GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב לאוטמן: אני 40 שנה עובד עם אוכלוסייה ערבית.
דב לאוטמן: העסקתי אלפי ערביות.
דב לאוטמן: אני רוצה לומר, איכות העובדים הערבי והערבייה מבחינת פריון ותפוקה הוא זהה.
דב לאוטמן: לצערי, במגזר העסקי יש דעות קדומות שאקדמאי ערבי פחות טוב באיכותו מאקדמאי יהודי ואקדמאית ערבייה פחות טובה מאקדמאית יהודיה ואולי לא מדברת מספיק טוב עברית.
דב לאוטמן: זה חומה שאנו צריכים לשבור אותה ולהוכיח שזה לא נכון.
דב לאוטמן: הנתונים ברורים, והגיע זמן שנתחיל לעשות בשטח, צריך לעשות עבודה פרטנית, וזה מה שאנו עושים.
דב לאוטמן: לטווח ארוך, על אף הנתון שהזכרתם, צריך לעודד כמה שיותר נשים ערביות ליתר השכלה.
דב לאוטמן: בטווח הארוך יהיה הרבה יותר קל לאשה משכילה מאשר אשה לא משכילה.
דב לאוטמן: במדינת ישראל ברמת השכר הישראלי אי אפשר כבר להעסיק תופרות.
דב לאוטמן: זה מקצוע שאנו לא צריכים אפילו לשאוף לו.
דב לאוטמן: אנו לא רוצים להתחרות באשה הודית או פקיסטנית.
דב לאוטמן: לכן רמת ההשכלה מאוד חשובה לתעסוקת נשים בעתיד.
דב לאוטמן: לכן לא להרפות וגם אם הנתון ברגע זה מדאיג, ונכון שיש אפליה מסוימת, ויש יותר בלתי מועסקות אקדמאיות ומשכילות, על זה יהיה אפשר ביתר קלות להתגבר מאשר נשים שאינן משכילות כלל.
דב לאוטמן: מה אנו עושים; משרד ראש הממשלה הקים מרכז לעידוד עסקים במגזר הערבי.
דב לאוטמן: תוקם קרן השקעות מאוד משמעותית והקמנו מועצה מייעצת שאני עומד בראשה, שיש בה אנשי עסקים יהודים וערבים במקצועות השונים כמו עורכי דין, בנקאים, תעשייני מזון, תעשייני טקסטיל, הי טק וכן הלאה.
דב לאוטמן: אנו מתכוונים להתכנס בימים הקרובים ולמצוא דרכים, כיצד לעודד השקעות במגזר שייצרו מקומות תעסוקה.
דב לאוטמן: אני לוקח על עצמי לשים דגש על עסקים שמעסיקים נשים יותר משמעסיקים גברים.
דב לאוטמן: הפתרון לא יהיה בתעסוקה בתוך הכפרים.
דב לאוטמן: אני בכרמיאל 32 שנה.
דב לאוטמן: באזור התעשייה של כרמיאל חצי מהעובדים הם ערבים וערביות, לכן הפתרון יהיה של עבודה במקומות שיש מעסיקים שנותנים עבודה, לכן עניין המעונות והתחבורה בטווח הקצר זה אחד הדברים שיכולים להשפיע משמעותית מאוד, ויחסית קל לבצע את העניין הזה.
דב לאוטמן: זה יאפשר גם לאשה עובדת מאיזשהו כפר לנסוע 20 ק"מ למקום עבודה בחיפה, נניח, או מכפר בדואי בבאר שבע, למשל, כי גם אם היא תמצא מקום עבודה, אם היא לא יכולה להגיע בזמן, אין טעם.
דב לאוטמן: צריך לעבוד על המעסיק שהוא ברובו יהודי, שאין הבדל באיכות ובהתנהגות של עובד ערבי.
דב לאוטמן: האפליה בין אקדמאים ערבים גברים היא באותה מידה גדולה כמו בנשים פרט למערכת הרפואית, שבה אין כל אפליה, ולכן אחוז מאוד גבוה של ערבים הולכים ללמוד רפואה ורוקחות.
דב לאוטמן: פרט לזה יש אפליה שנובעת לא משנאה אלא מחוסר מודעות שהעובד הערבי או העובדת הערבייה הם באותה איכות כמו היהודים ומחשש שעבודה יחד יכולה להשפיע על עובדים יהודים, יגידו: אני לא רוצה לעבוד עם עובדים ערבים.
דב לאוטמן: לכן תמצאו מעט מאוד מזכירות נניח בלשכות של עובדים בכירים, לא תמצאו נשים ערביות.
נאדיה חילו: אולי נתחיל בהצעה ליושבת ראש הכנסת, שתגיד: עד סוף 2008 אני קולטת כך וכך.
דב לאוטמן: יש חוסר מודעות לגבי היכולת של עובדת ערבייה בשפה העברית.
דב לאוטמן: יש תחושה שלעובדת ערבייה יש בעיות בשפה.
דב לאוטמן: זה לא נכון, ודאי לא בין המשכילות ביניהן.
דב לאוטמן: לגבי מה אנו עושים – אני גם יו"ר של עמותה שהקמנו של העסקה של ערבים אקדמאים במגזר העסקי בעיקר.
