GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
12965: יש כאן השלכות תקציביות שראש הרשות צריך לקחת בחשבון שנניח כשהוא מחליף יועצת כל שנה, וקשה לי להאמין ראש הרשות ירוץ לקדם את העובדות שלו בכל שנה ולהעניק להם דרגה בכירה, בואו לא נתבלבל, זה לא משהו שקורה בשלטון המקומי - -
עלאא ריאן: זה כן קורה בשלטון המקומי.
12965: אנחנו לא רואים הרבה נשים בדרגות בכירות בשלטון המקומי.
12965: הדרגה הזאת מהווה תמריץ ליועצת שעושה את תפקידה ללא תקציב וכמעט ללא שכר, וזה כפל תפקידים שהיא לוקחת על עצמה.
12965: אני חושבת שיש מקום לעגן את זה ולשמר את זה ו-3 שנים זה מספיק, זה מראה על רצינות של היועצת ושל ראש הרשות.
12965: אם יקודמו נשים לתפקידים בכירים, זה רווח נקי של כולם.
קריאות: 5 שנים, קדנציה.
12965: מה זה קדנציה?
12965: ואם יש באמצע ועדה ממונה?
עלאא ריאן: אז כמה מקרים של ועדות ממונות יש?
12965: לא חסר.
12965: 3 שנים זה מספיק.
עלאא ריאן: לא פחות מ-5 שנים, וזאת הפשרה שאנחנו מסכימים לה.
12965: אני רוצה לשאול ולחדד: אם בפרק הזמן הזה באופן אוטומטי בתפקיד הנוסף שלה מגיעה לה הקפצה בדרגות, היא לא נפגעת?
עלאא ריאן: הפז"ם הרגיל שלה לא נפגע.
12965: כלומר, תוך 5 שנים היא יכולה להגיע לאותה דרגה ממילא.
עלאא ריאן: כן, אם זה כדין.
נאדיה חילו: אני תמיד מנסה לקשור את הדברים למציאות וזה הפלוס שעסקתי בזה.
נאדיה חילו: המצב היום, ואנחנו חייבים לראות את השלטון המקומי שלפעמים יש בו ועדות קרואות, בחירות מוקדמות, שעלולים להשפיע על המצב הזה.
נאדיה חילו: אמרת שיש לפעמים ניצול וקידום דרגות, זה קיים ולא נהיה נאיביים, מסיבות כאלה ואחרות שלא אכנס אליהן, אבל זה פחות קיים אצל היועצות.
נאדיה חילו: זה מנוצל בכל מיני דרגות ותוספות לרוב פוליטיות להסדרים כאלה ואחרים - -
12965: בקרב הבכירים?
נאדיה חילו: - אבל פחות עם היועצות.
נאדיה חילו: מאחר שהנושא של השלטון המקומי, יש לו את הדינאמיות והכללים שלו, הוא לא שלטון מרכזי ורק אם אמנה עכשיו כמה ועדות קרואות יש אם זה בלוד ובמקומות אחרים, אחרי שנה, שנה וחצי עם תקציבים כאלה וכולי, לנסות שהמצב המשתנה הזה או הדינאמיות או חוסר התפקוד מכל מיני סיבות, שלא יפגעו ביועצת.
נאדיה חילו: שיתנו לה הגנה.
נאדיה חילו: מצד שני, נראה לי ש-6 שנים זה הרבה וצריך לתת את האפשרות של הגמישות והאיזונים כי במקרים רבים צריך שלא לשפוך את התינוק עם המים.
נאדיה חילו: מרוב שאנחנו רוצים להגן, בסוף אנחנו פוגעים בזכויות.
נאדיה חילו: אז אם אנחנו אומרים קדנציה, גברתי היושבת ראש, היא אף פעם לא מוגדרת.
עלאא ריאן: לפחות 5 שנים.
מאיר אסרף: יש לי הצעה שמתווספת להצעה של האוצר ומאפשרת את זה ופותרת את הבעיה.
מאיר אסרף: בכפוף להתחייבות שלכם, ההתחייבות של 5 שנים היא הגיונית ומקובלת לדעתנו.
מאיר אסרף: ההקניה של דרגה לאחר 5 שנים היא הגיונית.
מאיר אסרף: הענין הוא החשש שכשימנו ועדה קרואה או במסגרת תכנית הבראה ישללו את אותה דרגה, וזה מה שאנחנו צופים, ובגלל זה הייתי רוצה לקבל התחייבות מהאוצר שזה לא יקרה ואז עלינו זה מקובל, אנחנו ממליצים לקבל את ההצעה הזאת של 5 שנים, בכפוף לאותה התחייבות.
נאדיה חילו: אני מבינה ממך שזה בל יעבור, נציג האוצר, ואם נלך על 4 שנים אתם תתנגדו?
עלאא ריאן: כן, חד וחלק.
עלאא ריאן: אני עושה היקש מהסכמים קיבוציים אחרים.
עלאא ריאן: יש פה השלכות רוחב.
עלאא ריאן: הסכמים אחרים מדברים על 8 שנים ופה אנחנו לפנים משורת הדין הולכים על 5 שנים.
קריאה: מה עם ההתחייבות?
עלאא ריאן: לענין ההתחייבות, אני חושב שהדרישה תמוהה.
