GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאדיה חילו: הרי לנתח את התופעה, כולם יודעים, אנחנו כולנו בעניין הזה תיאורטיקנים, פרופסורים, יודעים לנתח, אבל מפה עד הביצוע המרחק עדיין מאוד גדול ואני חושבת שצריך היום להיכנס, ללחוץ על כל הגורמים המערכתיים, מה התכניות שלהם, מה התכנית כדי שבשנה הבאה נשב ונגיד 'הנה, נכנס פה לא חצי משרה, אלא יש תכנית מסודרת, תכנית של מדיניות מאוד ברורה, אסטרטגית שבשלב ראשון ייכנסו כך וכך', תכניות אולי במשרד החינוך, מודעות בבתי הספר לנושא הזה, מעבר לנושא של הרווחה, זה גם חלק מהעניין, כדי שנגיע לנתונים אחרים בשנה הבאה.
נאדיה חילו: אם לא, אנחנו נשב בשנה הבאה, נקיים דיון רביעי ואנחנו שוב לא נוכל להתקדם לקראת פתרון.
מרינה סולודקין: תודה רבה לחברת הכנסת נאדיה חילו.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לך, אין לנו זמן לניתוחים, בגלל שאנחנו בקליטה, ברווחה, בכספים, בוועדת העלייה והקליטה, שלוש שנים ישבנו וניתחנו ויודעים פתרונות.
מרינה סולודקין: מלת המפתח היא תעסוקת הגברים, אבל דווקא הנושא הזה באף מקום לא שומעים מה קורה עם תעסוקת הגברים.
מרינה סולודקין: הצגתי לפני שרי הקליטה וחקלאות שחלק מהגברים האתיופים מאוד רוצים להיכנס למושבים חקלאיים, לקבל אדמה, מכסות מים ולעבוד בחקלאות, באדמה שלהם.
מרינה סולודקין: את יודעת שלא משרד הקליטה, לא שר הקליטה הקודם ולא הנוכחי, לא שר החקלאות, רוצים לקחת על עצמם את התפקיד של מנהל התכנית הלאומית.
מרינה סולודקין: הקהילה רוצה לחזור לאדמה, הכניסו את האנשים, לא מאדיס, מפרובינציות אחרות של אתיופיה, לערים הגדולות של מדינת ישראל, אחוז האבטלה מבייש מדינה מתוקנת ובטח שהמעמד החברתי של גברים נופל.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים קודם כל לעזור לגברים להחזיר את הכבוד.
מרינה סולודקין: דבר שני, חברת הכנסת חילו, מדברים גם כאן שכל ההסברה חייבת להיות בשפת אם, דרך רדיו וטלוויזיה.
מרינה סולודקין: מר צגה מלכו, כמה שעות של שידורים יש לנו בקול ישראל, באמהרית, ביום?
צגה מלכו: שעתיים.
מרינה סולודקין: שעתיים.
מרינה סולודקין: שנה לפני, במסקנות, אנחנו כתבנו שרוצים תדר נפרד לשידורים באמהרית, רוצים טלוויזיה.
מרינה סולודקין: אף אחד לא שומע, כי מאוד נעים ונוח לדבר על מיליארד שקלים בפריסה לחמש שנים, לא במקומות הנכונים, כמו ששמענו על באר שבע, זה אני חושבת בעצמו שערורייה, בגלל שזו 10% של האוכלוסייה האתיופית, הם אחד המוקדים הגדולים של האוחכלוסייה האתיופית.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת, משהו קורה בגלל שאין אבא ואין אמא לפתרונות וזה חבל מאוד.
דב חנין: גברתי יושבת הראש, אדוני יושב הראש.
דב חנין: האלימות כלפי נשים, אנחנו יודעים מכל הספרות שאנחנו מכירים בעולם, היא כמובן תופעה חמורה ונוראה בפני עצמה, אבל היא גם סמן מאוד מוכר למצבים של התפרקות חברתית וזה ההקשר שלדעתי אנחנו צריכים לקיים בו את הדיון גם על האלימות כלפי נשים אתיופיות וגם על מצבה של הקהילה האתיופית בישראל בכלל.
דב חנין: המספר של 10 נשים מתוך 55 הוא מספר גבוה בצורה קיצונית ואנחנו צריכים לומר לעצמנו, באופן ישר ופתוח, ששני הציבורים שבהם יש בולטות מאוד גדולה של אלימות כלפי נשים, למרבית הצער, זה מצד אחד נשים אתיופיות, מצד שני נשים ערביות.
דב חנין: ולא במקרה---
מרינה סולודקין: יש צד שלישי – נשים יוצאי ברית המועצות.
דב חנין: מחבר העמים.
דב חנין: ולא במקרה באוכלוסיות האלה אנחנו רואים שילוב של שני דברים בעייתיים.
דב חנין: הדבר הראשון שאנחנו רואים זה מצב כלכלי בעייתי, דובר כאן על בעיות של תעסוקה, תעסוקת גברים ותעסוקה בכלל.
דב חנין: המצב הכלכלי הבעייתי הוא בוודאי נתון מרכזי מאוד בכל מה שקורה, והדבר השני זה שינויים חברתיים ותרבותיים, שעליהם דובר פה בהרחבה ואני לא אחזור על הדברים.
