GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: ; כאן עשיתי בירור לגבי תואר מוכר, כי הוועדה רצתה לציין תואר מוכר, לגבי תואר מוכר בישראל, אין בעיה אפשר לציין תואר אקדמי מוכר ממוסד להשכלה גובהה בישראל, כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה"
מרים שכטר: מוכר לא חייב להיות ממוסד להשכלה מישראל, ואם מישהו שעשה את התואר במקום אחר?
תמי סלע: מדובר שהוא מוכר על ידי.
תמי סלע: יש הכרה, לגבי חוץ לארץ זה יותר בעייתי, כי אין היום הסדרה בחקיקה של הדבר הזה, הבנתי שיש אגף במשרד החינוך לשקילת תארים, בדרך כלל זה לא נכנס בחקיקה, אבל אפשר להשתמש, הפתרון שחשבתי עליו בהתייעצות עם היועצת המשפטית של וועדת החינוך והיא אמרה לי שאפשר להפנות לתואר אקדמי ממוסד להשכלה בחוץ לארץ שהוא מוסד מוכר במדינתו, ואז תארים של אותו מוסד, אפשר אחר כך גם להשתמש בכללים שקיימים במשרד החינוך, אבל אותם לא מציינים בחקיקה ממש.
ענת בוטרמן: אבל פה בהצעת החוק לא כתבת מוכר.
תמי סלע: מכיוון שהיו הערות על זה בדיונים, ניסתי לברר עם המועצה להשכלה גבוהה ועם משרד החינוך איך עושים את זה.
תמי סלע: "בנוסף היא בעלת ניסיון מקצועי או מעשי, מוכח של שלוש שנים לפחות בתפקיד ניהולי או ציבורי, או בעיסוק בנושאים הנוגעים למעמד האישה.
תמי סלע: " לעניין ההכשרה.
תמי סלע: "יועצת לקידום מעמד האישה" כאן ישנה נקודה שנועדה להכרעה.
תמי סלע: "יועצת לקידום מעמד האישה, תעבור תוך שנה מתחילת כהונתה הכשרה מקצועית בתחומי הפעולה של הרשות לקידום האישה.
תמי סלע: " "רשות לקידום מעמד האישה תאשר את תכנית ההכשרה ותהייה אחראית לביצועה".
תמי סלע: היתה כאן הערה ואני חושבת שהיא נכונה, שאם נכתוב את זה כחובה, יועצת לקידום מעמד האישה תעבור תוך שנה, זו יכולה להיות עילה למישהי כשהיא לא עברה בנסיבות שלא בשליטתה הכשרה כזו, למשל, כי באותה שנה לא נערכה הכשרה, או שלא נתנו לה לצאת להכשרה, זאת עלולה להיות דרך לטעון שהיא לא יכולה להיות במשרה, לכן אני חשבתי שהדבר שחשוב לנו לקבוע בחוק שהיא זכאית לכך, שלא יוכלו למנוע ממנה שהיא זכאית תוך שנה לעבור הכשרה כזאת, ולא לקבוע את זה כחובה מוחלטת שאחר כך יכולה לפעול לרעתה.
12965: אבל זה פותח את זה מול ראשי הרשויות שלא יתנו לה.
תמי סלע: לכן אני אומרת, תהייה זכאית לעבור, החוק אומר שהיא זכאית.
חוה מוסקוביץ: האם הוא חייב?
תמי סלע: אני רוצה שהוא יאפשר לה.
מרית דנון: יש לי הערה, המועד הקרוב ביותר, יש במדינת ישראל חקיקה נהדרת אבל לא ממש ממש נאכף, זאת אומרת אני לא רואה שמישהי שלא עברה שנה ורבע הכשרה ומשיהו מפטר אותה, זה לא כך.
נאדיה חילו: מי יכול לפטר אותה?
תמי סלע: מי שרוצה לעלות טענות.
נאדיה חילו: אני חושבת שאנחנו נקבל את ההמלצה של היועצת המשפטית בנושא הזכאות, זו היתה גם הערתה של הגברת מרגלית בוטרמן ממשרד הפנים, זה נראה לי האיזון הנכון פה.
מרית דנון: השאלה אם זה לא משאיר את זה לשיקול דעת ראש הרשות, שהוא יחליט, אולי הוא לא יכול להוציא אותה להכשרה שהיא פעם בשבועיים או פעם בחודש במשך שנה, כי זה לא מסתדר עם התפקיד, והוא לא יוציא אותה להכשרה, כי הזכאית משאיר את זה קצת פרווה לדעתי.
אורנה מגר: נכון, ואני גם חושבת שצריך להוסיף את המלה מחויבת, הרי אף אחד לא ימדוד אם זה יהיה תוך שנה או לא, אבל חובת הרשות לאשר שברגע שיש קורס או הכשרה לשלוח אותה.
נאדיה חילו: מה שאני מציעה, אם אנחנו יכולים לנסח בחוק גם מבחינת הזכאות אבל גם את החובה, ולהתנות את זה, אם למשל באותה שנה או מנסיבות כלשהן לא התקיימה השתלמות, או באיחור כזה, או בנסיבות שלא בשליטה גם לציין את זה, כלומר אם באותה שנה הזכאות נשארת, מוצמדת וקשורה לנושא של המימוש התכנית בשטח, איך לנסח את זה משפטית.