תמי סלע: נכניס שני תיקונים: האחד, שהסיפא הזה יחול רק לגבי מי שכיהנה בתפקיד פחות מ-5 שנים, שהדרגות לא ישמרו לה.
תמי סלע: הדבר השני, לגבי הדרגה הנוספת, מה שנאמר קודם, שתוספת הדרגה רלוונטית למי שעובדת בנוסף לתפקיד אחר ולא לגבי מישהי שמתמודדת על התפקיד כמשרה מלאה ואז היא מוקבלת למנהל מחלקה או למנהל אגף.
מרית דנון: אני רוצה להעיר בקשר ליועצת, ואני לא שלמה עם הדבר הזה אבל אני משמשת קול לאחת הרשויות המקומיות שהפנתה את תשומת לבי לדבר הזה ואני רוצה להביא את זה לדיון.
מרית דנון: הפנו את תשומת לבי שלפעמים היועצת היא לא תושבת הרשות, וזה פוגע במידה מסוימת בפעילותה מול תושבות הרשות.
מרית דנון: היא לא מספיק מכירה, ואני לא שלמה עם הדבר הזה כי אני חושבת שאם זה לא קיים לגבי תפקידים אחרים בעירייה, זה גם לא תופס פה.
מרית דנון: אני מעלה את זה פה כי נתבקשתי לעשות כך.
ליה שמטוב: מרית, אנחנו נעבור על הסעיפים שיש בהם תיקונים ובסוף הדיון נדבר על זה.
תמי סלע: בפסקה 5 יש תוספת שאני מציעה אותה בעקבות חוק שראיתי שעבר ממש בסוף המושב הקודם, חוק הרשויות המקומיות (ממונה על תלונות הציבור).
תמי סלע: זה חוק חדש שעבר בקריאה שלישית, ויש שם הוראה שמתייחסת למשאבים שנדרשים לממונה על תלונות הציבור לשם ביצוע תפקידו.
תמי סלע: זה משהו שלא מחייב תוספת ספציפית כי אנחנו לא קובעים פה סכומים אבל אני חשבתי שאם זה בהוראה שראויה שם, אני חושבת שהיא ראויה גם פה כי כן שמענו בדיונים שהיו פה שבתפקיד הזה יש בעיה כזאת, שלא נותנים את המשאבים ההולמים לביצוע התפקיד, וזה כמובן לא מבטיח את זה.
תמי סלע: יהיו סדרי עדיפויות כמו עם הרשות למלחמה בסמים, שחייבים לעשות מצ'ינג בתוך תקציב הרשות.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה ואגיד את ההבדל ביניהם.
מרגלית בוטרמן: בחוק הרשויות המקומיות (ממונה על תלונות הציבור), שם נקבע שזה תפקיד נוסף למבקר.
מרגלית בוטרמן: ואז, במסגרת הזאת, המחוקקים רצו להסדיר שהמבקר יוכל לעשות הן את תפקיד המבקר והן את תפקיד הממונה על תלונות הציבור ולכן הוסיפו את הסעיף הזה, ופה אנחנו מדברים על תקן של יועצת.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה במיוחד בגלל שהוספנו את זה בסעיף 10 לתוספת בתור - -
תמי סלע: בסעיף 10 רק אומרים שצריך להגיד מה התקציב הזה.
תמי סלע: פה אומרים איזה עיקרון שהוא בייסיק.
תמי סלע: זאת אומרת, זה שצריך לתת את המשאבים ההולמים לביצועו זה דבר בסיסי וזה מאפשר לחזק - -
מרגלית בוטרמן: אנחנו מתנגדים לזה כי אני רואה את זה אח"כ כעתירות לבג"ץ למה תוקצבו רק 10,000 שקל ולא 25,000 שקל או 100,000 שקל.
דוברת: מה הרעיון המרכזי מאחורי כל החוק אם לא להקצות משאבים בתוך הרשות - -
ליה שמטוב: אבל בהרבה רשויות, לפני שהתקבל החוק על ממונה על תלונות הציבור היה אדם כזה, בדיוק כמו היועצת.
ליה שמטוב: והיום, כשהגדירו בחוק לממונה לתלונות הציבור שחובה שיהיו לו מינימום משאבים, יכול להיות - -
מרגלית בוטרמן: היה הבדל כי בממונה תלונות הציבור אנחנו בחקיקה הטלנו את התפקיד על המבקר.
מרגלית בוטרמן: הם רצו לעשות תקן נפרד ואנחנו התנגדנו וההסכמה היתה שזה יהיה תפקיד המבקר.
מרגלית בוטרמן: פה ביקש המחוקק שנבהיר שלמבקר יצטרכו לדאוג שיהיה תקציב גם לביקורת וגם לפניות ציבור כי החשש היה שתפקיד ממונה תלונות הציבור יבלע את תפקיד המבקר והוא לא יוכל לעשות אותו.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מדברים בעיקר על תקן.
מרגלית בוטרמן: יהיו מקרים - -
קריאות: זה לא תקן.
מרית דנון: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לדבר אחד מתוך השטח: אני חושבת שצריך תקציב כי אי אפשר לעשות בלי תקציב, בלי תקציב זה עלה תאנה אבל יש פה בומרנג.
מרית דנון: ברגע שראש רשות מקומית רואה את הסעיף הזה, יש רשויות שבגלל זה עד היום לא ממנות יועצת.
