GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן אורן: זאת אומרת, מאוד חשוב למשרד התעשייה ולמשרד האוצר – אנחנו כמשרד המשפטים בכלל לא נוקטים עמדה כי זאת לא שאלה משפטית - העלויות למשק ולא רק העלויות לתקציב המדינה.
דן אורן: יש עלויות לתקציב המדינה, אבל לא זה מה שהנחה את הממשלה כאשר היא התנגדה להצעת החוק.
גדעון סער: אני חושב ששמענו את הטיעון.
גדעון סער: לפחות הוא מפשט לנו את העבודה במובן הזה שאנחנו לא מתייחסים לאותו סעיף בחוק יסוד משק המדינה.
שאנה שכטרמן: אנחנו ודאי מברכות על הצעת החוק המשמעותית הזאת.
שאנה שכטרמן: מטבע הדברים הורה, או הורה יחידה, מתפקדת גם כאימא וגם כאבא.
שאנה שכטרמן: יש אינטרס חברתי, אם לא יותר מזה, לקדם את הצעת החוק הזאת.
שאנה שכטרמן: מצוקת המשפחות החד-הוריות מוכרת וזאת הצעת חוק נכונה.
גדעון סער: הצעת החוק הזאת היא הצעה צנועה.
גדעון סער: בטיעון שנגע לעלויות יש כמובן ממד ספקולטיבי בכל הלך המחשבה הזאת, אבל אני לא רוצה להיכנס להתנצחות בעניין הזה כי הדבר הרלוונטי הוא שלא מדובר בהצעת חוק תקציבית כמשמעה בחוק יסוד משק המדינה ואת זאת אנחנו קובעים לצורך הכנת החוק לקריאה ראשונה.
גדעון סער: העמדה השוללת את הצעת החוק הובעה מטעם הממשלה בדיון בקריאה הטרומית במליאת הכנסת אבל העמדה הזאת לא התקבלה.
גדעון סער: בוודאי שאני לא חושב שהיא יכולה להתקבל כאן.
נועה בן-שבת: תיקון סעיף 1.
נאדיה חילו: הנושא: הצעת חוק הרשויות המקומיות (יועצת לענייני מעמד האישה) (תיקון – מינוי, כשירות ותקציב), התשס"ז-2006, הכנה לקריאה ראשונה.
נאדיה חילו: היועצת המשפטית תיתן סגירה עד לאן הגענו.
נאדיה חילו: הסעיפים שכבר סוכמו לא יידונו כאן מחדש.
נאדיה חילו: אני מדווחת וממשיכה מאותה נקודה.
נאדיה חילו: קבענו ישיבה נוספת בשבוע הבא והיעד שלנו הוא לסיים ולהביא את החוק להצבעה לפני הפגרה.
נאדיה חילו: זה תלוי בשיתוף הפעולה של חברי הוועדה.
תמי סלע: בישיבה הקודמת עסקנו בעיקר בנושא הכישורים הנדרשים ליועצת.
תמי סלע: פה יש נקודה שאני בודקת מול המועצה להשכלה גבוהה, לעניין הגדרת התואר האקדמי.
תמי סלע: אני חושבת שבישיבה בשבוע הבא נסיים את כל הליטושים הנדרשים.
תמי סלע: דיברנו על הגדרת התפקיד, שזה סעיף 3א העוסק בנושא ההכשרה המקצועית.
תמי סלע: היה פה דיון מי אחראי ומי מבצע.
תמי סלע: הוספתי פסקה לגבי התפקיד של הרשות לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: דיברנו על כך שהיא תאשר את ההכשרה ותהיה אחראית לביצועה, במובן זה שיש לה את האחריות.
תמי סלע: מצד שני, יכול להיות שיבוא איזה גורם שמציע לעשות את זה בצורה טובה ומקבל את האישור של הרשות לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: זה עוד משהו שנשאר לליטוש.
תמי סלע: זה כבר נשלח לגורמים ולא קיבלתי הערה על כך.
תמי סלע: אם יהיו הערות עד לשבוע הבא, נתייחס.
תמי סלע: בעצם הגענו לסעיף 4, המדבר על כפיפות סמכויות ודיווח.
תמי סלע: הסעיף הראשון הוא סעיף שאין הצעה לתקן אותו.
תמי סלע: הסעיף קיים היום בחוק ואומר: "במילוי תפקידיה כיועצת לקידום מעמד האישה, תהיה היועצת כפופה במישרין לראש הרשות המקומית".
תמי סלע: המינוי עצמו הוא לא על ידי ראש הרשות אלא על ידי הרשות.
תמי סלע: תהיתי האם באמת צריך את הסעיף שאומר שיש כפיפות במישרין לראש הרשות?
תמי סלע: מצד אחד, ניתן לומר שזה שהמינוי נעשה על ידי ראש הרשות מעצים את היועצת.
תמי סלע: אפשר גם לומר שאין לזה משמעות אמיתית כי לא הוא זה שממנה אותה או מפטר אותה אלא המועצה.
תמי סלע: יש פה שאלה האם באמת צריך את סעיף קטן א' והאם הוא נותן משהו?
תמי סלע: סעיף א1 זה סעיף חדש ועוסק בנושא של מועצת נשים, שזה נושא בפני עצמו.
