GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איריס בדרק: אני מיילדת 30 שנה.
איריס בדרק: המיילדות שעובדות במרכז לידה הן מיילדות בכירות עם ותק רב, עם ניסיון רב.
איריס בדרק: אנחנו יצרנו, יחד עם הנהלת המחלקה בשיבא, נהלי קבלה.
איריס בדרק: זאת אומרת, סינון מאוד מאוד רציני לנשים שרוצות ללדת במרכז לידה.
איריס בדרק: הסינון שלנו עובד, פחות או יותר, לפי קריטריונים של לידות בית במקומות כמו אנגליה, ארצות הברית והולנד.
איריס בדרק: אנחנו עומדות בנהלים הללו ומסננות את הנשים.
איריס בדרק: אנחנו רואים את הנשים במהלך ההיריון ותוך כדי הלידה.
איריס בדרק: יש לנשים האלה קשר אישי עם המיילדות.
איריס בדרק: הן מגיעות למקום ולסביבה שלא זרים להם.
איריס בדרק: הן מגיעות ומטופלות על ידי יולדות שהן הכירו קודם ונוצר קשר של אמון בסיסי ביניהן.
איריס בדרק: אם מדברים על לידות טובות, זאת בעצם הכותרת.
איריס בדרק: במקומות ציבוריים ובבתי חולים בארץ זה בלתי אפשרי.
איריס בדרק: לכן היה צורך להקים את מרכז הלידה.
איריס בדרק: לגבי הנתונים.
איריס בדרק: אורלי, שאלת למה 23% מועברות ממרכז לידה לחדרי לידה.
איריס בדרק: הנהלים שלנו מאוד קפדניים.
איריס בדרק: אלה נהלים עליהם הסכמנו יחד עם הנהלת המחלקה.
איריס בדרק: פרוטוקול שאומר מבחינתנו מתי האישה מפסיקה להיות בסיכון נמוך ורמת הסיכון עולה, ברגע זה היא עוברת לחדר לידה.
איריס בדרק: היא עוברת לחדר לידה יחד עם אותה מיילדת שטיפלה בה במהלך הלידה.
איריס בדרק: בחומר ששלחתי השמטתם את ההערות.
איריס בדרק: מתוך אחוז הנשים שהעברנו ממרכז לידה לחדר לידה, 92% ילדו בלידה טבעית ורגילה בחדר הלידה הרגיל בליווי של המיילדת.
אורלי לוטן: התהייה שלי היתה מה קורה אם אותן נשים היו מחליטות ללדת בבית.
אריס בנדרק: אלה דברים שקורים.
אריס בנדרק: מיילדת מנוסה ואחראית, לו היתה עם האנשים האלה בבית, היתה יודעת לעשות בדיוק את האבחנה מתי להעביר את האישה בזמן הנכון וכן לקחת בחשבון את הפקקים.
אריס בנדרק: אלה דברים שנכנסים לשיקול כאשר אנחנו באים לטפל בנשים.
אריס בנדרק: גם נשים שבאות אצלנו למרכז הלידה ומתקשרות אלינו כדי לדעת מתי לבוא, אנחנו לוקחות את השכלול של מספר הלידה, שעת ההגעה, האם פקוק או לא וכדומה.
אריס בנדרק: זאת חשיבה של אשת מקצוע שנמצאת שם.
אריס בנדרק: מיילדות זה מקצוע חופשי ונפרד מרפואת נשים.
אריס בנדרק: אם מסתבכת לידה טוב שיש לנו את הרופאים כאשר לידה מסתבכת וטוב שהם מעבר לדלת כדי לתת טיפול.
אריס בנדרק: אבל עד שאישה מסתבכת ועד שהלידה מסתבכת, והאחוזים הם מאוד נמוכים, צריכה להיות שם המיילדת.
אריס בנדרק: צריכה להיות מיילדת מוסמכת עם רישיון עבודה ומנוסה.
אריס בנדרק: לו האישה היתה מקבלת את דמי האשפוז שלה וזכות הבחירה שלה להחליט למי לתת את דמי האשפוז שלה.
אריס בנדרק: האם דמי האשפוז יינתנו לחדר לידה שבו היא רוצה לקבל פיטורין ואפידורל ולהיות מאושפזת 4 ימים, או לתת את דמי האשפוז האלה למטפלת שהיא בחרה בה ושהיא הטובה ביותר בשבילה.
קריאה: דמי האשפוז הם לא שלה.
איריס בנדרק: אישה שהיא בסיכון נמוך ומגיעה לבית החולים ולא מקבלת שום טיפול רפואי אלא רק מיילדת שמטפלת בה, מכניסה לבית החולים 8,000 שקל פלוס 4,000 שקל שהיא שילמה למיילדת.
איריס בנדרק: אני אומרת כאן, אם אפשר היה במקום הזה לשנות את החוק שלאישה תהיה זכות בחירה לבחור למי היא נותנת את הסכום הזה.
איריס בנדרק: אף אחד לא נותן אותה כמתנה.
איריס בנדרק: הסכום הזה מיועד עבור אשפוז ולידה.
שושנה ריבא: אני ממשרד הבריאות.
שושנה ריבא: אני רוצה להדגיש.
שושנה ריבא: לדיון הזה יש כמה צלעות: מילדות הבית, משרד הבריאות, ביטוח לאומי ואולי צלע נוספת של משפטנים.
