GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלי יחימוביץ': הערה אחרונה, וזה הדבר שלפעמים הכי מקומם אותי, כבר נאמר כאן שהנציבות לא רואה בעובדים של נותני השירותים עובדי מדינה.
שלי יחימוביץ': היא לא ראוה בהם עובדי מדינה כל עוד זה מגיע למקל, כלומר להיעדר זכויות ואחריות.
שלי יחימוביץ': ברגע שצריך להטיל עליהם חובות פתאום הם הופכים לעובדי מדינה.
שלי יחימוביץ': הדוגמה הקלאסית התרחשה לא מזמן במשרד הפנים במזרח ירושלים כשמאבטח, עובד קבלן שהמדינה לא מכירה בו כעובד שלה עבר עבירה ולקח כסף מאחד הפונים כי לקדם אותו בתור.
שלי יחימוביץ': הנה הוא הורשע בעבירת שוחד.
שלי יחימוביץ': עבירת שוחד זו עבירה שרק עובד ציבור יכול להיות מורשע בה.
שלי יחימוביץ': עובד במכולת לא יכול להיות מואשם בעבירת שוחד, רק עובד מדינה, והנה, לצורך העניין, לפתע פתאום הוא הפך להיות עובד מדינה.
שלי יחימוביץ': זה מאד מקומם וצריך לעמוד על המשמר בעניין הזה.
ליה שמטוב: תודה, בבקשה חבר הכנסת דב חנין.
דב חנין: תודה רבה גברתי יושבת הראש, אני רוצה להמשיך את דברייך ואת דבריה של חברת הכנסת יחימוביץ ולהוסיף כמה הערות על הדברים החשובים שאמרתם.
דב חנין: חשוב שכולנו נזכור שכשאנחנו מדברים על נושא עובדי הקבלן, עובדי קבלני השירותים, מיקורי החוץ למיניהם, אנחנו מדברים לא רק על פגיעות מהותיות בזכויות של קבוצות העובדים האלה אלא אנחנו מדברים על תופעה שיש לה השלכת רוחב על כל שוק העבודה.
דב חנין: כאשר יש אפשרות כזו של העסקת עובדים במתכונות כאלה של קבלני שירותים וקבלני כוח אדם, מיקורי חוץ וכדומה, אנחנו יוצרים מנגנון ללחץ על כל קבוצות העובדים האחרות ומנגנון שבעצם מאפשר לבוא לעובדים האחרים ולומר להם, אם לא תתפשרו, לא תוותרו על זכויות, לא תתגמשו, נוותר על שירותכם ונלך למתכונות המודרניות, הגמישות, כמו שחברת הכנסת יחימוביץ תיארה את המינוחים המוקבלים לגביהם.
דב חנין: לכן אנחנו מדברים אכן על סוגיה שהיא סוגיה קריטית מבחינת שוק העבודה בישראל בכללותה, מעבר להשלכות הקשות שלה על אותם אנשים ובעיקר נשים, שהן קורבנות המנגנונים האלה.
דב חנין: הערה שנייה אני רוצה להעיר על המנגנונים האידיאולוגיים שעומדים מאחורי השיטה הזו של העסקות החוץ.
דב חנין: המנגנון האידיאולוגי הראשון זו דת היעילות.
דב חנין: דת היעילות שהיא דת שנועדה למקסם רווחים, למקסם תועלות כלכליות לגורמים שמייצרים, אם זו המדינה ואם אלה גורמים פרטיים.
דב חנין: הדרך הטובה ביותר למקסם את התועלות האלה היא באמצעות מרוץ אל התחתית בנוגע לתנאי העבודה של העובדים.
דב חנין: המרוץ הזה לתחתית מוצא לעצמו ביטוי מאד חד בכל הפוליטיקה המשפטית של עולם המכרזים שבעצם מחייבת הורדה של עלויות באופן הכרחי לרמת המינימום ואל מתחת לרמת המינימום.
דב חנין: כל עוד נישאר בתרבות משפטית של מכרזים מהסוג הזה אנחנו נישאר בעולם הבעיות של המרוץ לתחתית.
דב חנין: האידיאולוגיה השנייה, שגם היא בעלת השפעה מאד גדולה בנושא שאנחנו דנים בו היום בוועדה, היא כמובן האידיאולוגיה של צמצום וייעול המגזר הציבורי.
דב חנין: פה יש את הסיפור המפורסם על האיש השמן והאיש הרזה, כידוע לכולנו, האחיות והשומרים בבתי הספר הם כולם כמובן מאד שמנים, על שכמו של שלדון אדלסון הרזה המסכן שצריך לפרנס את כולם.
דב חנין: האידיאולוגיה הזו של האיש הרזה, בדרך כלל האישה הרזה שנמצאת בישרות הציבורי ומתוארת כאישה שמנה על שכמו של אותו בעל הון רזה ואומלל, שבפועל הוא שמן לחלוטין, היא אידיאולוגיה שיש לה השפעה מאד רבה והיא עדין שולטת, למרות שהציבור הישראלי דחה אתה מדיניות הזו בבחירות האחרונות ובחר מפלגות אחרות והעניש את ביבי נתניהו עם 12 מנדטים באופוזיציה אבל הציבור אולי שכח עד כמה זה היה רע, אבל פקידי האוצר אפילו לא נאלצו לשכוח את זה כי הם לרגע לא נפרדו מהאידיאולוגיה הזו והם ממשיכים ליישם אותה במלוא המרץ.
