GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל רוזנמן: כשאני אומר אנחנו מודעים, אני לא נציג משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לא נציג הממשלה, אנחנו הרשות לעסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: אחת הבעיות הקשות ביותר במגזר הערבי, גם אצל הגברים אבל הרבה יותר אצל הנשים, זה חשיפה מאוד נמוכה למקומות עבודה.
שמואל רוזנמן: לא רק המגזר הציבורי בכלל ובמגזר הממשלתי אלא בכלל, משתי סיבות מרכזיות.
שמואל רוזנמן: סיבה אחת שאני רואה אותה כבעייתית זה הנטייה להשתלב בתוך מערכות שהן הרבה יותר קרובות לבית בעיקר באותם מקומות שהם בכפרים ובפריפריה, שונה קצת במרכזים העירוניים והדבר היותר חשוב הוא שאני חושב שאין חשיפה מספקת מצד כל הגורמים כדי להכניס את אותן נשים לתוך מסגרות.
שמואל רוזנמן: אנחנו מתמקדים כרגע בנושא אחד בלבד, לפחות שאני רוצה להתמקד בו וזה ביזמות ופתיחת העסק הקטן ולתת את האפשרות לאישה במגזר הערבי לפתוח את העסק שלה ולפרנס את עצמה או להיות תוספת לפרנסה של הבית.
שמואל רוזנמן: אין ספק שקיימת עליה משמעותית ברמת ההשכלה של האישה הערבייה בישראל, בעיקר בערים ובסביבות הערים.
שמואל רוזנמן: תוצאות של בחינות בגרות מראות את זה בצורה ברורה.
שמואל רוזנמן: מדינת ישראל עד לפני שנתיים שלוש לא השקיעה הרבה בנושא פיתוח האישה הערבייה, להכניס אותה לתוך מעגל העבודה עם כל מה שקשור בכך.
שמואל רוזנמן: להקים עסק בישראל, עסק קטן, זה לא אדם שבא בבוקר ואומר אני רוצה לפתוח עסק, יש פה מערכת שלמה של הכנה ואחת הבעיות הקשות ביותר של מי שפותח עסק זה שהוא גם רוצה שהוא ישרוד וכדי שהעסק הזה ישרוד צריך לתת לו במידתיות את מידת החיות שלו לצורך הענין הזה.
שמואל רוזנמן: אחד הדברים שהרשות לעסקים קטנים מנסה לעשות באמצעות המט"ים שלהם ולאוו דווקא באמצעות המט"ים, הוא לסייע בענין הזה ואני חושב שפה אין אפשרות לפעול במתכונת נורמאלית.
שמואל רוזנמן: אני אשתמש במושג שהכלכלנים לא אוהבים אותו, אני חושב שצריכה להיות כאן אפליה מתקנת מאוד ברורה הן ברמה התקציבית והן בליווי שצריך לתת לאותן נשים.
שמואל רוזנמן: כי סך הכל יש פה שתי נקודות מאוד מעניינות, יש פה גידול דמוגרפי שעדיין קיים באוכלוסיה הערבית שהוא חשוב מאוד גם מבחינה כלכלית, אני מציין אותו כאחד שקשור בשני, והדבר האחרון הוא שרמת המודעות במגזר הערבי היא נמוכה כרגע מרמת המודעות הקיימת במגזר היהודי במוכנות, בפתיחות ובהולכה הזאת לקראת הנושא של העסקים הקטנים.
שמואל רוזנמן: זה אחד מהדברים המרכזיים ואני חושב שמדינת ישראל צריכה להקצות משאבים מאוד משמעותיים, אני אומר מאוד מבוקרים, מלווים, לגבי הנושא הזה.
שמואל רוזנמן: במקומות שאנחנו מעורבים ודני יקח את הדברים הספציפיים כדוגמאות, יש דברים שהם מדהימים ועל זה צריך להתמקד.
שמואל רוזנמן: אנחנו מדברים על שני קצוות מבחינה גיאוגרפית, גם דרום וגם צפון, גם בפעילות במגזר הבדואי, גם בפעילות במגזרים האחרים בתוך המגזר הערבי, יש לנו שלושה מט"ים בתוך המערכות של מגזר המיעוטים שבהם קיימת עבודה די נורמלית אבל אי אפשר, וזאת נקודת המפתח, אי אפשר לקחת את התקציבים שניתנים במגזר היהודי ולהשוות אותם למה שאנחנו רוצים לקבל במגזר הערבי ושלים אותם על רמה אחת, כי הפער הקיים הוא פער אדיר ולכן צריך לחזק את רמת התקציב, הידע והמעורבות בתוך המגזר הערבי.
דני מצליח: אני מנכ"ל הרשות לעסקים קטנים.
דני מצליח: עד לפני שנה שימשתי עשר שנים כמנהל מט"י בבאר שבע.
דני מצליח: יש לי הרבה מה להגיד על נשים ועל יזמות נשים אבל אני אתמקד בארבע כותרות, כי לגבי מה זה פוטנציאל נשים ביזמות ובכלל אולי הקוריוז שאני אוכל לציין בתחילת דברי זה שברשות לעסקים קטנים עובדים 12 עובדים, כשמתוכם עשר נשים, כך שלפחות מבחינתי מה אני חושב על הפוטנציאל הוא ברור לחלוטין.