שושנה ריבא: בין משרד הבריאות למיילדות הבית המאוגדות, אין קונפליקטים.
שושנה ריבא: אנחנו עובדים איתן מספר שנים.
שושנה ריבא: הגענו להסכמות, כמו שד"ר לוטן אמר ב-90% וזה בהחלט סביר.
שושנה ריבא: תמיד יש איזו מחלוקת קטנה.
שושנה ריבא: הן יודעות שמיילדות הבית יכולות להגיע למשרד הבריאות עם בקשות לשינוי חוזרים, עם בקשות לשינוי חוזרים.
שושנה ריבא: יש שיתוף פעולה מלא.
שושנה ריבא: איפה מתחילה הבעיה?
שושנה ריבא: כמו שאיריס אמרה, מיילדת טובה זה דבר שצריך להגדיר.
שושנה ריבא: יש אסונות ואנחנו מתמודדים איתם.
שושנה ריבא: בדרך כלל האסונות מתחילים כשלא עומדים בקריטריונים.
שושנה ריבא: זאת אומרת, המיילדת היא לא מיילדת והקריטריונים ללידת בית הם לא לידת בית.
שושנה ריבא: אז יש הסכמה עם משרד הבריאות ואולי צריך להיכנס למנגנון אכיפה כדי להגיע למצב שאת הנושא של הבטיחות, שכן עובד בצורה משותפת, אפשר יהיה גם לממש.
שושנה ריבא: זה לנושא הבטיחות.
שושנה ריבא: אני חושבת שמשרד הבריאות אמר את דברו בצורה מאוד ברורה.
שושנה ריבא: הוא לא ממליץ, אולם יחד עם זאת הוא קבע כללי בטיחות ואם יעמדו בכללי הבטיחות, סביר להניח שכל אחת תוכל לבחור את מה שמתאים לה ותעמוד בחוויית הלידה בצורה הטובה ביותר.
שושנה ריבא: הנושא של תשלומים הוא הרבה יותר מורכב.
שושנה ריבא: אני רוצה להבהיר חד משמעית: דמי האשפוז אינם שייכים ליולדת.
שושנה ריבא: הם לא שייכים ליולדת ולכן זה מגוחך לומר שצריך להעביר את דמי האשפוז ליולדת והיא תחליט מה לעשות בהם.
שושנה ריבא: אני מבקשת להבהיר, דמי האשפוז מיועדים גם לניתוח הקיסרי וגם לפג.
שושנה ריבא: מי שלא יודע, היום זה בערך פי 80 ממה שהיה כשהתחלנו לדבר על לידות בית.
שושנה ריבא: פג "דה לוקס" זה 3 שבועות.
שושנה ריבא: הפג האמיתי הוא 3 חודשים ולפעמים יותר.
שושנה ריבא: דמי האשפוז הם לא רלוונטיים.
שושנה ריבא: דמי האשפוז הם בהחלט חלק מהתשלום שמערכת האשפוז הכללית מתמודדת כדי לתת שירות נכון לכל עם ישראל.
שושנה ריבא: כן, אנחנו מקזזים מפה ומשם כי כל עם ישראל צריך לקבל טיפול.
שושנה ריבא: לנושא של 12 שעות.
שושנה ריבא: אני רוצה לומר כך: ההחלטה נמצאת עדיין בטיוטה במשרד הבריאות אבל היא קיימת ואי אפשר לטאטא אותה מתחת לשטיח.
שושנה ריבא: היא לא מיועדת לאותה אישה מרמת השרון שהחליטה ללדת בבית ועקבה אחרי ההיריון שלה ויש לה את המיילדת הכי טובה ויש לנו הרבה מאוד מיילדות טובות.
שושנה ריבא: היא דווקא מיועדת לאותה אוכלוסיה שהכריחו אותה ללדת בבית.
שושנה ריבא: אני לא רוצה כרגע לנקוב בפלח כזה או אחר אבל אני מניחה שכל מי שיושב פה, והמשפטנית רמזה על זה.
שושנה ריבא: ישנן אוכלוסיות שיולדות בבית לא מתוך רצונן החופשי.
שושנה ריבא: ה-12 השעות האלה הן לפעמים בשביל לנוח בבית החולים ולא לחזור לעבודה מאוד קשה במקום שהם נמצאים.
שושנה ריבא: אנחנו, כמשרד הבריאות, גם צריכים לחשוב על הנקודה הזאת.
שושנה ריבא: לפעמים אישה יולדת בבית לא כי היו קריטריונים מתאימים, לא כי המיילדת היתה הכי טובה, וגם שצריך לבדוק אותה ואת הילד.
שושנה ריבא: אנחנו כל הזמן מגלגלים את הדיון וזה מאוד נוח לנושא של בטיחות ומשרד הבריאות.
שושנה ריבא: עניין מענק הלידה הוא דבר טהור של ביטוח לאומי ואין שום סיבה, לפחות זאת עמדתי כרגע, למנוע מענק לידה מיולדת ולא חשוב איפה.
דבי גדלבר: אני מיילדת ומזכירת ארגון המיילדות.
דבי גדלבר: אני רוצה להוסיף נקודה שהיא שייכת לדיון אבל לא ישירות.