דב חנין: התוצאה המשולבת של שני הדברים האלה היא מצב של התפרקות חברתית.
דב חנין: התפרקות חברתית, הגברת הלחצים הפנימיים בתוך החברה, עלייה כללית ברמת האלימות.
דב חנין: אנחנו מדברים כרגע על אלימות כלפי נשים, אבל יש גם אלימות נוער שהולכת ומתרחבת, ובמבט הרחב הזה אנחנו צריכים גם להסתכל על הבעיה וגם להתייחס לפתרונות.
דב חנין: אני אומר את זה כי אני כמובן מקבל את כל ההצעות הנקודתיות שהועלו כאן.
דב חנין: אני בעד שיהיו יותר עובדים סוציאליים ואני בעד כל הדברים שנאמרו, הלוואי שיקרו, אבל המבט שאנחנו צריכים להסתכל בו על העניין הוא הרבה יותר רחב.
דב חנין: אנחנו באמת צריכים תכנית לאומית חברתית כוללת.
דב חנין: נמצא איתנו עכשיו שר הרווחה והשירותים החברתיים, השר הרצוג, שהוא מאוד מחויב לעניין ואנחנו באים אליו בטענות כי הוא בא לפה, ולכן הוא הכתובת הטבעית שלנו---
מרינה סולודקין: אפילו בלי טענות.
דב חנין: דיברו פה על שר הקליטה, אני הייתי רוצה לראות מסביב לשולחן של הוועדה לא רק את שר הקליטה, הייתי רוצה לראות קודם כל את שר האוצר, הייתי רוצה לראות את ראש הממשלה.
דב חנין: אלה הם האנשים שבסופו של דבר קובעים את סדרי העדיפויות של מדינת ישראל ואם אנחנו נחזור ונפנה את האש, או את הביקורת רק אל משרד הרווחה, אנחנו טועים טעות מאוד גדולה.
דב חנין: אני רוצה להגיד לכם, בנושא רווחה ובנושא סביבה יש מכנה משותף אחד.
דב חנין: יש שרים הם אחראים לדבר שיוצא בקצה הצינור ואז באים אליהם בטענות, לשר לענייני סביבה ולשר לענייני רווחה 'למה יוצא זה וזה מקצה הצינור?'.
דב חנין: הפקדנו אתכם על קצה הצינור, אבל קצה הצינור הוא רק התוצאה הסופית של מה שקורה בתוך המערכת.
דב חנין: אם לא נשנה את המערכת, ימשיך לצאת בקצה הצינור מה שיוצא בקצה הצינור, גם אם שר הרווחה ושר הסביבה יעבדו מאוד קשה.
דב חנין: אני רוצה לכן לומר שהשאלות שאנחנו עוסקים בהם פה הם שאלות שמחייבות דיון מערכתי כולל של ממשלת ישראל, של משרד האוצר, של ראש הממשלה, של כל המשרדים ומערכות הממשלה באופן כוללני.
דב חנין: אני רוצה להתייחס באופן ספציפי לנקודה אחת, שהיא צורמת לי במיוחד, ופה הוויכוח הוא משרד האוצר, וזו שאלת קליטת העובדים.
דב חנין: כאן מדברים על קליטת עובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה.
דב חנין: המשרד ודאי היה מעוניין שיהיו לו כאלה, אבל הוא נתקל באותו מחסום, באותה חומת אש של משרד האוצר, שלא מוכן לקלוט עובדים במשרדי ממשלה.
דב חנין: אגב, שוב, הזכרתי את הסביבה, אותה בעיה בתחום הסביבתי.
דב חנין: רוצים חוק אוויר נקי, אומר משרד האוצר 'לא קולטים עובדים', למה לא קולטים עובדים?
דב חנין: כי יש אידיאולוגיה, האידיאולוגיה היא שירות ציבורי רזה.
דב חנין: איך אמר מר בנימין נתניהו?
דב חנין: האיש השמן והאיש הרזה.
דב חנין: הוא רוצה שהשירות הציבורי השמן שלנו, כידוע עובדי המדינה הם אנשים שמנים ועשירים, נהנים ממשכורות, העובדות הסוציאליות והמורות והאחיות, כל אלה באמת הם האיש השמן, הנשים השמנות שיושבות על מר אידלסון הרזה ויתר נתיביו של מר נתניהו ואלה שמממנים את העיתונים, שיביאו אותו לראשות הממשלה.
מרינה סולודקין: מר חנין, תקצר בבקשה, אנחנו רוצים לשמוע גם את משרד הקליטה.
דב חנין: לכן אני אומר, גברתי היושבת ראש, שאנחנו צריכים להתמודד עם האידיאולוגיה השקרית הזאת.
דב חנין: אנחנו צריכים להתמודד עם האידיאולוגיה השקרית הזאת, אנחנו צריכים שירות מדינה שיוכל לתת שירות ושירות מדינה שיוכל לתת שירות מחייב עובדים ועובדות שיעבדו בו, וזה לא איש שמן, זה איש רזה מאוד, או בדרך כלל אישה רזה מאוד, שאנחנו צריכים לחזק אותה בכדי שהיא תיתן מענה לבעיות החברתיות הקשות שיש לנו.
