GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רבקה טנא: אמרתי לה איך לא עשית את הבדיקה, אני ידעתי שהיא בגיל מתקדם.
רבקה טנא: היא אמרה לא רציתי לעשות את הבדיקה, מפני שאני חושבת שצריכים להיות ילדים כאלה.
רבקה טנא: יש לנו כל כך הרבה אנשים רעים בכל התחומים ובכל האוכלוסיות.
רבקה טנא: זה היה סתם כקוריוז.
12935: כל תפיסת העולם שחלק מהאנשים הדתיים, וגם לא רק דתיים.
12935: בגלל שהם ילדים כל כך נהדרים, שיש להם את הזכות לגדול ולהיות כמו כל אחד.
ליה שמטוב: זאת החלטה של כל אשה.
12935: אנחנו מאחלים לך הצלחה בתור יושבת ראש הוועדה.
ליה שמטוב: אני מודה לכולם שהגיעו לוועדה, ולנציגי משרד הבריאות שהסבירו לנו מהי המדיניות.
ליה שמטוב: למרות שממשרד האוצר אף נציג לא הגיע, הוועדה מבקשת ממשרד האוצר את עמדת האוצר בנושא.
מיכאל פיינגולד: לקצר את תקופת הביניים, תקופת המעבר שלא בריאה למערכת ומכניסה רעש לא רצוי.
ליה שמטוב: אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה.
ליה שמטוב: הוועדה התכנסה הבוקר לדיון בנושא תפקיד היועצת כמובילת שינוי בשלטון המקומי וזאת במסגרת ציום יום השלטון המקומי בכנסת.
ליה שמטוב: אנחנו מציינים 60 שנה למדינה ו-70 שנה לשלטון המקומי.
נאדיה חילו: אני מתנצלת.
נאדיה חילו: אני רוצה לברך אתכם.
נאדיה חילו: אני יושבת-ראש הוועדה לזכויות הילד ועכשיו מתקיים בוועדה דיון במסגרת יום השלטון המקומי אבל היה לי מאוד חשוב לבוא ולהודות לכל הציבור הנפלא הזה של האנשים.
ליה שמטוב: היום נדבר על הצעת החוק שלך.
ליה שמטוב: זאת הפעם השנייה שיום השלטון המקומי מצוין בכנסת.
ליה שמטוב: אני רוצה להודות ליוזמי היום – יושב-ראש מרכז השלטון המקומי מר עדי אלדר, מנכ"ל מרכז השלטון המקומי מר יעקב אגמון, ממלא מקום מנכ"ל מרכז השלטון המקומי מר שרון עזריאל, ולמתאם פעולות מרכז השלטון המקומי עם הכנסת מר פיני קבלו.
ליה שמטוב: כאמור, אני מודה להם על היוזמה המבורכת.
ליה שמטוב: בהזדמנות זאת אני רוצה להודות לכל היועצות לקידום מעמד האישה ברשויות המקומיות על תפקידן ועל עשייתן ברשות.
ליה שמטוב: בוודאי אני רוצה להודות למנהלת הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש-הממשלה, מרית דנון, על העזרה שלה ובכל הקשור בוועדה לקידום מעמד האישה.
ליה שמטוב: עד כאן הפתיחה ועכשיו אני רוצה לפתוח בדיון.
ליה שמטוב: נמצאות כאן גברת רחל הרניק, יועצת ראש העיר ירושלים לנושא מעמד האישה, גברת ישראלה בן-אשר, יועצת ראש העיר ראשון-לציון בנושא מעמד האישה, גברת סלבה מסארוה, יועצת לקידום מעמד האישה בטייבה, גברת כרמלה מיכאלי, יועצת לקידום מעמד האישה במועצה האזורית חוף אשקלון.
ליה שמטוב: ניתן להן את רשות הדיבור והן תצגנה בפני הוועדה את עבודתן ברשויות.
רינה הוד: שלום לכולן.
רינה הוד: אני שמחה לראות אתכן.
רינה הוד: אני שמחה גבירתי היושבת-ראש להודות לך על הדברים שלך ולאחל לך הצלחה רבה.
רינה הוד: אני בטוחה שתמצאי את הדרך בעזרת כל הקהל המדהים הזה למנף את החוק הזה שאת רוצה להביא אותו לידי מימוש וביצוע.
רינה הוד: למי שלא יודע, אני רוצה לומר שיש לנו 219 יועצות לקידום מעמד האישה ברשויות המקומיות, מתוך 256 רשויות.
רינה הוד: הדבר הזה מהווה 85 אחוזים מכלל היועצות, 15 אחוזים עדיין לא מינו יועצות לקידום מעמד האישה, בעיקר ברשויות הערביות, אבל מתוך זה שזה יום חג, אנחנו נעצים את מה שיש לנו, במיוחד שזה הרבה יותר ממה שאין לנו.
רינה הוד: אני רוצה כאן להודות לעבודה הסיזיפית והקשה בנושא הזה של הרשות לקידום מעמד האישה בראשות מרית דנון וחברותיה שיושבות לצדי, מרי ובת-שבע.
רינה הוד: אני חושבת שאפשר לשאוב הרבה מאוד כוח מהנתון הזה.