דבי גדלבר: אנחנו יודעות שמיילדות הן אנשי המקצוע הכי המקצוע הכי מתאימים לטפל באישה במהלך הריון ולידה.
דבי גדלבר: זה גם נקבע על ידי ארגון הבריאות העולמי.
דבי גדלבר: אנחנו יודעים שאיפה שיש מיילדות חזקות, יש תחלואה ותמותה נמוכים.
דבי גדלבר: כדי שאנחנו נוכל להמשיך לתת את הטיפול ההולם, המקצועי, העצמאי ועצמוני, אנחנו צריכות להיות מעוגנות בחוק.
דבי גדלבר: אני מעלה את זה כאן כי את חברת כנסת ואת עלולה לשמוע בהמשך שבמסגרת הצעת חוק של סיעוד יש סעיף קטן, משפט אחד - - -
שושי ריבא: דבי, זה לא נכון.
שושי ריבא: זאת טיוטה שלא הגיעה אפילו לשולחן הכנסת.
שושי ריבא: היא אפילו לא הונחה.
דבי גדלבר: היא הופיעה באתר האינטרנט כנושא לדיון בוועדת העבודה והרווחה.
דבי גדלבר: אני רוצה לציין כאן שביטול פקודת המיילדות, במסגרת הצעת חוק, גם אם זה טרומי, קריאה ראשונה וכדומה, יפגע באופן משמעותי במקצועיות והעצמאות של המיילדות.
דבי גדלבר: זה דבר שאסור שיקרה.
דבי גדלבר: אני אומרת את זה כאן כי זאת הזדמנות להביא את זה לאנשים בעלי השפעה.
דבי גדלבר: אם ליולדת יש זכות בחירה היא צריכה לדעת שיש לה זכות לבחור מיילדת מקצועית בעלת רישיון.
דבי גדלבר: אנחנו לא רוצים שהרישיון והזכות לקבל רישיון לאחר שנות לימוד והכשרה ייפגע.
ליה שמטוב: על איזו הצעה את מדברת?
דבי גדלבר: יש הצעת חוק של חבר הכנסת אריה אלדד, במסגרת ועדת העבודה והרווחה, שנקרא חוק סיעוד, שזה חוק מורכב מאוד.
דבי גדלבר: המשפט האחרון בעמוד האחרון כתוב "בזה בטלה פקודת המיילדות".
שושי ריבא: אני רוצה להבהיר, העובדות האלה לא נכונות.
שושי ריבא: זה הונח, זה תוקן, זה עבר קריאה טרומית בלי המשפט הזה.
שושי ריבא: על מה אתן מדברות?
שושי ריבא: הודעתי לכן והמיילדות יודעות על זה.
דבי גדלבר: לי לא ידוע שהמשפט הזה הושמט.
ליה שמטוב: אם זה רק הונח אז זה רק הונח.
ליה שמטוב: אם כבר בטרומית זה לא קיים, אז כנראה שזה לא קיים.
יפעת כהן מאיר: אני בוחרת להציג את עצמי כאזרחית המדינה, אישה ואמא שמייצגת את היולדות בארץ.
יפעת כהן מאיר: בחרתי לעסוק בתחום של שינוי מצב הלידה בישראל.
יפעת כהן מאיר: לאט לאט לאורך השנים הוספתי עוד כמה כובעים.
יפעת כהן מאיר: אני יושבת פה בכמה כובעים.
יפעת כהן מאיר: אנחנו ראינו הזדמנות היסטורית בהזמנה לדיון היום.
יפעת כהן מאיר: שאלו קודם למה התכנסנו.
יפעת כהן מאיר: אנחנו בנינו באופן מסודר דיון שהיה מיועד להציג תמונה מאוד רחבה של מצב הלידה בישראל, שלצערנו היא תמונה לא כל כך מוצלחת נכון להיום.
יפעת כהן מאיר: כשאנחנו מדברים על הכותרת של זכותה של אישה בבחירה בלידה, אנחנו שואלים, זכות לבחירה ואיזה סוג של לידה.
יפעת כהן מאיר: האם באמת יש לנו זכות בחירה?
יפעת כהן מאיר: האם בידינו להשפיע איזה אלטרנטיבות יהיו בידינו?
יפעת כהן מאיר: ברשות
יפעת כהן מאיר: כם אני אקריא על מנת שלא לפספס את הנושאים העיקריים.
יפעת כהן מאיר: שני הנושאים העיקריים, הזכות ללכת בבית והדיון בחוק הביטוח הלאומי הם שני נושאים בוערים שחשובים לתת עליהם את הדעת.
יפעת כהן מאיר: לדעתנו זה קצה הקרחון.
יפעת כהן מאיר: יש לנו סוגיה מאוד גדולה של מצב הלידה בישראל.
יפעת כהן מאיר: הוזמנו היום לדיון בנושא זכויות נשים וחופש בחירה בלידה.
יפעת כהן מאיר: הבאנו איתנו ארגז וירטואלי, אמנם, אבל הוא גדול שכתוב עליו הלידה בישראל.
יפעת כהן מאיר: הוא כולל נושאים רבים, כך גם נושא לידה.
יפעת כהן מאיר: סוגיות ותהיות רבות נמצאות בתיבה וזוהי תיבת פנדורה, אנחנו מודים.