קריאה: יש חובה על פי החוק.
מרית דנון: יש 50 רשויות שעדין אין יועצת, ואם את שואלת אותי זה בעיקר במגזר הלא יהודי, שהן במצב כלכלי מאוד גרוע והן חוששות בדיוק מהדבר הזה.
מרית דנון: השאלה אם להכניס את זה לחוק.
ליה שמטוב: בואו נשמע את האוצר, אולי הוא מסכים.
עלאא ריאן: לא, לא.
12965: מה זה קשור לאוצר?
12965: זאת חלוקה פנימית של התקציב של המועצה ואין קשר.
12965: זה תיעדוף בתוך הרשות המקומית, סדר עדיפויות.
ליה שמטוב: בכל הרשויות, איפה שלא מינו עדין, זה מה שקורה.
אתי אטיאס: כן צריך להשאיר את זה.
אתי אטיאס: אני קראתי את זה ואמרתי לעצמי: לא הגדרנו את עצמנו.
אתי אטיאס: משאבים הולמים זה כמו ייצוג הולם כשצריך להגדיר, ואז זה יהיה תפקידה של כל יועצת כמו שעשינו עם הייצוג ההולם וכל אחת הגדירה 30%,40% וכל הלאה, ניסינו לעשות את זה גם כאן.
אתי אטיאס: זה פתח, זה דריסת רגל ולא מעבר לזה כי משאב הולם יכול להיות לראש עיר אחד לתת לה קו טלפון ולשני לתת לה משרד עם מזכירה וכולי.
אתי אטיאס: זה פירוש שכל אחד יפרש כמו שהוא רוצה.
ליה שמטוב: כי פה לא הגדרנו.
ישראלה בן אשר: אני רוצה לחזק את מה שאת אומרת.
ישראלה בן אשר: מרבית היועצות עושות את זה כתפקיד נוסף על תפקידן האחר ברשות, והתפקיד האחר ברשות יש לו איזה שהוא תקציב, אבל תקציב היועצת היום, נכון להיום, אין שום הגדרה ברורה בשום מקום שצריך לתת ולו - -
קריאה: גם לא תקציב חינוך.
ישראלה בן אשר: מה זאת אומרת?
בת שבע אפרים: אין שום חוק שאומר לתקצב במשאבים הולמים את החינוך, לתקצב במשאבים הולמים את הרווחה.
ישראלה בן אשר: אבל יש תקציבים לרווחה ולחינוך והמדינה נותנת תקציבים ואז הרשות נותנת ואני לא יודעת באיזו קומבינה.
ישראלה בן אשר: אנחנו מצלמות היום תמונת שטח שאין שום גורם היום שמממן איום את התפקיד.
ישראלה בן אשר: למנות תפקיד בחוק, מנהלת אגף עם דרגה בכירה וללא שקל אחד בכיסה ואין לה שום משאב מוגדר בשום מקום אלא היא תלויה ברצונו הטוב של מישהו, זה בדיוק - -
בת שבע אפרים: אנחנו רוצות להתייחס לנושא משאבים ואולי זאת הדרך היחידה לפרוץ את המחסום הזה של פושטי הרגל ואוספי הנדבות - -
דוברת: זה בדיוק משאיר אותך כפושטת רגל כי זה לא מגדיר כלום, זה מאוד עמום פה.
דוברת: הוא ייתן לך קו טלפון ובזה תסתפקי.
בת שבע אפרים: אני רוצה להוסיף שיש אזכור של תקציב בחוק הרשות, ואני חושבת שאני הכנסתי את הסעיף הזה כי אמרתי שתהיה רשות ויש כאן תקציב, ולא סתם תקציב אלא תקציב לפעולות ולשכר.
בת שבע אפרים: אני חושבת שההצעה של תמי טובה.
מרית דנון: זה עלה תאנה.
נאדיה חילו: אני חושבת שההשוואה שעשית לגבי הרווחה והחינוך היא בכלל לא במקומה ולא לענין.
נאדיה חילו: כי שם יש לאגפים הסכמים וחקיקות בין השלטון המרכזי של אחוזים מסוימים שמוקצבים, של 25% השלטון המקומי שמתקצב מול 75% ברווחה ובחינוך, שהתקציבים מוסדרים וברורים על פי חוק.
נאדיה חילו: כשאנחנו מדברים על תפקיד חדש שהוא ממוסד, אנחנו מנסים למסד את התפקיד, עובדה שכשהחוק חוקק לא היו הרבה דברים וראינו את זה כתחילת תהליך.
נאדיה חילו: אם תשאלי אותי, גברתי היושבת ראש, אם זה המצב האידיאלי שאני רוצה בחוק?
נאדיה חילו: לא, אנחנו גם בזה התפשרנו.
נאדיה חילו: אבל הראיה שלי היתה שעדין, אם החוק הזה יתקבל ואני רוצה שנציג האוצר יקשיב טוב טוב, גם כשזה יתקבל בקריאה שלישית, התחלתי לחשוב על הצעת חוק לתיקונים נוספים כי אנחנו רואים בחוק הזה חוק תהליכי, שכל פעם צריך להוסיף נדבך נוסף שישמש מסר לחינוך אזרחי.