רינה הוד: לפני שאני אכנס לפירוט של התחומים בהם מחזק מרכז השלטון המקומי את היועצת, אי רוצה להדגיש שאחד הדברים המרכזיים שהביאו לשינוי ממשי, והוא כנראה כבר די מובן מאליו – וחברת הכנסת שמטוב ציינה אותו בדבריה ואני חושבת שזאת בהחלט פריצת דרך גם מחשבתית וגם ארגונית – זה עצם החיבור הזה בין כל הגורמים שעוסקים במעמד האישה.
רינה הוד: הכולל הזה, העבודה הופכת למשהו הרבה יותר כולל והרבה יותר אחיד ולא הרבה מאוד אנשים שמתעסקים בהרבה מאוד דברים.
רינה הוד: הסינרגיה הזאת יצרה בעצם חיבור בין עבודת מטה לבין ניסיון בשטח, ואנחנו כמרכז שלטון מקומי – אני בטוחה שגם הרשות לקידום מעמד האישה – רואים ביועצת סוכנת שינוי וזרוע ביצועית למדיניות שאנחנו יוצרים.
רינה הוד: כל הגורמים שהזכרתי עשו יד אחת על מנת להשיג הכרה בתפקיד היועצת כמקצוע לכל דבר.
רינה הוד: יש לנו מערך הדרכה בשיתוף עם הרשות לקידום מעמד האישה ועם מספר יועצות מובילות שחלק גדול מהן יושבות כאן בחדר הזה.
רינה הוד: במסגרת הזאת נערכים כנסים, ימי עיון, אנחנו עוסקים במבחר נושאים שיועצות רוצות לקדם אותם או לחילופין במדיניות ארצית שאנחנו מבקשים ליישם באמצעות היועצות.
רינה הוד: אם ניקח לדוגמה משהו שאתם תשמעו כאן בהמשך הדברים, הרי זה כאשר השלטון המקומי רצה לקדם שנקרא רשות מקומית תומכת משפחה.
רינה הוד: אנחנו חפצים לקדם את הנושא הזה.
רינה הוד: מי שלא מכיר את זה, מדובר בחברה נאורה שרואה לנגד עיניה את חשיבות ההון האנושי ומטפחת אותו.
רינה הוד: מרכז השלטון המקומי, עדי אלדר ביקש לפני כשנה בעצם לחולל מהפכה חברתית בתרבות הארגונית על ידי יצירת מדיניות ציבורית אחראית שמאזנת בין מחויבויות תעסוקתיות למשפחתיות, בין נשים לגברים, מנקודת מוצא של שוויון זכויות וחובות בעבודה, כאשר הוא רואה בנושא הזה אסטרטגיה שפועלת לטובת ארגוני העובדים.
רינה הוד: בנושא הזה ערכנו כנס ויום עיון והיום אנחנו ניתן הזדמנות לרחל הרניק להציג אחר כך איך הדבר הזה פועל בירושלים כעיר שהיא עיר רב-תרבותית.
רינה הוד: לצד המאמצים הבלתי נלאים, אם נעבור לנושא אחר, של חברת הכנסת נאדיה חילו ומספר חברי כנסת ליצור תיקונים משמעותיים בחוק היועצת, ביקש יושב-ראש מרכז השלטון המקומי עדי אדלר ליצור משנה סדורה של הגדרת תפקיד היועצת.
רינה הוד: אנחנו שוקדים כעת על הכנת אוגדן שיכלול חוקים שקשורים לנשים ובו תהיה גם הגדרה של תפקיד היועצת ברשות המקומית.
רינה הוד: כל זאת בליווי של יועץ ארגוני.
רינה הוד: הדברים האלה נעשים ממש עכשיו.
רינה הוד: ביוזמת מספר יועצים – שחלקן יושבות כאן – אנחנו מקדמים ביחד כלי מקצועי שנקרא מדד היועצות ובטח יהיו כאן מתנדבים שיספרו על זה יותר טוב ממני.
רינה הוד: זה נקרא IMGM, שזה כלי הערכה ומדידת יועצות שיאפשר להם לעבוד באופן מקצועי ולא מתוך אינטואיציה.
רינה הוד: אחרי עבודה רבה של הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת בשיתוף יועצות, הרשות לקידום מעמד האישה ומרכז השלטון המקומי, צפוי, כפי שאמרה יושבת-הראש, להתנהל מחר דיון אחרון בעניין חוק היועצת לפני קריאה שנייה ושלישית.
רינה הוד: נעשתה כאן עבודה מעולה ועמוקה בה נכללו תיקונים רבים שממקצעים את תפקיד היועצת ומייעלים אותו מאוד, אבל לפתע רובץ עלינו איום די ממשי, על מעמד החוק, לנוכח יוזמת הממשלה לבטל את החוק במסגרת חוק העיריות החדש.
רינה הוד: אני רוצה שתדעו שמרכז השלטון המקומי סבור שהיועצות ראויות להכרה מקצועית רחבה ויש לראות בתפקידן תפקיד חשוב, מהותי, תורם ומוביל בקידום נשים ברשויות המקומיות ובהובלת תהליכי שינוי חברתי.
רינה הוד: לפיכך יירתם מרכז השלטון המקומי להשארת החוק על כנו, גם לאחר חקיקת החוק מחדש.
