GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הראל שרעבי: זה משהו שצריך לחשוב עליו הרבה, וזה מעט מאוד מהנקודות הבעייתיות פה, ואני חושב שבשביל זה יש צוות.
הראל שרעבי: האוצר בכלל לא מתייחס לפן של נשים וקידום מעמד האישה בענין הזה, זה בכלל לא הענין, הענין הוא מקצועי שדורש המון משחבה ובשביל זה הוקם הצוות, אני חושב שזה לא יהיה נכון לדחוף הצעה כזאת, צריך לתת לצוות לעבוד.
תקווה רגר: תשעה חודשים ישבה ועדה ורק עכשיו הקימו את תת הועדה הזאת.
לאה ליברמן-בינדר: אני רוצה לתמוך בהצעה שעלתה פה קודם שמדברת על זה שיחד עם ישיבתה של הועדה הממשלתית לבחינת הנושא, הועדה לקידום מעמד האישה תמשיך בתהליך החקיקה בצורה מואצת.
לאה ליברמן-בינדר: מדובר על ועדה שיש לה מנדט לשלושה חודשים שכבר היתה אמורה לפעול לפני שישה חודשים על פי החלטת ועדת שרים לענייני חקיקה והיא עדיין לא התחילה לדון.
לאה ליברמן-בינדר: כדאי שנסנכרן את הזמנים מול הועדה כאן והועדה הממשלתית וכדי שהועדה הממשלתית תתחיל לעבוד אני מציעה שאנחנו נמשיך את תהליך החקיקה וניפגש בקריאה ראשונה.
אורית נוקד: אני חושבת, ואני מניחה שגם חבר הכנסת אורון יסכים, שהדברים יתנהלו במקביל.
אורית נוקד: בישיבה הבאה של הועדה במועד שיקבע אנחנו נקבל את ההערות של כל הגופיים הרלוונטיים להצעת החוק, במקביל נפנה ל-ממ"מ, אני רואה שיש דו"ח מ-2005, חלו דברים, יכול להיות שנוכל לקבל התייחסויות גם לגבי דברים שקורים במדינות אחרות, אני חושבת שאנחנו נקבל החלטה שאנחנו נצא בקריאה להוסיף לועדה נציגים של ארגוני הנשים שעסקו בנושא ויחד עם היועץ דב פלג ואנחנו כמובן נמתין להמלצות של הצוות.
אורית נוקד: במקביל תימשך העבודה לקראת קריאה ראשונה.
אורית נוקד: אני חושבת שהנושא הוא מאוד חשוב, הוא נוגע לזכויות של נשים בכלל ונשים גרושות בפרט, נושא השיוויון בעיני הוא מרכזי ואני חושבת שבירוקרטיה נועדה להקל על ביצוע מדיניות ולא להקשות ולכן צריך למצוא את הדרך הנכונה, כאשר אם הוסכם על עקרון הרוחב שהוא בעיני העיקרון הפשוט יותר, צריך למצוא איך לעגן את הדברים בצורה הטובה ביותר והמהירה ביותר נוכח העובדה שמדובר במשהו שהתחיל ב-2002.
תקווה רגר: אני לא מבינה למה רק עכשיו הקימו את הועדה הזאת, היה אפשר להקים אותה לפני חמש שנים.
חיים אורון: אם הממשלה לא תדע בבטחון שהחוק הולך לעבור לא תהיה ועדה ולא יהיה כלום.
הראל שרעבי: הצוות מתכנס בלי קשר
חיים אורון: כאשר יחול הפירוד, ומתי יחול הפירוד, כשאנחנו נעביר את החוק בקריאה שלישית, נשחרר אתכם מכל ההתחייבויות שהיו עד עכשיו, מכל האמירות שהיו עד עכשיו והלוואי והייתי קצת יותר אופטימי.
חיים אורון: ערבות הדדית בתוך הקרן והקרן לא תסכים לקלוט את האישה כי במקרה תמיד האישה חולה, אני כבר רואה את הערימות של התקיעות, לכן אני לא במקרה הצעתי חקיקה עם עיקרון ותקנות שיוגבלו בזמן התקנתן, כי אנחנו לא נדון עכשיו איך פותרים את הבעיה של אישה שהקרן לא מסכימה לקלוט אותה אצלה ומה קורה עם הזכויות שלה, אגב הזכויות האלה עומדות לרשותה.
חיים אורון: אני לא בטוח שאפשר יהיה להטיל חובה על הקרן לקלוט את האישה, אני לא אומר שאין פה בעיה, אבל קודם כל המניע העיקרי שלנו זה להבטיח את הזכויות של האישה.
חיים אורון: אם לאישה או לגבר ישנן בעיות הם יצטרכו להיפתר לא בכלי של החוק הזה.
הראל שרעבי: זה לא רק בין הגבר לאישה, זה גם בין אותם בני זוג לבין שאר העמיתים בקרן.
חיים אורון: זאת טענת המחץ.
הראל שרעבי: זאת טענה נכונה.
חיים אורון: לפי המגמה הדומיננטית באוצר מרכיב הערבות ההדדית הולך ויורד.
חיים אורון: אי לבטל בקרן פנסיה ערבות הדדית בכלל, גם בחדשות המרכיב הזה הולך ויורד, אני לא אומר שהוא מבוטל לגמרי.
