GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: היוזמה שלכן היא יוזמה בעלת חשיבות אדירה.
גדעון סער: עלו כאן גם נקודות אחרות, זה לא בא לפגוע.
גדעון סער: בכלל אנחנו חיים בחברה מורכבת, אבל אני מקווה שדבר אחד ברור שכבר השגנו, שכל מי שיושבת או יושב כאן הוא מהיום שגריר או שגרירה של המהלך הזה שלכן ואולי גם מקרב מי שרואים אותנו בבית, כי בכל זאת אנחנו משודרים.
גדעון סער: תתפלאו, יש כאלה שצופים וצופות.
גדעון סער: ובוודאי אם הצלחנו בזה לתרום למודעות של הנושא הזה, לא בפעולה חד פעמית, אבל בפעולה ראשונה, זה דבר חשוב ביותר.
גדעון סער: אני לא רוצה יותר מדי לדבר על הנושא שדובר עליו.
גדעון סער: אני חושב שזה לא רק אפילו נושא של שוויון הזדמנויות למי ששוויון הזדמנויות לא מספיק חשוב בשבילו, זה גם נושא של איכות חיים.
גדעון סער: זה גם נושא של איכות חיים בחברה בכלל והתפקיד שלנו הוא, כוועדה, אחת התפקידים המרכזיים שאני כל הזמן ציינתי, הוא למתוח גשר של שוויון מעל הבדלים שקיימים.
גדעון סער: חלק מההבדלים הם הבדלים שקיימים מהטבע, נושא של לידה, נושא של הריון.
גדעון סער: חלק מההבדלים הם הבדלים שהציביליזציה יצרה ועדיין לא שינתה, כמו תפקודים הוריים שונים, והתפקיד שלנו הוא למתוח גשר של שוויון מעל ההבדלים.
גדעון סער: דיברתי על הנושא ודובר פה גם על ידי דוברות אחרות, נושא של הוצאות טיפול בילדים.
גדעון סער: אם רוצים לעשות שינוי, לדחוף עשרות אלפי נשים, ואני לא נוקב סתם במספר, זה אחרי הרבה ישיבות שקיימנו כאן בנושא הזה, לשוק העבודה, ועוד בערך כמספר הזה ממשרה חלקית למשרה מלאה, זה המהלך שצריך לעשות אותו.
גדעון סער: אנחנו תקופה מאוד ארוכה היינו בהידברות עם האוצר, לא הצלחנו להגיע להבנה.
גדעון סער: השאיפה שלי להביא את זה בשבוע הבא לקריאה ראשונה.
גדעון סער: זה מקום שמעולם לא היינו בו בעבר וזה ייתן במינימום של המינימום דין רציפות וישים אותנו במקום אחר גם לצורך יכולת להגיע לפשרה או הבנה עם האוצר סביב הנושא הזה.
גדעון סער: אנחנו, כשאני אומר 'אנחנו' כי יש חמישה מציעים ומציעות, שהצעת החוק שלהם כאן אוחדה להצעה אחת, חברות הכנסת זהבה גלאון, אורית נוקד ורונית תירוש וחבר הכנסת אורי אריאל ואנוכי, אנחנו צריכים כאן את העזרה.
גדעון סער: יש פה גם חברות במפלגות שונות שיכולות לעזור לנו מול הנבחרים והנבחרות, וגם כאלה שהן לא חברות בשום מפלגה, בלי דחיפה חזקה, בלי שתהיה תחושה שזה חשוב לציבור, יהיה קשה מאוד לעמוד מול לחצים של משרד האוצר, שתמיד מנסה ומצליח במשך עשרות שנים, להדוף את החוק הזה.
גדעון סער: אני מקווה שנצליח להגיע לזה בשבוע הבא ואנחנו צריכים עזרה.
גדעון סער: אני מקווה, אז אני עוד לא סגור על זה לחלוטין, אני רוצה שזה יהיה ביום שני הבא, ואני עוד לא אומר שזה יהיה ביום שני הבא, זה תלוי.
גדעון סער: בדרך כלל אני משתדל לא להעלות דברים כדי שהם ייפלו, אני מעדיף שהדברים יעברו, אבל אנחנו צריכים רוב מיוחס, לא רק רוב.
גדעון סער: אנחנו צריכים - אחד, שיהיה רוב ושתיים, מכיוון שזו הצעת חוק תקציבית והממשלה בשלב זה מתנגדת, שיהיו למעלה מ-50 תומכים נוכחים מצביעים באולם.