נאדיה חילו: בשנת 2000, כשחוקק החוק גם לא יכולנו להכניס כי אז זה היה הלם כזה שנפל על הרשויות המקומיות, שהיה צריך לתת להם אפשרות לעכל ולהתחיל לחנך לסוציאליזציה, שהתפקידים הנשיים הם חשובים.
נאדיה חילו: יש בחוק הזה, מעבר לכל החוקים הנוספים שמוגדרים למשימות ומילוי תפקיד, יש לו מהויות מסוימות שהן "בילד-אין" בתוך השורות האלה.
נאדיה חילו: נכון שאנחנו עוסקים רק בחוק, אבל יש לזה ערך נוסף של מסר ושל שדר כלפי החברה כולה, כלפי הרשויות, שאנחנו רוצים שחוק כזה יחלחל וישפיע על אג'נדות נוספות ועל חקיקות ועל דפוסי התנהגות בכל השורות.
נאדיה חילו: הרי לא הכל בחוק.
נאדיה חילו: לכן, אני חושבת שכן צריך לתת.
נאדיה חילו: כי יש רשויות שאין להם.
נאדיה חילו: מי שאין לו – ימצא את הדרך כי החוק לא אומר שאם אין לך חובה נביא אותך לבג"ץ וכולי, אבל הוא משאיר פתח של חשיבות.
נאדיה חילו: לתקציב יש חשיבות.
נאדיה חילו: לענין השני, שהפרידו, אני הייתי שותפה להצעת חוק חדשה של מבקר ופניות ציבור, הייתי גם בעד שני תפקידים ושם זה דיון אחר לגמרי, זה מהות אחרת כי זה תפקיד קיים והיו מאבקים לגבי רשויות קטנות ובסוף איחדו, כי זה חלק מהחוק של השלטון המקומי וכל הרפורמה בשלטון המקומי וזה שונה, זה תקציב ממוסד.
נאדיה חילו: יש לו את הערך, את המסגרת שלו, והיה חשש של זליגה מסוימת שתפקיד יבלע בתפקיד – זה דבר אחר, אי אפשר לקחת בדיון כזה סעיף אחד ולהתאים אותו, כשאנחנו גם לא עוסקים בכל המהות של הסעיף, שהיא אחרת.
נאדיה חילו: כל מקרה לגופו.
נאדיה חילו: במקרה הזה אנחנו לא יכולים להשוות את החוק הזה לאף חוק אחר כי האחרים ממוסדים, אם לא בתהליך מסוים של פיתוח אלא בתהליך של חשיבה עתידית ומיזוג ושיפור.
נאדיה חילו: אנחנו פה עדין לא הגענו לשלב הזה ולכן, הייתי מציעה ומקבלת להשאיר את התוספת הזאת - -
ליה שמטוב: רבותי, הזמן קצר.
נאדיה חילו: אני רוצה להתנצל על כך שיש לי עוד דיון, זה גם נושא שלי, ולפני שאני עוזבת אני חוזרת לכך שעוד לא הגעתם לסעיף של גפני.
נאדיה חילו: אני חושבת שאנחנו חייבים להתחשב בדפוס החיים של הציבור הדתי החרדי, ולתת להם אפשרות כי בנושא של האקדמאים צריך להכיר במסגרת של הלימודים שלהם, ולאפשר שלא זה יבלום.
נאדיה חילו: אני התחייבתי מעל במת הכנסת ואני חושבת - -
ליה שמטוב: אני חושבת שכולם מסכימים.
נאדיה חילו: אני מתנצלת שאני יוצאת.
מרית דנון: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם: יש בחוק הזה שני סעיפים שמתייחסים לתקציב.
מרית דנון: האחד, לטעמי, מאוד חזק והשני מאוד חלש.
מרית דנון: השאלה אם החזק לא מייתר את החלש.
מרית דנון: הסעיף החזק הוא בסעיף 10ב.
מרית דנון: "התקציב יהיה סעיף נפרד למימון פעולות היועצת לקידום מעמד האישה.
מרית דנון: " אני חושבת שזה סעיף מאוד חזק כי גם ראש עיר שממנה יועצת ובסעיף הזה יש 0, זאת אמירה מאוד קשה ובוטה, זה משהו שאפשר לתלות אותו בחוצות העיר.
מרית דנון: הנה, אתה מינית יועצת ואתה לא נותן לה משאבים.
מרית דנון: הסעיף השני, שעכשיו דיברנו עליו, "הרשות המקומית תעמיד לה משאבים הולמים", זה עלה תאנה ואני יכולה להגיד לכם את זה מהחקיקה של ...
מרית דנון: ראש העיר ניצן ייתן לישראלה פלאפון שממומן על ידי הרשות, זה גם סוג של משאבים הולמים.
מרית דנון: מה זה משאבים הולמים?
מרית דנון: הוא ייתן לה 1000 שקל לשנה והשני חצי מיליון.
מרית דנון: זה כל כך עמום וזה כל כך לא מוגדר.
מרית דנון: השאלה אם הסעיף השני שמדבר על סעיף מיוחד לא מייתר את ההערה הזאת.
12965: את ממש לקחת לי את המלים כי אתמול ישבה פה היועצת של ירושלים וסיפרה שהיא מקבלת 150,000.
12965: אני מייצגת פה גם יועצות אחרות, אני לא באה רק בשם עצמי.
12965: יועצות מספרות שהן לא מקבלות אפילו 10,000 שקל.
12965: לכן אני מסכימה עם העמימות חזק.