חיים אורון: יש לי בקשה לאוצר, אל תעמיסו על הנושא הזה את כל הפרובלמטיקה של הפנסיה באלף השלישי.
חיים אורון: כי מה שיקרה זה, כתפיים צרות מדי לפתור את כל הבעיה.
חיים אורון: אם לא תסכימו שננסה לפתור בעיה שאין מחלוקת שהיא קיימת,
הראל שרעבי: כבר הסכמנו ובשביל זה הוקם צוות.
תמי סלע: רציתי לומר לקראת הישיבה הבאה כמה מילים.
תמי סלע: יש פה כמה דברים שעלו תוך כדי הדיון, כיוונים שאני אנסה להכניס אותם לנוסח לקראת הישיבה הבאה.
תמי סלע: האחד זה הענין שחבר הכנסת אורון דיבר עליו, לפחות בתור גירסה שנדון בה, שאולי כדאי שיהיה משהו מנדטורי או ברירת מחדל של חלוקה חצי חצי של הזכויות עם אפשרות לחרוג מזה בנסיבות קיצוניות, גם בגלל החשיבות של פנסיה כפנסיה וגם כדי לחסוך דיונים ומורכבויות בבתי המשפט.
תמי סלע: עוד ענין שצריך להוסיף פה זה סמכות לקבוע בתקנות כללים איך זה ייושם על ידי הקרנות.
תמי סלע: אני מאוד אשמח לסיוע של מחלקת המחקר כדי לבחון את הנסיון במדינות אחרות שהלכו לכל מיני הסדרי חקיקה כאלה ואחרים כדי ליישם את זה ושמענו פה על אוסטרליה ואנגליה שזה שני כיוונים שונים ויש עוד מדינות.
תמי סלע: אני אשמח גם לקבל, למרות שיש צוות שמתחיל לפעול, הערות לנוסח עצמו שלא התחלנו לגעת בו חוץ מהענין שהוא אולי יותר מדי מפנה לבתי משפט, אבל יש עוד דברים שצריך להתייחס אליהם בנוסח עצמו, הערות נקודתיות מהגורמים הרלוונטיים, לקראת הישיבה הבאה.
תקווה רגר: והיא תהיה מתי?
אורית נוקד: אני פנה ואבקש שזה יהיה כמה שיותר מהר.
אורית נוקד: אני מבקשת מחברי הצוות לעשות מלאכתם נאמנה ובמהירות ואני קוראת לכם לצרף את ארגוני הנשים ואת המומחה דב פלג.
אורית נוקד: אני חושבת ששום דבר לא יקרה כאשר הם יוכלו לתת לכם גם את התמונה בנושאים העקרוניים ולהפרות את הדיונים.
אורית נוקד: יש כאן ענין שהוא טכני, בירוקרטי, אבל בסופו של דבר יש לנו מטרה שהיא הדבר החשוב.
אורית נוקד: הועדה תוציא מכתב ברוח זו לשרים שמינו את הצוות, שר האוצר ושר המשפטים.
אורית נוקד: הישיבה נעולה.
גדעון סער: הצעת החוק במקור כללה שתי הוראות, הוראה אחת שמקצרת את תקופת האכשרה לחופשה ללא תשלום מ-24 חודשים ל- 12 חודשים.
גדעון סער: לדעתי ההוראה מאוד מאוד חשובה והיא רלוונטית לאלפי נשים שהזכות לחופשה ללא תשלום יכולה להישלל מהם בהעדר וותק מספיק, ובעצם לעמוד בפני הבררה בין ויתור על מקום העבודה לבין חזרה מוקדמת, לפחות, לטעמן לשוק העבודה.
גדעון סער: ההוראה השניה כללה התאמת הפרופורציה בין תקופת הוותק במקום העבודה לבין תקופת החופשה ללא תשלום, כאשר היא העמידה אותה על רבע, הצענו בשעתו לבטל את ההוראה הזאת, בשעתו בסיבוב הראשון החליטה וועדת השרים לחקיקה להתנגד להצעת החוק, אנחנו העברנו אותה בקריאה טרומית לאחר מכן התקיימה כאן ישיבה והיו ניסיונות להגיע להבנה עם הממשלה כדי לאפשר העברת החוק הזה בהסכמה.
גדעון סער: הגענו להסכמה לאחר שחברת הכנסת מרינה סולודקין ואני נפגשנו עם שר התעשיה, מסחר ותעשיה, סוכם שיישאר התיקון הראשון, דהיינו קיצור תקופת האכשרה, ואנחנו בשלב זה, בסיבוב הזה נוותר על נושא הרבע, אתמול אני מבין שההחלטה הזו גובתה בוועדת שרים לחקיקה, או שהתקבלה החלטה שמגבה את הצעת הפשרה.
גדעון סער: אני מציע שנאשר את זה בהתאם להסכמה שהושגה, אני מאוד מבקש שאם יש אפשרות להביא את זה מחר לקריאה ראשונה, זו הוראה קטנה, להערכתי אפשר להניח את זה ולפנות למזכירות ולבקש מהם שיכניסו את זה לסדר היום.
גדעון סער: אני רואה בזה הוראה חשובה שתשפיע בפועל על היכולת לצאת לחופשה ללא תשלום של הרבה נשים, ובדרך כלל ליולדות אין כל כך הרבה וותק במקום העבודה, כי הן צעירות.