דב לאוטמן: אנו ניתן תשומת לב יתרה לאקדמאיות ערביות, ואני בטוח שאם נשבור את החומה של חוסר ההבנה של המעסיק היהודי שאין הבדל למעשה, וגם הוא יבין מהר מאוד שבמקום העבודה אין ביניהם קונפליקטים, ואם יש משהו שאני גאה בו ב-45 שנות עבודתי, זה שאפילו פעם אחת לא היה קונפליקט או היתה טענה שיש פה אפליה, כי היו אינטרסים משותפים.
דב לאוטמן: שני הדברים האלה, ואני שמח שמשרד ראש הממשלה לקח על עצמו להשתתף בעמותה שלא שייכת למשרד ראש הממשלה – משתתפים בחלק מההוצאות.
דב לאוטמן: נפעל ללא לאות לשכנע את המעסיק היהודי במגזר העסקי להעסיקם, השאלה אם יש להם פתרון לילדים ולתחבורה.
דב לאוטמן: את זה לא נוכל לעשות.
דב לאוטמן: עומדת לקום קרן של 160 מיליון ₪ לעידוד עסקים במגזר הערבי.
דב לאוטמן: היום זו יכולה להיות תעסוקה גדולה שתעסיק גם הרבה נשים.
דב לאוטמן: נשמח לכל עזרה מצדכם, ודאי משרד התמ"ת שבלאו הכי אנו קשורים אתו, וגם כל עזרה מחברי כנסת.
ג'מאל זחאלקה: אני שומע על הקרן הזו יותר משנה.
דב לאוטמן: מי שמכיר אותי יודע שאם זה לא יתקיים, לא אמשיך.
דב לאוטמן: המועצה המתכנסת תתכנס בימים אלה.
דב לאוטמן: יושבים פה אישים כמו מיקי פדרמן, אלישע ינאי, אנשים מבכירי התעשייה במדינת ישראל.
דב לאוטמן: במקביל להם כל אחד איש עסקים מהמגזר הערבי.
דב לאוטמן: לא נרפה, ואני לוקח על עצמי לא להרפות.
דב לאוטמן: זה עניין של שבועות.
גדעון סער: זו הבהרה חשובה, עניין לוח הזמנים.
גדעון סער: ישר כוח על הפעילות.
דב לאוטמן: אני רוצה להוסיף, הבחור לידי הולך להיות מנהל המרכז.
דב לאוטמן: גם רענן דינור מחויב לנושא ומצוי בפרטים ומשתף פעולה ואנו עובדים הרבה יחד.
דב לאוטמן: אני מאמין שהפעם מתכוונים לעשות משהו.
מוחמד ברכה: אני מברך על עצם קיום הדיון.
מוחמד ברכה: מלכתחילה אציע ליושב ראש שיהיו סדרת פגישות מעקב, כך שהדיונים הבאים לא יתפרסו על מגוון הנושאים אלא לייחד דיון לכל נושא – תחבורה, עסקים קטנים, זמינות עבודות וכן הלאה.
מוחמד ברכה: הכנסת אמנם היא לא הרשות המבצעת, אך היא צריכה להוות כתובות למצוקות של האזרחים – אחרת נפספס את התפקיד שלנו.
מוחמד ברכה: הוועדה המקצועית הזו יכולה לקדם נושאים קונקרטיים.
מוחמד ברכה: התוצר הלאומי בישראל הוא מהגבוהים בעולם.
מוחמד ברכה: אבל כשעושים פילוח בין יהודים לערבים, אנו נתקלים במציאות עגומה שבקרב היהודים זה כ-22 אלף לנפש, ובין 7.5 ל-8 אצל הערבים.
מוחמד ברכה: אנו יודעים שיש פערי שכר, אך הפער כאן הוא גם בגלל אי תעסוקת נשים.
מוחמד ברכה: נכון שיש צורך חברתי כלכלי להרחיב את מעגל הנשים הערביות שמצטרפות לעבודה אך זה אינטרס כלכלי של כלל החברה בישראל.
מוחמד ברכה: אי כניסת נשים למעגל העבודה הוא ביטוי מצוקה.
מוחמד ברכה: האשה הערבייה המסורתית היתה חלק מהכנת הבית כשהחברה היתה פלאחית.
מוחמד ברכה: אחרי קום המדינה מצאו עצמם במקום בלתי הגיוני.
מוחמד ברכה: תעסוקת נשים היא גם ביטוי של מודרניזציה, שהגיע הזמן שתיכנס לרחוב הערבי, וזה צריך להיות על ידי מהלכים יזומים.
מוחמד ברכה: לכן הנושא של עסקים קטנים, של עבודות זמינות, של תמריצים, של תחבורה ציבורית אלה נושאים שאני מציע לוועדה לטפל בהם.
מוחמד ברכה: אגב, נושא התחבורה הציבורית – יש לזה ערך מוסף-מוסף – מלחמה בתאונות הדרכים.
מוחמד ברכה: כידוע, אחוז אלה שמחזיקים ברשיון נהיגה הערבים הוא כ-14%, ואחוז הקורבנות הערבים הוא כ-33%.
מוחמד ברכה: עצם ההכרח שהאזרח הערבי חייב לנסוע כל יום מרחקים גדולים הוא הסיבה שהחשיפה שלו לתאונות דרכים היא גבוהה יותר.