דני מצליח: כדי להיות ממוקדים, ארבע כותרות.
דני מצליח: הקושי.
דני מצליח: הקושי ביזמות נשים, כמו באוכלוסיות נוספות, שישנה אפליה מסויימת שמקשה על הנשים ואני רוצה לדבר ברחל ביתך הקטנה על אותן נשים שפגשתי במשך עשר שנים, שבאו ורצו לפתוח עסק.
דני מצליח: כשבא גבר ורוצה לפתוח עסק וזה ברור שהקמת עסק בשנה שנתיים הראשונות זאת עבודה מאוד קשה, הוא יוכל להיות בעסק עד עשר ו-11 בלילה ולחזור ולדעת שיש לו בבית את מי שיתחזק את הבית, תתחזק את הילדים, יקבל את כל התמיכה כדי שהעסק יצליח.
דני מצליח: לצערנו זה לא המצב כאשר אישה מחליטה לפתוח עסק.
דני מצליח: מעבר לבעיות הרגילות שכל בעל עסק צריך להתמודד איתן אישה לא מקבלת ברוב המקרים את הגיבוי בבית, לא מבן הזוג, וודאי לא מהחמה, ולא מהאמא שבחינוך המסורתי שלנו אם היא תבוא כל יום ב-11 בלילה ותסביר שהעסק בהקמה, ותראו את הבעל מתחזק את הילדים, זה לא קורה.
דני מצליח: ולכן לאישה יש נקודת זינוק נמוכה יותר, קשה יותר, היא צריכה להתמודד עם התמיכה מתוך הבית, עם התמיכה מסביב לבית, עם עול הילדים בדרך כלל יותר ואחר כך גם מנהלך הבנק מחכה לה כמו לכל בעל עסק אחר והספקים והתחרות וכו'.
דני מצליח: לכן זה מרכז הקושי ולכן צריך לתת לקושי הזה את תשומת הלב.
דני מצליח: הכותרת השניה היא הבשורה והיא ההזדמנות.
דני מצליח: אסור לדבר רק על קשיים, צריך להסתכל גם על החצי כוס המלאה.
דני מצליח: הבשורה וההזדמנות היא שבמשך השנים האחרונות אנחנו עדים לעליה מתמדת ביזמות נשים בארץ.
דני מצליח: זה התחיל לפני כמה שנים כש-17% מהפונים למט"ים היו נשים, אני מסתובב היום ברוב המט"ים, חברי לשעבר, ואני מגלה בדוחות שלהם כבר 25 ואפילו במט"ים מסויימים, במט"י ראשון לציון גיליתי 30% נשים בפניות וזה יפה מאוד.
דני מצליח: אצלנו בחבר הישראלית הסטטוס של בעל עסקים לא משנה שלא קל לו, אבל זה צווארון לבן וזה סטטוס מכובבד יותר מדברים אחרים וצריך שהנשים ימצאו את ה-50% שלהם לפחות והן בדרך ואני שמח, אני לא יודע להגיד לכם נתונים עכשוויים, אני חייב לספר לכם שלפני כמה שנים בכנס שהיה במונטריאול בנושא יזמות ישראל היתה ביזמות נשים במקום השני פר אוכלוסיה אחרי ארצות הברית ולפני קנדה.
דני מצליח: זאת בשורה וזאת הזדמנות וזה אומר שהנשים רוצות, מעיזות, אלא מה שהן צריכות זאת הכותרת השלישית שלי, זה הצורך.
דני מצליח: הצורך שלנו זה להקצות משאבים מיוחדים ליזמות נשים.
דני מצליח: לפני כמה שנים היתה הגברת שעשתה את הצעדה ממצפה רמון לכיוון ירושלים ואז התעוררו ופתאום קיבלנו במט"ים דיווחים שיתנו תקציבים של מליונים לנשים חד הוריות וכו', אנחנו עדיין עם הטפסים ועדיין עם הרשימות, התקציבים עדיין לא הגיעו.
דני מצליח: ולכן אני קורא לוועדה לפעולה במשך השנה כדי לייצר תקציבים מיוחדים לנשים על מנת לקדם אותן.
דני מצליח: הן כבר שם, אנחנו צריכים לחבור אליהם בתקציבים מיוחדים לסייע להם באותו קושי שציינתי קודם.
דני מצליח: אני אסיים בכותרת הרביעית, הצבעונית יותר והיא הפוטנציאל.
דני מצליח: אין ספק שיש פוטנציאל אבל כדי לדעת אותו אני אספר שתיים שלוש דוגמאות על מה שעשינו בעבר בנושא יזמות נשים ועד כמה זה הצליח, כדי לתת לנו את הטעם ולרצות רק עוד ועוד לקדם את הענין.
דני מצליח: לפני כמה שנים בצענו קורס בבאר שבע לנשים בדואיות בצילום DJ ווידאו.