נאדיה חילו: המטרה שלנו שלא תהייה אחיזה מסוימת בסעיף הזה, ושימוש לרע מטעם הרשות, מטעם ראש הרשות, מטעם חברי מועצה.
תמי סלע: אפשר לציין, שעל אף האמור בסעיף זה לא יהיה.
קריאה: אולי נציין תוך זמן סביר ולא ננקוט בזמן.
נאדיה חילו: לדעתי לציין תוך זמן סביר וכפוף לקיומו של הקורס.
תמי סלע: אולי תוך זמן סביר מכניסתה לתפקידה.
נאדיה חילו: זאת ההצעה.
תמי סלע: אני חושבת שההצעה שעלתה פה, להשאיר את זה כחובה אבל שזה יהיה תוך זמן סביר מתחילת כהונתה, הסבירות שמכניסה בתוכה את השיקולים שאם לא יתקיימו תוך זמן סביר, ואם זה יותר קרוב לשנה והיתה אפשרות אז טוב יותר.
מרגלית בוטרמן: אני רוצה לציין שוב, אמרתי את זה גם לתמי סלע, ככלל אנחנו סוברים שאין מקום בחקיקה לחייב עובד לעבור הכשרה מקצועית כאשר יש לו את ההכשרה המקצועית כתוצאה מלימודי תואר.
נאדיה חילו: סליחה, אני לא פותחת את עכשיו לדיון, הסעיף הזה סוכם, דיברנו עליו, ערכנו דיון שלם בנושא הזה, אבל אנחנו כן סבורים, ובעניין הזה אפשר שיהיו מחלוקות ודעות שונות, על דעת הרוב אני הולכת בכיוון של ההשתלמות.
תמי סלע: בסעיף של הגדרת התפקיד, תפקיד "על היועצת לקידום מעמד האישה לפעול לקידום מעמד האישה, לקיום שוויון בין המינים".
משה גפני: עברתם על הסעיף הזה, את עוברת לסעיף 4?
משה גפני: התפקיד עליו אנחנו מדברים, תכף נראה בסעיף 4 בהגדרת התפקיד יש דברים מאוד חשובים, בעצם היועצת לענייני מעמד האישה שתמנה הרשות המקומית, זה תפקיד שיכול לעשות הרבה דברים חשובים בתוך הרשות המקומית, והגדרת התפקיד, בתנאים בסעיף 3 שעליהם דיברתם עכשיו, אני לא אומר מה לעשות, אתם מוציאים את הנשים החרדיות מהיכולת להיות יועצות לענייני קידום מעמד האישה, ברגע שאתם מבקשים תואר אקדמי.
משה גפני: אני לא חושב שצריך לשנות את זה, יכול להיות שצריך להשאיר את זה, אבל צריך לקחת את זה בחשבון כשמחוקקים את זה.
משה גפני: האישה החרדית הרגילה אינה הולכת לאוניברסיטה, אבל היא לומדת את אותם הדברים, את אותם הדברים בדיוק, את מה שלומדים באוניברסיטה היא לומדת במכללות החרדיות.
קריאה: יש מכללה חרדית בירושלים שמעניקה תואר ראשון.
משה גפני: אז רוצים שבמודיעין עילית היועצת לקידום מעמד האישה תהייה זאת שלמדה במכללה האקדמית והיא זאת שתטפל באלימות שם נגד נשים, אני לחושב שזה יהיה הדבר הכי מוצלח, כי על פי רוב הקונצנזוס נמצא במכללות הרגילות.
נאדיה חילו: אנחנו נאפשר.
משה גפני: היות ויש לי קושי ביכולת הביטוי, אם אפשר לא לנתק את חוט המחשבה, אם מכניסים בישובים החרדים יועצת לקידום מעמד האישה בעקבות החוק הזה, צעדנו צעד גדול קדימה, וכדי להגיע למצב כזה צריך לקחת אישה שאכן דבריה ישמעו בישוב, כדי לקחת אישה כזאת, אם אנחנו אומרים תואר אקדמי, אפילו שבעצם מבחינת ההשכלה שלה, ראינו את זה גם בסקרים הבינלאומיים האחרונים, שנעשו בעיקר אצל בנות, הן לומדות את כל המקצועות, את הביולוגיה, פיסיקה וכל מה שצריכה יועצת לקידום מעמד האישה, היות ואני לא יכול, ואני נתקל בזה בכל המקומות, אני לא יכול לעשות החרגה ולומר רק חרדים, אין מציאות כזאת.
משה גפני: החרדים רוצים לקדם את הנושא, לא מצליחים, אני לא יכול לדרוש שלא יהיה תואר אקדמי, אוי ואבוי לחיים שלנו אם נכניס שהן תהיינה יועצות לקידום מעמד האישה והן לא תהיינה בעלות תואר אקדמי, אבל יש קבוצה שלקבוצה הזו אין את התואר, אני לא נכנס לפרטים למה, אין להן את התעודה, יש להם תעודה אחרת.
משה גפני: השאלה אם יש לזה פתרון, אם אין פתרון צריך לקחת אז בחשבון.