תמי סלע: קיבלנו הערות לגביו מחלק מהיועצות והשאלה שנשאלה היא, האם נדרש האזכור של מועצת נשים?
תמי סלע: יש טענה שזה יוצר חיכוכים בעבודה של היועצת מול המועצה, יש טענה שזה כבר לא משקף את המצב הקיים כי יש כל מיני ארגונים וצוותים ולא רק מועצת נשים ולא בהכרח צריך לקרוא לזה מועצת נשים.
תמי סלע: היתה הצעה לכנות את זה צוות היגוי, שזה צוות שעובד יחד עם היועצת.
תמי סלע: אני חושבת שפה צריך לפתוח את הנושא לדיון עם האנשים מהשטח ולשמוע איך זה צריך להיות בנוי.
מרית דנון: אם נכנס הסעיף: "היועצת תפעל להקמתה של מועצת נשים" וזה מוכנס בחוק, האם מועצת הנשים הופכת לגוף סטטוטורי?
תמי סלע: אני חושבת שכן.
תמי סלע: זה נותן לה מעמד סטטוטורי, שיש חובה להקים אותה לפי החוק.
מרית דנון: זה בעייתי.
קריאה: אני מתנגדת להקמת מועצת נשים.
תמי סלע: יש מצב קיים.
תמי סלע: יש מקומות שיש בהם מועצות קיימות.
תמי סלע: יש לזה היום אזכור בחוק, שאם פעלה ברשות מועצת נשים, אז היועצת לקידום מעמד האישה היא הממונה על הקשר בין מועצת הנשים לתפקיד שלה ברשות המקומית, כמי שאחראית על הנושא.
תמי סלע: זה אזכור שאומר שאם היא קיימת אז היא תהיה אחראית על הקשר.
תמי סלע: פה רוצים לחזק גם את החובה שתהיה מועצת נשים וגם את התפקיד של היועצת, כמי שאחראית להקים את המועצה.
תמי סלע: לא בטוח שזה נכון או רצוי.
מרית דנון: בעצם יהיו לך ברשות שני גופים סטטוטוריים בנושא מגדר, גם היועצת וגם מועצת נשים.
מאירה בסוק: זאת גם בעיה כספית.
נאדיה חילו: השאלה היא, האם מועצות הנשים הם גם גופים סטטוטוריים?
נאדיה חילו: אני לא חושבת שהם סטטוטוריים.
תמי סלע: ברגע שנכתב שעל היועצת להקים מועצת נשים, זה נותן לזה מעמד אחר.
נאדיה חילו: זה לא עוד איזה גוף עצמאי שפועל.
נאדיה חילו: כל הרעיון הוא שיהיה לידה צוות מייעץ.
נאדיה חילו: לדעתי למועצה לא יהיה מעמד עצמאי.
מרית דנון: אם זה בחוק, אז לדעתי היא מוקמת על פי חוק.
מרית דנון: רשות שלא תהיה בה מועצה כזאת, היא כאילו עוברת על החוק.
תמי סלע: אפשר לנסח: "היועצת רשאית לפעול להקמת" או "במסגרת תפקידיה".
תמי סלע: זאת גם אופציה.
תמי סלע: אפשר גם לחשוב שהאזכור הקיים היום מספק.
תמי סלע: איפה שיש מועצה אז יש ואם רוצים להקים אז מקימים.
תמי סלע: החוק לא מונע להקים.
תמי סלע: יש מקומות שקוראים לזה בשם אחר.
נאדיה חילו: אני רוצה להתייחס למצב במציאות ולראות כיצד אנחנו מעגנים את זה.
נאדיה חילו: היועצות יודעות שהנושא הזה לא אחיד בכל הרשויות המקומיות.
נאדיה חילו: יש מועצות או רשויות שיש להן מועצת נשים והם פועלים על פי המודל הזה בשיתוף פעולה מלא, דהיינו, יש יועצת, יש יו"ר מועצת נשים, יש מועצת נשים.
נאדיה חילו: יש רשויות שהקימו פורום נשים ובעצם זה ממלא את אותה פונקציה.
נאדיה חילו: יש רשויות שהקימו ועדה וקראו לזה ועדת נשים.
נאדיה חילו: שוב אני אומרת, שיש לזה אותן פונקציות.
נאדיה חילו: צריך לחשוב איך לעשות בחוק שאותה יועצת לא תפעל בחלל ריק.
נאדיה חילו: שיהיה לה צוות היגוי, או פורום.
נאדיה חילו: לא משנה לי השם אלא הפונקציה.
נאדיה חילו: כלומר, היא חייבת שתהיה לידה פונקציה נוספת של צוות נשים, הרכב מסוים שמשקף גם את אוכלוסיית הישוב.
נאדיה חילו: השאלה היא גם איך בוחרים?
נאדיה חילו: לא רציתי להיכנס לזה בהצעת החוק שלי, אבל זאת המטרה.
נאדיה חילו: פה זה כלי בידי היועצת כי אם ראש רשות או חברי המועצה או כל גורם עירוני יראו בתפקיד הזה תפקיד זוטר – הם צריכים לדעת שיש חובה ושהיא צריכה להקים את הפורום הזה.
נאדיה חילו: מצד אחד, הפורום משמש כוועדת חשיבה ומצד שני, הוא מחזק את מעמדה של אותה יועצת.