רינה הוד: אני רוצה לומר תודה מאוד מיוחדת לאריאלה שבאמת עזרה לי מאוד להצליח באירוע הזה מבחינה ארגונית, ותודה לכל מי שמסייע בידינו להיות נשים פורצות דרך.
רינה הוד: תודה.
ליה שמטוב: כמו שאמרת, וגם אני ציינתי, כאשר כל הארגונים שקשורים למעמד האישה עובדים יחד, אנחנו רואים את התוצאות כי יש לנו מטרה אחת והיא מטרה משותפת שהיא קידום מעמד האישה.
מרית דנון: בוקר טוב.
מרית דנון: אני אדבר בקצרה כדי לא לגזול מהעניין האמיתי.
מרית דנון: אני חושבת על תפקיד היועצת ואני בעצם עושה חשבון נפש של כמעט שנתיים שחלפו, כאשר נכנסתי לתפקיד, בשבוע הראשון היה כנס יועצות בעכו ובאותו יום טראומתי נפל פגז ליד המלון בעכו וזה הדבר שזכור לי מהשבוע הראשון.
מרית דנון: אני עושה חשבון נפש כי אני מרגישה שאנחנו היום במקום אחר.
מרית דנון: כאשר נכנסתי לפני כמעט שנתיים לתפקיד, היו 150 יועצות.
מרית דנון: מדי פעם הייתי שומעת בממשלה משרים שאלות כמו מה זה התפקיד הזה, לשם מה צריך אותו, זה נתפס כתפקיד שאפשר לחיות בלעדיו, פחות או יותר עושים טובה שממנים יועצת, התפקיד לא כל כך מוגדר וכולי.
מרית דנון: אני אומרת את כל הרע הזה כי אני מבינה שאנחנו היום במקום אחר, ועל כך אני שמחה.
מרית דנון: אני מבינה שאנחנו במקום אחר כאשר התמנו לאט לאט בעבודה מאוד קשה יועצות.
מרית דנון: השבוע היינו בזרזיר והתנפלתי שם על ראש המועצה מאחר שאין לו יועצת, והוא במקום קרא למישהי ומינה אותה.
קריאה: אם לא, הם לא ייבחרו.
קריאה: אנחנו נדאג שהם לא ייבחרו.
מרית דנון: אני רוצה לומר את האני מאמין שלי כמנהלת הרשות לקידום מעמד האישה ואיך אני רואה את תפקיד היועצת.
מרית דנון: מבחינתי זאת הפלטפורמה החשובה ביותר שקיימת במדינת ישראל בתחום מעמד האישה כי היועצות בעצם לא יושבות שם בשלטון המקומי בלבד אלא הן נוגעות בכל תושבי הרשות.
מרית דנון: אנחנו היום לא עושים מאבק של נשים אלא אנחנו עושים מאבק חברתי.
מרית דנון: היועצות הן הגוף שיכול להגיע לאחרון התושבים ברשות.
מרית דנון: אני לא, אבל הן כן.
מרית דנון: אני חושבת שהיועצות מעבירות בעצם את המדיניות מגבוה עד הרמה של השטח.
מרית דנון: לפני כשבוע ישבנו ביחד כדי לבנות הגדרת תפקיד ופתאום הכל היה ברור וכי התפקיד של היועצת הוא השתקפות של הרשות לקידום מעמד האישה בשטח.
מרית דנון: אני רואה בכל יועצת רשות קטנה בשטח.
מרית דנון: זה כל כך ברור ופתאום זה מובן מאליו.
מרית דנון: ליועצת יש תפקיד מאוד מאוד חשוב כמובילת שינוי חברתי דווקא בגלל האפשרות שלה לגעת מצד אחד ברשויות השלטון, ומצד שני בתושבות הרשות.
מרית דנון: אני חושבת שהדוגמה הטובה ביותר להעברת מדיניות מגבוה לשטח היא למשל הנושא של יישום התוכניות הבין-משרדיות להוצאת נשים ממעגל הזנות וטיפול בנפגעות תקיפה מינית שהרשות עומדת בראשן.
מרית דנון: עיריית תל-אביב שהיא העיר המובילה בנושא של יישום תכנית הוצאת נשים ממעגל הזנות, בראש התוכנית המקומית עומדת יועצת.
מרית דנון: לתפקיד הזה לא מינו מישהו מהרווחה אלא עוסקת בנושא יועצת.
מרית דנון: יועצות למעמד האישה ברשויות המקומיות מעורבות בכל התוכניות להקמת מרכזים לנפגעות תקיפה מינית וגם בנושאים אחרים כמו למשל יישום תוכניות מגדריות במערכת החינוך, עידוד נערות ללמוד מקצועות טכנולוגיים, תוכניות שונות לשוויון בין המינים בתוך מערכת החינוך וכולי.
מרית דנון: זאת באמת הדוגמה איך יועצת מורידה לשטח את התוכניות האלה.
ליה שמטוב: כמו שאמרתי קודם, נשמע עכשיו את היועצות מירושלים, מאשקלון, מטייבה וממרכז הארץ.
רחל הרניק: בוקר טוב.
רחל הרניק: תודה לחברת הכנסת ליה שמטוב ולחברותיי.
רחל הרניק: ביום השלטון המקומי, אני בהחלט רואה זכות שניתנה לי כיועצת עיריית ירושלים עיר הבירה לבוא ולספר קצת על מה אני כיועצת, מה הרשות כרשות, עושה לקידום נשים בעיר.