גדעון סער: הזכרתי את זה אתמול, הייתי באשדוד באירוע שארגנה של היועצת למעמד האישה, הזכרתי את הנושא אתמול.
מרינה סולודקין: אני מבקשת ראשית לומר שאני מאוד מעריכה את ההחלטה לתמוך בחוק אחרי שהיו רוחות אחרות לגמרי, ויתרנו, אבל בפשרה תמיד זה ככך, ואני חושבת שהחזרנו את השוויון בסקטורים, כי בסקטור הציבורי זה היה קיים מתחילה.
מרינה סולודקין: הרציונל של החוק, שמענו באחת הישיבות, שבמגזר הפרטי זה יותר חודשים מהמגזר הציבורי, חשבתי שזה לא צודק, טוב מאוד שגדעון סער ואני לקחנו להשוות את התנאי העבודה של נשים יולדות בסקטור הפרטי כמו בסקטור הציבורי כמטרה, אני מאוד מקוה שנספיק להעביר את החוק.
גדעון סער: בסקטור הציבורי זה מכוח התקשי"ר, בעצם התקשי"ר מתבסס על הסכמים קיבוציים.
דבי אליעזר: התקשי"ר זה שירות המדינה, יש את חוק העבודה שחל על הרשויות המקומיות ויש את ההסכמים הקיבוציים המיוחדים, והסכמים קיבוציים כללים החלים על ענפים ועל מפעלים מיוחדים, אבל זה בגלל שמעסיקים הגיעו להסכמות אלו.
מרינה סולודקין: אני רוצה לציין שהשר אלי ישי שבסופו של דבר, השיחה אתו לא היתה קלה, יצאנו מהשיחה לא בטוחים, אבל טוב מאוד.
מאירה בסוק: אני מבקשת להגיד שכל ההסכמים הקיבוציים בכל הנושאים של חוקת העבודה, כפי שדבי אליעזר הציגה, זה חל רק לגבי מעסיקים גדולים, אתם מגינים בחוק הזה על עובדים אצל מעסיקים קטנים שבכלל ושקשורים לדברים האלה, אנחנו רואים את זה בכל דבר, אתה יכול לראות את זה לגבי ימי מחלה.
גדעון סער: אבל מעסיק גדול בסקטור הפרטי, נכון להיום, על מעסיק גדול בסקטור הפרטי, חלה עליו ההוראה של השנה או לא?
דבי אליעזר: ראשית, הוראת החוק חלה על כולם.
גדעון סער: זה ברור, אבל לגבי המצב היום לפני ששינינו?
דבי אליעזר: צריך לבדוק את ההסכמים הקיבוציים היום, אני לא נכנסת פה אחד לאחד, גם מעסיק קטן שלארגון העובדים יש שליש של עובדים מאורגנים, הוא יכול להגיע להסכם קיבוצי עם המעביד ולשכנע אותו להוראה טובה יותר ממה שקבוע בחוקים, גם בחוק העונשין וגם בחוקים אחרים.
מאירה בסוק: אני מבקשת להדגיש את זה, אתם צריכים להבין שכל חוק שאתם מתקנים הוא תמיד לטובת החלשים, ניקח לדוגמה את האוניברסיטאות, קופות החולים, בתי חולים, כל המעסיקים הגדולים האלה הם פחות או יותר צמודים לתקשי"ר או לדברים שהם קרובים לזה, הדוגמה הקלאסית הם תשלום ימי מחלה, כמעט בכל המשק המסודר קיימים 26 ימי מחלה, ולעומת זאת במקומות קטנים, בחנות צילום, הם הולכים לפי החוק אז משלמים לפי 18 ימים.
מאירה בסוק: לגבי החוק שאתם מעבירים, אני רק מודה לכם על הנושא הזה, וגם רואים את זה בחוקים אחרים שאתם קידמתם משום שאתם פונים לאנשים החלשים, אלה המועסקים במוסדות המוסדיים לגביהם אין בעיה, להם יש חוקים טובים יותר, ההסכמים שלהם תמיד טובים יותר מהחוקים הקודנטים וכאן זה אותו דבר.
מרינה סולודקין: יש רעיון לגבי ימי מחלה.
מאירה בסוק: כשדיברנו על זה להשוות את ה 12 ל- 16, שזה דבר מדהים, מה שקורה במשק המוסדי, בשירות המדינה, לכל העובדים יש 26 ימים בשנה, בחנות צילום שהאישה עובדת, בסופר שהאישה עובדת יש 18 ימים.
מרינה סולודקין: זה יהיה חוק ממשלתי בקדנציה הבאה שיהיו לה כלים אחרים.
איה דביר: לציין שמעבר לזה שהתיקון הזה חשוב ביותר שהוא מתייחס לעובדים חלשים הוא גם מתייחס לעובדים חזקים שאינם מאורגנים, ישנם ענפים גדולים ורבים שבהם מעוסקים עובדים ללא מערכת הסכמים קיבוציים.
גדעון סער: את יכולה לתת לנו דוגמאות?
איה דביר: עורכי דין, הייטק שבהם למעשה זו אוכלוסיה חזקה יותר אבל עדיין רבים מהעובדים הם נשים, ונשים זקוקות להגנה הזאת.