דב חנין: ואני מציע לוועדה, בסיום הדיון הזה, לפנות באופן מפורש למשרד האוצר ולדרוש נקודתית קבלה של עובדים סוציאליים ממוצא אתיופי לשירות המדינה, באופן שסותר את האידיאולוגיה המקובלת, אבל באופן שנורא מתאים למציאות שאנחנו רואים.
מרינה סולודקין: תודה רבה לחבר הכנסת דב חנין.
מרינה סולודקין: בבקשה, גב' שרה כהן ממשרד הקליטה.
שרה כהן: אני רוצה להשלים את התמונה שלפחות מתוך זווית הראייה שלנו כמשרד הקליטה, משקפת כן איזה שהוא תהליך של התמודדות משולבת ומשותפת עם גורמים נוספים וחשוב לי להציג כאן את התמונה, כולל העשייה שנעשית בכל התקופה האחרונה כי איזה שהוא תחושה של דריכה במקום היא לדעתי לא זו שמאפיינת כרגע את מה שנעשה.
שרה כהן: אנחנו מקיימים פורום משותף של משרד הקליטה יחד עם משרד הרווחה ואנחנו מקיימים אותו באופן שוטף וקבוע והוא כולל נציגים נוספים גם ממשטרת ישראל, ממשרד הבריאות ונציגים שונים של ארגונים שונים.
שרה כהן: רק בשביל לסבר את האוזן, נכון להיום, מתקציבים משותפים של משרד הקליטה שמועברים למשרד הרווחה, שזה כבר שנה רביעית שכמיליון ו-200 אלף שקלים לשנה, מועסקים עובדים סוציאליים שהם גם דוברי רוסית וגם דוברי אמהרית במרכזים למניעת אלימות במשפחה והם בעצם נתנו את הפתח והמינוף לבנייה של תפיסת עבודה רגישת תרבות במרכזים למניעת אלימות במשפחה.
שרה כהן: נכון להיום עובדים סוציאליים דוברי שפות שונות, רוסית, אמהרית, גם ספרדית, צרפתית, מועסקים ב-28 מרכזים למניעת אלימות במשפחה.
שרה כהן: 6 מתוכם שהם דוברי אמהרית מתוקצבים בחלקיות משרה על ידי משרד הקליטה ויש בעצם היום למעלה מ-17 עובדים שהם דוברי אמהרית, חלקם באמצעות תקציבי הפרויקט הלאומי, חלקם באמצעות תקציבי משרד הקליטה ועוד תופסות באמצעות תקנים שמשרד הרווחה עצמו כרגע הקצה ממקורותיו הוא.
שרה כהן: אז יש כרגע עיבוי של מערך עובדים שהם דוברי שפה.
שרה כהן: בנוסף לתהליך הזה שנעשה במרכזים למניעת אלימות במשפחה, משרד הקליטה, בחבירה ובשותפות גם אם חלקו הארי של התקציב בא ממקורותיו של משרד הקליטה.
שרה כהן: אנחנו קיימנו מגזין בנושא של העלאת מודעות, מניעה בנושא, בטלוויזיה בשפה האמהרית.
שרה כהן: התכנים של המגזין הזה, אני ציינתי את זה גם במפגשים הקודמים, לצערי זה לקח קצת יותר זמן ממה שצפינו, אבל אנחנו קטלגנו כרגע את כל התכנים של המגזין הזה.
שרה כהן: זה היה ב'דרך העיניים שלנו', זה היה במשך שנה שלמה, סדרה של תכניות, כתבות, דרמות.
שרה כהן: התכנים האלה קוטלגו ומה שאני מחזיקה כרגע לפניכם ומראה לכם זה את הסקיצה של התקליטור שהוא כבר בעברית וגם באמהרית.
שרה כהן: אנחנו צופים שתוך החודש הקרוב אנחנו נתחיל להפיץ את החומרים הללו.
שרה כהן: אלה חומרים שמיועדים לשימוש לכל מי שעוסק בנושא של התמודדות עם אלימות במשפחה בקרב הקהילה.
שרה כהן: החומרים בעיקרם הם בשפה האמהרית, יש תרגום בשפה העברית ואפשרות להיכנס לכל אחד מהתחומים, החל מהרקע לבעיית אלימות במשפחה, כל הנושא של המפגש הבין תרבותי, אפיון הבעיה וסוגי האלימות השונים, עדויות של נשים שנפגעות אלימות וסוגי מענים ושירותים.
שרה כהן: מבחינתנו זה כלי עבודה שייצא לדרך תוך, אני מקווה, חודש.
שרה כהן: אנחנו נמצאים בעיצומו של מחקר שכרגע עורכת אותו, עבור משרד הקליטה, דר' שלווה וייל, שגם נמצאת פה איתנו.
שרה כהן: קיבלנו ממצאי ביניים של המחקר בוועדת היגוי, שקיימנו אותה בשבוע שעבר.
שרה כהן: אנחנו ראינו שתהליך הכניסה למחקר והקשר עם המשפחות הוא תהליך מורכב, אבל מניב מבחינתנו הרבה מאוד תובנות.
שרה כהן: אנחנו כרגע הולכים להרחיב את המחקר ולהאריך את פרק הזמן כדי לנצל את המומנטום שאנחנו כבר כן מצליחים להגיע לתובנות מסוימות וזה נמצא כרגע בתהליך של ועדת המכרזים של המשרד.