רחל הרניק: מידע כללי.
רחל הרניק: חשבתי שחשוב שנראה נתונים.
רחל הרניק: השנתון הסטטיסטי האחרון הוא של 2006.
רחל הרניק: מספר התושבים הוא 733 אלף והיום הוא קצת יותר.
רחל הרניק: מספר הנשים הוא כחצי.
רחל הרניק: אחוז הנשים בכוח העבודה, 37 אחוזים.
רחל הרניק: כמו שאנחנו רואים, בהשוואה לתל-אביב ולמדינת ישראל, יש פער משמעותי כאשר בירושלים 37 אחוזים נשים עובדות לעומת 58.8 אחוזים בתל-אביב, לעומת כמעט 50 אחוזים במדינת ישראל.
רחל הרניק: כלומר, ליועצת יש מה לעשות כאן.
רחל הרניק: על הסיבות נדבר אחר כך.
רחל הרניק: מטרת העל שלי כיועצת היא לאפשר ולעודד נשים בירושלים להתמודד ביעילות, בסיפוק ובהצלחה בין משפחה, עבודה/קריירה - כאשר אני עושה הבחנה כי קריירה זה יותר קידום - העצמה אישית בחברה רב תרבותית.
רחל הרניק: אסטרטגיה לפעילות עירונית.
רחל הרניק: אנחנו רואים כאן את המשולש הקדוש שבו יש לנו חיזוק והעצמה אישית נשית - כאשר הכוונה היא להעצמת האישה על כל ההיבטים על מנת שתעשה את מה שאמרנו כמו שצריך - ייצוג סביבה תומכת משפחה ועיצוב מודעות ציבורית עירונית תומכת משפחה.
רחל הרניק: אתן שמות לב להבדל.
רחל הרניק: סביבה תומכת משפחה, זה פן אחד שמאפשר לאישה היכן שהיא נמצאת להקל עליה את ההתנהלות, זאת הסביבה, ועיצוב מודעות ציבורית, זה יותר הפן של מדיניות שכאן, כמו שקודם אמרנו, מדובר על ההכוונה של המדינה ושל המדיניות שתומכת משפחה.
רחל הרניק: שלושת הפרמטרים האלה הם בעצם הבסיס על מנת שנוכל לקדם נשים.
רחל הרניק: קידום לעמדות ניהול.
רחל הרניק: למרות הפן ההצהרתי והדיבור על שוויון ועל קידום נשים, בפועל אנחנו רואים שיש את הפער כאשר ברמה ההצהרתית כולם בעד קידום, אבל מבחינת הנתונים הסטטיסטיים, נדמה לי שרק שני אחוזים מהמנהלים הבכירים הן נשים.
רחל הרניק: חייבים כל הזמן לדחוף לעמדות ניהול.
רחל הרניק: גם זאת תפיסה של השינוי שלנו.
רחל הרניק: אישה לא רק צריכה להיות עובדת אלא אם היא באה לעבודה והיא רוצה, צריך לסייע לה להגיע לעמדת ניהול.
רחל הרניק: בקטע של השתלמות בשעות העבודה, אני בהחלט גאה על כך שבעיריית ירושלים אני מעבירה כל הזמן השתלמויות למנהלות בכירות, למנהלות דירוג ביניים, למזכירות, השתלמויות שאני קוראת להן העצמה לתפקידי ניהול או קידום בעבודה.
רחל הרניק: זאת אומרת, אנחנו מלבישים את אותה גברת בשינוי אדרת ובהחלט יש לי כאן תמיכה של ועד עובדים ומשאבי אנוש, כדי שהלימודים יהיו בשעות העבודה.
רחל הרניק: כל הזמן אני שמה את הדגש על כך שכל לימוד שאישה מקבלת, יהיה בגדר גמול השתלמות.
רחל הרניק: גמרנו ללמוד רק לשם שמים.
רחל הרניק: גמול השתלמות נותן לנו גם את הגמול בתלוש והתלוש הוא לא פחות מהעשרה ומכל הידע הכללי.
רחל הרניק: זה גם חלק מהקדמה שלנו, כאשר אנחנו רוצים שהדברים יבואו לידי ביטוי בשכר.
רחל הרניק: כפי שאמרתי, יש לנו היום 60 מועדוני נשים במגזר היהודי ובמגזר הערבי כאשר במגזר היהודי יש לנו בשכונות החרדיות, יש לנו ציבור של נשים מהמגזר האתיופי, יש לנו ציבור של נשים צרפתיות, אנגלו-סכסיות וכדומה.
רחל הרניק: הנגשת שירותים למשפחה כמו טיפת חלב, גנים, מקווה, בתי ספר.
רחל הרניק: ההנגשה בעינינו היא מאוד מאוד עקרונית והיא ניתנת לאישה.
רחל הרניק: אם אנחנו לוקחים אישה שהיא גם מטופלת בילדים, הקטע של הנגשה, שהכל יהיה באזור שלה, מאוד מאוד משמעותי.
רחל הרניק: נקודת ההנגשה היא מאוד עקרונית לכל אחד, אבל מאוד משמעותית לנשים ובמיוחד לנשים שהן אימהות לילדים צעירים, כך שהכל יהיה באזור שלה, בשכונה שלה, שיהיה לה קל להתנהל.