גדעון סער: זאת אומרת שהחוק עכשיו חל, למעשה מי שמכוסה בהסכם קיבוצי, וזה תלוי באלו הסכמים קיבוציים.
איה דביר: נכון, אבל ישנם ענפים רבים שההתנהלות של המעסיקים היא לא במסגרת יחסי עבודה קיבוציים אלא בעיקר במסגרת חוזי עבודה אישיים, ולא בהכרח זה חל רק על עובדים חלשים אלא גם למגזר רחב יותר.
גדעון סער: חשוב לציין שגם לגבי עורכות הדין.
מאירה בסוק: לגבי כל אלה שיש להם הסכמים אישיים.
מאירה בסוק: גם לגבי עיתונאים חוץ מרשות השידור.
מילי דובין: ציינת שבסיבוב הזה אתם מורידים את החופשה ללא תשלום, לתקופה אחרת, מה שמתבקש, שמעתי בין השורות שאחר כך כן להגיע לשנה.
גדעון סער: לא לשנה, לרבע.
מילי דובין: הכוונה לזכאות לשנה, אני רוצה להבין, כשהיה שנתיים, בעצם המעביד היה יכול להתרשם מאותו עובד בתקופה הזאת, הוא ידע מי היא , מה היא, מה ערכה, מה היא עשתה והאם היא מתאימה לתפקיד, ישנן סיטואציות שאישה נכנסת לשמירת הריון, אישה יכולה לעבוד תקופה מאוד קצרה ולצאת לשמירת הריון, ובעצם הוא צריך לשמור לה לתקופה הרבה יותר ארוכה ממה שהוא היה צריך לשמור, לדעתנו החוק הזה יכול בסוף לפגוע בנשים, מעבידים אולי יחששו להעסיק אישה.
מרינה סולודקין: סליחה, זה הגיון לא נורמלי.
מילי דובין: למה?
מילי דובין: למה הגיון לא נורמלי?
מרינה סולודקין: כל הרעיון פוגע במעסיק.
מרינה סולודקין: היו"ר גדעון סער הרבע נשאר.
מילי דובין: גם כך יש חשש של מעסיקים שלוקחים נשים לעבודה, הנושא של הריון, כעת המעסיקים יחשבו, אישה מגיעה לעבודה, תוך כמה חודשים היא נכנסת להריון, היא שומרת על תפקידה לתקופה ארוכה, אולי ישנה אישה אחרת שבעיניו טובה ממנה והיא יכולה להיכנס לאותו תקפיד, היא שמה לעצמה מטרות אחרות והיא לא יכולה להיכנס לתפקיד.
מילי דובין: אני כאישה אומרת שזה כן יכול לגרום לפגיעה נוספת בנשים, בתוצאה הסופית, אנחנו מבינים שזה נכון ושזה חשוב ושזה חוק באמת מצוין, אבל יכולה להיות תוצאה שהאישה תפגע.
גדעון סער: ראשית, טוב שדיברת, כי אין שום מתקדם לחוק עבודת נשים שלא שמענו בו את הטיעון הזה, וגם לא יהיה בעתיד, בכל פעם שהאיזון משתנה באופן שהוא מגן על זכויות העובדת אז את אותן תחזיות מהסוג הזה, אבל נדמה לי שהיום שגם לנשים וגם לגברים.
מרינה סולודקין: כמו ניירות ערך, זה יפגע במעמד הביניים.
גדעון סער: למי שיש היום קושי להשתלב בשוק התעסוקה זה ה גילאים המבוגרים יותר, דווקא בגילאים הללו זה שונה, אם כן יש בעיות שנובעות בין הצורך לשלב בין הורות לבין קריירה ועבודה, ועם זה אנחנו מתמודדים.
גדעון סער: מעירה היועצת המשפטית שהזכות לצאת לחופשה ללא תשלום היא גם לעובדים ולא רק לעובדות.
דבי אליעזר: רציתי להעיר, שההצעה שהבאנו בפני חבר הכנסת לאשר את תקופת הזכאות לרבע מתקופת עבודת העובדת, אף קבעה להתחשב בוותק העובדת במקום העובדה, זה מה שבעצם בא לעשות, רציתי להעיר שהמוסד לביטוח לאומי הוציא ספר לגבי נשים היוצאות לחופשת לידה ועל פי הספר 60% מהנשים שחוזרות לעבודה אחרי שלושה או שישה חודשים מחופשת הלידה , חוזרות לאותו מעסיק, אנחנו מדברים על הטווח הזה כי עובדת שעבדה באותו מקום עבודה, אנחנו מדברים על עובדות אצל אותו מעסיק ובאותו מקום עבודה לפחות שנה, אנחנו מאפשרים לה חופשה ללא תשלום במשך של שלושה חודשים.
גדעון סער: אם היא עובדת שנה אז זה שלושה חודשים.
דבי אליעזר: עד שלושה חודשים, לפי המחקר של המוסד לביטוח לאומי עובדות שחוזרות לעבודה בין שלושה חודשים לשישה חודשים אחרי חופשת הליד, 60% חוזרות לאותו מעסיק.
מרינה סולודקין: אנחנו מחזקים את המגמה הנכונה.