שרה כהן: במהלך החצי שנה האחרונה, לפני מספר חודשים, קיימנו, יחד עם הפרויקט הלאומי, יום עיון משותף שהיה בהובלה של הפרויקט הלאומי שבא ושם את הנושא, מבחינת התגייסות הקהילה, להתמודדות בנושא.
שרה כהן: יום העיון הזה, כנס מאוד גדול שהרבה מאוד מבני הקהילה השתתפו בו---
שלמה אקלה: מה הקשר בין הפרויקט הלאומי לבעיית האלימות במשפחה?
שלמה אקלה: אני לא מבין.
שרה כהן: הפרויקט הלאומי חבר כרגע לתהליך.
שרה כהן: אני מיד אסביר.
שלמה אקלה: הפרויקט הלאומי, יעדו בכלל לא כדי להעסיק עובדים סוציאליים, לא בשביל זה הוא קם ואני ממש מצטער אפילו לשמוע שאתם במשרד הקליטה נותנים לזה יד, במקום שאתם תקחו אחריות.
שלמה אקלה: הפרויקט הלאומי רצה לעסוק רק בנושא של החינוך, הוא לא הנושא של אלימות במשפחה, אני ממש מצטער.
שרה כהן: הפרויקט הלאומי התגייס לנושא הזה מיוזמתו הוא.
שרה כהן: היה גיוס תקציבים נפרד, ייעודי, שנעשה על ידי דר' נגיסט מנגשה, והיא היתה מיועדת לנושא של העסקת עובדים.
יצחק הרצוג: ואגב, עושה עבודה מצוינת, אני לא מבין למה ההתנפלות הזאת על הפרויקט הלאומי.
שרה כהן: יום העיון היה יחד איתם בכיוון של העצמת קהילה, כיוון שהנושא של אלימות במשפחה הוא אחד מהנושאים הדומיננטיים שכרגע גם מעסיקים ומקשים על הקהילה, אז הנושא היה מאוד נכון להכניס אותו.
מיכאל נודלמן: בישיבה של שנה לפני אנחנו ביקשנו הכשרה מקצועית במרכזי קליטה, מה עם הנושא הזה?
מיכאל נודלמן: שהם ייצאו מהמרכזים עם איזה מקצוע ושיוכלו ללכת, הגברים, לשוק העבודה.
מיכאל נודלמן: זה שייך ישר לכל הדברים שאנחנו מדברים עליהם.
שרה כהן: אני רוצה להגיד כמה משפטים לגבי המהלך שנעשה יחד עם הסוכנות היהודית ובמרכזי הקליטה.
שרה כהן: הסוכנות היהודית היא באמת הסב קונטרקט שמפעילה למשרד הקליטה את כל הנושא של קליטת העולים בכל מתקני הקליטה, מרכזי הקליטה והמתקנים הנוספים.
שרה כהן: יש תכנית מובנית שכוללת גם את הנושא של רכישת השפה, גם סביב כל העניין של תהליך הגיור, אבל בהחלט גם כל הנושא של הכשרה.
מיכאל נודלמן: אני לא שאלתי על שפה, אני שואל על הכשרה.
מיכאל נודלמן: את יכולה לענות לי ישר?
שרה כהן: הנושא של רכישת השפה הוא אחד מהמרכיבים המרכזיים בנושא של מכוונות לשוק העבודה.
שרה כהן: מה שאני עוד יכולה לבוא ולהגיד שבנוסף לדברים האלה שכן נעשים, אולי הם לא מספקים, אבל פרק הזמן שהעולים נמצאים בתוך מרכזי הקליטה הוא בין שנה לשנתיים, ומה שניתן לעשות איתם בפרק הזמן הזה זה גם דברים שהם מוגבלים.
שרה כהן: אבל חשוב לי לציין את מה שנעשה בשיתוף פעם הסוכנות היהודית, וזה נעשה בשיתוף עם משרד הרווחה ועם משרד הקליטה.
שרה כהן: יש כרגע מהלך משותף, עם מנהלת אגף הרווחה של הסוכנות היהודית, לגבי חבירה של מהלכים משותפים לתוך מה שקורה בתוך מרכזי הקליטה במקרים של אלימות במשפחה.
שרה כהן: יש כרגע מנגנון יותר מסודר לנושא של העברת מידע.
מרינה סולודקין: גב' שרה כהן, השאלה היתה אחרת, אבל לא קיבלנו תשובה.
שרה כהן: אני חושבת שהדברים הם משולבים.
שרה כהן: זאת אומרת, אי אפשר לבוא ולהגיד שרק הנושא של הכשרה לתעסוקה הוא המרכיב היחיד שהוא זה שבעצם יביא לפתרון של הבעיה.
שרה כהן: יש מכלול של מענים.
שרה כהן: ומשפט אחד אחרון שאני מבקשת לציין---
מיכאל נודלמן: אנחנו שואלים על הכשרה מקצועית.
שרה כהן: משפט אחד אחרון שאני מבקשת לציין.
שרה כהן: נמצאת פה גם גב' שולמית סהלו מקואליציית 'יחדיו' שמרכזת ארגונים יוצאי קהילת אתיופיה.
שרה כהן: כל התהליכים שאנחנו כרגע עושים במשולב הם תהליכים שנעשים יחד עם כוחות מתוך הקהילה.