דב חנין: את האידיאולוגיה של צמצום דרמטי ודרסטי במגזר הציבורי, בהוצאות שלו ובעלויות שלו.
דב חנין: נקודה שלישית נוגעת לנשים.
דב חנין: הוועדה הזו עוסקת בעיקר בנשים וכשאנחנו מדברים על השאלה של עובדי או עבדי קבלן לסוגיהם ומיניהם השונים, אנחנו מדברים קודם כל לא על עבדים אלא שפחות.
דב חנין: המספרים מראים את זה.
דב חנין: אנחנו מדברים על תופעה שבעיקרה פוגעת בנשים, לא רק בנשים, אבל קודם כל בנשים.
דב חנין: לכן, גברתי היושבת ראש, אני מאד מברך על קיומו של הדיון הזה ואני מציע לוועדה בראשותך לקיים סדרה של דיונים.
דב חנין: לעבור מגזר מגזר, בריאות, חינוך, ניקיון ותחומים נוספים, להביא בכל פעם נשים שהן קורבנות ולקחת את זה כנושא דגל של הוועדה לעבודה קבועה של הוועדה.
דב חנין: אם אנחנו מדברים על הנושא מנקודת ראות פמיניסטית, אני חושב שזו אחת הבעיות העיקריות היום של נשים, לפחות מבחינת ההיבט החברתי של זה.
דב חנין: נקודה אחרונה היא נושא החקיקה שנמצא בידינו בכנסת.
דב חנין: ישנם כמה חוקים שנמצאים על שולחנה של הכנסת הזו ושיכולים להביא לשינוי מסוים בתחום הזה.
דב חנין: חוק אחד שכבר נמצא מוכן להצבעה, הוא חוק שגברתי יושבת הראש, את מקדמת אותו, חברת הכנסת יחימוביץ מקדמת אותו וגם אני מקדם אותו, חוק אחריות המזמין.
דב חנין: החוק יוצר מנגנון מאד פשוט של הטלת האחריות הכלכלית על המזמינים, על אותם עובדים שהם מעסיקים.
דב חנין: חוק מאד פשוט, מאד הגיוני, שצריך להביא להצבעה בשבועיים הקרובים.
דב חנין: אם הממשלה מחליטה שהיא רוצה להתנגד שתתנגד, אם היא מחליטה שהיא רוצה לתמוך, שתתמוך, נביא אותה להצבעה בוועדה, נביא אותה להצבעה במליאת הכנסת והציבור יראה, מי מוכן לתמוך בזכויות העובדים ומי לא.
דב חנין: חוק שני, שגם הוא תקוע בגלל שהממשלה גוררת רגלים לגביו, זה חוק קבלני שירותים, חוק שנועד להרחיב את המנגנונים שהכנסת הקודמת יצרה לגבי קבלני כוח אדם, גם לגבי קבלני שירותים.
דב חנין: הרי ידוע לכולנו, ברגע שהכנסת הטילה חובות על קבלני כוח אדם, נעלמו קבלני כוח האדם מהארץ, מעתה כל קבלני כוח האדם הם קבלני שירותים.
דב חנין: אם לא נרחיב בחקיקה את החובות והחבויות של קבלני כוח האדם, גם על כל קבלני השירותים למיניהם, אנחנו בעצם יצרנו מנגנון שהוא לא אפקטיבי במציאות.
דב חנין: חוק נוסף שגם בו לצערי הממשלה גוררת רגלים, למרות שקיוויתי שההתקדמות פה תהיה יותר מהירה, הוא חוק הביטחונות לעובד.
דב חנין: אנחנו נצטרך לקדם את החוק הזה לקריאה ראשונה ולהמשך חקיקה במהירות בכנסת, זה חוק ספציפי מאד לחלק מהיושבות בחדר הזה והוא חוק שנביא להצבעה בוועדת העבודה והרווחה ולקריאה ראשונה בשבועיים שלושה הקרובים.
דב חנין: זה אותו חוק שיותר מ- 60 חברי כנסת חתמו עליו והו8א חוק שמונע את הפרטת הרפואה המונעת ואת שירותי הבריאות לתלמיד, את טיפות החלב.
דב חנין: אני חושב שהחוק הזה, שנענה לתמיכה כל כך רחבה בכנסת, אני מקווה שיעבור בתמיכה רחבה גם בוועדה וגם במליאה, לפחות בקריאה ראשונה בתקופה הקרובה.
דב חנין: חברת הכנסת יחימוביץ תיארה נושא שיש בו התקדמות מסוימת וזה ההוראות של החשב הכללי לגבי מחירי המינימום.
דב חנין: עדין אנחנו צריכים לבחון את השאלה עד כמה המדינה גם בפועל נותנת לכל הרשויות שהיא מחייבת אותם בעמידה במחירי מינימום במכרזים, עד כמה היא נותנת להם תוספות תקציביות.
