GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורה שלום: כל התקציבים שמופנים בעצם עם אותן הגבלות שנניח זקן שהוא אדם סיעודי שהוא נעזר בבית, ואם הוא היה רוצה לעבור למסגרת של בית האבות ואולי שם היה מקבל שירות טוב יותר אז בעצם גם הוא מפסיד אולי את הקצבה שלו, של חוק הסיעוד, כדי לעבור למסגרת סיעודית.
ורה שלום: ואז המשפחה רואה בזה השתתפות גדולה מידי ואז אולי פונים למסגרות מהסוג הזה.
ורה שלום: זה עניין של חוק שהכנסת צריכה בעצם לאפשר אותו ולהקצות לו את המשאבים, סביר להניח שזה יעצים מאוד את ההוצאה, אבל איפה שהוא צריך למצוא דרך למנוע את הפשרות האלה שנעשות על גבם של קשישים, וסופו של דבר לצערנו הרב זה עניין של כסף.
ורה שלום: ידע קיים, מוטיבציה קיימת, רצון גדול קיים, הרבה מאוד מתנדבים, הביטוח הלאומי בכל הוועדות שאני שותפה להן ויושבת בהן בנויות מאנשי מקצוע רציניים שאכפת לנו, ובסופו של דבר הכסף מכריע כאן.
ורה שלום: וזאת עובדה.
ורה שלום: והשטח לא ימנע את הפירטיות הזאת בכל מיני צורות אלא אם יעמוד שם תקציב, שבאמת בחקיקה כמובן.
ליה שמטוב: אני רוצה לסיים את הישיבה ולסכם את הישיבה.
ליה שמטוב: חבל מאוד שאנשי המשטרה עזבו אותנו, מצד אחד באמת יש ישיבות בכל הוועדות ומצד שני רואים על חוסר בתקנים ובתקציבים ובעוד אנשי מקצוע שיכולים לשלוח את הנציגים שלהם לכל הוועדות.
ליה שמטוב: בכל זאת אני מודה לכם שהגעתם אלינו.
ליה שמטוב: כדי לסיים, אני שייכת למפלגת ישראל ביתנו, ובאמת באמת אנחנו עוסקים והרבה הרבה עושים למען הקשישים, גם מבחינת אגרת טלויזיה שכבר שנתיים הם לא משלמים, הנחה בחשמל וכל מה שאנחנו יכולים אנחנו מנסים לסייע לקשישים.
ליה שמטוב: ואני מתכוונת גם בוועדה שלנו לדבר על נושאים אחרים כמו סיוע באמת לקשיש.
ליה שמטוב: היה לי עוד רעיון, דיברנו על זה היום, גם לגבי הצעת החוק שלי, חוק אזרחים ותיקים, לגבי אנשים שעוברים מנכות לזקנה.
ליה שמטוב: מבחינת הקצבה הם מקבלים אותו סכום.
ליה שמטוב: יכול להיות ששם עשרה או שבעה עשר שקלים יותר.
ליה שמטוב: אבל מצד שני עקב זה שזה לא השלמת הכנסה הם לא יכולים לקבל את ההטבות שמגיעות להם.
ליה שמטוב: גם היום קראתי לפי הדו"ח, יכול להיות של המשרד שלכם, שגם קשיש הוא כל חורף מקבל איזה שהוא סכום, מאתיים ומשהו שקל, עבור החימום.
ליה שמטוב: רק אלה שיש להם השלמת הכנסה.
ליה שמטוב: גם האנשים האלה שמקבלים את הקצבה ללא השלמת הכנסה הם לא יכולים ליהנות מהשירות הזה.
ליה שמטוב: בסיכום אני קוראת לממשלה לא לשבת בחיבוק ידיים ולחכות לנתונים נוספים של המשטרה, לקחת את זה בעדיפות ראשונה ולפעול מייד כדי להפסיק את התופעה, ואנחנו נמשיך לדון בוועדה שלנו.
ליה שמטוב: בוקר טוב אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה בנושא העסקת עובדות קבלן במגזר הציבורי.
ליה שמטוב: במהלך הישיבה נשמע את המחלקה למחקר של הכנסת, תציג את המחקר מיכל טביביאן מזרחי.
ליה שמטוב: בעשורים האחרונים עבר שוק העבודה שינויים משמעותיים.
ליה שמטוב: בצד אחד אנחנו רואים העסקה תקינה של עובדים המועסקים במשרה מלאה בתפקידים קבועים במשך שנים, ומצד שני אנחנו רואים את צורת העסקה באמצעות סוחרי כוח אדם.
ליה שמטוב: אני זוכרת כשעליתי לארץ ב- 1980, אז, כשעבדנו ולמדנו ידענו שיש לנו את מקום העבודה הקבוע להרבה שנים, יוצאים לפנסיה מסודרת והכול טוב ויפה.
ליה שמטוב: כבר בשנת 1985, שיעור ההעסקה באמצעות כוח אדם היה 0.5% ולאחר זמן קצר זה גדל ל- 1.5% ובשנת 2000 רואים תמונה אחרת לגמרי 110,000 עובדים שעובדים באמצעות סוחרי כוח אדם.