רחל הרניק: אלה דברים שמקלים על האישה ואם קל לה יותר להתנהל, היא תגיע ותתקדם בכל מישור ומישור.
רחל הרניק: קורסים בהכשרה מקצועית לקראת השמה בעבודה.
רחל הרניק: כפי שראיתם בנתונים, אחוז הנשים העובדים הוא נמוך ואנחנו מאוד נותנים את הדעת על כך.
רחל הרניק: העירייה כרשות הקימה רשות עירונית לתעסוקה שממש קמה בשנה האחרונה, כאשר המטרה שלה היא ללמד נשים בעיקר, גם גברים, קורסים מקצועיים ובכל המגזרים.
רחל הרניק: יש לנו קורסים לנשים מהמגזר החרדי, מהמגזר הערבי ומהמגזר הכללי כאשר הרעיון הוא להתאים את הקורס למנטליות ולסגנון של האישה.
רחל הרניק: אם במגזר החרדי יש לנו הרבה קייטרינג, נשים במחשבים וגם הצלחנו לדאוג למלגות.
רחל הרניק: אלה שבאות ללמוד בקורסים האלה מקבלות מלגות ובאותה תקופה שהן לומדות גם יש להן הנחה משמעותית במעונות היום.
רחל הרניק: כלומר, לא מספיק להביא את האישה ללמוד אלא אנחנו צריכים לדאוג לה שכל המערכת הסובבת אותה תלך לקראתה.
רחל הרניק: אם נקל עליה במערכת הסביבתית, בצרכים שמסביב, היא תצליח לסיים את הקורס בהצלחה.
רחל הרניק: יש לנו גם רכזות שמלוות את האישה עד להשמה ממש.
רחל הרניק: זאת אומרת, לא נותנים לה קורס וזורקים אותה אלא יש לנו צוות שלם של עובדות השמה ועובדים, ושוב, בכל המגזרים, שדואגים להשמה ובהחלט רואים בזה ברכה והצלחה.
רחל הרניק: בתוך מסגרת העירייה יש לנו אחת לחודש יום העשרה לכלל עובדי העירייה.
רחל הרניק: אם נגיד רק לנשים, זה יהיה סטיגמתי וזה לא בריא.
רחל הרניק: אנחנו רוצים להיות חלק ולכן הבאתי את הנושא של הורות ומשפחה ולצורך כך הבאתי את סופר נני, מיכל דליות.
רחל הרניק: לשמחתי הגיעו הרבה.
רחל הרניק: עשינו לזה פרסום והד והגיעו הרבה גברים.
רחל הרניק: זאת אומרת, כאשר אנחנו חושבים על העצמה אישית נשית, על הורות ומשפחה, אנחנו עובדים בצורה, בשפה, בסגנון שיתקבל על ידי כולם וגם גברים ישתפו פעולה כי אנחנו רואים את הבעל כחלק מכל המהלך הזה.
רחל הרניק: אני אפילו יכולה לומר שאני גאה על כך שגברים רודפים אחרי בעירייה ושואלים אותי למה להם אני לא עושה קורסים כאלה.
רחל הרניק: גם גברים מהמגזר החרדי בהחלט באים ואומרים לי שאני עושה כל הזמן אבל מה אתם, עם הגברים שהם נשארים מאחור.
רחל הרניק: זה באמת נכון, הם נשארים מאחור, אבל המנדט שלנו הוא נשים ועל זה אנחנו עובדים.
רחל הרניק: ירושלים תומכת משפחה.
רחל הרניק: ביצוע מדיניות.
רחל הרניק: כמו שאמרתי, כל המלים היפות שלנו, אם לא נשנה מדיניות ולא נחדיר ונחדור לתחומים בסיסיים, לא נעשה הרבה.
רחל הרניק: לכן חייבים להיכנס ללב של העירייה, להקים מוסדות והמוסדות האלה יסייעו לנו להתנהל בשטח.
רחל הרניק: בינואר 2008 הוקם מרכז לפיתוח מנהיגות והעצמת נשים במטרה לשלב נשים בעשייה הקהילתית.
רחל הרניק: זה בעצם תפקיד מטה, מרכז במטה, והוא זה שיורד ונותן את ההנחיות לשטח.
רחל הרניק: זאת אומרת, הרעיון הוא תמיד שיהיה מטה עירוני שיהיה לו כמובן את התקציבים ונדבר על כך בהמשך, והוא יקבע את הקווים לשטח, שוב, על פי התאמת האוכלוסייה, המגזר והצרכים, אבל המדיניות חייבת לבוא מלמעלה כי המשמעות של מדיניות היא תמיד סעיף בספר התקציב.
רחל הרניק: ללא הסעיף, לא נוכל להתנהל בשטח אלא נישאר עם מלים יפות.
רחל הרניק: יש לנו את המועצה לקידום מעמד האישה בראשות חברת מועצת העיר.
רחל הרניק: אני מדגישה את ראשות מועצת העיר כי נכון שלפעמים זה לא נחמד שיש לנו חברת מועצה שנושפת, אבל מאידך, כאשר יש לי חברת מועצה, לה יש את המנדט ואת הפה לפרוץ.