מוחמד ברכה: כמובן, אם ייווצר מצב שיהיו עבודות זמינות שיקלטו נשים וערבים בישובים הערבי, זה גם חיסכון בחיי אדם.
מוחמד ברכה: בנושא ההשכלה, היום באוניברסיטאות 60% מהסטודנטים הערבים הם סטודנטיות.
מוחמד ברכה: זה גם ביטוי של מצוקה, שהרבה בחורים צעירים הולכים לעבוד בעבודה גופנית, והנשים צריכות למצוא עבודה, אך המציאות טופחת על פניהן.
דב לאוטמן: אתה צודק.
דב לאוטמן: אם אנו טיפה אופטימיים, אין סיכוי למדינה הזו בלי שתימצא תעסוקה למשכילים ואקדמאיים, וצריך לעודד לכך.
מוחמד ברכה: אני מסכים ומשבח אותך, אתה עושה עבודה טובה.
גדעון סער: מנכ"ל משרד התמ"ת, גבריאל מימון, בבקשה.
גבי מימון: משרד התמ"ת הוא באמת משרד ייעודי שאחד מיעדי העל שלו הוא לשפר את שיעור ההשתתפות במשק של מגזרים שבהם שיעור ההשתתפות הוא מאוד נמוך.
גבי מימון: אני מודה שאנו מתמקדים בשני מגזרים, במגזר המיעוטים ובמגזר החרדי.
גבי מימון: בתוך מגזר החרדי, לצד הגברים, ששם שיעור ההשתתפות הוא מאוד נמוך, ובתוך המגזר הערבי לצד הנשים, ששם שיעור ההשתתפות הוא גם נמוך מאוד.
גבי מימון: אגב, שיעורי ההשתתפות די דומים בשיעור ההשתתפות של גברים חרדים ונשים במגזר המיעוטים.
גבי מימון: יש מספר כלים במשרד התמ"ת שאמורים מצד אחד לעודד תעסוקה ומצד שני לתמוך בתעסוקה.
גבי מימון: אמנה את חלקם ואציין כיצד אנו מכוונים אותם להשגת היעד המרכזי של שיפור שיעור ההשתתפות.
גבי מימון: יש הצלחה מסוימת, גם הנתונים שנסקרו מראים על מגמה חיובית, אך קצב ההתקדמות איטי יחסית למצופה בעידן המודרני ובשוק גלובלי שקיים היום בעולם.
גבי מימון: בעידוד התעסוקה יש מספר כלים, גם מינהל אזורי התעשייה, גם עסקים קטנים וגם מסלול תעסוקה בתוך מרכז השקעות הון וגם מרכז השקעות הון.
גבי מימון: כדי להצליח צריכים להיות שני שותפים.
גבי מימון: אני מצר שבחלק מהמקרים איננו זוכים לשותפות או לפחות לשותפות ברמת הציפיות שאנו רוצים.
גבי מימון: למשל, בתחילת 2006 שינינו את מפת אזורי העדיפות הלאומית של מדינת ישראל ותעדפנו באופן בולט את הסקטור הערבי במרכז הארץ – היינו ישובים במרכז הארץ זכאים למעמד של אזור פיתוח א'.
גבי מימון: המשמעות היא שהם יהיו זכאים למענקים על השקעות הון שיבצעו שם, יכולים להיות זכאים למסלול תעסוקה במסגרת מרכז ההשקעות.
גבי מימון: לצערי, עד רגע זה לא קיבלנו ולו בקשה אחת מאיזושהי רשות או מפעל להקמת מפעל באזורים שמוגדרים לב המדינה.
מוחמד ברכה: כל הישובים האלה הם באחריות הממשלה.
גבי מימון: אני רוצה לתת עוד דוגמה של כלי שאנחנו מייחסים לו חשיבות בתמיכה בתעסוקה - מעונות יום ומשפחתונים.
גבי מימון: בתוכנית 150 מיליון של הממשלה, מתוך כ-900 משפחתונים שאמורים לקום, קרוב ל-250 מהמגזר הערבי.
גבי מימון: שם אנו מתקדמים יפה, יש לנו זכיין מהמגזר הערבי.
גבי מימון: אני מאוד מקווה שנוכל לאייש עד סוף 2008 את כל המשפחתונים.
גבי מימון: לגבי מעונות יום, יצאתי במכרז בתחילת דצמבר 2007 לתמיכות ברשויות מקומיות להקמת מעונות יום, כי אנו רואים בהם מכשיר משמעותי מאוד בהקלה על אשה לצאת ולהשתלב בעבודה, מה עוד שככל שהמעמד הסוציו אקונומי של האשה הוא נמוך יותר, שיעור הסבסוד של המדינה הוא משמעותי מאוד עד כדי תשלום זניח מצד המשפחה.
גבי מימון: שום רשות ערבית לא השתתפה במכרז.
גבי מימון: מדובר על תמיכות בהיקף של קרוב למיליון ו-600 אלף ₪ לרשות להקמת מעון יום של שלוש כיתות לאכלוס תשעים ילדים.
גבי מימון: חבל.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את הנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה: רוב הרשויות המקומיות הערביות לא יודעות.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איפה אתה מפרסם את זה.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע שאנו בוועדה נשלח מכתב לכלל הרשויות המקומיות, שיידעו שיש תקציב לזה.