ליה שמטוב: בישראל, צורת ההעסקה מאופיינת במיוחד.
ליה שמטוב: 95%, לפי כל מיני מחקרים, היו רוצים למצוא עבודה אחרת, קבועה, אבל מחוסר עבודה הם נאלצים לעבוד באמצעות חברות כוח אדם ורק 5% מסכימים לעבוד בצורה הזו, וטוב להם לעבוד דרך מיקור חוץ ולא להיות מועסקים בדרך קבע.
ליה שמטוב: אנחנו היום מדברים על נשים, אני רוצה להראות מסמך שקיבלתי לפני כמה ימים, לא מדובר על העסקת עובדים במגזר הציבורי, אלא בפרטי ומדובר בקבוצות חלשות בדרך כלל.
ליה שמטוב: בכלל, אם אנחנו מסתכלים על שני הענפים האלה, מקום קבוע ומקום דרך כוח אדם ישנה גם אפליה בין נשים לגברים, גם במקומות הקבועים ישנה אפליה, אחוז הנשים מועסק פחות מאחוז הגברים והמשכורת נמוכה ממה שמקבל גבר באותו מקום עבודה ובאותו מקצוע.
ליה שמטוב: אם אנחנו מדברים על מיקור חוץ, מדובר על אוכלוסיה מאד חלשה, לפעמים אלה נשים צעירות ללא השכלה, עולות חדשות.
ליה שמטוב: החברות, במיוחד חברות פרטיות מנצלות את המצב.
ליה שמטוב: חברה אחת חילקה לעובדים כתב הסכמה לקיזוז ואיפה שמצוין אם אתה לא מסכים עם התנאים אתה יכול להתפטר ולקבל את כל הזכויות שמגיעות לך.
ליה שמטוב: תחתום על המסמך הזה, ותיתן לנו אפשרות לקזז לך או לקנוס לך סכומים מסוימים כך שמראש אתה מוותר על כל תביעה טענה ודרישה.
ליה שמטוב: שם החברה כתובה בלי שום בעיה או בושה.
ליה שמטוב: הם מחתימים את העובדים ומנצלים את האוכלוסייה שנחשבת מאד חלשה ומתייחסים בזלזול לעובדים בחברות הפרטיות.
ליה שמטוב: רוב העובדים והעובדות מעדיפים עבודה קבועה.
ליה שמטוב: שיעור הנשים העובדות באמצעות קבלני כוח אדם גבוהה ב- 1.5% משיעור הנשים בקרב כללה שירותים.
ליה שמטוב: המדינה היא המעסיק הגדול במשק, הסדרי התעסוקה מתחלקים לקבלני כוח אדם שמעסיקים עובדים במשרדי הממשלה והמנהלים מקצועיים במשרדים האלה הם האחראיים על העסקת העובדים.
ליה שמטוב: יש הסדר תעסוקה נוסף שנקרא קבלני שירותים והמדינה מאד אוהבת את ההסדר הזה.
ליה שמטוב: על כך מדברת הצעת החוק שלי ושל חברת הכנסת שלי יחימוביץ ושל חבר הכנסת דב חנין, שהיה צריך להילחם גם בקריאה הטרומית וגם בראשונה והיום זה נמצא בוועדת העבודה והרווחה.
ליה שמטוב: לצד הצעת החוק הפרטית שלנו ישנה הצעת חוק ממשלתית ששונה לחלוטין מההצעה שלנו והם לא מוכנים לוותר על קבלני שירותים כי זה מאד נוח וקל ומי שנותן את השירות, המשרדים האלה לא יודעים מי נותן את השירות, יש להם קשר עם קבלני השירותים והם האחראיים ולא משנה מה קורה עם העובדים שקבלני השירותים מעסיקים אותם.
ליה שמטוב: ישנו הסדר תעסוקה נוסף שנקרא חברות מקור חוץ, כשקונים שירותי מחשוב, יש העסקה באמצעות עמותות וזה משהו חדש במשק.
ליה שמטוב: אם דיברנו רק על עובדי ניקיון או שמירה, היום זה ענף של מורות, אחיות ועובדות סוציאליות.
ליה שמטוב: אלה במיוחד נשים, אנחנו לא רואים שגברים נפגעים מדובר על נטו נשים.
ליה שמטוב: ההסדר האחרון הוא העסק לפי חוזה למתן שירות.
ליה שמטוב: חוזה ייעוץ וכדומה.
ליה שמטוב: מדובר על פרי ליינסים שנותנים ייעוץ או שירות ובסוף נותנים חשבונית מס ומקבלים את הכסף עבור השירות שנתנו.
ליה שמטוב: אני מברכת את חברי הכנסת שלי יחימוביץ ודב חנין שהגיעו לוועדה, אני רוצה לתת את רשות הדיבור למיכל מזרחי ולכל האורחים שהגיעו.
מיכל טביביאן מזרחי: תודה רבה גברתי היושבת ראש.
מיכל טביביאן מזרחי: בזנת 2007 ערך מרכז המחקר והמידע, לבקשתה של חברתה כנסת שלי יחימוביץ מחקר על עובדי קבלן ונותני שירותי במשרדי המשלה.
מיכל טביביאן מזרחי: הנתונים שאני אציג בפניכם הם נתונים העדכניים לתחילת שנת 2007.