דני מצליח: וצריך לדעת שלהוציא נשים מכפרים בדואים, מכל כפר, כי הרי הם לא יתניידו בערב מכפר לכפר, על מנת שלא יקרה מצב שבאוהל הגברים תהיה מוסיקה ויצלמו ובאוהל הנשים שהיופי שם בדרך כלל קצת יותר, אין צילומים ואין מוסיקה והם צריכים לשמוע את זה מאוהל הגברים.
דני מצליח: מקומות העבודה שיצרנו שם הם לא על חשבון אף אחד, הצלמים הגברים ממשיכים לצלם באוהל הגברים ונשים מצלמות פתחו חנויות צילום חלק מהן והקורס הבא היה DJ והיום הן הולכות שתיים שתיים, אחת DJ ואחת צילום והיום מי שיהיה באודיטוריום בכנס החגיגי שלנו, שתי הצלמות שתהיינה לאירוע הן אותן צלמות בדואיות מאותו קורס.
דני מצליח: זאת דוגמה אחת אולי צבעונית מאוד.
דני מצליח: אנחנו קיימנו בעבר קורס לאלמנות ונתמכות ביטוח לאומי ליזמות לאוכלוסיות קשות ביותר, נשים שבאות ממצבים בבית מאוד קשים והן באומץ ליבן מוכנות להתמודד עם דגל היזמות ואנחנו ציידנו אותן בכלים של איך לפתוח עסק, מה השלבים וכו'.
דני מצליח: לאחרונה הסתיים באופקים קורס לנשים חרדיות ברפואה אלטרנטיבית בשיטה מיוחדת שנקראת סוג'וק ואפילו הממציא הגדול מקוראה הגיע לטכס.
דני מצליח: אלה מבחר דוגמאות מהשטח שאנחנו יכולים לשמוח שהם קרו ולקוות שיקרו עוד הרבה יותר בעתיד.
ליה שמטוב: אתה דיברת על חוסר התקציב ואנחנו נדבר את זה ונציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יסבירו לנו על זה.
ליה שמטוב: חוץ מהתקציב אנחנו צריכים עוד כנראה להקים מערכת הסברה, ולא רק במגזר המיעוטים, זה גם היום עדיין קיים, כי גבר אם הוא מפרנס ואם הוא יודע שהוא בעל הבית בבית אז קשה מאוד גם עם התקציבים לשכנע את הגבר שאישה תקים עסק או תצא לעבודה ועקב זה יכול להיות שלא רק תקציבים אלא צריכים איזה שהיא מערכת הסברה לנשים במגזר המיעוטים.
סעיד מועדי: אני אתייחס לכמה נקודות בנושא העסקת נשים במגזר המיעוטים.
סעיד מועדי: בזמן האחרון הקמנו כמעט במיוחד במרכז ההשקעות מסלול תעסוקה שכמעט כל בקשה מקבלת עדיפות ועולה לדיון ואם היא עומדת בקריטריונים היא מאושרת.
סעיד מועדי: מהמסלול הזה בשלוש השנים האחרונות הוצאנו כמעט 55 מליון שקל לקליטת יותר מ-900 עובדות במיוחד במתפרות וראינו גם הצעת מחליטים בשבוע שעבר שהעלה אותה השר אלי ישי בישיבת הממשלה, להאריך את תוקף מסלול התעסוקה בעוד שלוש שנים למגזר הדרוזי והצ'רקסי.
סעיד מועדי: שזה בעלות של חמישה מליון שקלים.
סעיד מועדי: נושא המשפחתונים, על מנת לאפשר לאישה לצאת לעבודה הגדלנו במגזר הערבי יותר מ-200 משפחתונים בשנה שעברה, זה 200 מקומות עבודה, זה מאפשר לנשים שיש להן ילדים לשים אותם במסגרת מסויימת על מנת שיתאפשר להן לצאת לעבודה.
סעיד מועדי: הצהרונים, יש הפרטה על מנת להקל, לפתוח עוד צהרונים ועוד סיוע לנשים חד הוריות.
סעיד מועדי: כמעט כל המסגרת של הילדים שלא יהוו מכשול בפני האישה שתוכל לצאת לעבודה.
סעיד מועדי: אני אתייחס גם להכשרה מקצועית.
סעיד מועדי: אנחנו יודעים שיש מגבלה בתקציבים, שאי אפשר, הכל פתוח והכל יפה, לפעמים אנחנו נתקלים בבעיה תקציבית וזה נובע גם ממשרד האוצר אבל במסגרת התקציבית שנמצאת במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אנחנו משתדלים לנצל אותה עד תום במיוחד למגזר הערבי.
סעיד מועדי: אנחנו יודעים שיש בעיה רצינית במגזר הערבי במגבלות הדתית של האישה הערבייה או הדרוזית שלא מאפשרים לה לעבור טסט ולקבל רשיון נהיגה שזה יאפשר לה לעבוד רחוק מהבית או הלבוש וכו', כל זה היא מגבלה קשה ביציאת האישה הערבייה לשוק העבודה.
סעיד מועדי: אבל עושים כל מאמץ גם בהכשרות, אנחנו יודעים שיש כמה סוגים של קורסים, יש פיקוח ויש השמה.
סעיד מועדי: העדיפות היא לנשים.
סעיד מועדי: ענין היזמות, יש לנו שלושה מט"ים במגזר הערבי, מט"י משולש, מט"י נצרת ומט"י גליל.