בת שבע אפרים: כאשר מדברים על התקציב, אני אמשיך ממה שנאמר, כאשר כל רשות או כל יועצת או כל מנהל מחלקה מתייחס לתקציב שלו ברמה האישית, תלוי במצב הכלכלי של אותה רשות.
בת שבע אפרים: אני עבדתי ברשות שמתנהלת היטב ומתוקצבת נכון ומשרד הפנים יעיד על כך, קיבלתי תקציבים נהדרים כשעבדתי שם וייצרתי מגיוסים נוספים שהיתה שם פעילות עניפה.
בת שבע אפרים: אנחנו 6000 תושבים ואנחנו לא מקבלים שום מענקים מהמדינה כי הרשות מנהלת את עצמה.
בת שבע אפרים: לדבר השני שמרית אמרה: כאשר מדברים על לתת משאבים, אולי כפי שאנחנו מפרידים בין שכר לבין פעולות, לתת בנושא משאבים/לפעולות ויהיה לזה מפרט כי זה לא יכול להיות כפי שאת אומרת, שבבוטות של ראש הרשות כפי שהוא מינה את ההיא ושם לה דרגת שכר, הוא צריך לתת לה את המשאבים האמיתיים לעבודה ואז צריך תקציב פעולות.
בת שבע אפרים: זה לא יהיה כיסא, שולחן, פלאפון.
ליה שמטוב: אבל תקציב פעולות יש בסעיף אחר, זה בנפרד.
רותי סופר: הדיון בשלב הזה מכוון לנושא של סטנדרטיזציה.
רותי סופר: אם לכל רשות, שלאחת יש 6000 תושבים לעומת רשות כמו ירושלים שיש בה 150 נחשב להרבה אבל אם נחשוב פעמיים זה לא הרבה על פי הגודל של ירושלים, זאת אומרת שלחזק את כל הענין אנחנו צריכים להתכוון למשהו של הסטנדרטיזציה, על פי איזה סטנדרט יקבע התקציב.
רותי סופר: יכול להיות שצריך להכניס איזו שהיא אמירה כמו שדיברנו לגבי היועצת, שמשמעות התקציב נובעת גם מגודל היישוב.
רותי סופר: ואז, אולי זה - -
מרית דנון: השאלה אם אז זה לא התערבות של חקיקה בעניינים פנימיים של הרשות.
מרגלית בוטרמן: לזה אנחנו מתנגדים.
מרגלית בוטרמן: הגענו לנוסח מוסכם ומבחינתי, הישיבה היום היתה לעשות וי על מה שהוסכם ולהמשיך הלאה.
ליה שמטוב: זה קל מאוד כי בוודאי שאתם מתנגדים והאוצר מתנגד - -
מרגלית בוטרמן: חבל כי יש את סעיף 10 שאומר תקציב פעולות ואם ראש העיר ישים שם שקל או 10 שקל, זאת תהיה אמירה של ציבור הבוחרים.
תמי סלע: מצד אחד, זה נכון שחייבת להיות התייחסות לתקציב בתקציב הרשות המקומית וזה כבר יוצר שקיפות ומאפשר התייחסות.
תמי סלע: מצד שני, אני לא רואה סתירה בין הדברים, אני לא חושבת שזה מחליש את הסעיף השני, שבכל מקרה צריך להיות.
תמי סלע: ההחלטה היא של הוועדה אבל זה כן מעביר איזה נטל ליועצת להציב את הסטנדרטים שדרושים לה לצורך מילוי תפקידיה.
תמי סלע: אני רואה מחלוקת בין היועצות כי חלק רואות את זה כדריסת רגל או משהו שמאפשר לטעון טענות ואולי לקבל יותר או להגיד שזה לא הולם או שכן נדרש תקציב כדי למלא את התקציבים, וזה שיהיה כתוב 0 זה לא רק מאפשר שקיפות להראות את זה ולהציג את זה אלא זה לא תואם את מה שהחוק אומר, זה אומר בסתירה למה שהחוק אומר.
תמי סלע: אני חושבת שאם כתבו את זה לגבי ממונה על תלונות הציבור, אותה בעיה של כפל תפקידים ושל מציאות שבה לא תמיד יש את המשאבים ההולמים קיימת גם לגבי התפקיד הזה, ואין סיבה טובה שמצדיקה אם זה קיים שם לא לכלול את זה פה.
מרגלית בוטרמן: אבל יש סעיף נפרד בתקציב לממונה על תלונות הציבור.
תמי סלע: יש סעיף נפרד, אבל אנחנו לא יודעים כמה יהיה כתוב בו וכיוון שיש בעיה של משאבים שלא תמיד ניתנים לצורך מילוי התפקיד ושל כפל תפקידים ברוב הרשויות המקומיות, הדבר הזה, מאותם נימוקים שהיה נכון שם נכון גם פה.
תמי סלע: אבל שוב, אני שומעת את החשש שמצד שני ישתמשו בזה ואין פה נכון או לא נכון.
דוברת: במחשבה שנייה, וגם אמרתי שכדאי להשאיר ואולי נסת
דוברת: פק בסעיף 10, במחשבה שנייה זה כן צריך להישאר כי סעיף 10 מדבר אך ורק על תקציב.
דוברת: פה מדברים על משאבים הולמים.