מיכל טביביאן מזרחי: למחקר שלנו היו שלוש מטרות עיקריות, ראשית ביקשנו להגדיר את הסדרי ההעסקה כמו שהציגה בתחילתה דיון יושבת הראש.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו חשובים שראוי להתייחס לא רק להסדר ההעסקה מסוג אחד, היינו לקבלני כוח האדם, אלא לכל השרשרת האבולוציונית של הסדרי ההעסקה שהתפתחו במהלך השנים.
מיכל טביביאן מזרחי: להציג נתונים ראשוניים אודות העסקת עובדים מהסוג הזה במשרדי הממשלה, כאשר הדגש הוא על ראשוניים כי שיתוף הפעולה שקיבלנו מהמשרדים לא היה אחיד, היו משרדים שהעבירו נתונים, היו אחרים שהעבירו נתונים יותר מצומצמים ואחרים שכלל לא נענו לבקשתנו לצערנו הרב.
מיכל טביביאן מזרחי: המטרה השלישית הייתה לדון בסוגיות עקרוניות שעולות מהנתונים שנאספו.
מיכל טביביאן מזרחי: חשיבות המחקר דווקא במגזר הציבורי הייתה גם מכיוון שהמדינה היא המעסיק הגדול במשק, אבל עוד יותר מכך, מכיוון שיש לה השפעה, הן מבחינה ניהולית והן מבחינה נורמטיבית על ההתנהלות של שאר החברות במשק.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו יכולים להציג שתי קבוצות עיקריות של עובדים, עובדים שמועסקים באמצעות מתווכים וכאן אנחנו מתייחסים לעובדים שמצד אחד יש להם הסכם חוזי מול מעסיק אחד, שהוא גם זה שמשלם להם את שכם, ולעומת זאת יש להם מעסיק בפועל לענייננו, אלה משרדי הממשלה, שמעסיקים אותם ונותנים להם את המשימות שלהם.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו מבדילים בין עובדי קבלני כוח אדם, שהם בעצם העובדים היחידים שכפופים והסדר ההעסקה שלהם מעוגן בחקיקה, אנחנו מדברים על חוק העסקת עובדי קבלני כוח אדם, לעומת שאר העובדים, קבלני שירותים מיקור חוץ וכדומה, שההעסקה שלהם לא מעוגנת בחקיקה.
מיכל טביביאן מזרחי: בניגוד לעובדי קבלני כוח אדם שהם עובדים המועסקים ומקבלים את משימותיהם מהמעסיק שלהם בפועל, היינו ממשרדי הממשלה, כשאנחנו מדברים על קבלני שירותים, החוזה הוא למתן שירותים בין אותו קבלן לבין המשרד, כאשר העובדים הם לא חלק מהחוזה, כלומר לא נקבע מספר עובדים שיועסקו לדוגמה לצורך הבטחה שמירה או ניקיון, אלא מוגדר שצריך להעניק שירותי ניקיון או שמירה למשרד איקס, ל]עמים יאמרו גם שצריך למספר מטר מרובע ולפי זה יקבעו מספר העובדים אבל הם לא חלק מהחוזה שנחתם בין הקבלן לבין המעסיק.
מיכל טביביאן מזרחי: יש את חברות מיקור החוץ שהן בעיקר רווחות בתחום המחשוב ועמותות, שאנחנו רואים בעיקר בתחומי רווחה חינוך ובריאות, עמותות שמעסיקות עובדים.
מיכל טביביאן מזרחי: למעשה, למרות שמבחינה חוקית אלה לא קבלני כוח אדם, אולי הם קבלני שירותים, אבל הם נרשמים כעמותה.
מיכל טביביאן מזרחי: לעומת זאת ישנם נותני שירותים, מדובר באנשים פרטיים שחתומים על חוזה שבו הם מסכמים את מספר השעות החודשיות שהם יעניקו שירותים בהם למשרד והם מקבלים תמורת זה שכר לשעה.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו יודעים שזה חוזה למתן שירות, כך זה נקרא במשרד הרווחה, אנחנו מדברים על רואי חשבון שנותנים שירותי ייעוץ במשרד הפנים, אנחנו מדברים על עורכי דין שנותנים שירותים משפטיים למשרד המשפטים ונקראים רטיינרים (retainer), והמונח הרווח זה פרילנס (Freelance).
מיכל טביביאן מזרחי: מדובר על טווח מאד רחב של עובדים, ניתן לומר לכאורה שאיך אפשר להשוות רואה חשבון או יועץ שנותן שירותים ומקבל יחסית שכר גבוה לעומת עובד קבלן שהשכר והזכויות שלו מאד מצומצמות.
מיכל טביביאן מזרחי: זו הערה נכונה אבל מאידך, אני חושבת שחשוב להסתכל על התמונה הכוללת של כלל ההסדרים בשירות המדינה שמאפשרים להעסיק עובדים במסגרת חוץ תקציבית, כלומר שלא במסגרת שיא כוח האדם ולא במסגרת התקן אלא מחוצה לו.
מיכל טביביאן מזרחי: בינואר 2007 הגשנו בקשה ל- 17 משרדי הממשלה, רק עשרה נענו לבקשה שלנו והעבירו לנו מידע.