רחל הרניק: אני עובדת עירייה, אנחנו עובדי עירייה, ולכן אני צריכה לפעמים להיות זהירה כי מחר אולי אני לא אהיה יועצת ואני לא רוצה לשרוף קשרים.
רחל הרניק: חברת המועצה, אם יש לי אתה סיג ושיח ואנחנו יד ביד, זה פן נפלא.
רחל הרניק: לכל הדברים הלא נעימים, אני שולחת אותה – לריב, לדבר, לצעוק.
רחל הרניק: זאת היא עושה .
רחל הרניק: אני נשארת כמובן יחד אתה, אבל אני לא שורפת קשרים כי אני עובדת עירייה ולכן חשוב לי להצטייר קצת אחרת.
רחל הרניק: במקרה שלי זכיתי ובאמת יש לי חברת מועצה שזה בוער בעצמותיה ואני חושבת שבזכות שיתוף הפעולה אנחנו מגיעים להישגים משמעותיים.
רחל הרניק: הכנת האמנה למפעלי תעשייה מקדמים נשים ומחזקים קשרי הורות ומשפחה.
רחל הרניק: אנחנו מאוד עובדים על זה ובחודש הבא אני חושבת נארגן טקס גדול, אות המעסיק למפעל מצטיין, כאשר הרעיון הוא באמת לתת דגש לאישה ולמשפחה במפעלים.
רחל הרניק: אנחנו יודעים שיש לנו היום הרבה מפעלים בירושלים, הרבה חברות היי-טק שיש בהם כבר מעונות יום, יש יום משפחה, אישה שהיא אומרת שהיא בהריון, לא כועסים עליה אלא אומרים איזה יופי, ואני שומעת את זה מחברות כמו NBS, חברות היי-טק, שנשים מספרות על זה בשמחה.
רחל הרניק: יש קבוצת כדורסל לנשים במפעלי התעשייה.
רחל הרניק: יש בהחלט עשייה ולכן חשבנו שמתן אות המעסיק מאוד ישדרג ויכניס למודעות את כל נושא האמנה.
רחל הרניק: זאת אומרת, זה איזשהו תרגיל להכניס את האמנה בדרך עוקפת.
רחל הרניק: כן.
רחל הרניק: גלית לוי, אחראית על התעשייה בירושלים, מלווה אותנו בתחום הזה.
רחל הרניק: יש לנו את המגזר הדתי-חרדי.
רחל הרניק: שוב, עברנו פריצת דרך והצלחנו להטמיע את כל הנושאים האלה.
רחל הרניק: המגזר החרדי כולו עובר שינוי.
רחל הרניק: זה תהליך שמאוד מתגבר.
רחל הרניק: יותר ויותר נשים צעירות יוצאות לעבודה בחברות מוגנות והגברים הם אלה שיותר מקבלים תפקיד בתוך הבית.
רחל הרניק: יש כאן איזה היפוך ואנחנו צריכות באמת ללמד את הנשים איך להתמודד עם ההיפוך הזה שאני האישה העובדת המפרנסת והבעל מתחזק את הבית.
רחל הרניק: כמובן שרוב היום הוא בישיבה אבל האחריות על הבית הרבה נופלת עליו.
רחל הרניק: גורמים המעכבים.
רחל הרניק: קשיים תקציביים, כפי שציינתי קודם.
רחל הרניק: אם אין קמח אין תורה.
רחל הרניק: קשיים בירוקרטיים.
רחל הרניק: זה דם, יזע ודמעות לעבור את כל המשוחות שכולנו מכירות.
רחל הרניק: חסמים פסיכולוגיים שמאוד משמעותיים אצל כולם.
רחל הרניק: נשים שחוששות משינוי.
רחל הרניק: אנחנו נותנות להן את הכלים, אבל הן פוחדות.
רחל הרניק: צריך לתת לאישה את הקביים ולעזור לה ולפעמים גם לומר לה שתשב עכשיו בבית כמה שנים ושתחכה לעיתוי הנכון, אבל צריכים לדבר על כך.
רחל הרניק: כנ"ל אצל כל האחרים.
רחל הרניק: קובעי מדיניות, כי מה הבעיה?
רחל הרניק: מה רע לנשים?
רחל הרניק: על מה את מדברת?
רחל הרניק: לפעמים הם לא מבינים מה אני אומרת.
רחל הרניק: קשיים ארגוניים, שוב, כאשר כל תוכנית אני צריכה לתרגם ליהודי, ערבי, אתיופי, צרפתי, אנגלו-סכסי, זה דורש הרבה תחכום, תקציב, חשיבה וכולי.
רחל הרניק: קשיים שנובעים מקשיי תקשורת, שיתופי פעולה, בעיות של אגו, כבוד וכולי שצריך לתמרן בין כולם.
קריאה: מה התקציב של עיריית ירושלים לנושא?
רחל הרניק: גדול.
רחל הרניק: 150 אלף שקלים, שזה המון.
רחל הרניק: התקציב הצבוע הוא 150 אלף שקלים, אבל יש לנו המון איגום ושיתופי פעולה.
קריאה: התקציב של 150 אלף הוא קבוע או הוא רק בבחירות?
רחל הרניק: קבוע.
רחל הרניק: הוא בספר התקציב.
רחל הרניק: הנקודה היא איגום המשאבים והמודעות.