דב חנין: אני למשל שומע שברשויות המקומיות, המדינה מצד אחד אומרת תעמדו במחירי המינימום ומצד שני, אין תוספות תקציב, כך שבפועל דוחפים את הרשויות המקומיות לאותה התנהגות עבריינית ובעייתית שהייתה קודם כאשר המדינה רק מנערת את חוצנה ומשאירה בעצם את השלטון המקומי עם אותה מסגרת תקציבית שלא מאפשרת לה להתקדם.
דב חנין: בסיכום הדברים, כדי להתמודד עם הנושא הזה, אנחנו צריכים עבודת רוחב.
דב חנין: אני חושב שהוועדה הזו היא באמת המסגרת הנכונה לקדם עבודת רוחב כזו, אני רוצה לברך גם אתכם במרכז המחקר והמידע של הכנסת, אני מציע שאולי תעשו מחקר מעודכן נכון ל- 2008 עם תמונת המצב איך הוראות החשכ"ל משפיעות, באיזה מידה הן משפיעות ומה הבעיות החדשות הקיימות.
דב חנין: אני רוצה גם להזכיר את החוקרים השונים ואת החוקרות השונות, אורלי בנימין, דפנה רובינשטיין, ערן גולן, וחוקרים נוספים שהביאו בפני חברי הכנסת את המחקרים שלהם, אני מאד מעריך את העבודות האלה ואני חושב שהם יכולים לעזור לנו מאד בהתקדמות בהתמודדות עם הבעיה הקשה הזו.
ליה שמטוב: תודה לחבר הכנסת דב חנין, אני מצטרפת לברכות של חבר הכנסת חנין, קיבלנו חומר, קראנו אותו, זה מאד עוזר לחברי הכנסת לקדם את הצעות החוק.
ליה שמטוב: תודה על הסבר על הצעות החוק שנמצאות בכל מיני קריאות.
ליה שמטוב: נמצאים פה נציגים שיושבים בוועדה ובאים לישיבות של ועדת העבודה הרווחה והבריאות ורואים את המלחמות שלנו, אנחנו כבר שנתיים וחצי נלחמים, מהיום הראשון של הכנסת וכנראה הממשלה מאד לא מעוניינת להעביר את החוקים וטוענת שכל החוקים האלה תקציביים אבל הם לא צריכים להיות תקציביים, מראש מהמשלה צריכה לדעת בכמה לתקצב את הרשויות.
דב חנין: אם הממשלה רוצה לשמור על החוק, אלא אם היא רוצה להיות עבריינית, זה היום פופולארי.
ליה שמטוב: נמצאים פה נציגי האוצר?
דפנה ורנר: אני עובדת בחשכ"ל, אני יכולה להתייחס להוראת התק"מ, שאכן אנחנו רואים אותה מיושמת ברוב משרדים.
דפנה ורנר: אנחנו עדין עושים ביקורת במשרדים ופועלים להחזרת כספים לעובדים.
דפנה ורנר: מבחינתנו בעבודות ניקיון ואבטחה אין הבדל בין נשים לגברים, אין אפליה בניהם.
ליה שמטוב: אז הכול כל כך טוב ויפה.
דפנה ורנר: התייחסתי להוראת התק"מ.
קריאה: את מתייחסת רק לניקיון ואבטחה, דיברנו על עמותות, קבלני שירותים, עובדים סוציאליים, לא רק על ניקיון ואבטחה.
ליה שמטוב: ממשרד האוצר הבטיחו להגיע גם איתן קשמון וגם ליאור אגאי ולא הגיעו.
דפנה ורנר: אני מתנצלת בשמם.
תמים עבדאלחלים: אני לא אדבר בשם אף אחד, אני יודע רק שיחידת הביקורת במשרד האוצר עשתה ועושה מחקר ועבודה מאד רצינית לגבי חברות כוח אדם, בעיקר שמירה וניקיון, מטבע הדברים, והצליחה להחזיר הרבה כסף לעובדים, אנחנו מדברים על מיליונים, כספים שנגבו מהם שלא כחוק או שלא שולמו להם.
תמים עבדאלחלים: אנחנו עוברים בצורה מאד יסודית על כל חברה וחברה שעובדת עם משרד האוצר וזו המגמה.
תמים עבדאלחלים: כמובן שמדובר בתהליך וכמובן שיש עוד הרבה תחומים שלא נגעו בהם, אבל זו מגמה שהולכת ומתפשטת.
תמים עבדאלחלים: נושא נוסף שהוא בתחום טיפולי הוא נושא המכרזים של שירותים במנהל הרכש הממשלתי.
תמים עבדאלחלים: אנחנו כן דורשים במכרזים שלנו, יש דרישות סף מאד מחמירות לעניין שמירה על זכויות ועמידה בחוקים סוציאליים, לרבות שכר מינימום שעות עבודה ושעות נוספות.
תמים עבדאלחלים: כמובן שזה לא מכסה את כל התחומים אבל זהו תהליך ומגמה שמתפשטת, בנוסף להוראות התק"מ ולהצעות חוק, אחת מהן הצעת החוק של חבר הכנסת דב חנין שמקדמים אותם יחד עם משרד האוצר ומשרדי הממשלה, שהכוונה בסופו של דבר היא כן ליצור את האיזון הזה בזכויות העובדים מצד אחד לבין החיסכון הממשלתי מצד שני.
ליה שמטוב: אז אנחנו כנראה לא צריכים לקדם את הצעת החוק, עכשיו אני מבינה למה הם מתנגדים.