נאדיה חילו: צריך לשאול את משרד החינוך בעניין הזה, מרים שכטר, הרי ברור שזה לא המשרה היחידה שעל פי חוק דורשת תואר אקדמי מבחינת משרד החינוך, יש לכם פתרון לעניין הזה במשרות אחרות?
מרים שכטר: ישנם לימודים ששקולים לתואר, או דברים כאלה.
מרים שכטר: יש למשל לימודי רבנות שזה חופף לתואר אקדמי.
משה גפני: אני לא דברתי על רפורמיים, אני דברתי על אישה חרדית.
מרים שכטר: אני יכולה לברר.
נאדיה חילו: מה קורה בבתי הספר או בגנים?
קריאה: אבל הסמינרים מוכרים.
משה גפני: אבל זה לא תואר אקדמי.
נאדיה חילו: בעניין הזה החוק צריך לתת את האופציות גם אם במציאות שתוארה פה, אנחנו כן בעד.
מרים שכטר: הכניסו עכשיו יועצות חינוכיות לחינוך החרדי, אני אבדוק בדיוק ותוך כמה שעות אני אעביר.
משה גפני: אני לא דורש את זה כתנאי, אני רק מציין.
נאדיה חילו: אני חושבת שההערה מאוד במקומה, היועצת המשפטית תבדוק את זה ותנסה להביא פתרון גם בחוק וגם בדברי ההסבר, כדי לא לחסום שום דרך לאישה, ואני חושבת שבקבוצות מסוימות הנושא של מעמד האישה צריך לקבל ביטוי ואפילו צריך להיות בעוצמה גבוהה יותר, גם חרדים, מגזר הערבי ובמקומות נוספים.
נאדיה חילו: אנחנו משאירים את זה ליועצת המשפטית לניסוח ולמצוא את האפשרות כדי שלא לחסום.
תמי סלע: מכוון שהיום אני חושבת שאפשר לאפשר את ההצעה לקריאה ראשונה וזה דורש איזו בדיקה, נבדוק את זה אחרי הקריאה הראשונה.
משה גפני: אני רציתי להעיר את תשומת לבה של הועדה שבגלל הבעיה הטכנית הזאת יכול להיות שבמגזר מסוים העניין הזה לא יקודם.
12965: בכל הרשויות המקומיות אנחנו מדברים על מינוי מקרב העובדות ברשות, עובדות סוציאליות שיש להן כבר תואר אקדמי, מקרב העובדות, אנחנו לא מדברות על עובדות חדשות אלא מקרב העובדות.
12965: עובדת סוציאלית ברוב המקרים יש לה תואר אקדמי, והרעיון להעצים נשים.
משה גפני: אני רואה את התפקיד של היועצת, הרי אתן לא באות לעשות פה עוד חוק, רוצים לעשות תהליך שהתהליך יהיה שונה ממה שהיה עד היום, אם אני רוצה שזה יהיה גם במגזר החרדי, מה שאמרת אינו פותר את הבעיה.
נאדיה חילו: בנקודה הזאת מרגלית בוטרמן יש לך הערה?
מרגלית בוטרמן: בנקודה הזאת אנחנו הוצאנו חוזר מנהל כללי, שמחייב תואר אקדמאי למשרות סטטוטוריות, אנחנו נתקלו בבעיה הזאת במשרות של מנהלים כלליים ברשויות של חרדים, גם לגבי משרות של קציני בטיחות ברשויות בדואיות שבהם נדרשה תעודת בגרות, לא היה היו בעבר בעלי תעודות בגרות, היות וזה היה חוזר מנהל כללי, אז אנחנו במקרים ספציפיים באמת אפשרנו להכיר בלימודים מקבילים.
נאדיה חילו: אני מציעה שתמצאו יחד את הפתרון שמצאת בתפקידים אחרים וליישם אותו גם במקרה הזה, אנחנו מתקדמים.
תמי סלע: "הגדרת התפקיד –תפקיד היועצת לקידום מעמד האישה לפעול לקידום מעמד האישה, לקידום השיויון בין המינים, לביעור ההפליה נגד נשים ולמניעת האלימות נגד נשים".
תמי סלע: זה בעצם מקביל למה שכתוב בחוק הרשות לקידום מעמד האישה לעניין תפקידי הרשות.
תמי סלע: "בחוק זה תחומי הפעולה של היועצת לקידום מעמד האישה, בתחום הרשות המקומית, בקרב תושבות ותושבי הרשות המקומית, בקרב עובדות ועובדי הרשות המקומית, לשם כך תפעל בכל אחת מדרכים אלה; מעורבות בהתוויית מדיניות הרשות המקומית, בתאום עם ראש הרשות המקומית ומועצת הרשות לשם קידום תחומי פעולתה.
תמי סלע: פיקוח על ביצוע מדיניות והקצאת המשאבים לשם כך".
תמי סלע: פה יש תוספת שבעקבות הישיבה הקודמת.
תמי סלע: "פיקוח על ביצוע המדיניות והקצאת המשאבים הנדרשים לשם יישום ביצוע הוראות הדין המחייבות מתן ביטוי הולם לייצוגם של שני בני המינים, בקרב עובדי הרשות המקומית, עובדי חברה עירונית".