סעיד מועדי: בחורים מוכשרים יושבים שם ועושים עבודה נפלאה ונותנים כל סיוע, אם זה בהדרכה להקמת בית עסק קטן או גדול או בסיוע במשרדי הממשלה, בבנקים, במילוי טפסים ובכל מה שאפשר.
סעיד מועדי: אני לא אומר שהכל מאה אחוז, חסר עוד הרבה, אבל היזמות צריכה לבוא מהאישה עצמה או מהמגזר עצמו או מהרשות עצמה שהיא תסייע כמה שאפשר לאישה שתהיה דומה לגבר.
סעיד מועדי: כמו שיוצא הגבר לעבודה שתוכל גם האישה לצאת ללא שום מגבלה.
ליה שמטוב: אתה אמרת שאתם השקעתם מליוני שקלים למקצוע כמו תפירה.
סעיד מועדי: הרוב למתפרות.
ליה שמטוב: למה לקחתם דווקא את המקצוע הזה, למה לא משהו אחר?
סעיד מועדי: אנחנו לא לקחנו.
סעיד מועדי: כל מי שביקש, כל מי שיש לו רעיון שהוא רוצה להקים עסק, יגש למרכז ההשקעות, יקבל עדיפות, יש עדיפות למגזר הערבי שהבקשה שלו תידון בתחילה.
נאדיה חילו: הסוגיה הזאת של נשים ערביות בשוק העבודה באופן כללי היא סוגיה מאוד חשובה.
נאדיה חילו: אני חושבת שגם אם אנחנו מדברים, יש לה כמה סעיפים או כמה מסלולים, יש את הנשים השכירות, יש את הנושא של עסקים קטנים שזה יותר הדיון היום ויש את הנושא של העידוד באופן כללי לשלב אותן, להכשיר אותן, לעודד אותן ויש סוגיה נוספת שהוועדה הזאת גם נתנה את הדעת עליה, שזה נשים אקדמאיות ערביות שגם שם האבטלה מאוד גבוהה.
נאדיה חילו: לצורך הדיון אני רוצה להתמקד יותר בנושא של יזמות עיסקית ונשים עם עסקים ולעודד אותן.
נאדיה חילו: אני חושבת ואני אומרת את זה בצורה מאוד ברורה, ההתפתחות העתידית של קליטת נשים והעלאת אחוזם בשוק העבודה יהיה לה משקל מאוד רציני בנושא של עסקים קטנים.
נאדיה חילו: לדעתי התחום הזה יש לו פוטנציאל ללכת ולהתפתח.
נאדיה חילו: אולי יותר מפוטנציאלים אחרים של מסלולים אחרים.
נאדיה חילו: אני לא רוצה לחזור על האחוזים שמדובר ב-5.8 מתוך שוק העבודה שמספרם הוא 18 אלף לפי כל המסמכים, אנחנו נשים צועדים כמעט באותו מקום.
נאדיה חילו: כשהמצב הכלכלי הולך ומחמיר, התפתחה תרבות שונה לגמרי, תרבות כלכלית שונה לגמרי, אחוז העוני אמוד גדול ויש לנו פוטנציאל לא רק בשל מעמד האישה שהוא בפני עצמו חשוב, יציאתה של האישה להעצמתה, לשילובה, להתפתחותה, אבל אני גם שמה דגש על ההיבט הכלכלי בענין, על בכלל מה זה יגרום מבחינת הנעת תהליכים כלכליים לחברה.
נאדיה חילו: העלאה הרמה, אולי אחוז העוני.
נאדיה חילו: לדעתי הנושא של עסקים קטנים הוא נושא שבהחלט קיבל דחיפה רצינית בשנים האחרונות.
נאדיה חילו: לדעתי הפוטנציאל הזה עוד לא מוצה עד הסוף ומאוד חשוב לתת את הדעת על הנושא הזה ולנסות לראות איך אנחנו בכלים, הרבה פעמים בלי עלויות גבוהות, אפילו בכלים פשוטים, במענקים, בהכשרות, בהדרכות, אפילו בשילוב ידיים, אני הייתי מציעה למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, יכול להיות שיש לכם ויכול להיות שאין, אבל יש היום מספר גופים בשטח, מרכז לפיתוח כלכלי ערבי יהודי שיש לו אגף לתעסוקת נשים ערביות, עוד כל מיני מרכזים כאלה ואחרים, יש לי רושם שהרבה פעמים יד ימין לא יודעת מיד שמאל.
נאדיה חילו: יש את המט"ים גם ויש בשטח עוד כמה דברים, עמותות ויש אגודות וגופים וכולם עוסקים פחות או יותר באותו תחום.
נאדיה חילו: לדעתי העיסוק באותו תחום הוא מבורך אבל חוסר התיאום מביא לבזבוז משאבים ואי איגום משאבים.
נאדיה חילו: מי שאמור לעשות את זה, לפחות שכל אחד יפעל ויעשה את מה שיש לו, אבל אני מציעה למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה להקים מכל הגופים האלה שעוסקים ועובדים בשטח איזה מבנה, איזה ועדה, פורום - - -
קריאה: יש אחד בהתהוות.