דב חנין: אם זה נכון זה אומר שאנחנו צדיקים.
ליה שמטוב: או שזה התוצאה של העבודה שלנו.
תמים עבדאלחלים: אנחנו מעדיפים להסתכל על זה כעבודה משותפת ולא גוף נגד גוף.
ליה שמטוב: גברת מוריה אשכנזי, יושבת ראש חטיבת האחיות, בריאות הציבור, טיפות חלב.
מוריה אשכנזי: שמי מוריה אשכנזי, מייצגת את אחיות בריאות הציבור שהן בטיפות החלב ובבתי הספר, ואני מתמקדת כיום דווקא בתפקיד של האחיות בתי הספר.
מוריה אשכנזי: אני רוצה לשים את הדגש על זה שלמעשה אחיות בתי הספר, מזה 14 חודשים עברו מהפך שבו הן הפכו להיות עובדות קבלן או נותני שירותים באמצעות האגודה, שלמעשה צוין במצגת התפקיד של האגודה לשירותי בריאות הציבור, שהיא למעשה גם היום הזרוע הארוכה של משרד הבריאות.
מוריה אשכנזי: אני רוצה להדגיש, המהפך הזה שמתקיים מזה 14 חודשים היה לו פטור ממכרז שקיבל דווקא דרך אותו מר זליכה.
מוריה אשכנזי: מדובר באחיות, שבמהלך עשר שנים עבדו תחת התשלום שלה אגודה, מאחר שלא התקבלו כעובדות מדינה, האגודה למעשה הייתה רק הגורם שהעביר את המשכורות.
מוריה אשכנזי: הפיקוח, הקליטה של האחיות, תנאי העבודה שלהן, הזכויות שלהן, בכללותן, היו באמצעות לשכות הבריאות ברחבי הארץ.
מוריה אשכנזי: ברגע שהשירות הזה עבר ואותה חברת כוח אדם, שאני עדין קוראת לזה חברת כוח אדם, החלה פגיעה קשה במעמדן של האחיות.
דב חנין: ברשותך אומר, זו חברת כוח אדם מבחינת השם הרע שיש לחברות כוח אדם אבל בפועל החברה הזו השתחררה מהחובות שמוטלות על קבלני כוח אדם והיא בעצם בפועל סוג של קבלן שירותים.
דב חנין: היא קבלן כוח אדם בלי החובות של קבלני כוח אדם.
דב חנין: עם הזכויות של קבלני כוח אדם אבל לא עם החבות של קבלני כוח אדם.
מוריה אשכנזי: מה שקורה כאן הוא שהזכויות של האחיות הולכות ונפגעות, יש איסור התאגדות במסגרת איגוד מקצועית, קיימת הפחדה, כל דבר קטן שלא נראה למפקחת האחיות נקראות לשימועים.
מוריה אשכנזי: שנים הן עבדו ונתנו כוחן בצורה יוצאת מהכלל היום הן נקראות לשימוע לפני פיטורין.
מוריה אשכנזי: יש איום על המעמד המקצועי שלהם, איבוד הביטחון התעסוקתי שלהן ובודאי שעם כל התנאים האלה בהם הן נדרשות לעבוד, למעשה לא הילד קיים ולא האחות קיימת, היא נדרשת לבצע פעילויות במסגרת של הספק.
מוריה אשכנזי: במידה והיא לא עומדת בהספק הנדרש לאותו יום, אם זה לחסן 200 תלמידים במקום מסוים, היא מועמדת לשימוע ולפיטורין.
מוריה אשכנזי: מדובר באחיות, שרובן אמהות חד הוריות, נשים שזה מקור פרנסתן היחיד.
מוריה אשכנזי: הן נחשפות מידי יום לאיומי פיטורין כאמצעי הפחדה, איום על קיזוז בימי חופשה ומחלה, אסור לאחות הזו להיות חולה או להישאר עם הילד החולה שלה, מאחר ואם היא נשארת בבית, היא לא קיבלה הרשאה מאותו קבלן ואז היא תפוטר.
מוריה אשכנזי: הדרישה היחידה שישנה זה אותו קבלן, שחייב תמורת הכסף שהוא מקבל ממשרד הבריאות, לעמוד במכסות שלו ולא משנה לו אם אותה אחות שצריכה להגיע מנתיבות למגזר הבדואי, במסגרת פיקוח של לשכת הבריאות בבאר שבע, למעשה יש פה רמת סיכון של האחיות, הן חשופות לאלימות שמסכנת אותם.
מוריה אשכנזי: היום אין קצין ביטחון שמגן עליהן, הן מוסעות במוניות בתנאים לא תנאים, נעמדות בכבישים, זורקים עליהן אבנים.
מוריה אשכנזי: יש לי סטים של מכתבים על תלונות, הן נמצאות במשבר, זועקות וקוראות הצילו.
מוריה אשכנזי: אני לא מדברת פה על קלדניות אלא על אחיות.