תמי סלע: זה בעצם מקביל למה שכתוב בחוק שיווין זכויות האישה לגבי החובות ומתן ייצוג הולם שקשורות לשלטון המקומי, שזה רשות מקומית, חברה עירונית וחברת בת עירונית.
משה גפני: למה לא שכרן?
תמי סלע: של שני בני המינים.
תמי סלע: החובות על פי דין זה לגבי מתן ייצוג הולם.
משה גפני: כי אנחנו יודעים שנשים מקבלות על אותה העבודה ברשויות המקומיות שכר נמוך, אנחנו עוסקים ברשות המקומית, גם בממשלה וגם בקרב עובדי המדינה, כולם יודעים על זה, אז אם החוק לא מדבר על זה אז לא.
תמי סלע: היא יכולה לנהל מאבק גם על זה.
משה גפני: כל היום היא צריכה לעסוק באלימות, היא יכולה גם ללכת לגזברות ולראות את תלושי השכר.
תמי סלע: רוב הפסקאות כאן לא נוגעות לאלימות אלא דווקא נוגעות בקידום ושיויון.
משה גפני: שתלך לגזברות ותראה את תלושי השכר ותראה שאם הגזברית היא גבר היא מקבלת שכר גבוה יותר.
משה גפני: יש משהו שמונע לכתוב את זה?
תמי סלע: לא כל פרט שהוא חלק מהמאבק מתאים להכניס, גם ככה הגדרת התפקיד מאוד מפורטת ורחבה, גם לזה יש כבר התנגדות.
תמי סלע: זה לא הדבר העיקרי, הוא חלק.
משה גפני: השכר זה דבר שקל לבדוק ויתחילו לפחד ממנה.
קריאה: אולי ב- 6.
תמי סלע: "אנשים או ארגונים הפועלים בתחומי פעולתה" פה הוספנו "לרבות קידום, הקמת מועצת נשים שלא פועלת בה מועצת נשים" איסוף מידע ועדכונים הנוגעים לתחומי פעולתה"
קריאה: כאן אפשר להכניס את השכר.
תמי סלע: אפשר בנושא של איסוף מידע ועדכונים לרבות תנאי שכר של.
משה גפני: זה טוב, יפה.
נאדיה חילו: זה דוקא נכנס פה טוב, משה גפני ראית כמה חשובה הנוכחות שלך?
תמי סלע: תודעה ציבורית.
תמי סלע: לסעיף 5 לא היו בעצם שום עניינים.
אורית מגר: את יכולה לחזור לסעיף האחרון 6, בנושא של הגדרת התפקיד, למעשה בסעיף 5 הנושא של "לרבות קידום מועצת נשים ברשות המקומית שלא פועלת בה מועצת נשים", ערכנו דיון משותף בינינו, אני לא יודעת אם הם נסגרו בפעם הקודמת, ויש איזו סוגיה שהיא מאוד משמעותית לגבי מועצת נשים, כי היום במרבית הרשויות הסיפור של מועצת נשים הוא קצת אנרכוניסטי ולא מתאים כל כך לאג'נדה שאנחנו מקדמות, כמי ששותפה לתהליכי קבלת החלטות בתוך המוקדים האלה שלקוח, הנושא שלקדם או לעודד ארגון התנדבותי כזה או אחר שם אותנו עדיין כמה שנים אחורה, ואני חושבת שאם במכרז המקצועי שלי אין שום התניה בתפקיד הנוסף שלי, שום התניה לקדם ארגון וולונטרי כזה או אחר, אז גם במכרז המקצועי שלי כיועצת אני לא רוצה שתהייה לי איזו התניה לקדם דווקא מועצת נשים ולא ארגון, כמו אמונה, הדסה ויצ"ו, יש כל כך הרבה ארגונים וולונטריים אחרים שקיימים היום.
אורית מגר: לכן כדי למסד את התפקיד הפרופסיונלי שלנו לא צריך להצמיד את זה ליוזמה וולונטרית כזו או אחרת, אנחנו לא וולונטריים.
אורית מגר: אז צריך להשמיט את זה בכלל, זה חלק ממערך הפעילות, באפשרותי לקדם את המדינות לכיוון כזה.
נאדיה חילו: מרית דנון, מה דעתך בעניין?
מרית דנון: היה לנו השבוע יום עיון באשקלון בנושא מודלים לניהול מועצות נשים, לצורך העניין הזה עשינו סקירה ומיפוי בארץ, מה שראינו שבכל עיר זה נראה אחרת, קוראים לזה וועדה, קוראים לזה וועדה לקידום מעמד האישה, פורום נשים, מעגל נשים, מועצת נשים ובזה שאנחנו בחוק הזה נטפלים דווקא למועצת נשים, זה כאילו, אני חושבת שצריך לעשות "גופים הפועלים בתחום" משהו כללי מאוד.
אורית מגר: פשוט למחוק את המשפט ולהשאיר את זה פתוח כי אנחנו רוצים לשתף פעולה.
תמי סלע: זו המסגרת כפי שהיתה עד עכשיו ובזה לא שינינו, רק הרחבנו את ההגדרה כדי שזה, לאו דווקא יהיה מועצת נשים, אלא גם גוף אחר, אני מסכימה שהתוספת הזו היא חלק מהתפקיד שנותן העדפה לסוג מסוים.