נאדיה חילו: אם יש אחד בהתהוות אז אנחנו באותה חשיבה, כי אני השתתפתי לא מזמן באירוע מאוד גדול של נשים, אני גם שומעת שחלק מתכנן אולי באותו כיוון אותו דבר, ואני יודעת שיש יוזמות וחבל בתחום כזה שאפשר, כי האיגום משאבים והתיאום יכול למנף את המשאבים, יכול לתת דחיפה מאוד רצינית וגם לפעמים בגלל חוסר תיאום אולי גם בזבוז משאבים שאין אותם לאף מסגרת, לא לכם לא למשרד ולא לגופים.
נאדיה חילו: לכן אני חושבת שזה אתגר שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה צריך לזרז ולנסות להכניס את כל הגופים בעופה אחת.
נאדיה חילו: גם אם יש תחרות אני ערה לזה, אני ערה למה שקורה, יש תחרות, יש שמירה על טריטוריות, כל אחד רוצה את הטריטוריה שלו ולא משתף, אבל אני אומרת שאתם צריכים למצוא את הכלים, המשרד צריך למצוא את השבילים להביא את כולם לשולחן אחד כדי שתהיה פעולה אחידה ובהובלה שלכם שנדע מה הנתונים, מה ההכשרות, מה חסר ולא סתם כאילו הכשרות לא לפי נתונים ולא לפי תכנון.
נאדיה חילו: אני גם מציעה להתחיל לחשוב באופן יצירתי לא על רק הכשרות מסורתיות, צריך להתחיל לחשוב עם חזון.
נאדיה חילו: אני מאוד בעד פריצת גדרות ופריצת מחסומים ושינויים לא קורים, שינויים לא יקרו אם אנחנו ממשיכים עם החשיבה המרובעת ובלי לצאת ואפילו לחשוב בצורה אחרת, שינוי ממש מבני חשיבתי.
נאדיה חילו: אני אומרת לכם שהפוטנציאל קיים, השטח מוכן לקבל היום שינויים.
נאדיה חילו: אני לא שמעתי את כל הדברים שנאמרו פה על החסמים, קיימים חסמים, אבל החסמים היום הם הרבה פחות, מה שפעם היה שהבעל לא מרשה, אני חושבת שאנחנו נמצאים בתהליך שינוי גם בנושא הזה ואני יודעת שאם תותאם העבודה, לא צריך העתקת מודלים, העתקה של מודלים בדיוק שמופעלים באיזורים או בתרבויות או באיזורים אחרים, צריך גם להתאים מודל, הרבה פעמים התאמת מודל היא דבר לגיטימי והתאמת מודל שיקח בחשבון גם את אותם חסמים יכול לתת מענה לאוכלוסיה יותר רחבה בענין הזה.
נאדיה חילו: יש רעיונות יצירתיים איך לעשות את זה ומי שבסופו של דבר, אני לא אומרת שכולם יקלטו, אנחנו גם חיים בתוך מציאות, לא כולם יקלטו אז יהיה כאלה מה שאתה ציינת שבשום פנים ואופן או שהם לא יצאו או שמבחינת ערכים תרבותיים בשום פנים ואופן לא יצאו, אבל אנחנו מדברים על אחוז, לא התקרבנו אפילו לאחוז.
נאדיה חילו: בואו נתחיל להתקרב לאחוז, נתחיל להוציא 30-40% ונגיד ש-60 יש להם חסמים.
נאדיה חילו: 80 שלא יוצאים אין לכולם חסמים, אני לא מקבלת ואני אומרת את זה בצורה מאוד ברורה, אני לא מקבלת שה-80% שלא יוצאים הם בגלל החסמים.
נאדיה חילו: מתוך ה-80 אני בטוחה ש-30-40% ואתם תגלו את זה במחקרים נעשו, רצונה של האישה לצאת לעבוד וכמה היא כן מוכנה וכמה אם יהיו לה כלים לצאת לעבוד כמו אמצעי תחבורה, כמו פתרונות לילדים, גם פה זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, פתיחת מעונות, פתיחת משפחתונים שהחסם הזה הוא מאוד גדול.
נאדיה חילו: דנו בזה.
נאדיה חילו: אז בואו לפחות בחלק הזה שאפשר לפתור, יש אחוז שאפשר לפתור ובאחוז הזה זה אחריות המשרדים, כי העבודה הנוספת שנעשית על ידי מרכז כלכלי, על ידי עמותה כזאת או אחרת היא מבורכת אבל לא הם האחראים, יש פה אחריות של הממשלה ויש פה מדיניות שהשלטון המרכזי צריך להתוות.
נאדיה חילו: אני לא רואה מדיניות מאוד ברורה.
נאדיה חילו: אנחנו בענין הזה, אני מקדמת חוק שעבר קריאה טרומית להקמת רשות לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים, קידמנו את זה בוועדת הכלכלה לקראת קריאה ראשונה.
נאדיה חילו: מה שלי חשוב להגיד, יש סעיפים בחוק הזה מאוד ברורים לעידוד נשים, נשים באופן אישי ואקדמאיות מכל הסוגים וזה עוד מבנה, זה עוד גוף שהוא ממשלתי שאמור ברגע שיקום ויתחיל לפעול הוא צריך למצוא את הקשר גם עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ועם משרדים אחרים.