דוברת: זה משרד שאין לרוב מזכירה - -
מרית דנון: זה את מפרשת את זה ככה.
דוברת: לא, זה אנחנו פה מפרשים את זה כך.
דוברת: היועצות שיש להן ורואות את אלה שאין להן, שאת מדברת על תקציב הוא יכול להשאיר אותה בלי שום דבר.
דוברת: יש לה תקציב של 50,000 שקל אבל אין לה קו טלפון, אין לה מזכירה - -
מרית דנון: אבל זה לא צריך להיכנס לחקיקה קו הטלפון.
עלאא ריאן: אני מבקש להבהיר שהעמדה שלנו, כממונה על השכר, היא לענין הדרגות.
עלאא ריאן: אין כאן נציג של אגף תקציבים שאמור לתת את הדעת לענין תוספת תקציב ואני מפנה את תשומת ליבה של תמי לענין ההשלכות של הצעת חוק תקציבית, כי משאבים הולמים זה עלויות, ועלויות זה לשנה וצריך לחשוב כמה זה יעלה.
עלאא ריאן: יכול להיות שתבוא דרישה מהשלטון המקומי לשיפור ממשרד האוצר.
תמי סלע: כשיש חובה גם היום לכל רשות מקומית למנות יועצת - -
עלאא ריאן: אני מדבר על התוספת התקציבית.
תמי סלע: לצד החובה למנות יועצת יש חובה שלא צריך לכתוב אותה בשום חוק, שכשאתה ממנה אדם לתפקיד, שהוא יוכל למלא את התפקיד שלו.
תמי סלע: אני לא חושבת שבזה שאני אומרת את זה עכשיו נכון שזה יאפשר אולי לטעון את הטענה שעכשיו אמרתי קצת יותר עם בסיס חזק, אבל זה לא אמור ברמה העקרונית להיחשב כתוספת תקציב כי אחרת הייתי אומרת שזה נכון שחובה למנות מישהו לתפקיד אבל לא באמת התכוונו שניתן לו את התקציב כדי לבצע את זה.
תמי סלע: זו לא אמירה שהמחוקק שחוקק את החוק הזה רצה שתעמוד מאחורי החוק הזה.
תמי סלע: כך שאני רואה את זה כמעגן את העיקרון הבסיסי שכשאתה ממנה לתפקיד ואתה קובע חובה חוקית למנות מישהו לתפקיד, אתה חייב לתת לזה גיבוי.
מרגלית בוטרמן: אני לא חושבת שיש יועצת שלא נתנו לה קו טלפון או לא נתנו לה שולחן כי בדרך כלל אלה המאפיינים שיש למבקר.
מרגלית בוטרמן: כי יועצת, בדרך כלל, היא עושה טוב לראש רשות כי אם הוא פועל עבור נשים, יש לו עוד כמה שיצביעו עבורו.
מרגלית בוטרמן: מבקר פנים זה נכון, ונתקלנו במבקרי פנים ששמו אותם במרתף בלי טלפון, בלי שולחן ובלי מחשב.
מרגלית בוטרמן: אני לא מאמינה שזה המצב של יועצות, למעט אם הן הגיעו לעימות אישי ואז זה יכול להיות גם מנהל מחלקת רווחה, מנהל מחלקת חינוך או כל עובד אחר שמתנכלים לו, ויש את בית הדין לעבודה כדי לפתור את הבעיה הזאת.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מתנגדים לתוספת הזאת, היא לא היתה קודם לכן.
מרגלית בוטרמן: אנחנו חושבים שחבל לעצור את החוק בשלב שבו הוא נמצא.
מרגלית בוטרמן: תורידו את התוספת ואנחנו באמת גמישים ויכולים להגיע להבנה.
מרגלית בוטרמן: חבל שנצטרך לעצור את זה על הסעיף הזה.
ליה שמטוב: אולי נחזור לסעיף הזה?
12965: אני רוצה להתייחס לנושא התקציבי כי לא מדובר פה בתקציב נוסף.
12965: מדובר פה בשינוי חברתי ובתיעדוף אחר בתוך הרשות המקומית של פעולות ומשאבים.
12965: מה לעשות שבהרבה מאוד מקרים פעולות ומשאבים שנוגעים לנושאים שקשורים לנשים ברשות המקומית נדחקים.
12965: צריכה להיות כאן אמירה ברורה גם לגבי הקצאת משאבים וגם לגבי סעיף תקציבי.
12965: זה שני צירים נפרדים.
ליה שמטוב: את הדברים האלה כבר שמענו, זה חוזר על עצמו.
חוה מוסקוביץ: אני חושבת שאם אנחנו מוותרים על הסעיף שמדבר על משאבים הולמים, נוכל להכניס לסעיף 10ב שקיים כבר אופציה למינימום אחוז מתוך התקציב.
חוה מוסקוביץ: זאת אומרת, את לא באה למועצה ומחייבת אלא רק - -
ליה שמטוב: לא, לא, זה יותר מסבך את הענין.
מרגלית בוטרמן: לגבי מה שאמרה אורית משדולת הנשים, אחר כך, בנסיבות אחרות אומרים לנו שהשלטון המרכזי מתערב יותר מדי בשלטון המקומי וקובע לו מה הם משאבים הולמים ואיך הוא צריך להתנהל.