מוחמד ברכה: יש התניה של ההשתתפות של הרשות?
גבי מימון: ברשויות שהן במעמד סוציו אקונומי נמוך זה יכול להגיע למקסימום 200 עד 250 אלף ₪ מתקציב פיתוח לשנתיים, זה זניח.
גבי מימון: לרשות עם היקף תקציב של 120 או 130 מיליון ₪, אפשר לשחרר מקור כזה מתקציב פרוס על פני שנתיים.
גבי מימון: ראש רשות שמכיר בערך של יציאת נשים ובהשתלבות שלהן במעגל העבודה, צריכים לעשות את המאמץ הזה.
גדעון סער: נקיים את הישיבה הבאה גם עם נציגות של שלטון מקומי ערבי.
גבי מימון: אנו מעוניינים מאוד גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי להגביר את שיעור ההשתתפות.
גבי מימון: אתן דוגמה לכלי שעשינו שינויים תוך כדי תנועה, ולדעתי הצלחנו יפה, מסלול תעסוקה במרכז השקעות – אמרנו: אי אפשר לתת שיעור סבסוד, מסלול תעסוקה זה כלי שמשתתף בעלות תשומת העבודה של מעסיק בקליטת עובד לתקופה של 60 חודש.
גבי מימון: כדי להגיע ליעדים שלנו לעידוד ותמיכה בקליטה של עובדים מהמגזר החרדי ומהמגזר הערבי תעדפנו את המגזרים הללו כך ששיעור ההשתתפות שלנו בעלות תשומת העבודה יהיה הגבוה ביותר בקליטת ערבים ו/או חרדים.
גבי מימון: 20% לעומת מהמגזר הכללי, סדר גודל של בין 5% ל-10%.
גבי מימון: המקצה האחרון מוכיח שהצלחנו לנתב את הכלי הזה ליעד חשוב.
גבי מימון: במקצה האחרון מימשנו כ-27 מיליון ₪ למגזר הערבי בלבד בקליטה של קרוב ל-450 משרות חדשות.
גבי מימון: זה הישג.
גבי מימון: אנו מתכוונים להמשיך את היישום והשימוש בכלי הזה ככלי שמוכיח עצמו ויוצר שילוב, עידוד והשתתפות בפועל של המגזר הערבי ושל המגזר החרדי במעגל העבודה.
גבי מימון: כלים נוספים שיישמנו אותם במהלך 2007 עם מתן דגש לקליטה מהמגזר הערבי.
גבי מימון: אני מדבר על מרכז מחקר ופיתוח שאנו מקימים, יצאנו למכרז ויש זכיין שזכה, הקמת מרכז ופיתוח בעמק הירדן בהיקף תקציבי של 70 מיליון ₪ לחמש שנים, וכתנאי סף לקבלת התמיכה הוא מחויב לקלוט לפחות 20% אקדמאים מהמגזר הערבי.
גבי מימון: כל סנטר נוסף באזור טבריה, גם שם ביקשנו לציין במפורש כתנאי סף של תמיכה של בין 20% ל-25% מהמגזר הערבי ו/או החרדי כתנאי סף לקבלת הסובסידיה מהמדינה למימון תשומת העבודה.
גבי מימון: יש כלי נוסף שאנו חושבים שצריך לתת לו הרבה יותר כוח תקציבי מצד המדינה, הכשרה מקצועית, שזה כלי להשתלבות במעגל העבודה.
גבי מימון: היו לנו בעבר מספר כלים שנתנו סיוע דווקא לנשים הערביות בכיתות שמטרתן היתה לשפר את רמת ההשכלה מ-10 שנות לימוד ל-12, או במכינות להכשרה מקצועית.
גבי מימון: לצערי, התקציב צומצם בצורה משמעותית.
גבי מימון: אני מבקש משרה לתת סקירה על שני הכלים הללו, בבקשה.
שרי כהן: שני הכלים שהם גם השלמת השכלה וגם מכינות מיועדים ומסייעים בעיקר לנשים ברמות השכלה נמוכות.
שרי כהן: בשנים שעשינו את זה, בהיקפים מאוד גדולים, עם משרד החינוך במימון האוצר, במגזר הלא יהודי עיקר המשתתפים היו נשים ששדרגו את רמת ההשכלה שלהן ל-10 ו-12 שנות לימוד, מה שסייע להן גם באופן ישיר ואפשר להן כניסה לקורסים שדרישות הכניסה אליהם גבוהות יותר.
שרי כהן: כנ"ל לגבי מכינות שנותנות כלים של שדרוג ברמת ידע במתמטיקה, אנגלית, עברית וכל מה שצריך כדי שאשה תוכל להיכנס לקורס.
שרי כהן: יש דגש על הנושא של נשים אקדמאיות.
שרי כהן: לצערי, כלי משמעותי של האגף שנקרא הסבת אקדמאים קוצץ בצורה מוחלטת בשנים 2003-2004 עם השתת חוק ההסדרים וכל הנלווים אליו.
שרי כהן: זה היה כלי שסייע לאקדמאים שהשקיעו הרבה ברכישת השכלה.
ג'מאל זחאלקה: זו השקעה הכי קטנה שיכולה להיות.
שרי כהן: נכון, וזה פוטנציאל שחבל לא למנף אותו.