רחל הרניק: אגף הרווחה, אם לא הייתה לו מודעות לנשים, הוא לא היה עושה את כל התוכניות או אגף חברה.
רחל הרניק: צריך כאן הרבה מודעות שיארגנו ויאגמו תקציבים מבפנים.
ליה שמטוב: שמענו כאן על שיתוף פעולה של עובדת עירייה עם חברת מועצת העיר.
ליה שמטוב: לקראת הבחירות המוניציפאליות שיתקיימו בנובמבר, כדאי אולי לחשוב ולעשות הכל שהרבה נשים יהיו חברות מועצת העיר וגם סגני ראשי ערים.
קריאה: גם ראשי ערים.
ליה שמטוב: נכון, וזאת כדי לקדם את מעמד האישה.
ישראלה בן-אשר: צהרים טובים.
ישראלה בן-אשר: ברוכה הבאה ליושבת-ראש.
ישראלה בן-אשר: לפני שאני אתחיל, אני רוצה להזכיר לכל הנוכחות כאן שאנחנו סוגרות היום איזשהו מעגל.
ישראלה בן-אשר: ביום השלטון המקומי לפני שנה, עת ישבנו גם בוועדה, ודיברנו והצגנו את עתיד היועצת, נכנס עדי אלדר ובעקבות הכניסה שלו למעשה הייתה אותה פריצת דרך בה הוא אישר לנו תקציב על מנת שנעבוד עם יועץ ארגוני להגדרת התפקיד ובימים אלה אנחנו מגדירות אותו.
ישראלה בן-אשר: אני חושבת שליום הזה יש חשיבות בכנסת כי הייתה איזושהי פריצת דרך.
ישראלה בן-אשר: התפקיד שלנו, של היועצות, הוא להוביל תהליכי שינוי על ידי התוויית מדיניות מכוונת בישוב בו אנחנו פועלות.
ישראלה בן-אשר: סוג השינוי שאנחנו מובילות הוא שינוי חברתי, כיוון שאנחנו עוסקים בשוויון מגדרי וקידום מעמד האישה ועל מנת להשיג את השינוי היועצת צריכה לפעול לפחות בשני מישורים בו זמנית.
ישראלה בן-אשר: המישורים הללו הם המישור הפרטני האישי והמישור המערכתי ארגוני, שבו אני רוצה להתמקד במפגש הזה היום.
ישראלה בן-אשר: בראשון לציון אנחנו רואים בארגון גורם שמעצב התנהגות ולכן השינויים במישור הזה, במישור המערכתי הארגוני, מתרכזים למעשה בתהליכים מצד אחד של שינוי אקלים תרבותי ארגוני ומצד שני בנייה, הרחבה ושיפור שירותים לתושבות ולתושבים.
ישראלה בן-אשר: בתחום האקלים והתרבות הארגונית, אני רוצה להזכיר מספר גורמים שגם ההרצאה של חברתי מירושלים התייחסה אליהם.
ישראלה בן-אשר: ארגון תומך משפחה הוא אכן אחד הגורמים שגם אנחנו מובילים ברמה הפנים ארגונית, אבל כמובן, כמו שהוזכר כאן, כל הנושא של שיתופי הפעולה בין המחלקות ומה שנקרא הפיכתן לוורודים או למגדריים או למוכווני נשים, זאת העבודה הפנים ארגונית ואחת הקולגות שמאוד עוזרת לי כאן – וציינתי במפורש – הוא מבקר העירייה שהוא אחד הגורמים המסייעים בהובלת השינויים הפנים ארגוניים.
ישראלה בן-אשר: השירותים שאני מדברת עליהם הם מרכז זכויות עירוני לנשים, אומנה, והמרכז הזה למעשה מעונין לעבוד על התחום של השינוי החברתי והעצמת הנשים כאשר הפן שלו, האוריינטציה שלו היא אוריינטציה משפטית ולכן הוא מנוהל על ידי עורכת דין שיושבת במשרה מלאה וזה תפקידה.
ישראלה בן-אשר: הוא עוסק בייעוץ, במתן מידע, סיוע במילוי טפסים, תרגום, ליווי והכי חשוב, קישור בין גורמים שונים שחלקם הם עירוניים, כמו שאמרתי, מחלקות העירייה השונות, וחלקם ממלכתיים או אחרים כמו ארגוני הנשים, ארגונים וולנטריים שונים, כל מי שרק יכול לסייע ולעזור לנשים, כאשר התחום מתמקד בצורה מאוד ברורה בנושא זכויות.
ישראלה בן-אשר: המרכז עובד בהיקף שעות מאוד רחב במהלך היום החל משעה 7:30 בבוקר ועד 8:00 ולפעמים 9:00 בערב.
ישראלה בן-אשר: בחלקו הוא עובד כמובן עם עורכות דין, עורכת הדין שמנהלת ועורכות דין נוספות.
ישראלה בן-אשר: יש שם סטודנטיות וסטודנטים למשפטים, יש עורכות דין מתנדבות ויש כוח אדם פרה-מקצועי.
ישראלה בן-אשר: בחלק מהשעות הוא מיועד רק לקליטת ההודעות או העברת מידע והעברה למחרת את החומרים לעורכת הדין.
ישראלה בן-אשר: השעות האלה, מצאנו שהן מאוד מאוד חשובות ומאוד מאוד משמעותיות והפריסה היא מאוד גדולה ומאוד רחבה.