נאדיה חילו: ללא ספק הוא גם מקרין כלפי העיריה, שהיא לא בחלל ריק אלא יש לה קבוצת תמיכה מסוימת.
נאדיה חילו: זה נותן את המשקל לנושא של היועצת.
נאדיה חילו: השאלה היא, איך מעגנים את כל התכנים האלה בתוך הסעיף?
נאדיה חילו: כפי שמרית אמרה, ישנם מקומות בהם יש מועצת נשים ויש יועצת ואין שיתופי פעולה.
נאדיה חילו: יש גם כאלה שעובדים ממש ראש בראש וזה לא בריא לנושא.
נאדיה חילו: צריך לומר את הדברים בצורה גלויה.
נאדיה חילו: לכן אמרנו שחשוב שתהיה מועצת נשים ואז אנחנו מונעים את החיכוכים הפנימיים.
נאדיה חילו: אם אותה מועצת נשים או אותה יושבת ראש ידעו שעל פי חוק היא חייבת לעבוד בשיתוף פעולה, זה ייצור דינאמיקה חיובית.
תמי סלע: זה קיים בחוק גם היום.
נאדיה חילו: לא בכל מקום.
תמי סלע: ההוראות לגבי שיתוף הפעולה ולגבי העבודה מול מועצת הנשים קיימים בחוק גם היום.
תמי סלע: אגב, בשבוע הבא יש כנס בנושא מודלים לניהול מועצות נשים בישראל.
תמי סלע: יש כאן הזמנות.
תמי סלע: אולי נשמע משם דיווחים.
תמי סלע: רציתי להעלות נקודה נוספת.
תמי סלע: בעצם, היועצת היא סוג של מנהלת מחלקה או מנהלת אגף בעירייה.
תמי סלע: צריך שיהיה לה צוות עובדים כדי שהיא תוכל לפעול.
תמי סלע: ברגע שיש את מועצת הנשים, זה יכול להיות טיעון כנגד צוות בשכר.
תמי סלע: בדרך כלל זאת תהיה מועצה וולונטרית של נשים שפעילות ברשות.
תמי סלע: יכול להיות שזה ימנע מלמנות לה צוות מקרב עובדי העירייה כי יגידו לה לעבוד עם מועצת הנשים.
תמי סלע: אני לא יודעת אם משתמשים בזה ואם הקושי הזה קיים היום, אבל אני מעלה את זה כנקודה למחשבה.
סלווה מסארווה: אמרתם שיש עימותים בין היועצת לבין יו"ר מועצת הנשים.
סלווה מסארווה: בטייבה, למשל, וגם במקומות אחרים במגזר הערבי, יש ניגוד אינטרסים בין החלטות של ראש העיר ובין הפעילויות שמועצת הנשים רוצה לקיים.
סלווה מסארווה: אצלי, למשל, הוא פסל את מועצת הנשים כי הוא טען שזה כוח שמעיק עליו.
סלווה מסארווה: אז אנחנו עובדים כוועדת היגוי ברשתות.
סלווה מסארווה: בכל תחום יש קבוצת נשים.
סלווה מסארווה: זאת הנוסחה להתגבר על הפוליטיקה שם.
חוה מוסקוביץ: הן בישיבה הקודמת והן בישיבה היום שמתי לב שהיועצת המשפטית נוטה לקחת את החוק הקיים ולבנות עליו את התפקידים והרעיונות החדשים, בהתאם למשבצות ולתבניות שכבר קיימות.
חוה מוסקוביץ: אני רואה את זה בברכה.
חוה מוסקוביץ: דווקא בנושא של מעמד נשים אני חושבת שזאת הדרך וזאת צריכה להיות המגמה שלנו.
חוה מוסקוביץ: אנחנו לא צריכות להגיד שאנחנו יוצאות דופן ושאנחנו בונות משהו והורסות את כל מה שמסביב.
חוה מוסקוביץ: להפך, כפי שבמועצה מתוקנת יש מחלקת חינוך וראש מחלקת חינוך ולידו ישנה ועדת חינוך, שממונה על ידי חברי המליאה, אני חושבת שגם בנושא מעמד האישה אנחנו צריכים להתקדם לפי התבנית הזאת.
חוה מוסקוביץ: לקחת את היועצת כמקבילה לראש מחלקה אחר ובהתאם לתפקוד של ראש מחלקה ולאפשר לה גם את הכלים.
חוה מוסקוביץ: לא ליצור, אפילו בשם של מועצת נשים, מצב שלא קיים כבר.
חוה מוסקוביץ: להפך, אנחנו דורשים את השוויון הסטטוטורי ובזה אנחנו מדגישים את השוויון הסטטוטורי.
נאדיה חילו: כפשרה, כדי לא לבטל את הקיים, אני הייתי מציעה לתת שתי אופציות, מועצת נשים או ועדת נשים.
נאדיה חילו: היועצת תוכל לבחור.
מרית דנון: מה ההבדל בין מועצת נשים לוועדה לקידום מעמד האישה?
תמי סלע: אם רק רוצים לא לבטל את הקיים, אפשר להישאר עם הסעיף הקיים אבל לא להוסיף עליו את התוספות.
תמי סלע: גם היום החוק אומר "אם פעלה מועצת נשים, היועצת תפעל מולה ותשתף איתה פעולה".
תמי סלע: היא מוזכרת כאפשרות ואפילו נמצאת בהגדרות מה זה מועצת נשים.