גדעון סער: אם כך אנחנו נעבור להצבעה לאישור הצעת החוק לקריאה ראשונה.
גדעון סער: הצבעה התקבל פה אחד.
גדעון סער: ההצעה אושרה לקריאה ראשונה.
נאדיה חילו: בוקר טוב, אני מבקשת לקשור את האירוע שהיה שלשום, גם לי נודע שלשום לגבי חוק היועצות וחוק הכללי שמביאים במשרד הפנים, חוק הרשויות המקומיות, שהולכים להביא את חוק הרשויות וסעיפים מסוימים, כ- 100 הקשורים לנושא נושאי משרה, שטוב מאוד שהיועצים המשפטיים הסבו את תשומת לבי, כי אני לא הייתי ערה לכל פרטי הפרטים בחוק הזה, שאם יאושרו הסעיפים האלה כפי שהם מוצגים, המשמעות היא שתהייה פגיעה מאוד קשה, עד כדי ביטול חוק היועצות שנחקק בשנת 2000, וזה ברור שזה אומר שהחוק שלנו שמתבסס על תיקון החוק משנת 2000, גם הוא יתבטל.
נאדיה חילו: אנחנו ב- SOS הזעקנו, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזו, שלא נתנה לי, ולומר גם למרית דנון ולכל צוות היועצות שממש התארגן בהתראה מאוד מאוד קצרה, אני יודעת שהוצאתי אותך מרית דנון מיום עיון חשוב, והפכנו את כל העולם כדי להוציא דוא"ל דחופים ולהודיע לכל היועצות, התייצבה קבוצה מאוד גדולה של יועצות, אני רוצה להודות ואני חושבת שההתייצבות עשתה את שלה, כלומר עצם הנכוחות שם, וגם שלפני זה, אני לא הזהרתי, אבל העברתי מסרים שמגיעה קבוצה ושזה בל יעבור ולא ניתן, הנוכחות שם, וכבר לפני שפתחו את הדיון הנושא היה בשל, שמתם לב שהנושא היה כבר בשל ואחרי שלושה ארבעה משפטים כבר היתה הכרזה מאוד ברורה שחוק היועצות לא יפגע בשום פנים ואופן, וזאת גם אם יצטרכו לשנות נוסחים כאלה ואחרים.
נאדיה חילו: אני רוצה להודות באופן אישי לרשות למעמד האישה, למרית דנון ולכל היועצות, אלה שפה ואלה שלא נמצאות כאן, אני חושבת שההוכחה בחוק הזה וההתייצבות היא מחזקת ומראה שאם פועלים בלובי של יועצות, לא רק בסוגיה הזאת, אלא בסוגיות אחרות, התוצאות וההצלחות תמיד אפשריות.
נאדיה חילו: כעת לפני שאנחנו עוברים להמשך הדיון, ומטרתנו היום לסיים את החוק הזה, ולהביא אותו להצבעה בקריאה ראשונה ביום האישה הבינלאומי, מאחר שלא תמיד נוכחים אותם הצוותים פה, ואנחנו קיימנו שלוש או ארבע ישיבות, ודנו בסעיפים והתקדמנו, אני ליועצת המשפטית לעדכן לאן הגענו, אני מציינת שהסעיפים שאנחנו סגרנו אותם ודנו בהם לא נפתח אותם לדיון בשום פנים ואופן, גם אם יועצות שלא היו פה ודעתן אחרת, זה בלתי אפשרי בזמן הקצר שנותר לנו, אנחנו חייבים לסיים את הדיון בשעה 11:00 כי נפתחת המליאה, אלו הכללים פה.
נאדיה חילו: אחרי שתמי סלע מעדכנת את הסעיפים שנסגרו, ישנה נקודה אחת או שתיים שנשארו פתוחות ואותן נסכם, ונסכם מבחינת מה שקודם, ונגיע לנקודה שהגענו לסעיפים שעדיין לא דנו, נפתח אותם לדיון בהנחה שכל אחד שינסה לקצר ולא לחזור על אותם דברים שמעלים פה בסיכומים כדי להגיע למטרה שהצבתי לישיבה הזאת, כלומר לסכם את החוק ולהביא אותו למליאה ביום האישה הבינלאומי.
תמי סלע: למעשה עברנו על הסעיפים בדיונים שהיו עד עכשיו, יש כמה נקודות שנשארו בחלק מהסעיפים וצריך לקבל הכרעה, אני חשבתי שאפשר לקרוא את החוק אחרי כל התיקונים שנעשו, אני אציין לגבי הנקודות שנותרה בהן קבלת הכרעה, אציין מה השאלה שצריך להכריע בה, אבל בעצם עברנו על הכל, אם יש הערות לגבי עניינים שדנו בהם ומצינו אותם אין מקום לפתוח, אלא אם יש הערה מאוד אקוטית נאפשר לשמוע, זה המקום שהגענו אליו.
תמי סלע: אני קוראת מהנוסח שהונח והוא בעצם החוק שקיים עם התיקונים המוצעים כרגע.
תמי סלע: כלומר הנוסח המשולב.
תמי סלע: שינינו "ליועצת לקידום מעמד האישה", זו ההגדרה, מועצת נשים סיכמנו על מועצה או גוף אחר, יהיה אשר יהיה, המייצג את מי שפועלים לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית, או הפועל לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית.