מרגלית בוטרמן: חבל שרינה לא נמצאת פה היום אבל אנחנו מאמינים ששלטון מקומי כן יתקצב את הנושא הזה.
מרגלית בוטרמן: אולי לא בשנה הראשונה, כמו שאנחנו מצפים אבל אני משערת שגם היום כבר יש יותר תקציבים מאשר היו לפני 7 שנים ובעוד שנתיים יהיו יותר תקציבים.
מרגלית בוטרמן: אנחנו ממש מתנגדים לסעיף הזה.
מרגלית בוטרמן: אני חושבת שהתערבות ייתר לא נותנת שום דבר מצד אחד, ומצד שני בגלל שזה לא מסביר שום דבר זה פתח לעתירות ותביעות והתנגחויות פוליטיות בקטע של משאבים.
מרגלית בוטרמן: לסעיף של הפעולות אנחנו מסכימים, מבחינתנו הוא יותר חזק והוא גם יקוים יותר.
ישראלה בן אשר: יש בזה היגיון.
ישראלה בן אשר: העיקר שלנו זה התקציב.
ישראלה בן אשר: גם אם אשב באמצע המסדרון, התקציב יותר חשוב בשיקול.
מרי חדייר: אבל הנושא של התקציב יותר חשוב.
ישראלה בן אשר: אבל התקציב שיש בחוק הרשות לא מגיע אלינו.
ישראלה בן אשר: מה שקורה ברשות לסמים הוא שהם ממנים שקל והעירייה שקל, ואת זה אתם לא מצליחים לעשות.
ישראלה בן אשר: אז תתחילו.
ליה שמטוב: אם יש לנו מחלוקת לגבי זה, גם נאדיה חילו וגם אני וגם היועצת המשפטית, אנחנו בעד הסעיף הזה.
ליה שמטוב: אם יש לך הסתייגויות, נציגת משרד הפנים, אפשר להציג את זה כהסתייגות.
מרגלית בוטרמן: חבל, הגענו להבנות בנוסח הקודם והיו הרבה שיחות על הטיוטה הזאת והיו הבנות.
תמי סלע: יש עמדות ובקריאה שנייה ושלישית יש גם אופציה להגיש גרסאות והסתייגויות ולהביא חלק מההכרעות למליאה.
ליה שמטוב: אנחנו משאירים את זה.
תמי סלע: מרגלית, את רוצה שנשמור את הזכות להגיש הסתייגות בענין הזה?
תמי סלע: אני צריכה מכתב בשם שר הפנים על ההסתייגות.
תמי סלע: עוד שני עניינים יותר מהותיים ואז אם יש עוד הערות לנוסח נשמע אותן.
תמי סלע: הענין הנוסף זה מה שדובר לגביו, התואר האקדמי.
תמי סלע: דיברנו על זה לקראת הקריאה הראשונה והכנסנו אז נוסח שאומר שגם תעודה המעידה על סיום לימודים אחרים, בסעיף 4 להצעת החוק, בעמוד שאחר כך בפסקה 1, שאחד מתנאי הכשירות זה תואר אקדמי.
תמי סלע: קבענו לזה גם הוראת מעבר, שזה יחול אחרי 4 שנים על מי שמכהנת היום.
תמי סלע: יש חלופות לתואר אקדמי שזה או תואר אקדמי מוכר בחו"ל או לימודים אחרים שהם שווי ערך לתואר אקדמי.
מגרלית בוטרמן: הנוסח הזה של סעיף 4(א)(1), זה נוסח שסוכם עם משרד החינוך?
תמי סלע: התייעצתי עם גף הסמכה והדרכה - -
מרגלית בוטרמן: לא, גף להערכת תארים.
תמי סלע: גם אתם וגם אתם.
תמי סלע: לגבי תואר מחו"ל אין בעיה וזה תואם את מה - -
מרגלית בוטרמן: כל הסיפור של אוניברסיטת לטביה, שהיה בזמנו - -
תמי סלע: זה הנוסח שהולכים עליו, מוסד מוכר במדינתו.
מרגלית בוטרמן: אגב, אומרים שאוניברסיטת לטביה טובה מאוד אבל השלוחה פה לא עבדה לפי הכללים שלהם.
תמי סלע: זה הנוסח שקיים גם בחוק הממונה על תלונות הציבור.
מרגלית בוטרמן: זה לא הנוסח שהיה קודם לכן.
תמי סלע: זה הנוסח שהיה ועבר בקריאה ראשונה במליאה.
מרגלית בוטרמן: עד היום דיברו על תואר מוכר בישראל, כמו שכתבת, או תואר מוכר בחו"ל שהכיר בו מוסד להשכלה גבוהה בישראל, וזה לא כלל שווה ערך לתואר שהכיר בו האגף להערכת תארים.
מרגלית בוטרמן: אנחנו רוצים להכיר פה בשווה ערך לתואר שהכיר בו האגף להערכת תארים.
מרגלית בוטרמן: השאלה אם זה לא יגרום לכך שזה יכיר בכל מיני שלוחות.
תמי סלע: הם בודקים מה כן ומה לא.
מרגלית בוטרמן: - זה כולל גם כאלה שהקימו שלוחות בארץ, כאילו תקבל את התואר משם...
תמי סלע: אפשר לברר שוב, למרות שהם כבר ראו את זה וזה תואם את הנוסח החדש של החוק של מנהל תלונות הציבור, שגם שם יש תנאי של נוסח אקדמי וזה בדיוק הנוסח שהם הלכו עליו מבחינת תואר בחו"ל.