שרה כהן: כל המהלכים של העלאת מודעות, נעשים יחד איתם, מתוכנן כרגע יום עיון יחד עם הקואליציה בסוף חודש יולי.
שרה כהן: כל הדברים האלה הם דברים שנעשים בתהליכים משולבים ועם ראייה שהיא בהחלט ראייה אסטרטגית משלבת.
מרינה סולודקין: תודה רבה, גב' שרה כהן.
מרינה סולודקין: למשרד הקליטה יש מתכונת לעבוד בשותפות עם ארגונים וזה דבר שאנחנו מברכים מאוד.
מרינה סולודקין: בבקשה, נציגי המשטרה.
מרינה סולודקין: מה אתם יכולים לומר, איך המשטרה עובדת בתחום הזה, מניעת האלימות?
דינה מרום: אני קצינה במדור אלימות במשפחה.
דינה מרום: אני רוצה לומר שאנחנו בהחלט שותפים, כפי שגב' שרה כהן אמרה, לכל השותפויות האלה במשרדים השונים, יחד עם משרד הרווחה, הן ממשרד הקליטה והן עם עמותות של יוצאי אתיופיה, על מנת לנסות לשלב ידיים כדי להביא לאיזה שהוא פתרון, לאיזה שהוא.
דינה מרום: .. בוא נגיד, אנחנו כבר נמצאים בקצה.
דינה מרום: משטרת ישראל, לפתחה מגיעים כבר המקרים אחרי שכבר קרו.
מרינה סולודקין: יש עבודה מניעתית?
מרינה סולודקין: בפרטים, מה אתם עושים?
דינה מרום: קודם כל, יש לנו מערך על אלימות בין בני זוג, שמטפל באופן ייחודי בנושאים של אלימות בין בני זוג.
דינה מרום: המערך הזה מקבל הכשרה ייחודית לנושא של אלימות בין בני זוג, בין היתר בהכשרה.
דינה מרום: אנחנו גם מייחדים את הנושא של יוצאי אתיופיה, גם יוצאי חבר העמים וגם המגזר הערבי.
דינה מרום: זאת אומרת שהנושא הזה הוא בהחלט חלק מתכנית הלימוד של המשטרה.
דינה מרום: השותפויות האלה שאני מדברת עליהן הן לא בכדי, הן על מנת שאנחנו נוכל ללמוד את הנושא, על מנת שאנחנו נוכל לשתף פעולה עם אנשי הקהילה.
דינה מרום: אנחנו משטרה, חוקרים, אנחנו צריכים לדעת את המנטליות, אנחנו צריכים לדעת את האופי של החברה הזאת, על מנת שנוכל לטפל בנכון.
דינה מרום: אז השותפויות האלה, חלק מהן זה על מנת שנוכל לטפל נכון בנושא של אלימות בין בני זוג בקרב יוצאי אתיופיה.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת שלמה מולה חייב ללכת להצביע, בבקשה זכות הדיבור לך.
שלמה אקלה: יושבי הראש ואדוני השר, אני חושב שהדיון מאוד חשוב.
שלמה אקלה: אני מצטער שלא אהיה פה עד הסוף, אני רק רוצה שהשר ישמע שיש לנו דיון בנושא משאל עם, זה נושא מאוד טעון, אז אני אנסה להיות מאוד קצר.
שלמה אקלה: אני חושב שמאחר שאמרו לי שהוזכר שהנושא של הצעת החוק שלי, שקצת מעסיקה הרבה מאוד אנשים, בלי לדעת אפילו את מהות החוק, אולי זאת הזדמנות נוספת להסביר.
שלמה אקלה: אל"ף, מדובר בהצעת חוק שאני רוצה שתהיה הצעת חוק שיינתן לאדם בזמן טיעונים לעונש, שתעמוד לו הזכות שהוא יוכל לטעון להגנה תרבותית.
שלמה אקלה: חס וחלילה, לא בהעמדה לדין, לא בנושאים שקשורים לנושא של פשע או אלימות קשה, לא רצח על כבוד המשפחה.
שלמה אקלה: חס וחלילה, לא על כל אלה בכלל.
שלמה אקלה: אני מדבר על שני סוגי עבירות שהן מאוד קלות, עד שלוש שנים, עבירות חטא ועוון בלבד, שהעונש המקסימלי שלהן הוא עד שלוש שנות מאסר.
שלמה אקלה: ואם אנחנו רוצים להיות מדינה פלורליסטית ומדינה רב תרבותית שצריכה לבוא לקראת האדם בעת הענישה שלו, למחילה, אני חושב שזה מגיע לו שיטען, כמו כל אדם שמגיע לתת עדות אופי יטען על דרגותיו בצבא, על כל מה שהוא עשה ועל הרקע שלו, איך הוא גדל, איפה הוא גדל, מה הבעיה שלו, מה הביא אותו לכאן, אני חושב שזו זכותו של אדם גם לטעון שאצלנו בתרבות שלנו זה היה מקובל, חוקי ונורמטיבי.
שלמה אקלה: זאת אומרת, חובת ההוכחה היא על זה---
יצחק הרצוג: למשל איזה תחום?
יצחק הרצוג: תן דוגמה בבקשה.
שלמה אקלה: אני אתן לך דוגמה הרבה יותר פשוטה, לא רוצה להיכנס דווקא לנושאים שקשורים אלינו, לבני הקהילה.