יפעת כהן מאיר: ככל שנתקדם ונעמיק ונבין שתחום זכויות הנשים והילודים בלידה הוא תחום רחב ומורכב, תחום שכרגע בארץ נותן תמונת מציאות בעייתית שאינה הולמת את הסטנדרטים העולמיים לזכויות ובריאות נשים.
יפעת כהן מאיר: אין לנו ספק שלא נוכל בשעתיים של דיון להביא את כל האלמנטים והאספקטים עליהם כדאי וראוי לדון.
יפעת כהן מאיר: ברור לנו גם ששינוי אמיתי יבוא מתוך שינוי תפיסה וגישה ללידה ושינוי כזה לא עושים ביום אחד.
יפעת כהן מאיר: בחרנו להעלות היום מתוך התיבה מספר נקודות מרכזיות.
יפעת כהן מאיר: רוב הדוברים שתכננו שידברו דיברו, אבל הם ניסו להציג פה מציאות ומצד שני גם מודל לשינוי.
יפעת כהן מאיר: יש לנו רעיונות קונקרטיים מאוד לשינוי, שאנחנו מבקשים ומאמינים שמדינת ישראל תאמץ.
יפעת כהן מאיר: יש פער גדול בין מה שרצוי לבין מה שמצוי.
יפעת כהן מאיר: אחד הדברים שיושבים בתוך הארגז הזה זה גלובוס גדול.
יפעת כהן מאיר: אנחנו לא לבד.
יפעת כהן מאיר: מדינת ישראל היא חלק מהעולם המערבי ומהעולם בכלל.
יפעת כהן מאיר: לא המצאנו את הגלגל.
יפעת כהן מאיר: ישבו טובים ורבים וחשבו על הסוגיות שעלו פה.
יפעת כהן מאיר: יש תקדימים טובים ומועילים לכולם שקיימים כבר בעולם.
יפעת כהן מאיר: אני מספרת לכם שברגעים אלה, יושבים נציגים של הארגון העולמי למען היולדת והילוד בלידה, שיודעים על הדיון שמתרחש היום בישראל ומחכים למייל שיספר להם מה קרה פה היום.
יפעת כהן מאיר: הם הסמיכו את ידנו לבוא ולהעלות את האמנה הבינלאומית למען היולדת והילוד בלידה, שתרגום של החלק המרכזי שלה העברנו מראש ליושבים בדיון.
יפעת כהן מאיר: הארגון העולמי לזכויות היולדת והילוד בלידה, שם לעצמו מטרה להשיג את מטרות המילניום של האו"ם לשנת 2015.
יפעת כהן מאיר: אני מצטטת: המטרות המרכזיות הן לקדם שוויון בין המינים והעצמת נשים, להקטין תמותת ילדים, לשפר בריאות אימהות ולהקטין תמותת אימהות.
יורם לוטן: זה לא מקובל לקרוא מניפסטים בישיבת עבודה של ועדה בכנסת.
יורם לוטן: אפשר להעביר נושאים עיקריים ולא לקרוא את המניפסט.
יפעת כהן מאיר: אני לא אקרא את המניפסט אני רק מספרת שהוא קיים.
יפעת כהן מאיר: אמרתם שארגון הבריאות בישראל החליט.
יפעת כהן מאיר: אנחנו מכבדים את ארגון הבריאות ויושבים פה טובי הרופאים של מדינת ישראל.
יפעת כהן מאיר: אבל, יש רופאים בכל העולם ויש דעות רבות ושונות.
יפעת כהן מאיר: על המסמך שהבאתי חתומים הארגונים המובילים בעולם הן לזכויות האדם והן לבריאות.
יפעת כהן מאיר: אנחנו קוראים פה לפתוח דיון רחב יותר, לפתוח עבודה מתמשכת שבוחנת לעומק ולא לצאת לידי שפתיים אלא לעומק של המצב של הלידה בישראל.
יפעת כהן מאיר: לאיזה לידה אנחנו יכולות להגיע.
יפעת כהן מאיר: האם הלידה שמוצעת היום ליולדות בישראל אכן שמה בשורה הראשונה הן את זכויות הנשים והן את הבריאות של היולדת ושל הילוד.
ליה שמטוב: אנחנו צריכים לסיים, אני חושבת שרוב המשתתפים דיברו.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה פונה לביטוח לאומי ודורשת לקבל נהלים והנחיות פנימיות בנוגע לדרישה מהמבוטחת להתייצב בבית חולים תוך פרק זמן של 24 שעות ולהתאשפז לתקופה של 12 שעות.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה סוברת כי יש לנתק את הקשר בין מקום הלידה לזכאות למענק הלידה.
ליה שמטוב: זכותה של המדינה לעודד נשים לבחור במסלול כזה או אחר, כל עוד הוא מתוקצב בתקציבה של האישה.
ליה שמטוב: אין כל מקום לערוך אפליה בין המובטחים בביטוח לאומי באמצעות תבחינים שאותם לא קבע המחוקק.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לביטוח הלאומי לערוך בחינה מחדש של תנאי הזכאות לקבלת מענק לידה תוך התחשבות בזכאויות בסיסיות של הפרט, לצד ההבנה של הצורך בליווי ופיקוח רפואי מסודר.
ליה שמטוב: הוועדה גם קוראת לחברי הכנסת המציעים לפעול ולקדם את הצעת החוק הפרטית.
ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האשה.