שרי כהן: כל מסגרות הסבת האקדמאים גם נתנו מענה למשק בתקופה של הפריחה הגדולה של צורך בכוח אדם מתחום המחשבים, ההסבות נתנו מענה גדול ונותנים מענה לאנשים.
שרי כהן: צריכה להיות פעולת לחץ רצינית ביותר להחזיר את הכלי הזה.
שרי כהן: מאחר שרוב התקציב של האגף היום מיועד לקורסים מחליפי עובדים זרים כמדיניות, באופן גורף זה נותן מענה לא משמעותי לנשים בכלל, ודאי לא לערביות, וכל הקורסים לנשים, ההיצע היום אינו גדול.
שרי כהן: חשוב להחזיר את הכלי הזה.
גבי מימון: כלים נוספים שהייתי רוצה שבהם נוכל לראות השתתפות של המגזר הערבי – אחד הכלים החשובים מבחינתנו לתמיכה במועמדים פוטנציאליים מהפריפריה ומהמגזר הערבי, אני מדבר על תוכנית עתידים לתעשייה.
גבי מימון: אנו מקצים היום כ-3 מיליון ₪ לשנה לטובת קליטת ומימון שכר לימוד לסטודנטים לשלוש שנים, כמה שניתן במקצועות הטכנולוגיים, לצד קשר עם מאמץ מהתעשייה כדי לאפשר לסטודנט ללמוד ולסיים לימודיו ולהשתלב בתעשייה כך שהוא עובד תוך לימודים ומקבל מלגה מהמעסיק הפוטנציאלי העתידי שלו.
גבי מימון: איני רואה את השתתפות המגזר הערבי, וזה יכול לעזור להשתלבות בעבודה ולקבלת סיוע במימון שכר לימוד.
גבי מימון: כשאנו נותנים סל שכולל תקציב משמעותי שאמור לסייע להתגבר על מספר חסמים במגזר, אנו זוכים למענה.
גבי מימון: אחת ההנחיות האחרונות של השר – שאתם מכירים אותו כשר חברתי מהמעלה הראשונה - פתחנו חמש כיתות להנדסאים מהפזורה הבדואית באזור הנגב והמכללה הטכנולוגית, כששם אנו גם מממנים את שכר הלימוד וגם מממנים את ההסעות, שזה אחד החסמים כדי להגיע ללימודים, וכיום יש חמש כיתות שפועלות.
גבי מימון: כיום אנו במגעים גם עם אינטל וגם עם תעשיות אחרות כדי למצוא להם מקום עבודה עתידי, ברגע שיסיימו את חובת לימודיהם, והכל כדי ליצור דחיפה לשאר המגזר לחקות את התהליכים הללו ולהיכנס למעגל התעסוקה.
גבי מימון: יושבת אתנו עו"ד ציונה קניג שנבחרה על ידי ועדת איתור בראשותי לפני כחודשיים לעמוד כמנהלת נציבות שוויון בעבודה.
גבי מימון: זה אחד הכלים ואחת היחידות שאמורה לסייע להתגבר על אפליה שעשויה להיות, בין היתר על רקע שיוך לאומי.
גבי מימון: כמובן, אשמח להסתייע בכל גורם בהכוונה ובסיוע כדי שניטיב ונכוון את הכלים שלנו להשגת התשואה הגבוהה ביותר בשימושים שלה במגזר הערבי.
מוחמד ברכה: יש כמה הערות שצריך לטפל בהן.
מוחמד ברכה: יש תקציבי התמ"ת שכרוכים בהתניה, שאולי הרשות המקומית צריכה לשלם משכורת לפני השתתפות בפרויקט כלשהו.
גדעון סער: אנו נקיים דיון בנושא.
דב חנין: הגיעו אליי תלונות של נשים שעובדות במשפחתונים בישובים ערבים, ועל פי התלונות האלה, יש שינוי במדיניות של משרד התמ"ת שהיה אחראי על מתן המשכורות לעובדות במשפחתונים.
דב חנין: התמונה שבפניי אינה לגמרי ברורה, האם השינוי הזה שנטען שמשרד התמ"ת מבצע אותו אומר שהרשות המקומית צריכה לקחת על עצמה חלק מהתקציב ואז זו בעיה, כי אנו מדברים על רשויות מקומיות שלא מסוגלות לתקצב שום דבר.
דב חנין: התוצאה של המהלך הזה יכולה להיות פגיעה קשה מאוד בנשים שעובדות במשפחתונים וגם בנשים נוספות, כי אם אין הפתרון של המשפחתונים, שוב יוצרים חסם.
גבי מימון: היתה באמת בעיה עם מספר רשויות מקומיות שכתוצאה מבעיות תקציביות פנימיות שלהן לא דאגו לשלם למנהלות המשפחתונים.
גבי מימון: לכן הוריתי כבר בתחילת 2007 ליציאה למכרז זכיינים להפעלת המשפחתונים.
גבי מימון: אנו עדיין נותנים כתוצאה מהסכם עם השלטון המקומי עדיפות לרשות, אך אם אנו נתקלים בבעיה של אי תשלום משכורות, זה עובר אוטומטית לזכיין, שהוא גורם פרטי, הוא מחויב לעמוד בסטנדרטים שקבענו לו, לרבות איתנות פיננסית.