שלמה אקלה: אני אקח לך למשל בחור מאמסטרדם שמגיע לכאן ואצלם מותר לעשן סמים---
יצחק הרצוג: לא, דווקא בעליות, תן דוגמה אצל העולים.
שלמה אקלה: אני אתן לך דוגמה אחת, למשל עולה חדש מאתיופיה שמגיע עם בחורה שהוא נשוי לה, היא בת 16.
שלמה אקלה: על פי חוקי המדינה אסור, על פניו אפשר להעמיד את האדם הזה לדין.
שלמה אקלה: אני בא ואומר שאני מוכן לתת הסבר בהזדמנות, אבל באמת אין שום קשר לנושא של אלימות.
שלמה אקלה: אני מקווה שהנושא יעלה לדיון ציבורי, הוא נושא חשוב, אני מקווה שאנחנו נצליח בו.
שלמה אקלה: משפט אחרון, אני חושב שזה שימוש נכון בעובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה, זה דבר חשוב ומעבר לזה אני לא רוצה להרחיב.
שלמה אקלה: אני מניח שאנחנו נקרא את הפרוטוקולים, אם יש עוד נושאים שאפשר להוסיף כאן, אבל היתה ישיבה עם השר לביטחון פנים, בנושא שאתם מדברים עליו, שיתקיים איזה שהוא יום עיון לאנשי המשטרה.
שלמה אקלה: אני לא יודע איפה זה עומד, אני מציע שתחזרו ותבדקו גם את הנושא הזה.
שלמה אקלה: אני ביקשתי שיהיו קשורים אליכם, ביחד, כדי לקיים איזה שהוא יום עיון בנושא הרב תרבותיות, אולי זה גם יעזור לכם.
מיכאל נודלמן: אתה מבין, חבר הכנסת מולה, מה מעניין?
מיכאל נודלמן: משרד הרווחה לא קיבל עובדים סוציאליים מאתיופיה, משרד הקליטה לא הגיע למה שאנחנו ביקשנו במרכזי קליטה, אבל רצח לא היה שנה.
מיכאל נודלמן: לא היה רצח.
מיכאל נודלמן: זה מה שאני רציתי להגיד.
מרינה סולודקין: בבקשה, גב' שלומית סהלו מארגוני הנשים האתיופיות.
שלומית סהלו: שלום, יושבי הראש, שר הרווחה.
שלומית סהלו: אנחנו באמת מברכים שיש המשך לדיונים האלה וזה דיון שלישי.
שלומית סהלו: צר לנו שהגורם המרכזי, יחד עם משרד הרווחה, השר לקליטת עלייה, לא נמצא פה, ואני לא רוצה לומר שזה מעיד, אבל אנחנו רואים שעיקר הטיעונים זה גם למשרד הרווחה.
שלומית סהלו: נתון, בעקבות מה שהיושב ראש נודלמן אמר, בשנתיים האחרונות נרצחו, כולל שני ניסיונות רצח, 16 נשים, רק בשנתיים האחרונות, וזה לא המספר שצוין קודם.
שלומית סהלו: ועוד תיקון אחד, בחצי השנה האחרונה, מקרה הרצח האחרון היה לפני חצי שנה ולא שנה.
שלומית סהלו: זה מבחינת עובדות.
שלומית סהלו: אנחנו דיברנו על כל הנושא של משברי הגירה במעברים מתרבות אחת לשנייה.
שלומית סהלו: אחד מהגורמים שאנחנו רואים שהם משפיעים זה אם באתיופיה, כשמפרקים משפחה, או כשיש סכסוך סביב זוגיות, אישה נוהגת לצאת מהבית של בן הזוג שלה והולכת לבית אביה.
שלומית סהלו: פה בארץ גבר בדרך כלל מקבל את הדין והוא מורחק מהבית.
שלומית סהלו: אנחנו מכירים מודל אחד, מבנה אחד שיש לגברים מורחקים שזה בית נועם, ואנחנו דיברנו על זה גם בדיון הקודם ואנחנו רוצים לדבר על כל הנושא של גברים מורחקים, בני הקהילה האתיופית.
יצחק הרצוג: גברים אלימים.
שולמית סהלו: גברים אלימים, אבל מה שקורה זה שהם חוזרים אחר כך והם לא עוברים איזה שהוא תהליך טיפול וכל הנושא של אלימות, אנחנו רואים שזה טופח לנו בפנים אחר כך.
שולמית סהלו: אנחנו דיברנו על זה עם אנשי המקצוע שלך, שגב' ציפי נחשון יושבת פה איתנו, היא אמרה שיש תכניות מגירה בעניין הזה.
שולמית סהלו: ביקשנו את זה, אבל לא קיבלנו, אני אשמח אולי אם אנשי המקצוע---
יצחק הרצוג: יש בעיה לתת?
ציפי נחשון גליק: זה מראש יהיה על גברים מורחקי בית, לאו דווקא אתיופים.
שולמית סהלו: כן, אנחנו ניסינו לקדם את זה ולבקש ולשבת ביחד ו---
יצחק הרצוג: הם רצו לראות את התכנית ולהוביל אותה בלובי בכנסת.
יצחק הרצוג: אני חושב שזה מאוד לגיטימי להציג להם את הרעיון.