ליה שמטוב: על סדר היום, הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת חופשת לידה), של חברי הכנסת גדעון סער, שלי יחימוביץ.
ליה שמטוב: ההצעה השנייה של חברי הכנסת דב חנין, משה גפני ונדיה חילו.
ליה שמטוב: אנחנו מכינים את הצעת החוק לקריאה ראשונה, זה נחוץ ומקובל ברוב המדינות המתקדמות.
ליה שמטוב: חזרתי ממוסקבה שם נפגשתי עם חברת הפרלמנט שהיא אחראית ויושב ראש הוועדה לקידום מעמד האשה וקידום מעמד המשפחה, כאשר סיפרתי לה על חופשת הלידה שמקובלת בישראל, היא פתחה כאלה עיניים – דרך אגב היא בהריון עם ילד חמישי.
ליה שמטוב: היא אמרה איך ייתכן דבר כזה, אצלנו שנה מינימום ואם אנחנו רוצים לקחת על חשבוננו – הם בכלל לא מתארים לעצמם שזה מה שקורה אצלנו בארץ.
ליה שמטוב: בעזרת השם אנחנו נתקדם לחופשת לידה לפחות למשך שנה.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האשה מבקשת להתמקד בדברים העיקריים בהצעת החוק.
ליה שמטוב: נצביע היום להכנה לקריאה ראשונה, אם יש עוד נושאים, נתקדם לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
ליה שמטוב: לפני שאתן את רשות הדיבור ליועצת המשפטית, אבקש מדבי אליעזר מהלשכה משפטית במשרד התמ"ת לומר מספר מלים כי היא צריכה לצאת לוועדה אחרת.
דבורה אליעזר: כפי שאמרנו כבר בישיבה הקודמת הממשלה מתנגדת מטעמי תקציב פחות מטעמים מהותיים לפחות מטעם התמ"ת.
דבורה אליעזר: בתמ"ת לא התקבלו התנגדויות גורפות כנגד הצעת החוק ועל כן זאת עמדת הממשלה.
דבורה אליעזר: אני רק רוצה להעיר את תשומת ליבכן לשתי נקודות שיתחילו בדיון של החוק בנושא של לידות רב-עובריות, תשימו לב שהארכה היא הארכה מצטברת.
שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת רב עובריות?
דבורה אליעזר: תאומים.
דבורה אליעזר: מותר להאריך בשישה השבועות, צריך לקחת בחשבון שהתקופה הזאת מצטברת ל-16 שבועות ואם חס וחלילה הילדים מאושפזים והם ילדים פגים אז התקופה יכולה להגיע ל-8 שבועות ועוד 6 שבועות.
דבורה אליעזר: כלומר 14 שבועות, אלה דברים שצריכים לקחת בחשבון כשעושים איזונים ראויים.
שמרית שקד: דבי, את מתייחסת להצעה של חברת הכנסת נדיה חילו.
דבורה אליעזר: נכון, כן.
דבורה אליעזר: לגבי סעיף 6(ח) שזאת חופשת הלידה של הגבר שיכול להתחלק עם האשה, גם בפעם הקודמת כאשר האריכו את חופשת הלידה אז חישבנו את התקופה המינימלית של העובדת בשישה שבועות כי אמרנו שזה מה שדורש הארגון הבינלאומי לעבודה, ולא ראינו לנכון להאריך את התקופה שעובדת חייבת לעבוד לעוד שבוע.
דבורה אליעזר: אמרנו, נשאיר את התקופה של שישה שבועות מינימליות, ואחר כך העובדת יכולה להחליט אם להתחלק עם בעלה אם לאו, אבל לא ראינו שזה הכרחי להאריך לאשה גם את התקופה המינימלית לפני שהיא מתחלקת עם העובד.
דבורה אליעזר: על כן אנחנו מציעים להשאיר את תקופת השישה שבועות כמו שנמצא היום.
דבורה אליעזר: אלה ההערות המהותיות שלנו.
דבורה אליעזר: תודה.
גדעון סער: תודה גברתי היושבת ראש, אנחנו קיימנו ישיבה אחת שבה על אף שניהלתי אותה לא קיימנו הצבעה משום שקיוויתי שהממשלה תבוא באופן יותר קונסטרוקטיבי לדיון הבא.
גדעון סער: זאת אומרת תציע באיזה אופן היא מציעה להגיע להבנה.
גדעון סער: ברגע זה אני מבין שזה חסר תוחלת ולכן אני תומך בעמדתך שצריך להצביע היום לקריאה ראשונה.
גדעון סער: אני רוצה להוסיף לפרוטוקול, בשבוע שעבר ב-10 ביולי פניתי לשרה המקשרת בין הממשלה לכנסת שאתמול נוסף לה גם תפקיד שרת התיירות, ביקשתי על בסיס ההבנה שהיתה בינינו במליאה להגיע להבנה, אמרתי שאני מוכן להגיע לשיתוף פעולה ולשקול הצעות פשרה.
גדעון סער: יחד עם זאת ציינתי התיאום שאותו הגבלנו במגבלת זמן סבירה, המשמעות שלו לא זכות וטו ממשלתית על החקיקה שעברה בעצם פה אחד במליאה.
גדעון סער: לכן אני באמת מציע שנצביע.