מוריה אשכנזי: בסופו של דבר, מרוב המאמץ שהן עושות וצריכות לעמוד בתפקוד שנדרש מהן, הן עשויות להגיע גם לתביעות פליליות מפני שאם אחות עשתה טעות בחיסון או לא עשתה בדיקת שמיעה כמו שנדרש לפי הכללים והנהלים, כשאת הבדיקה היא צריכה לעשות בחדר רועש כי אין חדר אחות, זה נעשה במתנס"ים, בחצרות בחדרי מורים כאשר אפילו בבדיקת רופא, האחות שוקלת ומודדת ואין אפילו פרטיות לא של המטופל ולא של האחות.
מוריה אשכנזי: יש כאן סכנה שהאחיות האלה תגענה גם לתביעות פליליות מאחר והן חשופות לתאונות.
מוריה אשכנזי: אני רוצה רק לציין, קראתי במצגת על הדוח של מבקר המדינה, שאני חושבת שהמהלך של ההפרטה או ההעברה של השירות החיוני הזה של אחות בית ספר, עם כל מה שהיה, שהיא לא הייתה סטיגמה אלא אחות מקצועית שמסתכלת גם על הילד וגם על המשפחה, האחות הזו היום באשדוד מחר היא בראשון וצריכה למלא תפוקה, מעבר לזה לא מעניינת לא האחות ולא שום דבר אחר.
מוריה אשכנזי: מבקר המדינה אמר בכללים שלו שעשו מהלכים שלא נתנו דעתם על החישוב הכלכלי ועל התועלת שישנה בזה שמעבירים את השירות הזה לחברת כוח אדם.
מוריה אשכנזי: אני חושבת שיש מקום ואני קוראת לכל איגודי הנשים, מדובר באחיות, כולנו נשים, זה פשוט תקדים שחייבים לעצור אותו.
ליה שמטוב: הרבה הורים בעלי אמצעים אומרים שהם לא נותנים לילדים שלנו להיבדק על ידי האחיות שמגיעות ולוקחים אותם באופן פרטי לבדיקות וחיסונים, אבל אנחנו מדברים על אוכלוסיה שאין לה אמצעים ולמה צריכים להגיע לדבר כזה.
ליה שמטוב: היה טוב גם להורים וגם לילדים שהיה בבית הספר חדר אחות והאחות תמיד עזרה לילדים לא רק בחיסונים אלא כשהם לא הרגישו טוב.
אריה פנחסי: אריה פנחסי, מנהל אגף משאבי אנוש, משרד הבריאות.
אריה פנחסי: יש לנו כאלף עובדי קבלן המועסקים באמצעות האגודה ועוד 950 עובדים שמועסקים באמצעות האגודה כנותני שירותים, ביחד קצת פחות מ- 2000 עובדים, מתוכם 814 אחיות בבריאות התלמיד, זה לפי נתונים מיום חמישי האחרון.
אריה פנחסי: כמה דברים בקשר לזה, מרבית האחיות האלה, שעובדות במסגרת האגודה לבריאות הציבור הן אחיות שעבדו במשרד הבריאות ומתוך שיקולים שלהן עזבו ועברו לעבוד באגודה
מוריה אשכנזי: זה לא נכון, אני חולקת עליך.
דב חנין: אדוני טוען שכל המנגנון הזה הוא תוצאה של רצונן של האחיות?
אריה פנחסי: לא זה מה שאמרתי, אם יאפשרו לי, אני אסביר.
אריה פנחסי: המנגנון הזה הוא תוצאה של המצב שאין תקנים, האוצר לא מתקצב וזה ברור לכולם.
אריה פנחסי: אני אומר שגם היום יש מספיק תקני אחיות וחסרות לנו אחריות במסגרת התקנים של משרד הבריאות.
אריה פנחסי: אם כל כך רע באגודה, ואני לא בא להגן על האגודה, אני לא נציג של האגודה, האחיות באגודה אמורות לעבוד לפי הסכם שכר שנחתם בין המעסיקים לבין הסתדרות האחיות והאחים.
אריה פנחסי: אחות שפוגעים בזכויות שלה או מעסיקים אותה שלא במסגרת הכללים שנחתמו בהסכם יש לה דרכים להגן על עצמה, ומוריה יודעת להגן על אחיות שנפגעות, כך שאני לא חושב שהמצב שתיארת הוא כזה.
אריה פנחסי: לגבי איומים במגזר הבדואי, גם אחיות של משרד הבריאות שהולכות לעבוד בתחנה בכפר נידח, גם היא מאוימת, גם עליה זורקים אבנים.
מוריה אשכנזי: אני חייבת להגיב, הדברים שלו לא נכונים.
ליה שמטוב: הדיון היום לא רק על האחיות, נתת הסבר מורחב ורוב המשתתפים מקבלים את הצד שלך.
אריה פנחסי: יש כ- 2000 עובדים, משרד הבריאות קולט בחודשים הקרובים כ- 153 אחיות של טיפות חלב, קלטנו כ- 600 לפני שלוש שנים במסגרת סבב א', אלה הנתונים שיש למשרד הבריאות, אני לא מכיר אלפי עובדים כמו שתואר במצגת.
מיכל טביביאן מזרחי: לא נתתם נתונים.
מרי טנוס: שמי מרי טנוס, עובדת לשכת בריאות עכו ויושבת ראש ועד האחיות בלשכת הבריאות בעכו.
מרי טנוס: אני רוצה להבהיר למר פנחסי, האחיות שכרגע הן עובדי קבלן בבריאות הציבור, אלה אחיות שהגיעו ללשכות רצו להיות אחיות טיפות חלב, קלטנו אותם בטיפות חלב כעובדות משרה כעובדות לשכות.