נאדיה חילו: אני מבקשת לומר את דעתי, נכון שבכל ישוב קיימות עמותת כאלה ואחרות, וברור שהיועצת אמורה גם לשתף אותן ולהקים רשת רחבה וכדומה, אבל אנחנו יודעים שגם עניינן של מועצות נשים הוא שונה במקרה זה, זו לא עוד איזו עמותה נוספת, זה דווקא חלק מהמעטפת הכללית גם של התפקיד, זה גם היה גם לפני חוק היועצות, אני גם יודעת שבמציאות לא בכל מקום קיימות מועצות, ישנם מקומות שקיימת וועדה כזאת וארגון כזה, לכן בהצעה המקורית שלנו הופיעה גם מועצת נשים, הקמת מועצת נשים, כדי לתת תשובות למגוון הקיים בשטח, יש גם פורומים כאלה ואחרים, אנחנו הכנסנו, אמרנו, גופים, ארגונים, שינינו והרחבנו ונתנו אופציות לפעולה מאוד רחבה, עם כל גוף, עם כל מסגרת וכל פרויקט, אבל לדעתי הקמת מועצת הנשים גם כאן, היא גם חלק והיא לא מקבילה, כאמור היא היתה בחוק שלפני, היא גם מוזכרת בסעיפים אחרים, זה אינו הסעיף היחידי.
תמי סלע: דוקא בגלל שהיא מוזכרת, אולי את התוספת הזו, אם בישוב מסוים למשל פועל ארגון אחר הוא יותר חזק או יתר תורם, אם אין כרגע מועצת נשים, צריך להשקיע אנרגיות בזה, שהיא תוכל להפעיל את שיקול דעתה אולי.
תמי סלע: אני חשבתי שזה לא הכרחי.
12965: נאדיה חילו אני רוצה להתייחס לנושא של מועצת נשים בהגדרות של מועצת נשים שיכנסו כל הקטגוריות הפעילות, הציבוריות וזה מאוד רחב, ושהיועצת תבחר זה לא לחייב אותה להקים מועצת נשים כי הפרשנות.
נאדיה חילו: החלק של לרבות אינו מחייב, את מציעה להוריד את זה?
12965: אצלנו בישוב פועלת וועדה היא לא תלך להקים מועצה.
נאדיה חילו: אוקיי, מועצת הנשים מוזכרת במקום אחר, אז אנחנו נוריד את זה ונתקדם.
מרים שכטר: יש לי אינפורמציה לגבי השאלה של משה גפני, משרד החינוך מכיר בסמינרים של בית יעקב, מקביל לתואר אקדמי.
תמי סלע: אוקיי, או לימודים אחרים המוכרים כשווה ערך לתואר אקדמי.
12965: נאדיה חילו, מה סוכם ב- 5?
נאדיה חילו: רגע, אנחנו מתקדמים.
נאדיה חילו: אני מבקשת הערה, סעיפים שכבר סיכמנו אותם אנחנו לא פותחים אותם פעם נוספת לדיון.
תמי סלע: סעיף 5 הדבר היחידי שהוספנו שהרשות לקידום מעמד האישי בדוח השנתי תכלול גם את הדיווח של היועצות וזה מה שמופיע בפסקה ד בסוף, "הרשות לקידום מעמד האישה תכלול בדוח השנתי המוגש על ידה, לפי סעיף 21 לחוק הרשות לקידום מעמד האישה, סיכום של הדוחות שהוגשו על ידי היועצות לקידום מעמד האישה באותה שנה, הדיווח יכלול ציון מספר הדוחות שהוגשו באותה שנה, סיכום הפעולות שנעשו, הממצאים העקריים והמסקנות לאור הדיווחים.
תמי סלע: " 6 – נושא של חובת הזמנה לישיבות, דיברנו על כך וההערה היחידה שיש, לגבי אחד הסעיפים, ואני חייבת לומר שאני מסכימה בעניין הזה, אמרנו כבר שתינתן לה הזדמנות להיות נוכחת בכל הישיבות ולהביע את דעתה בכתב ובעל פה, יש סעיף אחד שאומר "לא תתקבל כל החלטה שיש לה השפעה של ממש, מה שמחוק, על תחומי פעולתה של היועצת, ללא מתן הזדמנות ליועצת להביע את עמדתה בעניין בעל פה או בכתב.
תמי סלע: " זה כבר בא לביטוי ב- א כי אמרנו שתנתן לה הזדמנות, וזה נותן תחושה שאפשר לבטל כל מינוי, זה נראה אמירה קיצונית מידי.
תמי סלע: בסעיף 7 –הוספנו את ההזדמנות, מדובר שם על העברת היועצת מתפקידה, והסיפא הוא הדבר שהוספנו שזה "רק לאחר שניתנה לה הזדמנות לעלות את טענותיה בפני המועצה, ושתנתן הודעה על הכוונה להעביר אותה מתפקידה לרשות לקידום מעמד האישה, הודעה על כוונה להעביר יועצת מתפקידה ועל מועד ישיבת המועצה שבה תדון העברתה מהתפקיד, תימסר לרשות למעמד האישה בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ- 48 שעות לפני ישיבת המועצה בעניין"
מאירה בסוך: יש לי שאלה, זה כמו תפקידים סטטוטוריים אחרים ברשויות המקומיות?