מיכל טביביאן מזרחי: רמת הפירוט במידע לא הייתה אחידה ולכן לא אשווה בין המשרדים אלא אציג תמונה פר משרד וגם זאת, רק בשלושת המשרדים העיקריים שהציג קודם חבר הכנסת דב חנין.
מיכל טביביאן מזרחי: לצערי גם אין התייחסות לשירותים שהופרטו או לרשויות מקומיות מכיוון שהנתונים לא היו בידינו.
מיכל טביביאן מזרחי: המשרד הראשון שאני מבקשת להתייחס אליו הוא משרד הרווחה, לטובתו אציין שהוא היה המשרד היחידי שהחזיק בידיו את הנתונים ולא היה צריך לאסוף אותם.
מיכל טביביאן מזרחי: אני מניחה שזה היה חלק מעבודה תוך משרדית שנערכה בעקבות דוח מבקר המדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: מהנתונים שנמסרו לנו אנחנו רואים ש-809 עובדים מועסקים באמצעות קבלני ונותני שירותים והם כ- 22% מעובדי המשרד.
מיכל טביביאן מזרחי: חשוב לציין שלא מדובר בעובדי אבטחה שמירה וניקיון, שאני מניחה שהם היו מוסיפים ומגדילים את שיעור העובדים, אלא על עובדים פרופסיונאליים ברובם, עובדים מקצועיים.
ליה שמטוב: האם רובם נשים?
מיכל טביביאן מזרחי: במשרד הרווחה אני יכולה לשער שרובן נשים כי אני אתאר את התפקידים אבל אין לי את הנתונים לגבי שניחם או גברים.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו מדברים על 419 עובדי עמותות שמועסקים בתפקידים של מדריכים חינוכיים, סייעות, מפתחי תכניות, רכזים מקצועיים אבל גם תפקידים של רופאי שיניים שינניות, ספרנים, מרצים ומפתחי הדרכה, ואפילו חוקרי ילדים, מה שמבקר המדינה הצביע שזה תפקיד סטטוטורי שאסור שלא ימלא אותו עובד מדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: עדין יש סחבת בנושא וחוקרי ילדים מועסקים דרך עמותה.
מיכל טביביאן מזרחי: 261 מועסקים בחוזה למתן שירות, העסקת כוח אדם פרופסיונאלי, רופאים פסיכולוגיים דיאטנים, קלינאי תקשורת מרפאים בעיסוק ועובדים סוציאליים.
מיכל טביביאן מזרחי: 115 עובדים המועסקים באמצעות קבלני כוח אדם, רובן מטפלות.
מיכל טביביאן מזרחי: 12 עובדי קבלני שירותים בעיקר תפקידי קלדנות ומזכירות ושני עובדי חוץ בתפקידי מחשוב.
מיכל טביביאן מזרחי: עדכון שקיבלנו ממשרד הרווחה מדבר על כך ש- 190 משרות של עובדי קבלן הומלצו להעסקה בתקן, בעיקר מטפלות אבל גם תפקידים נוספים של עובדים פרופסיונאליים שהועסקו שנים רבות ומשרד הרווחה ממליץ להעסיק אותם כעובדי מדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: 100 מטפלות יתחילו להיות מועסקות כעבודות מדינה החל מה-1 ביולי ואני מניחה שזה חלק מהתהליך של קליטת עובדי כוח אדם לשירות המדינה בעקבות החלת הסעיף בחוק שמדבר על קליטת עובדי כוח לאחר תשעה חודשים, שנכנס לתוקף בינואר השנה.
מיכל טביביאן מזרחי: לגבי 90 משרות אנחנו מעודכנים שמתנהל דיון בין משרד הרווחה לבין נציגי משרד האוצר מהחשב הכללי ומאגף תקציבים וכן עם נציגי שירות המדינה, לגבי אלו אנשים ותפקידים יועברו לתקן.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו עוברים למטה משרד החינוך, כאן אני מדגישה את העובדה שמדובר רק על מטה משרד החינוך ולא על עובדי משרד החינוך, מורות וכדומה, שאני מקווה שהמשרד יוכל להציג את הנתונים בהמשך.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו מדברים על 468 עובדים המועסקים באמצעות קבלנים, שמהווים 18% מעובדי המשרד.
מיכל טביביאן מזרחי: 232 עובדי מיקור חוץ בתחום המחשוב מועסקים במשרד החינוך, 228 עובדי קבלני שירותים בתחומי שמירה אבטחה מזנון ניקיון ואחזקה ושמונה פקידות עובדות קבלני כוח אדם.
מיכל טביביאן מזרחי: הנתונים המעניינים לגבי מטה משרד החינוך, לגבי מאפייני עובדי קבלני השירותים, אנחנו רואים שמדובר על חלוקה מגדרים שווה, אבל ש- 40% הם בני 45 ומעלה, כ- 55 עובדים ו- 30 עובדים שמהווים 22%, מועסקים חמש שנים ויותר, כלומר זמניים, הם כבר לא.