גבי מימון: בכל מקרה יש לנו ערבות שמאפשרת לנו לשלוט במקרה שהזכיין לא מעביר את המשכורות, במקרה כזה נגיע למצב שאנו לא רוצים להגיע אליו, של תשלום משכורות או העברות על ידי המדינה.
גבי מימון: זה לא נכון, לדעתי, כי הן לא מועסקות על ידי המדינה.
גבי מימון: אני מקווה שהמתווה החדש באמצעות הזכיינים יוכיח את עצמו וירתיע רשויות שלא יעמדו במועדי התשלום למנהלות המשפחתונים.
ג'מאל זחאלקה: אמרת שאתה פתוח להצעות ולעזרה.
ג'מאל זחאלקה: השאלה, מה פירוש הדבר הזה.
ג'מאל זחאלקה: פה יהיו לנו הצעות.
ג'מאל זחאלקה: יש לי תוכנית מפורטת לטווח הקצר עם עקרונות לטווח הארוך.
ג'מאל זחאלקה: השאלה, מה מידת הגמישות במשרד להיענות להצעות, כדי שאדע מה להציע.
ג'מאל זחאלקה: לא חסרות הצעות פרקטיות.
ג'מאל זחאלקה: השאלה אם יש תקצוב, אם אפשר לנייד תקציבים.
גבי מימון: מגבלת מקורות תמיד תהיה.
גבי מימון: לא נצליח להגיע לכל הרבדים באוכלוסייה.
גבי מימון: אנו מבחינתנו בסדרי העדיפויות שלנו רואים במגזר הערבי ובמגזר החרדי יעדים ראשונים להשגת שיפור בשיעור ההשתתפות.
גדעון סער: לגבי היקף הפעילות המתבצעת מול המגזרים האלה, אין הלימה בין היעדים לאמצעים שננקטים להשגתם.
גדעון סער: לא הוצגה פה תוכנית שמאפשרת להשיג את היעדים הללו.
גבי מימון: אנו כמעט בכל הכלים מקצים תקציבים לאוכלוסייה מעבר למשקלה באוכלוסייה, כלומר מתעדפים אותה.
גבי מימון: אני יכול להראות את זה במסלול תעסוקה, שעכשיו אפשר להראות ניצול הרבה יותר משמעותי, במלגות לסטודנטים שאני מתעדף את המגזר, בניסיון שלנו לפתור את בעיית 120 עובדות במתפרת חורפש כדי לאפשר המשך תעסוקה של הנשים שם.
גבי מימון: אפשר להציג את זה בפתיחת כיתות בבתי ספר לנוער למגזר כדי לאפשר השתלבות נוער בלימודי הכשרה מקצועית.
גבי מימון: כשאני אומר סיוע או הכוונה, אנו כל הזמן לומדים את החסמים.
גבי מימון: כמנכ"ל משרד, אחד הדברים שהבנתי זה שיש חסם ידע – לא מספיק מכירים את הכלים של המשרד.
גבי מימון: כתוצאה מזה יזמתי שני כנסים גדולים, בתמרה וברהט, כדי לחשוף את יחידות המשרד לאוכלוסייה, כדי שישתמשו בהן.
גבי מימון: אנו נכונים ללמוד כיצד לשפר את הביצועים שלנו ולהפוך אותם לטובים יותר.
גדעון סער: מכיוון שעלינו לסיים את הישיבה, אני מבקש מהדוברים הבאים להגביל את עצמם לששים שניות.
עאידה תומא-סולימאן: אני חושבת שכל הדברים שנגעת בהם – ראיתי שכל אלה לא עונים על כך שצריך תוכנית יותר כוללנית, יותר מעדיפה באופן ברור וחד משמעי שסוגרת את הפער שנוצר לאורך השנים.
עאידה תומא-סולימאן: 70% מהנשים האקדמאיות מתחילות לעבוד מיידית.
עאידה תומא-סולימאן: 94% עובדות בתוך היישוב.
עאידה תומא-סולימאן: יש מעגל סגור.
עאידה תומא-סולימאן: לא משקיעים, ואין אזורי תעשייה.
עאידה תומא-סולימאן: הכשרה מקצועית היא דבר חיוני ביותר, תוכניות ההסבה המקצועיות גם כן, ויש דברים כמו מורות מובטלות, שהן מוכשרות, ויש חסך בבתי ספר יהודים, אז אפשר להכניס אותן לעבודה שם מייד.
עאידה תומא-סולימאן: השאלה אם יש רצון פוליטי אמיתי לפתח תוכנית כוללנית.
עאידה תומא-סולימאן: הארגון שלנו מוכן לעזור.
ולריה סייגלפישר: יש חסמים שמונעים מנשים ערביות להשתלב בשוק העבודה.
ולריה סייגלפישר: אחד מהם הוא מחסור במקומות העבודה שנובע גם ממחסור בהשקעות, בפיתוח היכן שיש אוכלוסייה ערבית גדולה.
ולריה סייגלפישר: בערים מעורבות שיעור ההשתתפות של נשים ערביות מגיע כמעט ל-50%.
ולריה סייגלפישר: כלומר כשיש השקעה, הן עובדות.
ולריה סייגלפישר: לגבי מחסור במעונות יום ומשפחתונים, זה חיוני ליציאת נשים לעבודה.