נאדיה חילו: אבל זה לא מחייב הקמה.
תמי סלע: נכון, זה לא מחייב.
תמי סלע: השאלה, האם רוצים לחייב?
תמי סלע: יכול להיות שברשות מסוימת דווקא עדיף שיהיה לה צוות של עובדות עירייה.
נאדיה חילו: יש כאלה שהקימו את המועצה רק מעובדות עירייה.
נאדיה חילו: המודלים שונים וזה בסדר שהם שונים כי הם מותאמים לרצון ולצרכים של אותה יועצת ואותו ישוב.
נאדיה חילו: אני אומרת שזה בסדר אבל לדעתי אנחנו צריכים לשאוף לכך שברשות מקומית לא תהיה יועצת שתפעל בחלל ריק.
נאדיה חילו: כלומר, זה גם בשביל קידום הנושא, גם בשביל ההקרנה, גם בשביל העוצמה.
נאדיה חילו: המון אלמנטים טמונים בנושא הזה.
בת שבע אפריים: בהמשך לדבריך, הייתי נותנת לך מודל אחר שלא הוזכר כאן וזאת מועצת נשים נבחרת.
בת שבע אפריים: למשל, במועצה האזורית שלנו יש 13 ישובים וכל ישוב נתן נציגה אחת.
בת שבע אפריים: הם התנדבו לכל דבר.
בת שבע אפריים: כאשר היו שתי מועמדות מתוך אותו ישוב, היה שם קלפי שבו בחרו מי תהיה הנציגה שלהם.
בת שבע אפריים: ברגע שהיא נבחרה בקלפי, היתה חתימת מזכירות הישוב שאכן היא המועמדת שלהם.
בת שבע אפריים: דבר נוסף היה לערב את הקהילה, במובן שהנשים היו מעורבות במה שנעשה במועצה, לטובת המועצה, לטובת התושבות.
בת שבע אפריים: הנשים המתנדבות הכינו תכנית עבודה לכל תכנית מחוברת תקציב וכך זה הוגש למליאת המועצה כדי שתוכל לאשר בסוף דצמבר את התקציב לשנה הבאה.
בת שבע אפריים: זה היה פן אחר שבאמת תפס הדים.
נאדיה חילו: בת שבע, המציאות אצלך היא אחרת לחלוטין.
בת שבע אפריים: זה נכון.
12965: השאיפה שלנו היא שההתייחסות לנושא הנשים תהיה זהה לנושאים אחרים ברשות המקומית.
12965: כמו שהם מצאו לנכון להקים את הוועדה לשלום הילד, כוועדה סטטוטורית ברשות המקומית, שראש הרשות מחויב להקים אותה, מתוך המציאות בשטח, אני חושבת שהקמת ועדה לקידום מעמד האישה זה משהו שמחויב המציאות.
12965: כשמקימים ועדה לקידום מעמד האישה, ההתייחסות אליה צריכה להיות כמו אל כל ועדה סטטוטורית אחרת שראש הרשות חייב להקים אותה.
12965: במסגרת הוועדה יעבדו הצוות המקצועי והצוות הנבחר.
12965: לדעתי זה יכול למנוע את הקונפליקטים שקיימים היום בשטח בין נבחרות ליועצות.
12965: ברגע שיועצת ונבחרת יעבדו בשיתוף פעולה – כמו שבוועדות הכנסת יש את הנבחרים ויש את הצוות המקצועי.
12965: ההתייחסות ליועצת צריכה להיות פרופסיונאלית, היא עוברת הכשרות וזה יביא לשיתוף פעולה.
12965: אני מכירה מודלים כאלה בארץ שנבחרות ויועצות עובדות בשיתוף פעולה בוועדה לקידום מעמד האישה.
12965: לתוך הוועדה או בתוך הוועדה אפשר להחליט האם רוצים להקים מועצת נשים, האם רוצים לעבוד בתתי ועדות, לפי הנושאים השונים.
12965: זה יכול לתת פיתרון כמו בנושאים אחרים.
12965: הוועדה לאיכות הסביבה הוקמה מתוך צורך בשטח.
12965: רשות מקומית חייבת להקים אותה.
12965: אני חושבת שההתייחסות צריכה להיות כמו לכל הוועדות הסטטוטוריות.
12965: אז גם אין פרצות.
מרגלית בוטרמן: קודם כל, אנחנו מתנגדים להקמת מועצת נשים כחובה.
מרגלית בוטרמן: אנחנו חושבים שזה נושא שצריך להשאיר לרשות המקומית לבנות אותו לפי הצרכים שלה, לפי הצרכים של התושבים ורצון התושבים.
מרגלית בוטרמן: ככלל, במועצה מקומית הנשים מהוות כ-50% מהבוחרים.
מרגלית בוטרמן: הן הביעו את דעתן, הן כבר בחרו גוף ואנחנו לא מוצאים מקום להקים גוף נבחר אחר או גוף סטטוטורי מתחרה במועצה.
מרגלית בוטרמן: בהחלט אין מניעה שהיועצת תפעל עם ועדות היגוי, אבל בוודאי לא מכוח סמכות סטטוטורית.
מרגלית בוטרמן: לגבי מה שאמרה אורית.
מרגלית בוטרמן: את אומרת שיש חקיקה וזה בא מהשטח.
מרגלית בוטרמן: זה לא נכון.