מיכל טביביאן מזרחי: לגבי משרד הבריאות, לצערי משרד הבריאות לא כל כך שיתף אתנו פעולה והציג נתונים שבעינינו נראים קצת תמוהים לגבי 53 עובדים המועסקים באמצעות קבלני שירותים ועוד 61 עובדים המועסקים בתחום המחשוב על ידי האגודה לבריאות הציבור.
מיכל טביביאן מזרחי: ברשות
מיכל טביביאן מזרחי: כם אני רוצה להציג תמונה יותר כללית לגבי משרד הבריאות, אנחנו בעצם מכירים כמה הסדרי העסקה פנימיים שקיימים בתוך משרד הבריאות ומאפשרים לו לנהל את כוח האדם החיצוני שלו מחוץ לשיא כוח האדם שנקבע בתקציב המדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: אני מדברת ראשית על האגודה למען שירותי בריאות הציבור, האגודה הזו הוקמה בשנת 72, תפקידה היה לעזור למשרד לפתח שירותים שהוא לא מסוגל לפתח במסגרת התקציב.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו מדברים על שירותי הסמים, טיפול במתאדון, שירותי בריאות התלמיד שהועברו לאגודה, אנחנו מדברים על הרבה עובדי סיעוד, אחיות סדר גודל של כמה אלפי עובדים שמועסקים דרך האגודה למען שירותי בריאות הציבור.
מיכל טביביאן מזרחי: חשוב לציין שבעבר משרד הבריאות ניסה להציג אותם כזרועו הארוכה, זו הייתה הטענה שלו בבג"ץ, זוהי זרועו הארוכה של משרד הבריאות.
מיכל טביביאן מזרחי: בפועל בג"ץ לא קיבל את הטענה הזו וביקש להפריד לחלוטין מבחינה ניהולית ומכל בחינה אחרת בין משרד הבריאות לבין האגודה והפך אותה לקבלן כוח אדם.
מיכל טביביאן מזרחי: בגלגול אבולוציוני אנחנו יודעים שבימים אלה האגודה היא בעצם קבלן שירותים ובכך היא נמנעת מכל החובות שמוטלות עליה במסגרת החקיקה.
מיכל טביביאן מזרחי: ישנם עוד שני הסדרי העסקה שמצויים בתוך בתי החולים, אלו הסדרי העסקה שאני לא יכולה לכנות אותם כהסדרים שקיימים, שפרטתי בתחילת דברי, אבל דרכם מועסקים עובדים באופן חיצוני למערכת, מעבר לשיא כוח האדם.
מיכל טביביאן מזרחי: כאן אנחנו רואים את תאגידי הבריאות, מה שנקרא בעבר קרן המחקרים שהוקמה בשנת 62 במטרה אמיתית לשמש כקרן מחקרים, כעזרה לשירותי מחקר, בפועל היום בתי החולים מפתחים את השירותים בתוך בתי החולים, אם זה ברכישת ציוד באמצעות הכספים האלה אבל בעיקר באמצעות הפעלת משמרת שנייה ושלישית בה מועסקים גם עובדי המדינה בשעות שאחרי העבודה וגם עובדים אחרים, כדי לספק את השירותים שאי אפשר לספק במסגרת שעות העבודה הרגילות.
מיכל טביביאן מזרחי: גם במקרה הזה בג"ץ נדרש להכריע בסוגיה הזו והוא ציין שזה רע הכרחי מכיוון שכדי לספק שירותי בריאות צריך משמרת שנייה ושלישית וזאת האפשרות היחידה, אבל עדין הוא כינה את זה רע.
מיכל טביביאן מזרחי: דבר שלישי שיש, במסגרת יותר מצומצמת, אנחנו מדברים על אלפי עובדים באגודה, מאות עובדים בכל בית חולים, במסגרת תאגידי הבריאות, כשאנחנו מדברים על אגודות הידידים אנחנו מדברים על עשרות עובדים שמועסקים באגודות הידידים שהם בעצם אגודות התורמים של בתי החולים, למרות שהם לא אמורים להעסיק עובדים אנחנו יודעים שישנם עובדי תחזוקה ואחזקה בבתי חולים שמועסקים באמצעות אגודות הידידים הללו.
מיכל טביביאן מזרחי: אם אנחנו מתייחסים לנתונים כלליים, לפחות 20% מהעובדים במשרדי הממשלה מועסקים באמצעות קבלנים ונותני שירותים, כאשר הדגש שלי הוא על לפחות 20% כי כפי שציינתי הנתונים שהועברו אלינו הם נתונים חלקיים מאד לטעמנו.
מיכל טביביאן מזרחי: שיעור ההעסקה נע בין 8% לבין 35% במשרדים השונים.
מיכל טביביאן מזרחי: במבט משווה, אין לי נתונים לגבי עובדי קבלן ונותני שירותים בשירות הציבורי במדינות אחרות, אבל נשווה את זה לשיעור הכללי במדינות האחרות ואנחנו רואים שבמדינות האיחוד האירופאי השיעור הזה בשנת 99 עמד על 14% ואנחנו גם יודעים לספר שישנם מדינות שהחליטו לאסור העסקת עובדים באמצעות קבלני כוח אדם במגזר הציבורי כגון בלגיה צרפת וספרד.
מיכל טביביאן מזרחי: ברשותכם אני רוצה להצביע על כמה מגמות עיקריות.