תמי סלע: למעט ההודעה לרשות לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: השאר מקביל.
מרגלית בוטרמן: לגבי סעיף 6 סיפא, היא יכולה להיות מיוצגת רק על ידי עובד הכפוף לה, אם היא בשיתוף פעולה הדוק עם המנהלת הכללית והיא לא יכולה להגיע, אני חושבת שעובד שהוסמך על ידה לשם כך.
תמי סלע: בסעיף קטן (ב) אמרנו שהיא זכאית להשתתף, להשתתף והוספנו שגם אנשים מטעמה, הסיפא אומרת ש"היועצת רשאית להיות מיוצגת בישיבה כאמור, על ידי עובד הרשות הכפוף לה, או שהוסמך על ידה לשם כך", זאת אומרת מרגלית בוטרמן מספיק שהוסמך על ידה לשם כך ולא חייב להיות מישהו שהוא כפוף לה.
נאדיה חילו: הערה נכונה, נכון.
12965: המינוי שלה הוא לא באישור המועצה?
נאדיה חילו: אנחנו לא בסעיף 2(ב), בואו נסיים.
12965: רצוי של המועצה כדי להגן עליה, אני אומרת שזה יכול להיות פחות מגן.
תמי סלע: סעיף 7 – קראתי את השינוי, סעיף 8 – זה סעיף שלא היה בו כל שינוי, בסעיף 9 – הוספנו רק את עניין ביצוע ותקנות אישור הועדה לתכנון מעמד האישה, בהוראות המעבר אחת מהן, א' מדברת על כך שברשות שעדיין לא מונתה בכלל יועצת אז ההוראות לגבי סמכות השר להורות על המינוי חדש יחולו גם על רשות שבכלל לא היה, והסעיף השני מדבר על דרישות ההשכלה שהוספנו פה, לגבי יועצת שכבר מכהנת שזה יהיה רק 4 שנים ממועד תחילת החוק.
מרגלית בוטרמן: בעצם את מבקשת מהן לסיים תואר אקדמי תוך 4 שנים?
תמי סלע: כן, מה שעוד יש פה שיש הצעה להוספת סעיף בתוספת הרביעית של פקודת העיריות לגבי התקציב, שזה 10(ב), יש תיקון קטן של נוסח, בתקציב יהיה סעיף נפרד למימון פעילות היועצת מעמד האישה, לא צריך את פעולותיה בנוסף, זה בעצם חוזר, זה לא אומר מה התקציב אלא שרק יהיה ציון נפרד של הדבר.
נאדיה חילו: גם אם אין אז שזה יופיע, חשוב שזה נותן את המשמעות של העניין.
תמי סלע: הסעיף האחרון הוא בעצם מכיל את אותן הוראות גם לגבי מועצה מקומית, כי סעיף התקציב הוא לפקודת העיריות.
גדעון סער: גם מועצות אזוריות?
תמי סלע: מועצות מקומיות זה גם מועצות אזוריות.
נאדיה חילו: אני חושבת שמיצנו, זה היה בתהליך מאוד ממוקד, מאוד ארוך ובשיתוף פעולה, אני רוצה להודות לתמי סלע, להודות גם לגדעון סער שאפשר לי לנהל את כל הדיונים בחוק הזה, בשלב הזה אני מבקשת להעביר לך את רשות הדיבור וגם לקיים את ההצבעה.
גדעון סער: אני מברך אותך על קידום הנושא הזה, הוא מעסיק את הוועדה הזאת הרבה זמן, את באמת מסורה לו, וחשוב מאוד שבין הדברים שנביא ביום האישה הבינלאומי בשבוע הבא, יהיה גם החוק הזה לקריאה ראשונה, ובעזרת ה' בקרוב גם לקריאה שניה ושלישית.
נאדיה חילו: אנחנו נצביע?
נאדיה חילו: את מנהלת את הישיבה.
נאדיה חילו: הצבעה, מי בעד?
נאדיה חילו: הצבעה התקבל פה אחד
נאדיה חילו: אני רוצה להודות לכולם, זה אושר פה אחד, ואני מברכת את כולנו.
גדעון סער: אנחנו בשידור בערוץ הכנסת.
גדעון סער: הישיבה לציון יום האישה הבינלאומי.
גדעון סער: תצטרף אלינו תוך זמן קצר יושבת ראש הכנסת.
גדעון סער: הנושא של הדיון הוא נושא של שוויון הזדמנויות בעבודה, עם דגש על החברה האזרחית.
גדעון סער: הזמנו את פורום מנהלות ההיי-טק, שאני מיד ארחיב על אודותיו, כמובן יחד עם מוזמנות נוספות ואני רוצה בעיקר להודות לדר' אילה סקופ, שנמצאת איתנו, שתציג את הנושא בהמשך.
גדעון סער: אני מבקש להודות ליושבת ראש הכנסת שמצטרפת אלינו, גם על ההשתתפות שלה בישיבה, אבל גם על הסיוע ותהיה לי הזדמנות לומר את זה גם בשבוע הבא, השוטף לפעילות שלנו כאן בוועדה לקידום מעמד האישה, ודרך ההשתתפות שלה היום גם על הקרנת החשיבות בציון היום הזה, כפי שהכנסת רואה אותו.