שולמית סהלו: ואנחנו נשמח גם אם בוועדה הזו הנושא הזה גם יידון וגם---
יצחק הרצוג: זה צריך לבוא גם לוועדת העבודה והרווחה.
שולמית סהלו: אבל שזה יהיה על סדר היום.
יצחק הרצוג: אבל שמה?
יצחק הרצוג: שדירות כמו של בית נועם יפתחו בקהילה?
ציפי נחשון גליק: לא, זה בתקציבים יותר נמוכים, זה מאפשר שהייה לגברים שהם מורחקי בית, מיידית, עם קבלת הצו.
ציפי נחשון גליק: המרכז לאלימות במשפחה יחזיק את היחידה הזאת.
יצחק הרצוג: אז איפה זה עומד כרגע?
יצחק הרצוג: אין לנו תקציב, או?
מנחם וגשל: המנהל הכללי נתן הוראה לקדם את הנושא הזה.
מנחם וגשל: הנחת העבודה בעניין הזה היא שכשגברים מורחקים מהבית ואין להם איפה להיות, מפלס האלימות שלהם הולך ועולה מדי שעה.
יצחק הרצוג: מה קרה עם המנהל הכללי?
יצחק הרצוג: נתן הוראה ו?
מנחם וגשל: הוא נתן הוראה לעשות את זה מתוך התקציבים הקיימים, אנחנו נעשה את זה, לפחות ניסוי, על---
יצחק הרצוג: אז בואו נודיע מתי אנחנו מציגים את זה, מה הבעיה?
יצחק הרצוג: ואני מבקש שהגברת הנכבדה תדאג קצת שהם יוכלו לדחוף את זה גם בקהילה.
מנחם וגשל: רק אנחנו לא מדברים רק על העדה האתיופית.
יצחק הרצוג: ברור, זה צריך להיות דירות לכל הגברים.
ציפי נחשון גליק: אנחנו מדברים על עשר דירות ברחבי הארץ.
יצחק הרצוג: בסדר גמור, אז יאללה צריך להתניע את הפרויקט ולהודיע לי.
מנחם וגשל: נודיע לך.
שולמית סהלו: עוד עניין, שכבוד השר נמצא פה.
שולמית סהלו: בדיון הקודם אתה ציינת שיתוקצב, או יורחב, רדיו רקע לעוד שעות שידור או להקים תדר נוסף, כי אנחנו דיברנו על הכלי הזה שיכול להגיע לכל בית ובית ולא רק לבית אפילו.
יצחק הרצוג: אבל רשות השידור נמצאת במשבר עמוק.
יצחק הרצוג: כל אחד שיפתח היום את העיתון, הוא יראה גם באיזה משבר היא נמצאת ולכן בגלל היעדר משאבים, אם הוועדה תצליח לעזור לגייס משאבים ייעודיים לתחום הזה, אנחנו מאוד מאוד נשמח.
שמואל בן צבי: בהקשר הזה, אנחנו בדקנו את זה ורצינו מאוד להרחיב את זה ולתת תדר נפרד.
שמואל בן צבי: הקמ"ר של התדר נבדק והמשדרים וכח אדם והשידור, זה בערך 50 מיליון שקל של ההקמה.
שמואל בן צבי: מה שקורה עכשיו זה---
מרינה סולודקין: אני חושבת, מר שמואל בן צבי, שזה שווה כל שקל, ה-50 מיליון האלה.
יצחק הרצוג: בינתיים מי שמגיע לוואדי ערה וצפונה לא קולט בכלל את קול ישראל, אז אולי קודם כל נתקן את המשדרים של קול ישראל ברחבי הגליל לפני שאנחנו בכלל נגיע לסוגיה הזו.
יצחק הרצוג: כרגע אין לנו כסף לא לזה ולא לזה.
שולמית סהלו: רק להזכיר שבוודאי ערה אין ריכוז של בני הקהילה.
יצחק הרצוג: לא ואדי ערה, ואדי ערה צפונה.
יצחק הרצוג: לא הבנת את ההערה שלי.
שולמית סהלו: יש קהילה אחרת, אבל אנחנו מדברים פה על הקהילה האתיופית.
יצחק הרצוג: כל מה שהערתי שכל מה שמקו ואדי ערה צפונה, אין קליטה של קול ישראל, רשת ב' או רשתות אחרות של קול ישראל.
שולמית סהלו: זה פחות נוגע לשר, אבל אנחנו אתמול ראינו, ובכל אופן זה פורסם בעיתונות ואני משם ניזונה, שחשוד לרצח שוחרר מכמה סיבות, אחת מהסיבות זה שכשהיתה חקירה לא היה תרגום בשלבי החקירה שלו, שזה הנושא העיקרי שאנחנו מדברים עליו.
יצחק הרצוג: יש היום תגובה חריפה מאוד של המשטרה לטענות האלה בפרשה של עולה מרוסיה ששוחרר על רצח.
שולמית סהלו: יכול להיות שהסיפור הספציפי הזה נכון או לא נכון, ויכול להיות שהתגובה צודקת, אבל אנחנו רואים את זה בשטח שבתחנות משטרה, ברוב תחנות המשטרה, אין שוטרים בני הקהילה ולא מישהו שיכול לעזור בתרגום.
דינה מרום: אני יכולה להגיב?
מרינה סולודקין: כן, בטח, חייבת.