מיכל טביביאן מזרחי: ראשית לגבי הטענה על זמניותם של העובדים, הרי אחת מהטענות שרווחות היא שהעובדים האלה נדרשים לעבודה זמנית, למילוי מקום, לפעילות שיא בתקופה מסוימת.
מיכל טביביאן מזרחי: בפועל אנחנו רואים שיעורים גבוהים של עובדים שמועסקים תקופה ארוכה, אנחנו מדברים על 75% מעובדי מיקור החוץ במשרד החינוך, מדובר על 174 עובדים, 37% מעובדי הקבלן במשרד הרווחה שהם 304 עובדים, ועל כל קבלני כוח האדם במשרד התמ"ת, מנתונים שנמסרו לי אז דובר על 54 עובדים.
מיכל טביביאן מזרחי: עולה השאלה אם זה באמת כל כך יעיל מבחינה כספית להעסיק עובדים אם מדובר על העסקה לתקופה כל כך ממושכת.
מיכל טביביאן מזרחי: אם אנחנו מדברים על התפתחות של הסדרי ההעסקה, כמו שציינתי בפניכם, אם בתחילתה דרך, לפני עשור, רוב העובדים היו מועסקים באמצעות קבלני כוח אדם אנחנו רואים שהיום התהליך הזה מצטמצם והולך, אני מניחה שעד סוף חודש ספטמבר כבר לא ימצאו קבלני כוח אדם לתקופה ממושכת במשרדי הממשלה.
מיכל טביביאן מזרחי: רוב העובדים הופכים להיות עובדי קבלני שירותים או לחילופין, כמו שראינו במשרד הרווחה מבקשים לקלוט אותם לעבודה במשרד.
מיכל טביביאן מזרחי: האגודה לבריאות הציבור היא דוגמה לגלגולו של עובד שהיא עברה להיות מקבלן כוח אדם לקבלן שירותים.
מיכל טביביאן מזרחי: הסיבות לכך, כמו שציינתי, יישום החוק שמדבר על כניסת העובדים אמור להיכנס לתוקף בתחילת ספטמבר.
מיכל טביביאן מזרחי: יישום מסקנות צוות א' במרץ 2003, זהו תהליך שבו הוחלט לקלוט מסה מאד גדולה של עובדים, סדר גודל של בין 1600 ל- 2000 עובדים שנקלטו בשירות הציבורי, וגם הוראת שעה של החשב הכללי שהיא עדין בתוקף מדצמבר 2003, אבל לא ממש יושמה, הוראה שקובעת שכדי להעסיק עובדי קבלני כוח אדם יש צורך באישור של אגף תקציבים ונציבות שירות המדינה, האישור ניתן לחצי שנה ולאחריו צריך לחדש אותו.
מיכל טביביאן מזרחי: זה ניסיון להפוך את העובדים לזמניים, מה שלא צלח.
מיכל טביביאן מזרחי: עניין נוסף שאני רוצה להצביע עליו זו העובדה של היעדר השליטה והבקרה של נציבות שירותה מדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: בעצם, נציבות שירות המדינה מתנערת מכל העובדים האלה שמועסקים על ידי תקציבים ולא בתקן, מבחינתה, היא לא זו שגייסה אותם, היא לא זו שמפקחת עליהם בשום שלב, ולכן היא לא מחזיקה בנתונים עליהם.
מיכל טביביאן מזרחי: זאת למרות שגם כאן
מיכל טביביאן מזרחי: הייתה החלטת ממשלה ממרץ 1999 שחייבה דיווח על עובדי קבלני כוח אדם גם לנציבות וגם לאגף תקציבים.
מיכל טביביאן מזרחי: יתרה מזו, לא רק שהנציבות לא מכירה בעובדים האלה, גם המשרדים אינם מחזיקים מידע, כשפניתי למשרדים השונים, בכל משרד הופניתי לארבעה גורמים שונים, הקב"ט מסר לי נתונים לגבי השומרים, מי שמנהל את תחום המחשוב מסר לגבי עובדי מיקור חוץ בתחום המחשוב, מנהל הבנא"מ סיפק מידע לגבי עובדי האחזקה ומנהלת משאבי אנוש בדרך כלל סיפקה מידע לגבי עובדי קבלני כוח אדם.
מיכל טביביאן מזרחי: גם הסמנכ"לים למנהל או מנהלי משאבי אנוש לא החזיקו בכל המידע הזה, מה שגורם בסופו של דבר לתהליך שבו החשב הכללי הופך להיות מנהל כוח אדם של לפחות חמישית מהעובדים בשירות המדינה, שזה לטעמי קצת תמוה בלשון המעטה.
מיכל טביביאן מזרחי: אנחנו גם רואים שהחשב הכללי החל להוציא חוזרים ונהלים לגבי תנאי ההעסקה של העובדים שלכאורה זה נכון מכיוון שהוא אחראי על המכרזים אבל יכול להיות שהאיש שמוסמך לנהל משאבי אנוש הוא זה שצריך גם לנהל את העובדים האלה.