נאדיה חילו: הגיע הזמן לחשוב חשיבה אחרת ואני אומרת לכם, גם אם לא שמעתי ולא הייתי מהתחלה בדיון הזה, אבל אני כמעט בטוחה שאני כבר 10-15 שנה בוועדה הזאת ואין שנה שלא התקיים דיון על הענין הזה ואין שנה שתוכן הדיון, אם תחזרו לפרוטוקולים, אותו תוכן כבר 15-20 שנה, אנחנו מדברים, סוקרים, מביאים נתונים, מדברים על חסמים.
נאדיה חילו: הגיע הזמן שאנחנו נתחיל לחשוב ולהתנהל אחרת.
נאדיה חילו: אותי לא מספק הצבת נתונים והבאת אינפורמציות שלוקחת חלק גדול מאוד מתוכן הדיון ומתוכן ההתייחסות.
נאדיה חילו: אני רוצה לעצור כאן ולהגיד, אחרי כל זה מפה צריך להתחיל עכשיו הדיון, מה הפתרונות.
נאדיה חילו: פתרונות מדידים מבחינת משתנים מדידים ומבחינת טווחי זמן.
נאדיה חילו: בשנת 2009 אני רוצה לדעת מה התוכנית של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ב-2009 כמה כסף, למה, למי זה מיועד, מי אוכלוסיית היעד, איזה אמצעים ואיך אתם מודדים את זה בסוף שנת 2009.
נאדיה חילו: בסוף שנת 2009 אתם לוקחים את כל מה שנבנה ואתם אומרים, אנחנו השנה משלבים, סתם דוגמה, עוד מאה נשים, אנחנו מקדישים כך וכך משאבים, בחודש דצמבר אתם מודדים ואז עושים הערכה עצמית אישית ולא עוד פעם עם הנתונים ועם החסמים ועם הבעל, אני לא מקבלת את השיטה הזאת.
נאדיה חילו: אמרתי את הדברים מתוך חשיבות הענין ולא מתוך זלזול, אני מעריכה כל אחד שעובד אבל הגיע הזמן לחשוב חשיבה אסטרטגית אחרת.
ליה שמטוב: את אמרת דברים כואבים ואני חושבת שאם עשר שנים השתתפת לא רק בוועדה למעמד האישה אלא גם בוועדות אחרות לגבי הנושאים האלה, הגיע הזמן שאנחנו לא רק נדבר ונוציא סיכומים אלא שהסיכומים יהיו חיוביים והגיע הזמן שהאחוזים יגדלו.
ליה שמטוב: רצינו לשמוע מה האוצר מסייע לעסקים קטנים ובינוניים.
יובל יעקובי: מי שיכול לתת תשובה טובה יותר בענין הזה זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
יובל יעקובי: בגלל הידע, כי מי שיותר קרוב לעניינים זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
יובל יעקובי: אני אזכיר את הענין של מעונות יום והמשפחתונים.
יובל יעקובי: בענין הזה הממשלה נותנת תוספת תקציב.
יובל יעקובי: נכון הוא שכתבתי פה שרוב - - -
נאדיה חילו: אתה יודע שנשים שמועסקות במשפחתונים ערבים מקבלות פחות כסף ממשפחתונים כלליים.
יובל יעקובי: אני לא ידעתי את זה וזה גם לא נשמע לי הגיוני.
יובל יעקובי: זה תעריף מפוקח.
נאדיה חילו: אני השבוע בדקתי את הנושא הזה ונדהמתי, יש היום גם כנס על הנושא הזה בכל המגזר הערבי יחד עם המגזר היהודי, אני לא שם כי אני כאן, כי יש לנו הצעות חוק.
נאדיה חילו: השבוע נפגשתי בענין הזה עם האחראית על המשפחתונים שמייצגת ונדהמתי לדעת שהאחוז שמשולם שם מבחינת ההשתתפות של המשרד למשפחתונים או למנהל משפחתון במגזר הערבי הוא פחות.
ליה שמטוב: זה לפי הנתונים ראית, לפי התלושים?
נאדיה חילו: זה מה שהם אמרו, שמועבר אליהם פחות כסף.
ליה שמטוב: צריך נתונים.
יובל יעקובי: זה משהו שצריך לבדוק אבל זה בטח לא משהו שצריך להיות ואם זה המצב אז זה חמור, רק צריך לבדוק שזה לא רק שמועות וזה באמת המצב.
יובל יעקובי: למרות שכתוב פה שבמעונות יום יש פחות ילדים בקרב המגזר הערבי ויותר נפוץ הענין של המשפחתונים, זה לא בהכרח רע.
יובל יעקובי: המטרה היא לאפשר לאישה לצאת לעבודה, אני רק אגיד שבענין הזה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בשיתוף איתנו יש אוזן קשבת בענין של פתרונות לטיפול בילדים, שם הממשלה תומכת כמה שאפשר ובהיקפים נרחבים.