דינה מרום: ראשית, זה נכון שלא בכל תחנות המשטרה יש חוקרים דוברי אמהרית.
דינה מרום: יש עדיין תחנות והן לא מעטות ואני מוכרחה ל---
מרינה סולודקין: המקרה שהיא סיפרה זה דווקא עם רוסים.
מרינה סולודקין: קשה מאוד ממיליון איש לגייס מתורגמן.
דינה מרום: אני רק רוצה להגיד לך שאנחנו פתחנו את השערים ועשינו מאמץ ניכר לגייס חוקרים דוברי אמהרית והם פשוט לא מגיעים.
מרינה סולודקין: הם לא מגיעים בגלל שאתם לא פונים למקומות הנכונים.
דינה מרום: אנחנו פונים, אנחנו מפרסמים.
מרינה סולודקין: אני לא מקבלת את הטענה הזו, בגלל שיש ארגונים, יש בוגרי אוניברסיטאות.
מרינה סולודקין: אז מישהו שיושב במחלקות כח אדם לא רוצה להזיז את התחת, אני מאוד מתנצלת.
שולמית סהלו: הפתרון הזה, דרך אגב, זה שהם פשוט לא מקבלים את התלונה אם אין שמה מישהו שיתרגם.
שולמית סהלו: אז לא חייב חוקר, אפשר שיהיה גם מתורגמן.
דינה מרום: אז יש מתורגמנים.
דינה מרום: יש, אני מצטערת, יש.
מרינה סולודקין: בבקשה, נציג הסוכנות, משה באטה.
משה באטה: גברתי היושבת ראש, אדוני היושב ראש.
משה באטה: אני חושב שזה קצת נושא של יוצאי אתיופיה, שנדון בוועדה הזאת לא פעם, ואני חושב שזה הולך להעסיק אותנו עוד כמה שנים טובות.
משה באטה: אני חושב שאם לא מטפלים במחלה מהשורש, כשאנחנו בוועדה נותנים אקמול, או דנים, קצת מוציאים קיטור והולכים הביתה, אני חושב שהבעיה נשארת איך שהיא נמצאת.
משה באטה: למה אני מתכוון?
משה באטה: אני חושב שממשלת ישראל הכינה תכנית חומש, שאנשים ישבו עליה, אנשים מומחים, מקצועיים.
משה באטה: אחרי שהתקבלה החלטה, משום מה היא לא יוצאת לדרך, אני חושב שזה בפני עצמו מקומם.
משה באטה: זה לא יכול להיות, אתה דיברת על בעיות, להתמודד עם הבעיות, וזה לא אדם פרטי, אלא ממשלת ישראל.
משה באטה: לכן אני קורא לוועדה שבראשותכם, שתקרא לממשלת ישראל לפחות להוציא את תכנית החומש.
משה באטה: אני באר שבעי, מאז שעליתי אני נמצא בבאר שבע.
משה באטה: בבאר שבע יש שכונה שהיה שם מרכז קליטה, בזמנו, אני נקלטתי בו, והסוכנות היהודית, עמידר, השאירו את העולים שם, על כורחם השאירו אותם, בלי רצון שלהם.
משה באטה: היה מקרה כזה גם באשקלון.
משה באטה: זו שכונה של סמים, אותם ילדים נחשפים לשכונות האלה.
משה באטה: ובאר שבע לא נכללת.
משה באטה: לא רק 9,000, יש שלושה מרכזי קליטה שיש שם, אני מעריך כ-2,000 אלף, כ-11,000 נפש---
מרינה סולודקין: מר משה באטה, כבר החלטנו, בנושא של באר שבע, לפנות---
מיכאל נודלמן: אני אתמול שלחתי מכתב לשר האוצר.
משה באטה: אני שמח, כבוד היושב ראש.
משה באטה: אני חושב שהגורם העיקרי לסכסוך המשפחתי, לתא המשפחתי, להתפרקות המשפחה, אנחנו עושים בסוכנות היהודית הסברה, כולל משרד הקליטה וגופים נוספים, אבל הסברה לחוד.
משה באטה: איך הוא אמר?
משה באטה: לאדם תסביר לו סטייה בלוח, אם הוא לא התנסה, לעולם הוא לא ילמד.
משה באטה: זה שאנחנו מסבירים לו, אבל אם הבטן ריקה, כמה שנסביר...
משה באטה: כמה סל קליטה מקבלת משפחה בת עשר נפשות?
משה באטה: זה פשוט לא יכול להיות.
משה באטה: לא הולך.
משה באטה: אני לא מזמן חזרתי מביקור מאתיופיה, המשפחות נמצאות שם---
מרינה סולודקין: מר באטה, מקבלת כמה שעובדת, העניין של עבודה גם חשוב.
משה באטה: לכן אותם עולים שנמצאים, המצב הכלכלי הקשה ביותר, קשה להם להתמודד איתו, כי הם רוצים לשלוח גם כסף לאתיופיה, ומזה מתחיל הסכסוך הקטן, ומתרחב.
משה באטה: לכן אני הייתי בודק, והייתי פונה גם לוועדה שישקלו את נושא סל הקליטה.
משה באטה: אני שמונה שנים עובד בסוכנות היהודית, אגורה אחת לא הוסיפו לסל הקליטה.
משה באטה: אגורה אחת במשך שמונה שנים.