מיכל טביביאן מזרחי: עניין נוסף הוא עניין הכדאיות הכלכלית שמשום מה אף אחד לא מדבר עליו אבל למרות שאחת הטענות שנשמעת בנוסף לזמניות היא הטענה שמדובר בתהליך כדאי כלכלית שמוציאים למכרזים את העסקת העובדים, בפועל אף גוף בתוך המדינה לא בדק שאמנם זה באמת כלכלי, שבאמת כדאי לנו להמשיך ולהעסיק את העובדים בצורה כזו.
מיכל טביביאן מזרחי: אני מפנה אתכם לדוח מבקר המדינה משנת 2006, בו נכתב, החלטות הממשלה לבטל שירותים ותפקידים או להעבירם לספקים שאינם ממשלתיים התקבלו בדרך כלל בלי בדיקת עלות לעומת תועלת, מנקודת הראות של המשק הלאומי, ובלי בדיקת ההשפעות של צעדים אלו על תקציב המדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: לסיכום דברי, דבר ראשון, אנחנו מדברים על שינוי זוחל במבנה שירות המדינה ובמאפייניו, אנחנו כבר לא מדברים על העובד הקבוע המקצועי ששולט בחומר, אלא מדובר על עובד שנתון לגחמות של מנהלים שאינם בשירות המדינה, אנחנו מדברים על עובד שחושש לעתידו המקצועי ושהידע שהוא רוכש לא בהכרח יישאר בתוך שירות המדינה.
מיכל טביביאן מזרחי: דבר שני שאני רוצה להעלות כשאלה, האם המדינה, בסך תפקידיה, כרגולטור וכמעסיק של כל כך הרבה עובדים, לא איבדה כאן את היכולת שלה לתפקד ולשמור על העובדים בשוק העבודה, לא רק בשוק העבודה שלה אלא גם בשוק העבודה בכלל.
ליה שמטוב: ראינו את הנתונים, מדובר על המדינה, שהיא המעסיק הגדול במשק, 60% ממשרדי הממשלה הם המעסיקים הגדולים, ובכל זאת העובד הוא שמפסיד.
ליה שמטוב: בבקשה חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
שלי יחימוביץ': תודה, אני מתנצלת מראש שאני אאלץ לצאת כי יש לי ישיבה נוספת.
שלי יחימוביץ': כמה הערות, היריעה מאד רחבה וזה תחום העיסוק המרכזי שלי כחברת כנסת.
שלי יחימוביץ': בפתח דברי אני רוצה לומר שבעיני, אם אני צריכה לאתר את הבעיה האקוטית ביותר של החברה הישראלית היום, זה מה שמתרחש בשוק העבודה, זו התמונה שראינו ביטוי חלקי שלה, בעבודה המצוינת של המ.מ.מ, שהיא עבודה ראשונה מסוגה, איש לא טרח לבדוק עד היום את היקף ההעסקה באמצעות קבלנים ונותני שירותים.
שלי יחימוביץ': אנחנו בעיצומו של תהליך מבהיל ומדאיג, שבו מאות אלפי, ואף יותר, עובדים מפסיקים להיות עובדים בעלי זכויות, אותן זכויות שניקנו בעמל ובמאבקים עקובים מדם במשך 200 שנה.
שלי יחימוביץ': אנחנו רואים רגרסיה מבהילה להעסקה שהיא על גבול העבדות, ואנחנו רואים את זה מתרחש במסות עצומות עד כדי סכנה לחברה הישראלית.
שלי יחימוביץ': פחות ופחות עובדים עם ביטחון תעסוקתי ויותר עובדים שהם עלה נידף ברוח, חסרי כל ביטחון תעסוקתי, נגזרת של זה, הם לא מסוגלים לקחת משכנתה, לא מסוגלים לתת טיפול שיניים לילדים והדוגמאות רבות.
שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על יותר ויותר אזרחי מדינת ישראל, כשכל המגמות הגלובאליות במדינה מאיצות את התהליך הזה ולא עוצרות אותו.
שלי יחימוביץ': אנחנו, חברי הכנסת שיושבים כאן, מחוקקים חוקים ומובילים תהליכים שנועדו לגונן על נפגעי התופעה, אבל זו לא התרופה, זה הפלסטר על השריטה, הפציעות הקשות ממשיכות להתרחש בגלל המדיניות הכלכלית.
שלי יחימוביץ': בשירות המדינה, הדברים שגורמים לדבר הזה, והם אותם דברים שלא נעצרים ברמה שלנו, הם מתרחשים ברמה הממשלתית, המיניסטריאלית וברמת האוצר, זו העברה מאסיבית של תקצוב מתקציב תקני כוח אדם לתקציב קניות ואז אתה קונה שירותים, אתה לא צריך תקני כוח אדם, זה הרפורמות המאסיביות במשק, שקוראים להם בשמות יפים, הם תמיד מעידות לכאורה על חדשנות, התייעלות, הבראה, על היפטרות משומנים, אבל המשמעות של הרפורמות האלה היא אחת, פטורי מסות של עובדים בני מעמד הביניים, שיש להם ביטחון תעסוקתי, והחלפה שלהם בעובדי קבלן.