מרי טנוס: הן לא באו מבחירה, הן באו לעבוד במשרד הבריאות וזה מה שהיה למשרד הבריאות להציע להם וכך הן נקלטו, הן מאד ממורמרות שהפכו להיות שפחות של קבלן.
מרי טנוס: אני מרשה לעצמי להשתמש במילה שפחות כי כך היחס לאותן אחיות והדברים שלו לא מדויקים.
מרי טנוס: אתה מדבר על תקנים, אנחנו מחכים לתקנים שאושרו בתחילת השנה ואנחנו כבר באמצע השנה, היינו צריכים לקבל כ-200 תקנים ברמה הארצית ואנחנו עדין מחכים לתקנים האלה, לא קיבלנו הנחיה להתחיל לקלוט עובדים, זה לא מדויק שהתקנים פתוחים והאנשים רק צריכים להגיע.
מרי טנוס: מוריה דיברה על התנאים ואני רוצה להרחיב, אני באה ממגזר שאני גאה לייצג אותו, לצערי הבנות במגזר הערבי מרגישות מאוימות, מרגישות מושפלות, יש כמה מפקחות שמנהלות את זה כמו עסק פרטי, יותר גרוע מתפירה ומעובדים זרים, ככה מתייחסים לאחיות.
מרי טנוס: זה מאד לא טוב לנו כנשים, שאנחנו במדינת ישראל ששייכת לעולם המערבי וכך היחס לעובדות.
מרי טנוס: אין מילין לתאר את זה, כל יום יש תלונות.
מרי טנוס: נכון שנשים לא מתפטרות כי יש אבטלה יש קושי, יש אנשים שעובדים 15 שנה ולא יכולים לזרוק את הזכויות שלהם וללכת.
מרי טנוס: צריך להתייחס לכל הדברים ביחד.
גלי עציון: עורכת דין גלי עציון מנעמ"ת, הייתה דוגמה מצוינת בין המספרים שנתנו ל-מ.מ.מ לבין מה שקורה בפועל, הבדל קרוב ל- 2000.
גלי עציון: אם זה לא היה עצוב זה היה משעשע, שהכנסת מנסה לחוקק חוקים כדי להגן על עובדים כשהמעסיק העיקרי שמנצל אותם ועושה שימוש בחולשה שלהם, זה המעסיק שצריך להיות המעסיק הכי נאור משק, שזו הממשלה.
גלי עציון: מתנהלת מדיניות של בת יענה, רוצים לקצץ את האיש השמן, זה כמו הסיפור על הסוס, כל יום נוריד לו קצת מהאוכל ובסוף הוא ימות.
גלי עציון: אי אפשר להתעלם מהעבודה שהממשלה ממשיכה להעסיק המוני אנשים, בעיקר נשים בתנאים מחפירים.
גלי עציון: מדיניות ההפסד והתועלת היא חלמאית ואותו משרד האוצר שמצד אחד מפקח על הזכויות כביכול, הוא זה שמראש מוריד את הגזירות שגורמות להתנהלות הזו.
גלי עציון: אני חושבת שאי אפשר לבוא בטענות למשרד כזה או אחר, חייבת להיות החלטה ממשלתית, היא חייבת לחול בכל המשרדים והגיע הזמן שהמעסיק, שהוא עדין המעסיק הכי גדול במשק יתחיל להתנהל כמו מעסיק נאור ואל כמו אחרון המעסיקים הנצלנים.
מאירה בסוק: אני רוצה להתמקד בנושאים כלליים.
מאירה בסוק: אני עובדת בלשכה משפטית בירושלים ומגיעות אלי נשים מכל מיני תחומים.
מאירה בסוק: אני רוצה קודם כל להעיר בקשר לאחיות, הנושא של הפנסיה, ברגע שהם עברו מהפנסיה התקציבית של המדינה לעמותה, הם הפסידו את התנאים שלהם בצורה מאד משמעותית וצריך לתת את הדעת על זה.
מאירה בסוק: בנושא המורים, יש בירושלים עמותה שנקראת עמותת רנה קסין והיא מעסיקה מורות, הן לא מקבלות כסף ממשרד החינוך, הם מקבלות כסף מהעמותה, הן מועסקות שמונה חודשים, תשעה חודשים ובכלל לא מגיע להם פיצויי פיטורין, כל שנה הן מועסקות מחדש.
מאירה בסוק: אני מכירה מקרה של רופאות שיניים שהיו מועסקות על ידי העירייה, על ידי המדינה, היום הן מועסקות על ידי עמותה.
מאירה בסוק: עברנו מעובדי קבלן כשהמדינה לפני עשר שנים אמרה שאת עובדי הניקיון נעסיק בצורה אחרת.
מאירה בסוק: לאט לאט אנחנו רואים שכל העובדים אקדמאיים שנושא ההפרטה אוכל בהם ואנחנו נעבור למצב שלא יהיו בכלל עובדים של המגזר הציבורי, כולם יהיו עובדים מופרטים והזכויות שלהם נפגעות בצורה אנושה.
מאירה בסוק: הם הופכים מעובדים שלמדו השכילו וקיבלו משכורות סבירות, הם הו]פכים לעובדים עניים.