ישראלה בן-אשר: כאן אני רוצה לציין שלמעשה מי שסייע בידינו להקים את המרכז הזה, זאת הייתה עיריית הרצליה שהקימה מרכז דומה.
ישראלה בן-אשר: כאשר ראינו שזה עובד שם וזה מצליח, אמרנו למה לא.
ישראלה בן-אשר: אני רוצה לציין כאן שוב שיתוף פעולה בין יועצות, החלפת מידע, דבר שסייע לנו להקים את המרכז.
ישראלה בן-אשר: השירות הבא שאני רוצה להתמקד בו הוא מרכז אימון אישי שהוקם בחודשים האחרונים.
ישראלה בן-אשר: למעשה הייחוד שלו הוא שהוא לקח תחום מקצועי ושוב הנגיש אותו לנשים, אבל מי שמרכזת אותו היא למעשה מישהי שעברה את תוכניות ההעצמה והמנהיגות, אחד הקורסים שלנו, ובעקבות הקורס היא עשתה את השינוי ולמדה את זה, ולאחר שהיא למדה היא באה ואמרה שעכשיו היא חוזרת גם לתרום ולתת לנשים שנמצאות בעיר.
ישראלה בן-אשר: כך הקמנו את אימון נשי אישי.
ישראלה בן-אשר: כרגע יש לנו שש מאמנות תושבות העיר שנותנות שירות לתושבות העיר כמובן.
ישראלה בן-אשר: השירות הזה, בשונה מקודמו, הוא כן בתשלום אבל התשלום הוא סמלי כך שהכסף הוא לא הגורם שמונע מלהגיע אליו, הוא מתבצע בעצם או באימון פרטני אחת על אחת או באימון קבוצתי ואפילו מעבר בין האופציות השונות בהתאם לצרכים.
ישראלה בן-אשר: במהלך השנה האחרונה, מאז התחלנו את הפעילות הזאת, למעלה מ-100 נשים הגיעו לקבל את השירות.
ישראלה בן-אשר: כמו שאתן יודעות, באימון אישי לא כל אחת שמעונינת היא אכן גם יכולה או נשארת בתוך המערכת, אבל היו פניות ויש כל הזמן פניות.
ישראלה בן-אשר: אנחנו רואות בשירות הזה גם משלים את הייעוץ המשפטי, גם משלים שירותים אחרים בעיר.
ישראלה בן-אשר: מחלקות הרווחה, החינוך וכולי מזרימות פניות והפניות ובימים אלו אנחנו מפתחות בתוך השירות הזה מעין אימון ייחודי, פן אחד שיתבסס על הנושא של כסף ואנחנו יודעות שזה אחד התחומים שלנשים יש או חוסר נגישות או חוסר נעימות או משהו לא מסתדר, אז התחום של אימון ממוקד בנושא הכספי, ומצאנו לנכון להוסיף גם את הפן הטיפולי כי לא כל אחת יכולה ומתאימה לאימון האישי אלא כן לטיפול.
ישראלה בן-אשר: שוב, הנושא של כסף היה אחת הבעיות הרציניות ולכן התווסף סיוע וטיפול בעלויות נמוכות.
ישראלה בן-אשר: לסיכום.
ישראלה בן-אשר: ברצוני לציין כי תהליכי השינוי בארגון הם לא קלים.
ישראלה בן-אשר: הם דורשים הרבה מאוד התמדה, נחישות, אורך רוח ומה שנקרא לחזור ולהיות לפעמים עקשניות כי לא תמיד במעגל ראשון זה מתחיל.
ישראלה בן-אשר: חשיבות מאוד רבה יש כמובן לדרך בה ראש הרשות והמנכ"ל, יחד עם יתר העובדים בתוך הרשות, תופסים ומבינים את הצורך בשינויים האלה על רקע מגדרי, וזה לא קל ולא פשוט לפעמים להסביר מדוע הדברים הם כאלה.
ליה שמטוב: עכשיו נשמע מה קורה בטייבה.
סלוה מאסרוה: שלום לכולם.
סלוה מאסרוה: יכול להיות שמה שאני אומר לא ימצא חן בעיני רבות מהיועצות, יכול להיות שחלקכן יאמר שזה לא תפקיד היועצת, יכול להיות שתאמרו שזה ניגוד אינטרסים ולא כך רואים את תפקיד היועצת אבל אני רוצה לומר לכם שהתחלתי את היום לפני שבאתי לכאן כשבעלי אמר לי: יאללה, תמשיכי לנסוע, תמשיכי לבזבז כסף, להפסיד כסף כי את רק מפסידה, את רק הולכת ובאה, הולכת ובאה וכלום לא יוצא מהתפקיד הזה.
סלוה מאסרוה: אני רוצה שתבינו שבעלי הוא אדם שתומך בי ובנושא הזה כי אחרת לא היה סובל אותי, ותכף תבינו למה.
סלוה מאסרוה: עוד לפני שחוקק החוק, אני מהאנשים שבאו לכאן, ישבו והכתיבו את החוק.
סלוה מאסרוה: לכן בעלי אומר לי להמשיך ללכת ונראה מה יהיה.
סלוה מאסרוה: הוא קורא לחוק, חוק מרגרינה וגם אני מאמינה בזה.