גדעון סער: לעניין הלידות מרובות העוברים, נקודה שהעלתה נציגת התמ"ת, אני מציע להישאר על הפרופורציה הנוכחית, היא מאפשרת על תקופה קבועה שהיא היום 14 שבועות ועכשיו תהיה 16 שבועות, בעצם 3 שבועות נוספים על כל ילד.
גדעון סער: לצורך העניין, היום אם יש 14 שבועות, תאומים זה 17 שבועות, שלישיה 20 שבועות וכן הלאה.
גדעון סער: אני מציע לא לשנות.
שמרית שקד: גם לא להאריך באופן יחסי?
גדעון סער: להאריך ברור.
גדעון סער: אם היום זה 16 שבועות, צריך להיות 19, 22 שבועות, באותו דירוג.
גדעון סער: ההפרשים צריכים להישאר הפרשים של 3 שבועות, אגב, זה גם תיקון שעשינו בפעם הקודמת כי במקור זה היה שבועיים על כל ילד נוסף, אני מציע לא לשנות את מה שקבענו.
משה גפני: אני מצטרף אני מצטרף לדברים של חבר הכנסת גדעון סער.
שלי יחימוביץ': דיברת גברתי יושבת ראש הוועדה על כך שיש ארצות שבהן חופשת הלידה היא שנה שלמה.
שלי יחימוביץ': אגב, אני מתנגדת לחופשת לידה כל כך ארוכה ארוכה, אני חושבת שהיא פוגעת בכושר ההתמודדות בשוק העבודה, מפחיתה את האטרקטיביות שלהן בשוק העבודה.
שלי יחימוביץ': החקיקה של הארכת חופשת לידה צריכה להיות מידתית וזהירה.
שלי יחימוביץ': הצעת החוק הזאת היא בהחלט עונה על הקריטריון של מידתיות וזהירות.
שלי יחימוביץ': 16 שבועות חופשת לידה כפי שיהיו בסיום החקיקה הזאת הם מינימום הנדרש לאשה להשתקם פיזית מהלידה, כולנו יודעים שהיא טראומטית וכן גם להעניק מינימום שבמינימום לתינוק.
שלי יחימוביץ': אני גם מסרבת לראות בהצעה הזאת הצעה תקציבית, התקציב למימון הצעת החוק הזאת מגיע מקופת הביטוח הלאומי.
שלי יחימוביץ': אני יודעת שהאוצר היה רוצה להלאים את הביטוח הלאומי ולהפוך אותו לקופה קטנה או גדולה שלו, אבל השיגרה הזאת שבה ההתייחסות להוצאות שמימונן באה מקופת הביטוח הלאומי, וגם כאל הצעה תקציבית הגיע הזמן לשים לה כץ.
שלי יחימוביץ': הביטוח הלאומי כשמו כן הוא, זה ביטוח.
שלי יחימוביץ': נשים עובדות שנים ארוכות לפני הלידה ואחרי הלידה כדי לאפשר לעצמן תשלום דמי הביטוח האלה הזה במהלך חופשת הלידה.
שלי יחימוביץ': לכן גם אני מציעה להצביע כבר בישיבה הזאת.
ליה שמטוב: תודה חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
ליה שמטוב: תרשי לי לא להסכים איתך, כי מה שאני ראיתי והדוגמה שסיפרתי עהיו"ר ליה שמטוב: לגבי חברת הפרלמנט הרוסית שהיא כבר בהריון בפעם החמישית, זאת אומרת לא נמנע ממנה גם להיות חברת פרלמנט – דרך אגב היא מתכוונת להגיע לארץ בחודש אוקטובר, ובנובמבר היא צריכה ללדת.
ליה שמטוב: זאת אומרת, אם אשה רוצה גם לעבוד וגם ללדת וגם להיות אשת ביזנס, זה לא מפריע.
ליה שמטוב: ראינו את תקציב הביטוח הלאומי 240 מליון שקלים כפי שנכתב לנו.
ליה שמטוב: אני חושבת שזהו התקציב שעליו משרד האוצר מדבר.
ריקי ארמן: הארכת החופשה מ-14 שבועות ל-16 מדובר על עלות תקציבית של כ-250 מליון שקלים, שאני מזכירה שרק במאי שנה שעברה הוארכה חופשת הלידה מ-12 ל-14 שבועות.
גדעון סער: נרה לך שאנחנו לא זוכרים את זה.
שמרית שקד: אקריא את הנוסח של הצעת החוק.
שמרית שקד: הצעת חוק עבודת נשים (הארכת חופשת הלידה), התשס"ח-2008.
שמרית שקד: תיקון סעיף 6 1.
שמרית שקד: בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, בסעיף 6 – לפני שנתקן את סעיף קטן (ב), אני אקרא את הנוסח שלו כיום.
שמרית שקד: סעיף קטן (ב) קובע שחופשת הלידה היא ארבעה עשר שבועות, מהם שבעה שבועות או פחות מזה כרצון העובדת לפני יום הלידה המשוער והשאר אחרי יום הלידה.
שמרית שקד: מה שמוצע כאן במקום ארבעה עשר שבועות, מהן שבעה שבועות, יבוא שישה עשר שבועות מהם שמונה שבועות.
שמרית שקד: (2) בסעיף קטן (ג) במקום "בשלושה שבועות" יבוא "בארבעה שבועות".
שמרית שקד: סעיף קטן (ג) מדבר על לידה שבה נולד יותר מילד אחד.