מרגלית בוטרמן: כל הוועדות הללו לא הוקמו תוך בדיקה של השטח.
מרגלית בוטרמן: המציאות גם מוכיחה שהוועדות האלה לא מתכנסות, אפילו לא פעם בשנה.
מרגלית בוטרמן: לכאורה זה לא בסדר כי המועצה לא פועלת כיאות, אבל תיקחי בחשבון את העובדה שחברי המועצה הם מתנדבים ויש להם מספר ועדות שחשובות להם, כמו ועדת כספים, ועדת הנהלה וישיבות מועצה פעם בחודש.
מרגלית בוטרמן: האנשים האלה עובדים, הם לא מקבלים תשלום על ישיבות המועצה, זה על חשבון שעות העבודה שלהם.
מרגלית בוטרמן: כבר היום הם לא מצליחים לעמוד בנטל של ועדות החובה שקיימות היום בפקודת העיריות.
מרגלית בוטרמן: לכן בחוק העיריות אנחנו מבטלים את כל החובות האלה ומשאירים מספר מאוד מצומצם ההכרחיים לניהול השוטף של המועצה.
מרגלית בוטרמן: אנחנו משאירים רק מה שצריך בשביל ניהול כספי תקין ושוטף.
מרגלית בוטרמן: כל השאר, יהיה רשות.
מרגלית בוטרמן: תרצה המועצה תקים ועדה.
מרגלית בוטרמן: החברים רוצים לפעול לקדם עניין מסוים, הם רשאים להקים ועדה ולהחליט שהם חברים בוועדה הזאת.
מרגלית בוטרמן: אנחנו לא רוצים לחייב אותם להקים ועדות, שבסופו של יום לא מתכנסות.
מרגלית בוטרמן: אפילו פעם בשנה.
מרגלית בוטרמן: תקראו דוחות ביקורות של משרד הפנים, חלק גדול מהוועדות האלה לא מתפקדות.
מרגלית בוטרמן: הנושא באמת חשוב, היועצת היא עובדת, היא יכולה להחליט עם איזה גופים היא רוצה לעבוד.
מרגלית בוטרמן: אנחנו לא מונעים ממנה שום דבר אבל אנחנו לא מעוניינים שהכנסת תחייב אותם.
נאדיה חילו: אנחנו נשמע את הדעה של היועצת המשפטית וננסה לסכם את הסעיף הזה.
תמי סלע: אלה ההצעות שלי בעניין הזה: היום יש הגדרה של מועצת נשים שאומרת ש"המועצה מייצגת את מי שפועלים לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית".
תמי סלע: זאת ההגדרה הקיימת.
תמי סלע: יכול להיות ששם כדאי לומר "מועצה או גוף המייצג את מי שפועלים לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית", יהא כינויו אשר יהא.
תמי סלע: אם קוראים לזה ועדת נשים, ובפועל זה מה שזה עושה, אז זה ייכנס לחוק וזה לא חייב להיות דווקא מועצת נשים ולגופים האחרים אין אזכור.
תמי סלע: אני אומרת זאת כדי לתת מטריה לעניין הזה.
תמי סלע: אני חושבת שאת א(1) לא כדאי לכלול כפי שהוא.
תמי סלע: אולי נכון לעשות זאת דרך הגדרת התפקיד של היועצת.
תמי סלע: בסעיף 3א(4) יש עניין של שיתוף פעולה עם אנשים, גופים וארגונים הפועלים בתחומי פעולתה של הרשות המקומית.
תמי סלע: אפשר להגיד שם: "לרבות קידום הקמת מועצת נשים אם אינה קיימת ברשות".
תמי סלע: אם אין מועצה כזאת, אחד התפקידים שלה יהיה לקדם הקמה שלה.
תמי סלע: זאת לא חובה סטטוטורית, זה חלק משיתוף הפעולה בין הארגונים.
תמי סלע: נדמה לי שזה משתלב טוב יותר.
נאדיה חילו: אני חושבת שההצעה של היועצת המשפטית היא הצעה טובה ובעצם היא מכסה את מה שרצינו מבחינת המטרה.
נאדיה חילו: אנחנו מכניסים את כל האופציות, גם של גוף, גם של ועדה וגם של מועצת נשים.
נאדיה חילו: לדעתי זה בהחלט מכסה ואני חושבת שזה יהיה הסיכום, אלא אם כן יש למישהו הסתייגות.
מרית דנון: האם זה ניסוח מרכך וזאת לא חובה?
תמי סלע: אם התפקיד שלה זה שיתוף פעולה עם ארגונים וגורמים שפועלים ברשות המקומית בנושא של קידום האישה, אז גם בלי שזה יהיה כתוב, אפשר לומר שבהחלט חלק מהתפקיד שלה זה לעשות את התאום ולקדם הקמה של מועצה כזאת.
תמי סלע: אפשר להדגיש את זה ב"לרבות", אבל בהחלט זאת לא חובה.
תמי סלע: לגבי סעיף קטן א' יש את העניין של הכפיפות במישרין לראש הרשות המקומית.
תמי סלע: האם זה נחוץ?
תמי סלע: מועיל?
תמי סלע: רוצים לשנות את זה במשהו?
תמי סלע: זה קיים בחוק היום.
נאדיה חילו: אני חושבת שצריך להשאיר את זה.