גדעון סער: אנחנו גם נציין את היום הזה בהמשך במליאת הכנסת בחקיקה.
גדעון סער: הנושא שבחרנו, בין היתר, על רקע מגמה שהיא מגמה קבועה של הוועדה הזאת בשנתיים האחרונות ששמה במרכז את נושא שוק העבודה.
גדעון סער: אני רואה בנושא הזה מפתח ונדמה לי שאין על זה מחלוקת, שוויון הזדמנויות בשוק העבודה, גם לעצמאות כלכלית, גם לרווחה, בעצם בעולם שעבר למודל של שני מפרנסים, זה דבר שהוא ברור מאליו.
גדעון סער: בנושא הזה אנחנו, בוועדה, תיקנו לדעתי יותר מ-10 פעמים את חוק עבודת נשים רק בשנתיים האחרונות.
גדעון סער: עשינו שורה של מהלכים, חלקם השלמנו, חלקם אנחנו משלימים היום.
גדעון סער: אולי אני תיכף אגיד מה יקרה היום.
גדעון סער: חלקם עדיין לא השלמנו ואנחנו ממשיכים, כשהמטרה שלהם היא ליצור שוויון הזדמנויות, או יותר נכון לחתור לשוויון הזדמנויות בשוק העבודה.
גדעון סער: אבל יש חלק ניכר של הנושא שהוא לא שייך לנו, הוא לא שייך לחקיקה, הוא שייך לחברה האזרחית, הוא כרוך במודעות שאנחנו יכולים לעזור לייצר אותה, בחברה האזרחית, בסקטור הפרטי, לצורך ליצור אקלים שמאפשר שילוב של הורות עם עבודה, או עם קריירה, והנושא הזה הוא ברובו לא נושא שהוא בסמכותנו, אלא נושא שאנחנו רק יכולים לדחוף אותו באופן שאנחנו עושים היום.
גדעון סער: היום יעלו במליאת הכנסת שני חוקים, חלק מאותו מהלך.
גדעון סער: חוק אחד של חברת הכנסת מרינה סולודקין ושלי, שבא להשוות את תקופת הוותק הנדרשת לצורך יציאה לחופשה ללא תשלום לאחר חופשת לידה בסקטור הפרטי, למה שמקובל בסקטור הציבורי.
גדעון סער: היום נדרש בסקטור הפרטי ותק של שנתיים, לעומת שנה בסקטור הציבורי.
גדעון סער: כאשר אנחנו מדברים על בעיקר נשים צעירות, כי זה בדרך כלל הגיל שבו נשים יולדות.
גדעון סער: לדבר הזה יש משמעות גדולה מאוד לאלפי נשים שבמצב החוקי הקיים צריכות לקבל החלטה בין חזרה מוקדמת מדי, לפחות לטעמן, למקום העבודה, לבין ויתור עליו.
גדעון סער: והניסיון שלנו הוא לנסות לשלב, לנסות למנוע את הדילמה הזאת.
גדעון סער: החוק השני הוא חוק של חברת הכנסת שלי יחימוביץ ושלי, שבא לסייע למשפחות חד הוריות, או לאפשר להורים במסגרת חד הורית, את אותן זכויות לגבי ימי מחלה עבור מחלת ילד, שיש בעצם לשני בני זוג שמגדלים במשפחה דו הורית.
גדעון סער: יש לנו עוד חוק שאנחנו מקדמים, עם חברת הכנסת נוקד, עם חברות כנסת נוספות, שנמצא היום בוועדת העבודה והרווחה, שבא לבטל את הגזרה של איסור על קבלת הבטחת הכנסה למי שלומדת או לומד במוסד להשכלה גבוהה, שעבר בקריאה טרומית.
גדעון סער: יש הרבה מאוד חוקים בתהליך, אני מדבר על החוקים שיבואו היום למליאת הכנסת.
גדעון סער: אני חשבתי שהנושא הזה לא יהיה שלם אם לא נביא גם את הפן של החברה האזרחית, נשמע מה קורה בעולם.
גדעון סער: הוכן פה גם נייר על ידי המ.מ.מ, מאוד מקיף, איך אנחנו יכולים להתקדם לכיוון חברה שמעודדת שוויון בשוק העבודה.
גדעון סער: אני מבקש את יושבת ראש הכנסת לומר דברי פתיחה.
דליה איציק: בוקר טוב, אדוני יושב ראש הוועדה, חבריי, חברותיי, חברות הכנסת וחבר הכנסת שלמה מולה, שהוא חבר כנסת מתחיל והנה, הוא כבר התחיל כאן, זה סימן טוב.
דליה איציק: אני רואה פה את יועצת ראש הממשלה, את גב' מרית דנון שיושבת שם ומצטנעת בפינה.
דליה איציק: אני רוצה בפתח הישיבה החגיגית הזו, אם כי ניתן לומר שישיבות חגיגיות רבות נעשו.
דליה איציק: היו פה בשנה וחצי, בשנתיים האחרונות, הרבה מאוד ישיבות חגיגיות במובן הזה שהיתה סיבה טובה מאוד לסמן וי ליד חוקים שדחפנו כאן, הוועדה, בראשותו של חבר הכנסת גדעון סער, והעובדה שהוועדה הולכת ותופסת את מקומה כאחת הוועדות החשובות ונלחמים עליה, לא רק נשים, אלא היום גם גברים, מהבחינה הזאת חבר הכנסת סער עשה היסטוריה.