שמרית שקד: אני מקריאה אותו.
שמרית שקד: "עובדת שילדה בלידה אחת יותר מילד אחד זכאית להאריך את חופשתה לידה בשלושה שבועות נוספים בעד כל ילד נוסף שילדה באותה לידה החל בילד השני.
שמרית שקד: כאן הוצע להאריך לארבעה שבועות".
גדעון סער: מה להאריך בארבעה שבועות?
משה גפני: אם נולד ילד נוסף.
משה גפני: היום זה שלושה שבועות, והיא מדברת על ארבעה שבועות.
שמרית שקד: אסביר מה היה לפני כן.
שמרית שקד: לפני התיקון האחרון היה - -
גדעון סער: חשבתי שאמרתי קודם.
שמרית שקד: שאלתי אם אתה לא רוצה להאריך בכלל, אמרת שאתה רוצה להשאיר שלושה שבועות.
שמרית שקד: אמרתי לא להאריך בכלל, אמרת לא, להאריך באופן יחסי.
גדעון סער: הסברתי את זה, כיום 3 שבועות על כל ילד נוסף או עובר נוסף.
גדעון סער: אני חושב שאנחנו צריכים להשאיר את זה, העברנו את זה משבועיים לשלושה שבועות, אנחנו צריכים גם איזושהי אחריות וזהירות בחקיקה שלנו, ואני מציע להשאיר את זה.
שמרית שקד: הבנתי, אם כך לא לתקן בכלל את סעיף קטן (ג).
גדעון סער: כנראה שלא הסברתי את עצמי מספיק טוב.
משה גפני: אמרת להאריך באופן יחסי.
גדעון סער: להאריך באופן יחסי את התקופה, את השישה עשר להאריך לתשע עשרה.
גדעון סער: אבל לא להאריך את הדלתא של השלושה שבועות.
גדעון סער: אגב, בפעם הקודמת הארכנו את הדלתא רק בגלל שמשרד האוצר גילה עיקשות ולא היה גמיש, אבל לא כל פעם חייבים להעניש אותו.
שמרית שקד: סעיף קטן (ג) אנחנו לא מתקנים.
שמרית שקד: נשאר 3 שבועות על כל ילד.
שמרית שקד: 3 בסעיף קטן (ו) במקום שבעה שבועות יבוא שמונה שבועות.
שמרית שקד: סעיף קטן (ו) "שר העבודה רשאי לנקוב בתקנות - -
משה גפני: סליחה, מה זה גירסה ב', חברת הכנסת נדיה חילו עומדת על זה?
שמרית שקד: חברת הכנסת לא נמצאת כאן.
שמרית שקד: חברת הכנסת נדיה חילו הציעה הצעה אחרת.
שמרית שקד: הבאתי בפני הוועדה את ההצעה של חברת הכנסת נדיה חילו.
משה גפני: חבר הכנסת גדעון סער, אתה שם לב מה שכתוב?
משה גפני: בדף כתוב גירסה ב' לפיסקה, הצעת חברת הכנסת נדיה חילו.
משה גפני: לא בטוח שנכון לעשות את זה.
ליה שמטוב: אבל היא לא נמצאת.
שמרית שקד: המשמעות בעצם היא שהוועדה לא אישרה את התוספת של חברת הכנסת נדיה חילו.
משה גפני: לא טוב שיהיו שתי גירסאות.
שמרית שקד: לא, זה לא עולה למליאה בשתי גירסאות.
משה גפני: החלטנו להוריד את זה.
משה גפני: הרי החוק צריך להיות אחד, מספיק שיש לנו בעיה עם האוצר.
שמרית שקד: סעיף קטן (ו) "שר העבודה רשאי לנקוב בתקנות, עבודות מסוימות שבהן תהא חופשת הלידה שלפני יום הלידה המשוער פרק זמן שקבע בתקנות שלא יעלה על שבעה שבועות.
שמרית שקד: מוצע פה להאריך לשמונה שבועות.
גדעון סער: זה לגבי הגבר?
שמרית שקד: יש נקודות מסוימות שבהן חופשת הלידה שלפני חייבת להיות איזשהו פרק זמן שהוא קבע בתקנות אבל מקסימום של שבעה שבועות.
גדעון סער: זאת שאלה שאני לא בטוח מה התשובה הנכונה.
גדעון סער: נכון להיום שבעה שבועות, ואז מוצע פה ללכת לאותה פרופורציה, אבל השאלה עם לפני או אחרי זה אותו דבר.
שלי יחימוביץ': כן לפי אותה פרופורציה.
שמרית שקד: הסעיף שעליו מדובר שאפשר לקחת הארכת חופשת לידה לפני זה, הסעיף הקודם שתיקנו, סעיף קטן (ב).
שמרית שקד: פה מדובר על משהו אחר.
שמרית שקד: שר העבודה רשאי לנקוב בתקנות עבודות מסוימות שבהן תהא חופשת הלידה שלפני יום הלידה המשוער פרק זמן שהוא קבע בתקנות ושלא יעלה על שבעה שבועות.
שמרית שקד: זה סעיף שלא עשו בו שימוש.
משה גפני: אז הוא נשאר באותו פרופורציה.
שמרית שקד: אם כן, לתקן.
משה גפני: אם לא עשו שימוש גם בזה לא יעשו שימוש.