12965: כעובדת רשות היא כפופה לראש הרשות.
תמי סלע: אז למה צריך סעיף מיוחד?
תמי סלע: האם זה מועיל במשהו?
נאדיה חילו: אני לא חושבת שלא כדאי לגעת בסעיף הזה.
תמי סלע: בסעיף קטן 4(ד) יש היום חובת דיווח.
תמי סלע: בלשון המעטה אפשר לומר שהיא בכלל לא מקוימת.
תמי סלע: הסעיף אומר כך: "היועצת לקידום מעמד האישה של הרשות המקומית תדווח מידי שנה לוועדה לקידום מעמד של הכנסת, לרשות לקידום מעמד האישה ולמועצת הרשות המקומית שבה היא עובדת, על פעולותיה, על המדיניות שהיא מיישמת ועל המשאבים העומדים לרשותה".
תמי סלע: זה דבר חשוב שכדאי לאכוף אותו ולהביא לכך שהוא יתממש.
תמי סלע: היתה הערה של נעמ"ת, שאני חושבת שהיא נכונה, שהחיוב של כל יועצת, ויש מעל 250 כאלה, לדווח לוועדה על הפעילות, זה דבר מוגזם וגם ביצועית הוא לא ישים.
מרית דנון: אולי דיווח בכתב?
תמי סלע: יש דיווח לרשות לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: אני חושבת שהנכון הוא שכל הדיווחים יגיעו לרשות לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: הרשות תעשה סיכום של הדברים ותדווח לוועדה על הפעילות של היועצות.
תמי סלע: זה נראה לי יותר נכון ואולי זה גם יביא לכך שזה יקרה כי היום זה לא קורה.
מאירה בסוק: כדאי שמידי שנה הרשות למעמד האישה תפלח את הדיווחים ותגיש את הדיווח.
מאירה בסוק: אנחנו, בנעמ"ת, רוצים להכניס תיקון לחוק עבודת נשים כך שהתמ"ת ידווח כל שנה על פעילותו בנושא אכיפה והסדרה של חוק עבודת נשים.
מאירה בסוק: דווקא בחוק הזה אפשר לכתוב שהרשות למעמד האישה, שהיא גוף סטטוטורי ביצועי, תדווח מידי שנה מה קורה ברשויות המקומיות.
חוה מוסקוביץ: אני רוצה לקשור את נושא הדיווח לנושא התקצוב.
חוה מוסקוביץ: ברשויות המקומיות הקטנות יש בעיה קשה מאוד של חוסר תקצוב על ידי המועצה.
חוה מוסקוביץ: ברגע שמישהו דורש דיווח הוא חייב לדאוג לכך שמישהו גם מתקצב את הפעולות.
חוה מוסקוביץ: זאת הנקודה שבה אפשר לעגן את הנושא של התקצוב.
נאדיה חילו: אני לא חושבת שיש קשר.
נאדיה חילו: כל המטרה היא לא להכביד ולהטיל מעמסה נוספת.
נאדיה חילו: הדיווח הוא בקרה וגם יש בו אלמנטים מחויבות.
נאדיה חילו: אני רוצה לסמוך על כל היועצות אבל ברגע שהיועצת, המועצה וראש העיר יודעים שאותה יועצת שצריכה להגיש דוח בסוף השנה לגורמים המקצועיים, זה אלמנט שמעורר מוטיבציות מסוימות.
חוה מוסקוביץ: בתנאי שיש לזה גיבוי פיננסי.
נאדיה חילו: הרשות והכנסת לא יתנו גיבוי פיננסי.
נאדיה חילו: רצינו את הסעיף הזה בהצעת החוק המקורית ולצערי הוא לא עבר.
נאדיה חילו: בהצעת החוק המקורית היה סעיף תקציבי מאוד מוגדר.
נאדיה חילו: זה גם נמצא פה אבל משרד המשפטים התנגד.
נאדיה חילו: התחייבנו שכשנגיע לסעיף הזה נגיע לפשרה, כי אחרת כל החוק הזה לא עובר.
חוה מוסקוביץ: אני יכולה לראות מצב שבו נשים יועצות, במיוחד בפריפריה, עומדות בפני שוקת שבורה בעניין סעיף ד', בגלל שהן לא יכולות להראות ביצועים עקב בעיות פיננסיות וחוסר תקציב.
מאירה בסוק: זה גם סוג של דיווח.
מאירה בסוק: אף אחד לא יחשוב שהיא לא עבדה.
נאדיה חילו: יועצת שלא תקבל תקציב, תמסור על כך בדיווח.
נאדיה חילו: אם היא תגיד שהתקציב שלה היה 5,000 שקל או אפס, זה גם אומר משהו.
נאדיה חילו: אז ישקלו הגופים שמקבלים את הדיווח, רשות או הוועדה, איזו פעולת המשך הם ירצו לעשות כדי לשקף את חוסר שביעות רצונם מהתקצוב.
נאדיה חילו: יתכן גם ההפך.
נאדיה חילו: בזמנו היו רשויות שכן תקצבו את הנושא והיה להם סעיף עצמאי לכך וגם אליהם נשלח מכתב.
נאדיה חילו: זאת אומרת שזה לכאן ולכאן.
נאדיה חילו: משפטית, אנחנו לא יכולים להכניס את התקציב לסעיף הזה כיוון שיש סעיף נפרד העוסק בכך ובכל מקרה אין עליו הסכמה.