דליה איציק: אני טענתי שנים שצריך לעמוד גבר בראש ועדה למעמד האישה, יש פה גם מסר לגברים.
דליה איציק: בדרך כלל מי שמקפח נשים זה גברים, וחשבתי שהמסר הזה הוא מסר נכון, ואני מאוד שמחה שזה דווקא נפל לידיים שלו, מפני שהוא גם עשה את זה טוב.
דליה איציק: כי אם הוא היה נכשל, היו אומרים 'נתנו סוף סוף לגבר לעשות את זה, תראו כמה גרוע זה היה'.
דליה איציק: אני רוצה לומר שהעובדה שאני בכלל מרגישה שגם אני יושבת ראש כנסת, פעם ראשונה אישה, מחייבת אותי, הראשוניות הזו מאוד מחייבת, וכמובן גם מסתכלים עליי יותר מאשר אולי גברים אחרים ואתם גם מכירים את זה שכל דבר שאתה תעשה כאישה, יפרשו אחרת.
דליה איציק: אילו גבר היה עומד בראש הוועדה בוודאי היו אומרים דברים, אבל לא ניכנס לזה.
דליה איציק: ראיתי מאמר יפה היום של ויילר אבן, שאני מציעה לכם לקרוא אותו, שבא ממקומות אחרים, אבל בעצם מדבר על נשים וגברים ועל איך הן נתפסות ולמה הן נתפסות.
דליה איציק: אני רוצה להגיד שיש פה חצי כוס מלאה וכשאני מסתכלת על החוקים ועל העובדה שסילקנו בשנה האחרונה מחוק ההסדרים הרבה מאוד דברים, בין היתר העובדה שסיכלתי את העובדה שהיה צריך להטיל מס על עקרות בית.
דליה איציק: זה היה אחד הדברים המרגיזים ביותר.
דליה איציק: אני עוד לא בטוחה שניצחנו עד הסוף.
דליה איציק: ניצחתי בינתיים במובן הזה שהוצאתי את זה לחוק ההסדרים, אבל זה עוד צריך לבוא לוועדות וצריך פה להילחם על העניין הזה, אבל יש פה חקיקה מדהימה, ואם משווים אותנו למדינות העולם, לא רק שאין לנו מה להתבייש, יש לנו במה להתגאות.
דליה איציק: אבל בינינו לבין עצמנו, אל תספרו לאף אחד, ברור שבסוף המבחן שלנו ביישום החקיקה ולא בחקיקה.
דליה איציק: אני יש לי נטייה לחשוב, לא בדקתי את זה באופן אמפירי, אבל אני יכולה לומר לכם שהתחושה שלי היא שלמעלה מ-50% מחוקי מדינת ישראל אינם מיושמים.
דליה איציק: אני אומרת לכם את זה כי לא בדקתי את זה, אני לא יודעת, יש לי הרגשה כזו, ואני מתכוונת להקים ועדה, ויכול להיות שאנחנו נטיל אותה על חבר הכנסת גדעון סער, ואנחנו נתחיל דווקא בוועדה למעמד האישה, היא תהיה הראשונה ואנחנו נעבור היסטורית על כל החוקים שנעשו למען נשים במדינת ישראל ונתחיל לחשוב מה אנחנו עושים עם כאלה שלא יושמו.
דליה איציק: זה מצריך הרבה מאוד רעש, זה הרבה מאוד התנגשות עם הממשלה, עם כל הממשלות, אבל עם הממשלה הזאת, כי היא עכשיו בשלטון.
דליה איציק: אנחנו נצטרך לראות מה אנחנו עושים ולהתחיל להביא את השרים לכאן ולהתחיל לקרוא לאחד-אחד ולהגיד 'לא יישמת את החוק' ולמה זה לא קרה, ואת ראשי הערים למיניהם, ויכול להיות שאנחנו נתחיל דווקא בזה.
דליה איציק: הוועדה הזאת כאן, אנחנו בודקים את החוקים של הכנסת ה-16 וה-17 בכוונה, כי אני לא יכולה ללכת אחורה כל כך, אבל די לי אם אני אסמן וי ליד הכנסות הללו וזה מה שאני מתעתדת לעשות בקרוב.
דליה איציק: אני רק רוצה להטיל מעליי כמה נושאים שעכשיו עומדים לפתחי ואחר כך נתחיל בזה.
דליה איציק: אני רוצה לומר לכל המרכיבים כאן, ליושב ראש הוועדה, לחברות כנסת, לצערי הרב לא הצלחנו לגרור הרבה חברי כנסת גברים לוועדה הזו, אבל אני מאמינה שזרענו פה זרע חשוב ביותר ולפי דעתי תהיה לו המשכיות ובכלל אני גם לא נבהלת מזה שהעבודה הזאת מוטלת עלינו, אני גם שמחה שהרטוריקה שגויסה פה בשנה האחרונה היא לא נגד.
דליה איציק: היא לא נגד גברים, אנחנו לא במלחמה איתם.