סיגל רונן-כץ: הבעיה של נשים בשוק העבודה בהקשר של עובדי קבלן היא כפולה.
סיגל רונן-כץ: קודם הבעיה של עובדי קבלן כבעיה כללית, מאחר ונשים מהוות את רוב עובדי הקבלן היא נוגעת להם באופן אישי ובעניין הזה ברור שהמדינה מעצבת את ההתקשרות עם חברות כוח אדם.
סיגל רונן-כץ: אנחנו יודעים שהעובדים של חברות כוח אדם זוכים לתנאים מינימאליים ולפעמים גם זה לא, ישנם עבירות על חוק שכר מינימום.
סיגל רונן-כץ: דמי מחלה, דמי חופשה, פנסיה שכרגע זו חובה על כל עובד עדין לא נאכפת בחברות כוח אדם וברגע שהמדינה נותנת ידה ומעסיקה עובדים בצורה של עובדי קבלן היא בעצם נותנת ידה להפרה בוטה של עובדי כוח אדם.
סיגל רונן-כץ: כאן חלה חובה על המדינה בהתקשרות שלה עם עובדי כוח אדם לא רק המכרז הזול שהיום הוראת המינימום של החשכ"ל מהווה אבן נגף נגד הפרץ של מכרזי הפסד, אלא גם לבדוק מה כמות ההפרות של זכויות אדם אצל אותם חברות כוח אדם, איך עובד העובד, על פי שעות או שכר חודשי, איזה הכשרה ניתנת לאותו עובד, אי אפשר לסגור את העיניים ולהגיד אני מקשר עם עובד כוח אדם שמבחינתי הכי כלכלי ולא להסתכל על התמונה בכללותה כאילו למדינה אין אחריות.
סיגל רונן-כץ: אנחנו גם יודעים שלחשכ"ל היה הוראה שעם חברות כוח אדם שיש בהם הפרות חוזרות של עובדים, לא להתקשר, אבל בפועל, אנחנו גם יודעים שההוראה הזו לא כל ך מיושמת וחברות כוח אדם שבאופן אינהרנטי מפרים את זכויות העובד, עדין המדינה מתקשרת איתם כאילו זה לא עניינה.
סיגל רונן-כץ: יש גם עניינים ספציפיים הבעייתיים לנשים, למשל פיטורי נשם בהריון, אנחנו מנהלים תיק של אישה שפוטרה בהריון.
סיגל רונן-כץ: היא עובדת כוח אדם ומתחילים פינג פונג מי המעביד שלה, המעסיק בפועל, עובד כוח אדם, מי נוטל באחריות.
סיגל רונן-כץ: בספטמבר האחרון היה תיקון בחוק עבודת נשים שהחיל אחריות גם על מעסיק בפועל בפיטורי אישה בהריון, אבל מדובר רק על פיטורי אישה בהריון, ומדובר רק על עובדי כוח קבלן, כי לפי החוק הוא מגדיר את עובדי כוח הקבלן על פי חוק קבלני כוח אדם.
סיגל רונן-כץ: היום למעשה, כשרוב השירותים הם של נותני שירותים, אין אחריות של המזמין בפועל על פיטורי נשים בהריון או פיטורי נשים לאחר לידה, ואתם יודעים ש- 60 יום אחרי לידה אסור לפטר.
סיגל רונן-כץ: מעבר לכך ישנה בעיה חמורה לא פחות שהיא לא פיטורין, שמעסיק מעסיק אישה בהריון, הוא לא מעוניין בה כי היא בהריון, הוא שולח אותה חזרה למעביד שלה, קבלן כוח אדם, והמעביד לא מפטר אותה, הוא פשוט לא נותן לה עבודה אחרת, הוא מייבש אותה והיא לכאורה מתפטרת.
סיגל רונן-כץ: במצב הזה הכול חוקי, היא לא פוטרה, היא רק יובשה עד כדי כך שהיא נאלצה למצוא עבודה אחרת.
סיגל רונן-כץ: במקרה היותר טוב הוא מוצא לה מקום עבודה אחרת, תחשבו על אישה שעבדה עשר שנים במשרד ממשלתי, הייתה בהריון הועברה חזרה לעובד כוח האדם והוא מצא לה עבודה אחרת.
סיגל רונן-כץ: היא נאלצה בגלל הריונה, אחרי עשר שנות עבודה, להתחיל להתמודד עם עבודה חדשה, עם מקום חדש עם אנשים חדשים, כשכל העוול שעשתה הוא שהייתה בהריון.
סיגל רונן-כץ: לנקודה הזו בכלל אין פתרון בחוק כי האיסור הוא רק על הפיטורין ולא על העברה ממקום עבודה בגין ההריון.
סיגל רונן-כץ: מעבר לכך יש את העניין של השוואת התנאים, בשירות המדינה יש תנאים עודפים לנשים בהריון, יש תנאים עודפים מבחינת שעת הנקה, יש שעת העסקה של אמהות שהיא פחות מ- 43 שעות שבועיות, יש את האפשרות לשלם דמי מחלה באופן מלא כך שהאישה יכולה לקבל שכר באם היא נעדרת על מנת לטפל בילדה החולה.
סיגל רונן-כץ: כל התנאים האלה לא מקבלות נשים שהן עובדות קבלן.