תמי סלע: רשות מקומית והשר – אין פה שינוי.
תמי סלע: "חובת מינוי ליועצת לנושא מעמד האישה – סעיף 2 רשות מקומית תמנה יועצת לקידום מעמד האישה לרשות המקומית, היועצת לקידום מעמד האישה תבחר בדרך של מכרז, ומנויה יוצג בפני מועצת הרשות המקומית.
תמי סלע: מונתה יועצת לקידום מעמד האישה, תודיע על כך הרשות המקומית לשר ולרשות לקידום מעמד האישה, ותעביר להם עותק של כתב המינוי.
תמי סלע: היקף המשרה של היועצת לקידום מעמד האישה יקבע בהתחשב בין היתר במספר התושבים ובמספר הישובים שבתחומה של הרשות המקומית" אלו דברים שכבר דנו בהם ובעצם זה הנוסח שמשלב את כל התיקונים.
נאדיה חילו: אני אסביר את הנקודה הזאת, אנחנו תחילה בחוק הבסיסי שמנו מספר תושבים, הגדרנו עד מספר כזה וכזה יהיה חצי מתקן, אבל מתוך הנחה שבשטח, אם בחר ראש רשות, אפילו אם היא קטנה לשים את הנושא בפוקוס רציני, ולתת גם עם מספר תושבים פחות, חצי משרה או משרה או שלושת רבע, אמרנו עד רבה נעודד את זה ולא נרצה לבלום אם הוא בכל זאת רוצה להקציב משאבים, ולכן סגרנו את זה בכללי והשארנו גם את האופציה הזאת.
תמי סלע: סעיף קטן (ה) – בו יש עדיין שתי נקודות שצריך להכריע בהן, בגדול סוכם כאן עם משרד האוצר אתמול בעקרו: "הדרגות הצמודות למשרת היועצת לקידום מעמד האישה תהיינה מקבליות לדרגות הצמודות כדין למשרת" כאן יש דבר שלא הכרענו בו, מנהל מחלקה או מנהל אגף שזה מובן של הבכירות, העלויות, זו לא החלטה משפטית, זו החלטת מדיניות, פה משרד האוצר הציג את עמדתו אבל הוא תומך במנהל מחלקה, אבל יתכן שכשהם ישמעו, אולי מנהל אגף, צריך את זה להשוות לדברים אחרים שקיימים ברשות.
נאדיה חילו: אני מבקשת לסיים את הסעיף, ואם הסעיף הזה שנשאר פתוח נסגור לפי ההחלטה כאן.
תמי סלע: "ואולם אם מונתה עובדת מקרב עובדות הרשות, דרגתה במשרה האמורה לא תפחת מהדרגה לה היתה זכאית כדין עבור המינוי בתוספת דרגה אחת, לפי הגבוה מביניהם".
תמי סלע: יש כאן עוד סעיף שאני לא רואה איתו בעיה, כי הוא תואם את החוזרים, בדרך כלל מציינים אותו בחוזרים ולא בחוק, אני לא רואה צורך לציין אותו גם פה, וזה בעצם שאם היא מפסיקה לתפקד כיועצת לקידום מעמד האישה, אז כל מה שכתוב פה על היקף הדרגות, זה לא ימשיך לחול עליה בכל משרה אחרת שהיא תמשיך בה, יש פה שני נוסחים אפשריים, האחד הוא מה שכרגע צוין: "אין באמור בסעיף זה כדי לזכות את העובדת בדרגות כאמור במשרה אחרת ברשות המקומית" הציעו גם גרסה חלופית שהיא על דרך החיוב: "הזכאות לדרגות כאמור בסעיף זה , לתקופת מינויה של היועצת לקידום מעמד האישה בלבד" כלומר בתקופה שבה היא מכהנת בתפקיד הזה, אין לי בעיה עם אף אחת מהגרסאות בעניין הזה.
תמי סלע: מה שנותר זה העניין של מנהל/ת המחלקה.
נאדיה חילו: אני רוצה להגיד את דעתי, זה ברור שזה משמעותי לא רק מבחינה תקציבית, אלא גם מבחינת היוקרה והסטטוס של התפקיד, אני גם יודעת שעמדת משרד האוצר, וגם דיבר איתי אתמול הנציג, שהם דוגלים בנושא של המחלקה, אני גם יכולה להבין את המניעים שלהם, אבל אני לא מקבלת את המניעים, אני גם ערה להערה שנאמרה, שיש רשויות שאין בהן אגפים, אז זו הערה נכונה.
נאדיה חילו: מה ניתן לעשות?
נאדיה חילו: אני מציעה, שברשויות שאין מנהלי אגפים, הרי לא ניתן להכפיף אם אין אגף שם, אז אנחנו מכפיפים את זה למנהל מחלקה, אבל ברשויות גדולות שיש אגפים ההצעה שלי להשאיר את זה במקביל למנהל או מנהלת אגף.