יובל יעקובי: אכיפת חוקי העבודה, גם שם ב-2007 תוגבר מינהל ההסדרה והאכיפה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, תוספת תקנים שהיא מאוד משמעותית של מעל מאה תקנים, תקציב של 22 מליון שקלים וגם שם יש תוכנית לאכיפה מוגברת במגזר הערבי.
יובל יעקובי: אז גם את הענין הזה הייתי מזכיר בתור משהו שהממשלה עושה ואם נלך ללב הדיון שזה ענין של עסקים קטנים ובינוניים במגזר הערבי, אז בענן הזה אני אשמח לשמוע את ההתייחסות של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אני רק אגיד שבמשרד ראש הממשלה יש איזה שהוא גוף שאחראי על פיתוח תעסוקה ויזמות, הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים, הם הולכים שם לכיוון של קרנות פרייבט אקוויטי, קרנות שמשקיעות בחברות פרטיות ועסקים קטנים ובינוניים, צריך לראות איך עושים את החיבור הזה, יש שם תקציבים, יש שם נכונות וזה לדעתי יכול לשמש מנוף בנוסף למה שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יגיד, של הרשות לפיתוח עסקים קטנים ובינוניים, אבל שם יש כסף שהוא ממש צבוע מטעם המדינה ליזמות למגזר הערבי.
יונס הימת: אני מהרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה אבל נתבקשתי על ידי מנהל ההקמה של הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי להגיד כמה נקודות כי נבצר ממנו להגיע.
יונס הימת: אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו לענין חשיבות הנושא של עידוד תעסוקה ויזמות של נשים ערביות, אני רק אמנה בנקודות את הדברים שאנחנו עושים.
יונס הימת: אנחנו עכשיו נותנים קורסים בישובים ערביים בצפון, נתנו סל של קורסים הכולל בתוכו גם את הנושא של יזמות עיסקית ולהפתעתי רוב הבקשות, סל במגוון תחומים כולל הנושא הזה, אבל להפתעתי או שלא להפתעתי רוב הבקשות שלנו הם בקשות שהגיעו אלינו למשרד זה בקשות של קורסים בנושא של יזמות עיסקית.
יונס הימת: יש לנו משהו כמו 80 קורסים ואנחנו התחלנו עם עשרה קורסים עכשיו, עד סוף השנה אני מאמינה שנבצע את כל הקורסים.
שלומית ערגון-קרלין: אתם עושים את זה בנפרד ברשות או דרך המט"י?
יונס הימת: אנחנו עושים את זה דרך חברות שזכו במכרז, מט"י ככל שידוע לי לא הגיש מועמדות למכרז, שלוש חברות כולל החברה למתנסים, מכללת סכנין וחברה נוספת.
שמואל רוזנברג: זה בדיוק מתחבר למה שאמרה חברת הכנסת חילו על חוסר איגום משאבים וכל אחד עושה לעצמו ולכן יש בזבוז אדיר של משאבים כאשר אוכלוסיית היעד לא מוגדרת וכל אחד יורה לכל הכיוונים.
שמואל רוזנברג: זאת הבעיה.
יונס הימת: מה שקרה לגבי מט"י, הם איחרו בהגשת המכרז.
שמואל רוזנברג: אני לא מדבר לגבי מט"י, אני מדבר בכלל.
שלומית ערגון-קרלין: גם את לוקחת גופים שלא התמחו בנושא.
שלומית ערגון-קרלין: הם התמחו לצורך המכרז הזה.
יונס הימת: הם יכולים להשתמש בקבלן משנה שמתמחה בתחום כי הקורסים שלנו זה לא רק יזמות.
ליה שמטוב: מה העלות של הקורס למשתתף?
יונס הימת: אין עלות, אנחנו מממנים את כל הקורסים.
יונס הימת: הקורסים כוללים גם הכנה לעולם העבודה, מגוון תחומים שקשורים לנושא הזה של לצאת לשוק העבודה.
יונס הימת: בנוסף אנחנו מתכננים לפתוח, זה עדיין רעיון אבל בהתהוות, לפתוח שתי כיתות בנושאים טכנולוגיים בשיתוף עם מה"ט במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, נשים ילמדו, אנחנו נממן את הלימודים שלהם ואנחנו נדאג גם להשמה של אותן סטודנטיות ושילובן בעולם העבודה.
יונס הימת: הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה שמוקמת גם רואה חשיבות ושמה לה בראש סולם העדיפויות שלה את הנושא הזה של תעסוקת נשים ערביות ואני יודעת שבשיתוף עם מט"י הם מתכננים, יש להם תוכנית עבודה שתכלול, תיתן לאותן נשים חבילה כוללת של גם העצמה, גם הכנה לשוק העבודה, גם איך מכינים תוכנית עיסקית, ליווי לפתיחת עסק וכדומה.
יונס הימת: בנוסף הרשות לפיתוח כלכלי בהקמה יוצאת בקול קורא לכל הארגונים לכל הארגונים והעמותות העוסקים בתחום של עידוד יזמות כדי למנף את הפעילות שלהם מבחינה תקציבית.
יונס הימת: אלה עיקר הנקודות שהם עוסקים בהם ויש דברים נוספים שאפשר לפנות למנהל בהקמה והוא ירחיב עליהם.