שלי יחימוביץ': אמרת גברתי היושבת ראש שאלה בעיקר נשים ואת צודקת, בגלל שנשים הן ממילא החוליה החלשה בשוק העבודה וכל שוק העבודה נפגע, אז נשים משלמות מחיר כבד יותר ואם אנחנו מדברים על שירותה מדינה, יש לנו קבוצות אופייניות למשל הקלדניות בדואר, המוקדניות בביטוח הלאומי, אחיות בריאות התלמיד, שיושבות כאן נציגות שלהן, מורות שמועסקות יותר ויותר באמצעות כל מיני גופים כמו יובל חינוך, עמותות הורים, מדובר במסות מקצועות נשיים שסובלים מהתופעה הזו יותר מאחרים.
שלי יחימוביץ': אבל, צריך לומר, שלמשל הרפורמה המתוכננת באגד ובדן, תוליד בדיוק את אותן תוצאות.
שלי יחימוביץ': הרפורמה באגד ובדן, איפה יתייעלו?
שלי יחימוביץ': איפה יחסכו?
שלי יחימוביץ': אוטובוס עולה מיליון ₪, שם אי אפשר יהיה להתייעל, יתייעלו בשכר של הנהגים באגד ובדן.
שלי יחימוביץ': יורידו אותם לתחתית החבית, ל- 19.95 לשעה ויקצרו להם את הפסקות השירותים והם גם יצטרכו בסוף להשתין בבקבוק כמו הנהגים במטרו-דן.
שלי יחימוביץ': זו המשמעות של רפורמות, אנחנו צריכים להבין את זה כשמדברים על רפורמות כעל משהו מבטיח וחדשני והכרחי, זו המשמעות, אותו כרסום בשוק העבודה.
שלי יחימוביץ': דבר נוסף, שהוא גם בגדר כמעט נס שהוא קורה, יש מחיר מינימום במכרז.
שלי יחימוביץ': צריך לומר שהאוצר התנגד אידיאולוגית למחיר מינימום במכרז כי לכאורה זו פגיעה בכוחות השוק ובתחרות, מבלי לתת את הדעת כל השנים על כך שמחיר מינימום במכרז משמעותו שגם אם הקבלן צדיק הדור הוא לא יכול לשלם את שכר המינימום.
שלי יחימוביץ': כאן יש התקדמות יפה, אני גם עוקבת אחרי עבודת החשב, הם מיישמים את החלטות הממשלה, יש ביקורות בכל המשרדים וגם במקביל, צריך להצביע על הגברת האכיפה בתמ"ת, יש היום קרוב למאה פקחים חדשים על חוקי העבודה, אבל כל אלה הם טיפה בים.
שלי יחימוביץ': זה לא הדבר האמיתי, גם אם נגיע לקיום כל חוקי העבודה וחוקי המגן על עובדי הקבלן, עדין הם יישארו עובדי קבלן.
שלי יחימוביץ': כאן נחוץ שינוי ואני אומרת את זה בצער, שהוא מעבר לכוח שלנו כחברי כנסת, הוא צריך להתרחש ברמה המיניסטריאלית ואין בכלל אפילו תחילה של תודעה לזה.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להזהיר מפני דבר מסוכן שמתהווה בימים אלה, והוא היישום של חוק חברות כוח אדם שנחלץ אחרי שנים מהקפאה בחוק ההסדרים ומשנחלץ אני חוששת שהוא הולך וגורם יותר נזק מתועלת.
שלי יחימוביץ': אנחנו במפגיע מפנים שאילתות למשרדיה ממשלה ושואלים מה בדעתם לעשות עם עובדי חברות כוח האדם שעל פי החוק אמורים להפוך לעובדים של משרדי הממשלה ב- 1 באוקטובר, אז החוק נכנס לפועל.
שלי יחימוביץ': אנחנו מקבלים תשובות מאד מגומגמות, קיבלתי תשובה מאד מגומגמת מרשות הדואר בעניין הקלדניות, תשובה מאד מגומגמת מהמשטרה בעניין עובדי כוח האדם במשטרה, וגם ממשרד הרווחה בעניין מוקדניות הביטוח הלאומי שחלק מועסקות כעובדות חברות כוח אדם כבר יותר מעשר שנים, אבל החוק הזה עלול להביא לכך שהן פשוט יפוטרו.
שלי יחימוביץ': במקום שהמדינה תקיים את החוק ותעסיק אותן כעובדות מן המניין, יש סכנה שהן יפוטרו או לחלופין, המוח היהודי ימציא לנו פטנטים וחברת כוח האדם תרשום את עצמה, הם כבר מכינות לעצמן מקלטים של חברות נותני שירותים, ונותני השירותים לא יצטרכו לעמוד בחוק כי החוק ארכי, הוא תקף רק לגבי חברות כוח אדם ולא לגבי נותני שירותים ולא לגבי קבלנים, וכאן יש ממש סכנה גדולה ומיידית שהעובדים האלה יפוטרו, דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת שהמדינה לא תציית לחוקים של עצמה ותיפטר מהעובדים האלה במקום לקלוט אותם.
שלי יחימוביץ': כאן, שוב, אנחנו ממקסמים את היכולת שלנו כחברי כנסת וגם מטילים זרקור על הדבר הזה, אבל אני מזהירה בפורום הזה מפני התוצאות ההרסניות.