נאדיה חילו: אם היועצת כותבת את הדוח ומפנה אותו לרשות למעמד האישה, למועצת העיר ולוועדה – מרית, אני רוצה לשמוע את דעתך.
נאדיה חילו: האם את חושבת שכדאי שהכל יתנקז אליכם ואז תביאו את זה בדוח מקיף לוועדה?
מרית דנון: אני חושבת שהיועצת תדווח לשלושת הגורמים האלה בכתב והרשות לקידום מעמד האישה תעשה אינטגרציה של כל החומר ופעם בשנה תדווח פה בוועדה.
מרית דנון: אני לא רואה מצב שיועצות יבואו לפה לדווח.
תמי סלע: השאלה מה הוועדה תעשה עם ערימת מסמכים?
תמי סלע: סעיף 21 מדבר על דין וחשבון של הרשות לקידום מעמד האישה שמוגש לוועדה והוועדה מחויבת לקיים דיון.
תמי סלע: אני חושבת שמפה נעשה הפניה, שהרשות תכלול בדוח השנתי שהיא מגישה, לפי סעיף 21, גם את הפעילות של היועצות.
תמי סלע: אז זה יהיה גם במסגרת הדיון בוועדה.
תמי סלע: כיום בחוק נכתב שזה יגיע לוועדה לקידום מעמד האישה.
נאדיה חילו: אני זוכרת את הדיון שניהלה חברת הכנסת יעל דיין בחוק הבסיסי כי הייתי שותפה לכל הדיונים.
נאדיה חילו: היא עמדה על זה שיהיה דיווח לוועדה לקידום מעמד האישה.
נאדיה חילו: הרשות לא היתה קיימת אז.
נאדיה חילו: בואו נסכם את הסעיף.
תמי סלע: אני חושבת שב- ד' כדאי למחוק את הוועדה לקידום מעמד האישה מהרישה ולהוסיף סיפה שהרשות לקידום מעמד האישה תכלול בדוח השנתי, המוגש לפי סעיף 21 לחוק הרשות לקידום מעמד האישה, את עיקרי הממצאים שעולים מהדיווחים של היועצות.
מרית דנון: אני רוצה לחדד.
מרית דנון: הרשות לקידום מעמד האישה בעצם מדווחת על שני דברים לוועדה: אחד, דוח פעילות שנתי, אחרי שהוא מוצג לממשלה.
מרית דנון: אני מקווה שזה יהיה באמצע מרץ.
מרית דנון: שניים, חוק שוויון זכויות האישה, סעיף 6ג(1), בנושא של ייצוג הולם בוועדות ובצוותים.
מרית דנון: מבחינת החוק אלה שני הדברים שאנו צריכים.
מרית דנון: עכשיו יתווסף הדבר הזה של הרשויות.
מרית דנון: אני חושבת שפעם בשנה יהיה דיווח.
12965: זה גם יעגן את מעמדה של הרשות לקידום מעמד האישה ברמה הארצית מול היועצות.
12965: אז הרשות הופכת להיות עוגן שמעביר דיווח לוועדה.
נאדיה חילו: אנחנו עוברים לסעיף 5.
תמי סלע: סעיף 5 מדבר על הזמנה לישיבות של המועצה ושל ועדות המועצה ויש פה כל מיני תיקונים שחלקם היו בהצעה המקורית וחלקם הם בעקבות הערות.
תמי סלע: יש פה כמה רמות.
תמי סלע: יש רמה של חובת הזמנה לישיבות ולתת הזדמנות להשמיע את הדברים או להביע אותם בכתב.
תמי סלע: יש עניין של חובת נוכחות של היועצת, דהיינו, באלו ישיבות היא חייבת להיות נוכחת.
תמי סלע: זה גם מטיל עליה חובה.
תמי סלע: יכול להיות שאחר כך זה יוביל לעתירה שתגיד שהיתה חובת נוכחות והיא לא היתה.
תמי סלע: כמובן שזה לא אומר שיבטלו החלטות אבל זה מאפשר לטעון טענות כאלה.
תמי סלע: יש עניין של פניה ליועצת, שזה כרגע לא מופיע פה, אבל ראיתי את זה לגבי חלק מבעלי התפקידים.
תמי סלע: למשל, חבר מועצה רוצה חוות דעת של היועצת לגבי החלטה מסוימת בישיבת מועצה, ואז היו נותנים לה הזדמנות להביע את עמדתה.
תמי סלע: בעניין הנוכחות וההשתתפות שלה יש כמה רמות אפשריות.
תמי סלע: הסעיף הראשון מדבר על הזמנה לישיבות והוא אומר כך: "5(א) היועצת לקידום מעמד האישה תוזמן לכל ישיבה של מועצת הרשות המקומית ושכל כל ועדה מוועדותיה", שזה בעצם הנוסח ה קיים גם היום.
תמי סלע: התוספת אומרת: "ותינתן לה הזדמנות להביע את עמדתה (בעל פה או בכתב) לפני קבלת כל החלטה הנוגעת (באופן ישיר/ממשי) לתחומי פעולתה של היועצת לקידום מעמד האישה לתושבות הרשות המקומית או לעובדות הרשות המקומית".