קובי בר נתן: באגף הממונה על השכר, ראשית אתן קצת רקע, אנחנו מדברים על השלטון המקומי, זה משהו כמו 250 רשויות, שרק 70 מתוכן עיריות, בכל מקרה גם בעיריות שבהן אין אגפים אנחנו מדברים על כך שאנחנו מקבילים את מנהל המחלקה ליועצת מעמד האישה, עדיין מדובר על תפקיד שהוא הבכיר ביותר, או ברמה הכי גבוהה, גם אם אנחנו מתייחסים פה על מנהל מחלקה, לדעתי ב- 70% - 80% מהרשויות עדיין זה יגיע לרמה הכי גבוהה, גם אם אנחנו משאירים כאן בחוק את ההתייחסות למנהל מחלקה.
קובי בר נתן: ברוב הרשויות אין מנהלי אגפים.
נאדיה חילו: סליחה, הנושא הוא לא לויכוח, אתה מדבר איתי, את דעתך אתה אומר לוועדה, אני ארשה לך לומר את דעתך המלאה, זה לא אומר שאנחנו נקבל אותה.
קותי בר נתן: כפי שאמרתי עדיין גם בהתייחסות של מנהל מחלקה אנחנו מדברים על ראש ההיררכיה או בדרך כלל כפוף המנהל הכללי, וזו בעצם עמדתנו.
תמי סלע: זה בסך הכל תואם את מה שאתה אומר עם עמדתה של יושבת הראש, שככל שיש בעירייה מנהלי אגפים, אז מנהלת קידום מעמד האישה תקודם למנהל אגף, ואם אין, אתה אומר שגם ככה ברוב הרשויות אין, אז היא תוקבל למנהל מחלקה.
קותי בר נתן: עוד נקודה, בשלטון המקומי, כשאנחנו מדברים על מנהל מחלקה , אני מתכוון שגם בערים הגדולות בהן יש מנהלי אגפים, מדרג הדרגות של מנהלי מחלקות הולך ועולה, זאת אומרת שעדיין תהייה התייחסות גם בעירייה גדולה למנהל מחלקה.
נאדיה חילו: מה דעתך שאנחנו נציע גם בעיריות גדולות לבטל את האגפים?
נאדיה חילו: ביום שיבוטלו האגפים שם אז אנחנו נבטל את ההקבלה, אני יודעת, אני מכירה את השלטון המקומי, לא רציתי להכפיף את זה למינהל, אנחנו נסכים שיש היום בכמה רשויות מקומיות גדולות, לא רק אגפים אלא מינהלים, וזה בכיר מאוד.
קותי בר נתן: הן בודדות.
נאדיה חילו: בודדות, בוא נשאיר את זה בודדות, נמצאת פה רות סופר, יועצת בעיריית תל אביב יפו, חיפה ברור שהתפקיד שלה הרבה יותר רחב והיא אמורה להיות מקבילה, בעיניי לפחות למינהל, אנחנו לא באים ואומרים בנושא הזה מינהל, אני גם ערה למה שאתה אמרת שבהרבה רשויות אין אולי אגפים, אני מקבלת את זה, אנחנו לא נשנה היום את כל המבנה ברשויות, מטרתנו להקביל את זה לתפקיד בכיר, ולא בחרנו את הבכירים כמספר אחד, כי גם את זה יכולנו להציע, לכן ההצעה שלי, אני ארצה שתמי סלע תביא את הניסוח, זו הצעתה של הוועדה, אני הבנתי את דעתך, אני לא מקבלת את דעתך להכפיף את זה רק למנהל מחלקות, ואני רוצה לתת את שתי האופציות.
נאדיה חילו: זו דעתי.
מרינה סולודקין: היום אני לא יכולה לא להתייחס לבג"צ קצב, למה?
מרינה סולודקין: אנחנו דנים כאן בנושא מאוד חשוב, אנחנו רוצים ומדגשים את זה שאנחנו רוצים יועצת לענייני נשים שתשב בדרגה הכי גובהה, בזה אני תומכת בגלל שאנחנו רואים למשל מה קרה בבית הנשיא, בטח היה שם מישהו שהיה אחראי על הטרדות מיניות, לא שמענו אף מלה, אני אגיד לכם, לפני מה שקרה עם א.א.
מרינה סולודקין: אני הייתי במשרד הקליטה ופנתה אלי אישה מבית הנשיא, ואמרה שהיא רוצה לחזור למשרד הקליטה, אנחנו מיד הבנו שמשהו מאוד לא בסדר, כי לא חוזרים ממשרות גבוהות למשרות נמוכות, היא לא היתה א.א.
מרינה סולודקין: היא לא היתה ב.
מרינה סולודקין: אצלנו לא מתלוננים על מה שאנחנו יודעים למנות במקום גבוה ככל האפשר, אנחנו גם צריכות לחשוב שאנחנו במכרזים האנשים הכי בכירים, עם יוזמה, מבריקים, צריכים להגיע למשרות האלה, ובאופן כזה בעתיד הוא יתפקד טוב יותר ונמנע פרשיות כמו פרשת בית הנשיא.
ליה שמטוב: מנהל מחלקה ומנהל אגף, חוץ מהיוקרה זו גם משכורת, יוקרה יכולה להיות בתואר, מנהל אגף כפי שידוע זה כ- 70% משכר מנהל כללי, נכון?
קובי בר נתן: זה רק בערים הגדולות, ברוב השלטון המקומי, גם כשיש מנהלי אגפים הם מועסקים בדרוג דרגה.
מרגלית בוטרמן: כמו שאנחנו שאמרנו את זה בעבר, למשרד הפנים יש התחייבות שלחוק הזה לא תהיה עלות תקציבית, הקמת אגף, מנהל אגף צריך גם הקמת אגף.