ולריה סייגלפישר: נושא שלישי חיוני הוא תחבורה ציבורית בכפרים עצמם ומחוצה להם – שזה חסם מרכזי.
סוניה בולוס: ראשית, צריך תמריצים כלכליים המיועדים לקליטת נשים ערביות.
סוניה בולוס: לגבי ההכשרה המקצועית, זה קצת מאוחר מדי, אחרי שהנשים סיימו לימודים.
סוניה בולוס: אולי צריך לחשוב על תוכנית כשהן עדיין בבית הספר, לעודד נשים להיכנס למקצועות שהם יותר בכיוון ההי טק, מקצועות פחות מסורתיים.
סוניה בולוס: לגבי ייצוג הולם של נשים ערביות בשירות המדינה, נשים ערביות נופלות בין הכיסאות, וחייבים לקדם הצעת חוק כדי להכיר בהן כתת קבוצה נפרדת.
גדעון סער: היתה הצעת חוק כזו של חברת הכנסת חילו.
גדעון סער: היא לא עברה.
גדעון סער: תודה לכל המשתתפים ולמנכ"ל התמ"ת, אני מתרשם שיש לו מחויבות לקדם את הנושא.
גדעון סער: אני מברך את ציונה שהיא פעם ראשונה כאן בוועדה בכובע החדש שלה.
גדעון סער: החשיבות של תעסוקת נשים היא כפולה גם לנורמליזציה שלנו כחברה ישראלית שהאינטגרציה הזו היא אינטרס לא רק של החברה הערבית אלא של החברה הישראלית האזרחית באופן כללי, וגם אינטרס כלכלי מובהק על יסוד הניתוח של בעיית שיעור ההשתתפות בשוק העבודה ומתוך ראיית אותה מרכזיות שהוצבע עליה של תעסוקת נשים במגזר הערבי לרבות ההשלכות על מעמד האשה במגזר.
גדעון סער: אני מבקש לפנות במכתב לנציב שירות המדינה, עלתה פה נקודה חשובה – תת ייצוג בשירות המדינה לנשים ערביות.
גדעון סער: איני מקבל את זה שזה תחום שלא ניתן לעשות בו שום דבר.
גדעון סער: אני רוצה גם לעקוב מה מתבצע בראייה רחבה של שירות המדינה כדי להביא לשינוי בדבר הזה.
גדעון סער: זה כלי שהוא בהישג יד.
גדעון סער: לא צריך לבנות כלים חדשים כדי ליישם את מה שהחקיקה כבר אומרת.
גדעון סער: אני מתכוון לקיים דיוני המשך בוועדה, הם יוגדרו על פי נושאים.
גדעון סער: אני מבקש לנסות לקיים דיון במהלך הפגרה הקרובה.
גדעון סער: נחליט על התכנים המדויקים שלו.
גדעון סער: עם לוח הזמנים שהוצג כאן על ידי מר לאוטמן גם לעניין הקמת הקרן, יכול להיות שנתייחס לנושא – אני רוצה לקבוע זמן שהוא לא ארוך, אבל גם זמן שעד אליו יהיו שינויים מסוימים.
גדעון סער: אני רוצה גם לקיים ישיבות לפי העניין בהשתתפות נציגות השלטון המקומי הערבי.
גדעון סער: עלה פה נושא הקושי שנוגע למשפחתונים, מעונות יום.
גדעון סער: חשוב שהמדיניות תהיה מתואמת בין כל הגורמים שיש להם השפעה על היכולת להגיע לתוצאה.
גדעון סער: עלינו לדעת, אדוני המנכ"ל, גם איך לדעתכם אנו יכולים לסייע.
גדעון סער: תראה עצמך חופשי להפעיל אותנו באופן שוטף.
גדעון סער: אם נדרש סיוע מול משרדים אחרים, העלית את הבעיה של מתפרת חורפש.
גדעון סער: אני מוכן להירתם לכל דבר, וגם לסייע לכם מול גורמים אחרים.
גדעון סער: אני אומר את זה, אני בטוח, על דעת כל חברי הוועדה.
גדעון סער: נושא הכשרה מקצועית – בזמנו פניתי לאגף התקציבים בסוגייה הזו, היתה בעיה של אי ניצול תקציב, היתה בעיה של אגף תקציבים.
גדעון סער: איני יודע אם קיבלתי תשובה, אני רוצה לראות תכתובת ואני רוצה לפנות לאגף התקציבים בנושא הגדלת תקציב הכשרה מקצועית לעידוד נשים ערביות להשתלב בעבודה.
גדעון סער: צריך פה המשכיות בטיפול בנושא ואני מתכוון לטפל בו באופן עקבי.
גדעון סער: אני פותח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה בנשוא הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – הוספת ימי היעדרות להורה יחיד), התשס"ח-2007 של חברת הכנסת שלי יחימוביץ ושלי, הכנה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית במליאת הכנסת לפני מספר שבועות ועיקרה הוא כלהלן: חוק דמי מחלה קובע שעובד שיש לו ילד שלא מלאו 16 זכאי לזקוף בשל מחלת ילדו על חשבון תקופת המחלה הצבורה שלו 8 ימים בשנה אם בן זוגו עובד, ועובד שהוא הורה יחיד של הילד או שהילד נמצא בחזקתו בלעדית זכאי ל-12 ימי היעדרות בשנה בשל מחלת ילדו.