תמי סלע: אני אמשיך לקרוא את כל הסעיף ואז נפתח את זה לדיון: "(א1) היועצת לקידום מעמד האישה תהיה נוכחת בישיבות מועצת הרשות המקומית וועדותיה אשר בהן מתקבלות החלטות הנוגעות למצבת כוח האדם ברשות המקומית ובישיבות אשר בהן נדונה מדיניות הרשות המקומית".
תמי סלע: פה חשבתי שאולי כדאי למקד ולכתוב: "מדיניות הנוגעות לתחומי פעילותה של היועצת" ולא על מדיניות, וזה לדיון.
תמי סלע: בסעיף ג' בהצעה המקורית נאמר: "לא תתקבל כל החלטה הקשורה לענייני נשים ללא השתתפות היועצת לקידום מעמד האישה".
תמי סלע: לי זה נראה קצת חזק מידי, מעורר התנגדות וגם לא מעשי.
תמי סלע: יש לה משאבים מוגבלים והיא לא יכולה להשתתף בכל ישיבה ובכל החלטה.
תמי סלע: יש פה גרסה חלופית קצת מרוככת שמציעה כלהלן: "לא תתקבל כל החלטה שיש לה השפעה של ממש על תחומי פעולתה של היועצת לקידום מעמד האישה, על תושבות הרשות המקומית או על עובדות הרשות המקומית ללא השתתפות היועצת לקידום מעמד האישה", או "ללא מתן הזדמנות ליועצת להביע את עמדתה", כי אז זה מאפשר להשיב בכתב.
נאדיה חילו: זה עדיף.
תמי סלע: יש עוד עניין, שכרגע לא מופיע פה וזה העניין של "ביקש חבר מועצת הרשות המקומית, שהיועצת תחווה דעתה בנושא העומד על סדר יומה של המועצה, תינתן לה הזדמנות להביע את עמדתה".
תמי סלע: זה סעיף שקיים היום, למשל, לגבי תפקידים מסוימים שיש להם חובת נוכחות.
תמי סלע: לגבי חובת נוכחות.
תמי סלע: חשבתי שאם יש חובת נוכחות, כמו לגזבר, למשל, אז לאפשר ליועצת להיות מיוצגת על ידי מישהו מטעמה, כי אי אפשר להטיל עליה חובת נוכחות בכל הישיבות.
תמי סלע: אם היא עובדת בשליש משרה, זאת יכולה להיות חובה שאי אפשר לעמוד בה.
תמי סלע: לכן לאפשר לה להיות מיוצגת בישיבות כאלה על ידי מישהו שהיא הסמיכה או מטעמה.
מרגלית בוטרמן: אנחנו חושבים שצריך לאפשר ליועצת להביע את עמדתה.
מרגלית בוטרמן: לדעתי כדאי לציין במפורש שיש לה אפשרות לענות בכתב.
מרגלית בוטרמן: באמת היכולת של היועצת להשתתף בכל ישיבה או בכל ועדה היא מוגבלת וזה יכביד על עבודת היועצת.
מרגלית בוטרמן: החלטה על תאורה ברחוב מסוים, היא החלטה כללית אבל היא גם נוגעת לנשים.
מרגלית בוטרמן: גם הקמת מדרגות יכולה לגעת בנשים כי אולי צריך לעשות מעלון לעגלות.
מרגלית בוטרמן: היא לא יכולה להשתתף בכל ישיבה ולכן האפשרות לאפשר לה להביע את עמדתה בכתב היא בהחלט ראויה.
מרגלית בוטרמן: אנחנו סבורים שאין מקום לעשות חובת נוכחות כי זה באמת מאוד יכביד עליה.
מרגלית בוטרמן: בישיבות ועדה ובמועצות משתתפים אנשים מתנדבים.
מרגלית בוטרמן: בדרך כלל הם באים בערב אחרי שעות העבודה שלהם.
מרגלית בוטרמן: זה בהחלט יכביד על עבודת היועצת.
מרגלית בוטרמן: יש רשויות שיש בהן 30 חברי מועצה ואם היא תצטרך להגיע לכל ישיבה של שניים, זה בהחלט יכביד.
מרגלית בוטרמן: לכן אנחנו מדברים על הזמנה ועל אפשרות להביע את דעתה ולאפשר לה להביע את דעתה, ככל שהיא מבקשת, אבל לא חובת נוכחות.
קריאה: היא יכולה להיות מיוצגת על ידי באת כוחה.
מרגלית בוטרמן: ואם אין לה עובדים במחלקה?
מאירה בסוק: אז בכתב.
מרגלית בוטרמן: לכן צריך לציין במפורש שהיא יכולה להביע את העמדה שלה.
מרגלית בוטרמן: אם זה משהו כספי היא תוכל למסור את עמדתה לגזבר או למנכ"ל, או ליועץ המשפטי.
מרגלית בוטרמן: את סעיף ג' אי אפשר לקבל.
מרגלית בוטרמן: אי אפשר לתת זכות וטו לעובד כזה או אחר, שהוא מחליט להיעדר מהישיבה.
מרגלית בוטרמן: הוא לא יכול לשתק את עבודת המועצה.
מרגלית בוטרמן: חברי המועצה התכנסו, הקדישו מזמנם והם צריכים לקבל החלטה.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מתנגדים לסעיף ג' כמו שהוא.
מרגלית בוטרמן: לגבי הגרסה החלופית.