ליה שמטוב: מתי הקורסים האלה עולים בצפון?
יונס הימת: הקורסים האלה כבר מתחילים ואנחנו נמשיך איתם גם ב-2009.
ליה שמטוב: זה משהו חדש.
יונס הימת: כן, אנחנו רק עכשיו יצאנו למכרז, אנחנו מתחילים וזה ימשיך עד סוף 2009.
ליה שמטוב: אתם לא יודעים עדיין כמה משתתפים.
יונס הימת: עוד אין לי תוצאות, אני מקווה שזה יצליח, אני מאמינה שזה יצליח אבל בינתיים אין לי נתונים להגיד כמה אנשים בפועל בסופו של דבר פתחו עסק משלהם.
ליה שמטוב: לא, כמה בכלל משתתפות בקורסים.
יונס הימת: נפתחים עשרה קורסים, כל קורס זה שלושים נשים.
יונס הימת: אבל יפתחו עד סוף שנת 2009 שמונים קורסים בסך הכל.
יונס הימת: אני מקווה שיהיה לנו עד אז עוד תקציבים ואז נוסיף עוד קורסים.
ולריה סייגלשיפר: אני מפורום נשים לתקציב הוגן, אנחנו חקרנו את הנושא של עסקים קטנים דרך שני היבטים.
ולריה סייגלשיפר: אחד זה ניתוח של קרן ההלוואות שהמדינה נותנת ערבות לפתוח עסק קטן, בינוני או קטן אבל מה שקורה זה שהדימוי של הלווה הפוטנציאלי הוא בדרך כלל לא מתאים לצרכים של נשים בכלל ושל נשים ערביות בפרט.
ולריה סייגלשיפר: דיברנו כאן על הצורך להציב פתרונות, אחד הפתרונות זה לבנות מסלול למיקרו הלוואות עם ערבות מלאה של המדינה.
ולריה סייגלשיפר: אנחנו יודעים שיש קרנות כמו קרן קורא שנותנת הלוואות קטנות, אבל היא לא יכולה לענות לצורך של כל הנשים שרוצות לפתוח עסקים.
ולריה סייגלשיפר: אנחנו יודעים ממחקרים שנעשים ברשות לעסקים קטנים שיש הרבה פעמים נשים ערביות שרוצות לפתוח עסק והן נתפסות כלקוחות בעייתיים בבנקים, לכן אולי יש צורך לבנות מסלול של הלוואות שהוא חוץ בנקאי, אני יודעת שמבחינה חוקית יש כמה בעיות אבל יש צורך להתחיל להפעיל חשיבה כדי לענות לבעיה הזאת.
ולריה סייגלשיפר: אנחנו יודעים שהלוואה של 70 אלף שקל שזה המינימום, נשים ערביות לא צריכות כל כך הרבה, מספיק הלוואה של 20 אלף שקל, 10,000 שקל זה מאוד יכול לעזור להתחיל עסק קטן.
ליה שמטוב: לא נותנים פחות?
ולריה סייגלשיפר: לא נותנים.
ולריה סייגלשיפר: אין אפשרות לעשות את זה.
ולריה סייגלשיפר: אז קודם כל צריך שיהיה מסלול מיוחד למיקרו הלוואות.
ולריה סייגלשיפר: מיקרו הלוואות הוא טוב לא רק לנשים ערביות אבל בעיקר לנשים ערביות.
ולריה סייגלשיפר: אנחנו דיברנו שיש צורך, מט"י נותן ליווי עיסקי ואנחנו שמענו כמה זה חשוב לא רק הליווי הקודם אלא תוך כדי כדי שהעסק ישרוד ולא רק יהיה שנה.
ולריה סייגלשיפר: אז העשרים שעות ליווי שמט"י נותן הן מבורכות אבל זה לא מספיק, אנחנו צריכים יותר ושזה יהיה לאורך תקופה.
ולריה סייגלשיפר: זאת דרך להתמודד עם הסוגיה הזאת.
ולריה סייגלשיפר: כמה מהטפסים הם בשפה הערבית, מה קורה מבחינת הנגישות לשפה, כמה אנשים בתוך מט"י, נשים שלא מדברות עברית או לא מדברות כל כך טוב עברית שניתן לתקשר איתן, עוד נקודה מאוד חשובה שצריך להתמודד איתה.
ולריה סייגלשיפר: אני חושבת שאם כבר מפה תצא קריאה להתחיל עם מסלול למיקרו הלוואות, ליווי יותר ארוך ונגישות של טפסים בשפה הערבית עשינו התקדמות משמעותית.
ליה שמטוב: ליווי במי זה תלוי, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
ולריה סייגלשיפר: מט"י נותן את הליווי.
ליה שמטוב: אבל למה עשרים שעות ליווי, כנראה שזה גם תקציבי, ולמה 70 אלף שקל, למה לא 50 אלף שקל, למה זה המינימום הזה.
אידית בר: אני ראש ענף חונכות עיסקית במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
אידית בר: לגבי הליווי שהיא ציינה, זה תוכנית חונכות עיסקית שזאת תוכנית שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מפעיל, מט"י הוא הגורם המבצע שדרכו ניתן השירות.