גדעון סער: בישראל יש כ-120 אלף משפחות חד-הוריות בהן הורה יחיד מתמודד עם גידול הילדים.
גדעון סער: התיקון המוצע בא להגדיל את מספר ימי ההיעדרות שזכאי להם עובד שהוא הורה יחיד מ-12 ל-16 ימים ולהעמיד אותם על כפל הימים להם זכאי הורה שיש לו בן זוג.
גדעון סער: כדי לתת מקור לאנלוגיה ציינו בדברי ההסבר לחוק שמודל דומה של מספר ימי היעדרות להורה שהוא הורה יחיד יש בסעיף 1א לחוק שמעניק 30 ימי היעדרות בשנה לעובד שלא בן זוג שילדו חולה במחלה ממארת, לא עלינו, ו-60 ימים לעובד שהוא הורה יחיד בנסיבות הללו.
גדעון סער: עד כאן הצגת הנושא.
חנה טירי: עמדת הממשלה הייתה להתנגד להצעת החוק.
חנה טירי: במשרד התעשייה אנחנו סבורים שחקיקת עבודה היא חקיקה שצריכה להיות בהסכמה.
חנה טירי: מכיוון שלא התקבלה הסכמה מצד ארגוני המעסיקים, אנחנו התנגדנו להצעת החוק.
חנה טירי: העמדה שלנו באופן עקרוני היא שאם הארגונים היו מסכימים להצעה, המשרד לא היה מתנגד להצעת החוק.
חנה טירי: אנחנו באמת מאמינים שכדי ליצור אכיפה יעילה בתחום של חקיקת המגן, צריך שתהיה הסכמה עם כל הגורמים, הסכמה בין ההסתדרות לבין המעסיקים, ובמקרים כאלה שר התעשייה בדרך כלל מאמץ את ההסכמות ולא מתנגד.
מאירה בסוק: אנחנו כמובן מברכים על הצעת החוק ולא ברור לנו למה הממשלה מתנגדת ולמה המעסיקים צריכים להתנגד.
מאירה בסוק: אנחנו מדברים כאן על דבר שעל פניו נראה לא בעייתי מבחינת המעביד כי מה שקורה היום – וחבל שלא נמצאים כאן נציגי המעסיקים – אם הילד חולה, האם החד הורית לא תשאיר אותו לבד ולכן היא הולכת לרופא ומקבלת ימי מחלה לעצמה, ואם היא לא מקבלת ימי מחלה, היא לוקחת ימי חופשה.
מאירה בסוק: ברור לי שהמעסיק מעונין שהיא תיקח את ימי החופשה על חשבונה.
מאירה בסוק: לא ברור לי למה ארגוני המעסיקים מתנגדים וחבל שאין אף אחד שמייצג אותם כאן כדי שנוכל להבין זאת.
מאירה בסוק: כאמור, אנחנו חושבים שזה חשוב מאוד.
מאירה בסוק: אנחנו יודעים שילדים צעירים חולים יותר ואנחנו חשבנו להרחיב את הנושא הזה כך שזה יהיה גם לזוג הורים, אבל לפחות שזה יהיה לאם חד הורית שאין לה מי שיישאר עם הילד.
מאירה בסוק: ברור שאנחנו תומכים בהצעת החוק הזאת.
גדעון סער: אני רואה שבמליאה נטען בצורה קצת אמביוולנטית ואני מצטט את השר כהן "בשים לב לעלויות הכרוכות בתיקון החקיקה ולחשש שההטבות שסופגים מעבידים בקשר להעסקה של עובדים שהם הורים יחידים יביא לאובדן תעסוקה".
גדעון סער: לא היה איזשהו פירוט בנושא של עלויות וקשה לי כרגע להבין מכיוון שמדובר כאן על דבר שהוא על חשבון תקופת המחלה הצבורה.
דן אורן: את הנקודה הזאת אני מכיר מדיונים שונים בחוק הזה.
דן אורן: המחוקק קבע סדרה של חוקים בהם יש זכות לקחת ימי מחלה וזה תמיד על חשבון התקופה הצבורה.
דן אורן: אם נציג את שני הצדדים, מצד אחד זה נכון לומר שזה באמת על חשבון התקופה הצבורה.
דן אורן: זאת אומרת, אם אותה עובדת שהיא אם חד הורית מיצתה את 18 הימים שלה, זה יבוא על חשבון החופשה שלה.
דן אורן: מצד שני, החשש של המעסיקים – וכנראה שיש בזה משהו ואני אומר זאת משום שחברתי הציגה את עמדת הממשלה ואני מנסה להסביר למה זה יכול לגרום לעלויות – שאם מרחיבים את העילות למצות ולנצל את ימי המחלה, ההגיון אומר – וכך גם החיים – שיגיעו יותר מהר למיצוי כך שיהיו יותר ימי מחלה שהעובדים ייקחו וימי מחלה שהעובדים לוקחים על חשבון המעסיק, זה אומר עלויות.
דן אורן: כך זה אם מסתכלים רק בפריזמה הזאת.
גדעון סער: אין טענה – לפחות לא הובאה עד היום – של הצעת חוק תקציבית כמשמעה בחוק יסוד משק המדינה.
דן אורן: הממשלה כאשר דנה בהצעות חוק נוקטת עמדה.