שמרית שקד: בסדר גמור, זה מה שהצעתי.
שמרית שקד: אנחנו מקבלים את פיסקה 3.
שמרית שקד: תיקון חוק הביטוח הלאומי.
שמרית שקד: בחוק הביטוח הלאומי {נוסח משולב}, התשנ"ה-1995.
שמרית שקד: בסעיף 50(א) (א) בפסקה (1), במקום "14 שבועות" יבוא "16 שבועות".
שמרית שקד: בפסקה (2), במקום "7 שבועות" יבוא "8 שבועות".
שמרית שקד: בפיסקה (1) מדובר על דמי לידה למי שצברה זכאות מלאה, הזכאות של דמי הלידה תהיה ל-16 שבועות בהתאם לתיקון שעשינו בחוק עבודת נשים.
שמרית שקד: מי שצברה זכאות חלקית מוצע גם כאן בהתאמה לתת לה דמי לידה של 8 שבועות.
שמרית שקד: האם מקובל עליכם?
שמרית שקד: סעיף 51(א)(1) מדובר על דמי לידה בלידה.
שמרית שקד: .. אין צורך לתקן גם את הסעיף המקביל בדמי לידה.
שמרית שקד: תחילה ותחולה – תחילתו של חוק זה ביום פרסומו והוא יחול על עובדת או עובד שיצאו לחופשת לידה ביום תחילתו של חוק זה ואילך.
שמרית שקד: בהתאם לסעיף 140 לתקנון הוועדה רשאית להכין מארבע ההצעות חוק שהועברו ליושבת ראש ליה שמטוב הצעת חוק אחת לקריאה ראשונה.
שמרית שקד: אני בטוחה שזה מה שהוועדה מחליטה לעשות הפעם, להכין מהצעת החוק הצעת חוק אחת.
גדעון סער: כן, בוודאי.
משה גפני: לאחד אותם.
ליה שמטוב: בהצעה אחת.
ליה שמטוב: חבר הכנסת דב חנין, אנחנו מאחדים את כל הצעות החוק.
שלומי מור: גברתי, התבקשנו להתייחס בדיון הקודם למספר נקודות.
שלומי מור: אינני יודע אם הן רלבנטיות לזכות עצמאית לגבר ולגרעון שהענף נמצא בו.
שלומי מור: אם גברתי סבורה שזה כבר לא רלבנטי לא נלאה.
שמרית שקד: חבר הכנסת סער בדיון הקודם ביקש מהמוסד לביטוח לאומי להתייחס למספר נקודות שציין שם.
גדעון סער: זה יכול להיות מעניין, לדעתי.
גדעון סער: זה לא קשור להצבעה, זה קשור לתקציב המוסד הביטוח הלאומי ולאיזון הפנימי שבו.
גדעון סער: אם בקצרה נוכל לשמוע, אז בבקשה.
שלומי מור: רק נציין, כיון שבדיון הקודם ציינו שענף דמי לידה הוא ענף גרעוני, נשאלנו כיצד אם כך מכוסה הגרעון הזה.
שלומי מור: סעיף 28 (ב) לחוק הביטוח הלאומי עוסק בעניין הזה, וקובע שככלל כל ענף הוא עצמאי בפני עצמו מבחינה תקציבית.
שלומי מור: אלא כשיש גרעון בענף אחד או במשנהו רשאית מועצת המוסד באישור השר להעביר סכומי כסף מענף אחד לענף אחר.
שלומי מור: מאחר שעסקינן בדמי לידה, נציין שמדובר בענף גרעוני מאוד, גרעוני ברמות של מליארדי שקלים מדי שנה.
שלומי מור: פשוט בגלל שהרכיב הביטוחי שמשולם בגין דמי לידה מספיק לשלם את כל העלות שלו.
שלומי מור: לכן אנחנו מדברים על מיליארד או מיליארד וחצי שקלים שרק הועברו השנה מענף אחר לענף הזה.
משה גפני: לא הבנתי איך הטכניקה.
משה גפני: אני משלם ביטוח לאומי, אני לא יודע למה אני משלם.
משה גפני: מי יחליט שלדמי לידה עובר שקל או שני שקלים.
שלומי מור: התוספת לחוק הביטוח יש פירוט פר אחוזים של כל רכיב ורכיב מענפי הביטוח.
משה גפני: זאת אומרת המחוקק קבע את זה.
שלי יחימוביץ': כולל גם אצל גברים וגם נשים.
שלומי מור: כולם מפרישים.
שלי יחימוביץ': אז תשנו את התמהיל.
שלומי מור: שינוי התמהיל גברתי אולי לא יעזור.
שלומי מור: מה שצריך אולי יהיה לעשות זה להגדיל את הביטוח.
שלי יחימוביץ': יש ענפים שהם לא גרעוניים.
שלומי מור: אני מניח שכן.
ולי מועלם: הדבר היחידי זה שלוקחים את התקציב כאילו מכסים את הגרעון מקיצבת ילדים שזה העברות של האוצר.
ולי מועלם: זה לא אחוז - - -
משה גפני: האזרחים במדינת ישראל נניח מעבירים מאה שקלים לביטוח לאומי.
משה גפני: בסך הכל במאה השקלים האלה מה שהביטוח הלאומי משלם את הביטוח יש גרעון או אין גרעון?