תמי סלע: נבדוק את זה אתם, אם זה הנוסח שמשקף את האישור שלהם לתואר מחו"ל.
תמי סלע: החלופה השלישית זה לימודים אחרים ושם הנוסח שהיה בקריאה ראשונה לא טוב מהבחינה הזאת שאין היום הכרה בלימודים אחרים כשווי ערך לתואר אקדמי אלא יש לדרגת שכר אקדמית, וזה הענין של עובדי הוראה כמו "בית יעקב" או "בית רבקה", שמכירים במגזר החרדי בלימודים כאלה כשווי ערך לדרגת שכר אקדמית ובאמת זה מה שאמור לתת את המענה לצורך שקיים גם בתפקיד הזה, ובאמת את זה ניסחתי אחרי שהתייעצתי אתם וזה השינוי שמופיע פה.
תמי סלע: אין התנגדות או בעיה.
תמי סלע: דבר אחרון זה הערה שקיבלתי משדולת הנשים, בהבהרת התפקיד היתה הצעה להוסיף כמו בחוק החדש נושא בחינת השלכות מגדריות גם במסגרת הגדרת התפקיד של היועצת מבחינת השלכות של החלטות הרשות המקומית הנוגעות לתחומי הפעולה של התפקיד כפי שהגדרנו אותם כבר קודם, על השוויון בין נשים לגברים והגשת חוות דעת בדבר ההשלכות האמורות.
תמי סלע: זאת הערה שבאה משדולת הנשים וכן היה חשוב לשמוע בדיון את היועצות, האם זה משהו שהן עושות היום במסגרת התפקיד, האם זה משהו שהן רואות כרלוונטי או כישים במסגרת התפקיד שלהם, כחשוב או כמסרבל.
ישראלה בן אשר: זה חשוב וגם אמרנו שאנחנו עושות הגדרת תפקיד והכנסנו את זה שם, אז החוק רק יסייע לנו.
12965: על בדיקת השלכות מגדריות זה נקבע בתקציב המדינה.
12965: לגבי השלטון המקומי - -
מרית דנון: סליחה, על מה הוא מדבר?
12965: על בדיקת השלכות מגדריות - -
מרית דנון: לא נכון.
מרית דנון: כל הצעת חקיקה שמונחת על שולחנה של הכנסת, כולל תקציב המדינה.
מרית דנון: לא רק על התקציב אלא על כל הצעה.
תמי סלע: יש מישהו שחושב שזה לא מוצלח, מסרבל, לא משקף את המציאות?
מרגלית בוטרמן: אני רוצה להגיד שמבחינתנו את הנוסח הזה לא ראו אנשים שלנו ואולי תהיה להם הסתייגות.
ליה שמטוב: אם היועצות לוקחות לעצמן עבודה נוספת.
מרית דנון: חוות הדעת המגדרות לא מחייבת את ראש העיר ואת המועצה.
מרית דנון: היועצת תגיש, כמו שהרשות מגישה חוות דעת בכתב והיא תילקח במערך השיקולים.
מרית דנון: אבל זה לא שיש לה זכות וטו.
ליה שמטוב: מרית דנון העירה על המגורים וזה עלה אתמול בישיבה.
ליה שמטוב: אם אפשר להסביר בכמה מלים.
מרית דנון: האם זה קיים בשלטון המקומי לגבי תפקידים אחרים?
בת שבע אפרים: אתמול, כשהעלו את הנושא הזה מיד ענו, ותפקידים אחרים לא דורשים.
בת שבע אפרים: כל נבחר ציבור אחר לגבי שכירים.
דוברת: רק שמדובר בעובדת בכירה בתוך המעוצה.
ליה שמטוב: אבל אם היא לא גרה - -
תמי סלע: אני לא חושבת שזה משהו לחוק.
תמי סלע: לכל היותר רשות מקומית כן יכולה במסגרת התנאים של התפקיד לבחון את מקום המגורים ולקחת את זה במסגרת השיקולים כשיקול רלוונטי, אבל לא מעבר לזה.
מרית דנון: יש שני תיקונים סמנטיים: בסעיף 3א(ב)(1), המילה "מעורבות", אני אישית לא כל כך אוהבת אותה.
מרית דנון: זה כאילו ש-10 אנשים יוזמים והיועצת נגררת ומעורבת קצת.
מרית דנון: היא זאת שיוזמת, היא הפונקציה שאמורה להפנות את תשומת הלב.
מרית דנון: אני רוצה להוריד את המילה "מעורבות".
קריאה: היועצת מתווה את המדיניות המגדרית.
מרית דנון: התוויית מדיניות הקשורה לנושא מגדר.
12965: יועצת לא מתווה מדיניות.
12965: מי שמתווה מדיניות בשלטון המקומי זה ראש הרשות וחברי מועצת העיר.
12965: היועצת תפקידה לייעץ.
קריאה: מובילה תהליכים...
מרית דנון: משהו במינוח לא נוח לי.
מרגלית בוטרמן: לדעתנו הניסוח נכון.
מרגלית בוטרמן: התפקיד של היועצת הוא לייעץ, לסייע, לשכנע, להיות שותפה בכל מיני פורומים שבהם מתווים מדיניות.