סיגל רונן-כץ: בשביל המדינה, למען המדינה, וכמו שראינו, למעלה מעשר שנים במקום עבודה של המדינה, זה מצב שלא ייתכן.
סיגל רונן-כץ: השוואת התנאים הזו שעל פי החוק לא תמיד מתקיימת ומעבר לכך, הנשים, עובדות הקבלן גם לא מודעות לתנאים האלה.
סיגל רונן-כץ: אני חושבת שחובת שירות המדינה ליידע אותם לגבי התנאים של נשים בהריון ונשים, אמהות לילדים, כיוון שאלה תנאים שהם מעל החוק, שהנשים עובדות קבלן לא מקבלות אותם ולא יודעות שיש להן את הזכות לבקש אותם.
ליה שמטוב: עורכת דין דבי אליעזר ממשרד התמ"ת.
דבי אליעזר: כמה הערות כלליות, קודם כל לגבי המחקר, אני חושבת שהוא מחקר טוב מראה תמונה כוללת בקשר להעסקה דרך קבלנים במדינה.
דבי אליעזר: בכל מקרה צריך להבין, שלכל צורה קבלנית ככל שאנחנו מדברים על הצורות האוטנטיות של ההעסקה, קבלני שירותים, קבלני כוח אדם, קבלני העסקה כייעוץ, יש בעיות שונות ופרטניות לכל סוגי ההעסקה.
דבי אליעזר: כשאנחנו מדברים על אחיות אנחנו מדברים על עובדות שעם כל הבעיות שהוצגו כאן, מדובר על עבודות שמאורגנות.
דבי אליעזר: ככל שאנחנו מדברים על עובדי קבלן, קבלני ניקיון ושמירה, מדובר על עובדים לא מאורגנים שבדרך כלל ההפרות שאנחנו רואים אצלם הן הפרות שמתחת לזכויות הבסיסיות לפי זכויות עובדים.
דבי אליעזר: כשאנחנו מדברים על קבלני כוח אדם הבעיה שמתעוררת שם זו שאלה של השוואת תנאים, זה קצת שונה כשמדברים על קבלני שירותים, אלה דברים שצריך לקחת בחשבון.
דבי אליעזר: ממה שאני שומעת יש בלבול בין הדוברים בין קבלני שירותים לקבלני כוח אדם, צריך לדעת שאמנם יש בעיה כללית של ביטחון תעסוקתי ועל זה אני מסכימה, בכל אחד מצורות ההעסקה השונות יש בעיות פרטניות.
דבי אליעזר: דבר נוסף שרציתי לציין, יש הצעות חוק פרטיות שעולות על הפרק בוועדת העבודה, יש גם הצעת חוק ממשלתית בנושא, אנחנו מתמקדים על הבעיה שלדעתנו אנחנו רואים שם הפרות רחבות על זכויות עובדים, על קבלני שירותים, אבטחה וניקיון.
דבי אליעזר: יש הצעת חוק ממשלתית שהובאה לכנסת בהסכמת ארגון העובדים ההסתדרות הכללית החדשה וארגוני מעסיקים והיא הצעה מאוזנת.
דבי אליעזר: אנחנו בדיונים בוועדה כדי לראות איך אנחנו מגשרים בין הצעות החוק הפרטיות לבין הצעת החוק הממשלתית.
דבי אליעזר: בנוסף לכך, משרד התמ"ת, באמצעות אגף האכיפה, משתף פעולה עם החשב הכללי, לפני כארבעה חודשים נעשה בתחום השמירה והניקיון מבצע ונבדקו בקרב 700 עובדים, הפרות זכויות, החקירה בעיצומה.
דבי אליעזר: לפי מה שדווח לי היא כמעט בסופה וכמעט עם כל העובדים נמצאו הפרות של זכויות ואני מקווה שבקרוב נגיש כתבי אישום כנגד קבלנים עבריינים, גם בקשר לשכר מינימום וגם בקרש לשעות מנוחה.
דבי אליעזר: יש הפרות אחרות שנמצאו אבל הן לא בגדר עבירות פליליות כמו פנסיה וכדומה.
מיכל שוורץ: מיכל שוורץ מעמותת מע"ן, עמותה שמסייעת לפועלים ופועלות להתקבל ישירות לעבודה אצל מעסיקים במגזר הפרטי, אנחנו עובדים בעיקר בתחום הבניין ובחקלאות ועם נשים ערביות.
מיכל שוורץ: מה שנאמר קודם על ידי חברי הכנסת שלי יחימוביץ ודב חנין שמה שקורה במגזר הציבורי משליך למגזר הפרטי הוא נכון מאד.
מיכל שוורץ: אם הממשלה, שאמורה לתת רווחה וחינוך ודברים שלא רווחיים לתושבים שלה פועלת כמי שעובד על פי רווח ושמענו סיפורים מזעזעים על אחיות מורים וכו', אז קל וחומר חברות פרטיות.
מיכל שוורץ: הרי היום, אם מישהו מנסה להתקבל למפעל או לכל עבודה, הוא יכול רק דרך חברת כוח אדם.
מיכל שוורץ: עלית, שפעם הייתה קולטת עובדים לא תקלוט עובדים אלא רק דרך חברות כוח אדם.