נאדיה חילו: לא, אנחנו לא מדברים על זה, אנחנו לא מדברים על הקמת אגף, הנושא הזה לא קשור בכלל, גם היום זה לא קשור.
מרגלית בוטרמן: יש לזה עלויות תקציביות גדולות יותר, אם אנחנו בקטע הזה לא מגיעים להבנה, אולי באמת אפשר לטשטש את זה על מקבילות לדרגה הרביעית בדרוג המקצועי אליו היא שייכת.
נאדיה חילו: אני רוצה לסכם את הסעיף, זכות הדיבור רק אם יש דברים נוספים.
עמירה דותן: אין דברים חדשים, כולנו בתוך הדבר הזה הרבה מאוד שנים, נדמה לי שיש לפה הכי הרבה ניסיון כקצינת חיל נשים לשעבר, אם המעמד יהיה מעמד נמוך, חס וחלילה, לא לטשטש והכסף?
עמירה דותן: לא איכפת לי כאן, שום דבר לא איכפת לי.
עמירה דותן: חברים וחברות אסור לנו כאן להתגמש אפילו לא כמלוא הנימה, לא בדרגה, לא בתואר, וגם לא בתפקידים שלגברת הזו יהיו, לכן אני חייבת לצאת מהדיון שלא נטשטש, לא במילים יפות ולא בכאלה, כולל תקציב.
נאדיה חילו: אני רוצה לסכם, אנחנו נתעכב ולא נגיע לסיכום.
סלוה מסארוה: בעצם היא שמאבדת את הדרגה, אני לא יודעת למה היא מאבדת את הזכות לדרגה ברגע שהיא, כבר הכנסנו את העניין של מרכז, להיות יועצת על פי מרכז היא לא צריכה לאבד את הדרגה שהיא עוברת מהתפקיד שלה.
סלוה מסארוה: לפי חוק דיני עבודה היא לא מאבדת את הדרגה.
קריאה: נכון בתפקידים אחרים לא יורד שכר, אף פעם לא.
סלוה מסארוה: בחוזר המנהל הכללי שאנחנו מנסים לתקן אותו, כבוד היושבת ראש, את יודעת יש סעיף בחוזר המנהל הכללי, שאין זכות צבירה לפנסיה, את הדרגה של היועצת, ואני לא מבינה את זה בכלל.
נאדיה חילו: אני מציעה, הנקודה ברורה, אני מציעה לא לכתוב את זה אלא להשאיר את זה כפוף לדרגות.
סלוה מסארוה: ולציין את זה גם לגבי הפנסיה, שלא יכניסו שם סעיף שזה לא נכלל בפנסיה.
תמי סלע: הדברים האלה מופיעים בחוזרים ולא בחקיקה.
נאדיה חילו: חבר הכנסת משה גפני, אנחנו מברכות אותך באופן מיוחד.
נאדיה חילו: יש לו מעמד יותר משמעותי.
עמירה דותן: יש פה בעיה ללא ספק.
מרינה סולודקין: זה ברור, זה מההתחלה.
נאדיה חילו: אנחנו מסכמים את הסעיף.
תמי סלע: נתבקשת הערכה של חברי הוועדה לגבי מנהל אגף "ככל שיש אגף כזה באותה רשות תוצמד הדרגה למנהל אגף, ואם אין יותאם למנהל מחלקה".
תמי סלע: עכשיו כינוי של מנהלת אגף.
תמי סלע: ולעניין הסיפא ההמלצה לא לציין את זה בסעיף אלא לפי החוזרים והדינים הראויים.
מאירה בסוך: לפי הגבוה מביניהם, פה זה נגמר.
נאדיה חילו: הסעיף הבא.
נאדיה חילו: סיכמנו את הסעיף הבא.
תמי סלע: "התמנתה יועצת לקידום מעמד האישה.
תמי סלע: ברשות מקומית מסוימת למלא את התפקיד, והתפקיד ....
תמי סלע: באותה רשות מקומית ולא .....
תמי סלע: חדשה, לא מינתה רשות מקומית יועצת חדשה בתוך שלושה חודשים מיום שהיועצת הקודמת חדלה למלא את תפקידה, יורה השר לאותה רשות מקומית למנות יועצת לקידום מעמד האישה לא יאוחר מתום שלושה חודשים נוספים.
תמי סלע: לא מונתה יועצת כאמור - ימנה השר ללא דיחוי יועצת למעמד האישה באותה רשות, כאשר מתקיימים בה תנאי הכשרות" לפי הסעיף שנפנה אליו בהמשך.
תמי סלע: "היועצת לקידום מעמד האישה שמינה השר תכהן עד שהרשות המקומית תמנה יועצת לקידום מעמד האישה לפי הוראות סעיף זה" סעיף קטן (ח) לא השתנה, אני עוברת הלאה.
תמי סלע: סעיף 3 מדבר על הכשרות המקצועית והכשרה מקצועית, אני איחדתי את שני הסעיפים כי הם נוגעים באותו עניין.
תמי סלע: כתבנו "לא תמונה יועצת לקידום מעמד האישה אלא מי שנתקיימו בה כל אלה; היא בעלת תואר אקדמי.