גדעון סער: ביחד זה לא קל.
גדעון סער: עשינו את זה עם הארכת חופשת לידה, למרות שהאוצר התנגד, ואני מקווה שנצליח לעשות את זה גם פה.
גדעון סער: צריך ללמוד את המסמך שגב' אורלי אלמגור-לוטן הכינה וממנו לשאוב רעיונות מה ניתן לעשות.
גדעון סער: אני לא רוצה כרגע לשלוף דברים מהמותן, זה נושא מאוד מורכב.
גדעון סער: נדמה לי שבשוק הפרטי עדיף ליצור מודלים וולונטריים מאשר מודלים חקיקתיים, ולכן הערך של מה שאתן עושות, מכיוון שאסור לגלוש למצב שבו נעמיק את חוסר השוויון על ידי יצירת שני מסלולים של תעסוקה.
גדעון סער: לכן כאשר בא מעסיק ומקבל את הדבר הזה על עצמו, זה דבר הרבה יותר עם עוצמה בעיניי.
גדעון סער: יכול להיות שכאשר נלמד את הנושא, או חלק ממנו, נגיע למסקנה שצריך לעגן בחקיקה.
גדעון סער: צריך לראות את הדברים וגם ללמוד מהניסיון של מדינות אחרות, איך זה עבד שם בפועל.
גדעון סער: לא רק מה החוק, שזה חשוב, אלא מה היו התוצאות של החקיקה.
גדעון סער: עכשיו שלוש הודעות.
גדעון סער: אחת, כניסה ליציע המיוחד בדיון של המליאה בחוקים ובדיון המיוחד היום בנושא יום האישה הבינלאומי.
גדעון סער: יש לנו מספר חוקים שאנחנו מעבירים כפי שציינתי.
גדעון סער: מי שרוצה להשתתף ויכולה להישאר, צריכה להירשם אצל אריאלה והיא תסדיר את הכניסה ליציע המיוחד.
גדעון סער: שתיים, אני מזכיר עוד פעם את התערוכה של נשות חורפיש, כאן בחוץ, בסמוך לאולם.
גדעון סער: ובאמת אני מודה לכולן על המחמאות, בשבוע הבא אני נפרד, ביום שלישי, אז אני רוצה להתייחס וגם להודות לכל מי שנמצאת כאן על שיתוף הפעולה במשך כל התקופה, אז את זה נעשה כבר בשבוע הבאה.
גדעון סער: תודה לכולכן.
ליה שמטוב: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
ליה שמטוב: בשבילי זו ישיבה ראשונה בניהולי, ונושא הדיון של היום, זה מאבק הסמכויות בהליכי גירושין והפגיעה בנשים.
ליה שמטוב: על השולחנות מונח מסמך של המ.מ.מ, שמציג את הנתונים על תיקי הגירושין, כמו כן מונחת עמדה של קואליציית "עיקר" שהם יזמו את הישיבה, ואני מברכת את חברת הכנסת אורית נוקד.
ליה שמטוב: המצב בו נמצאות היום נשים מביא לכך שכמו שנאמר בבית משפט, נגרמת להם פגיעה בזכות להתחתן ובזכות להוליד ילדים, פגיעה בזכות להנאה מינית, בדידות חברתית, פגיעה במוניטין, פגיעה באוטונומיה, בושת, סבל, כאב והשפלה.
ליה שמטוב: הוועדה רואה לנכון לדון בנושא כי זה נושא חשוב מאוד ולבחון פתרונות מעשיים, כדי לצמצם את הפגיעה בנשים וכך להעלות את הנושא על סדר היום.
ליה שמטוב: בפתח הישיבה, אני פונה אלייך חברת הכנסת נוקד, האם את רוצה לומר משהו לפני שאנחנו ניתן את זכות הדיבור לכל הארגונים?
אורית נוקד: אני דווקא מעדיפה קצת לשמוע, ואחר כך אתייחס.
ליה שמטוב: רשות הדיבור לרובין שיימס, מנכ"ל קואליציית עיקר.
רובין שיימס: אני רוצה לברך קודם כל את יושבת ראש הוועדה על המינוי שלה, ואני מאוד מודה לה על הישיבה היום.
רובין שיימס: ביקשנו את הישיבה היום גם כי הנושא חשוב וגם כי השבוע מתקיים "יום העגונה הבינלאומי", ואני חושבת שמאוד חשוב להעלות את הנושא דווקא בשבוע הזה.
רובין שיימס: אני רוצה לספר לך בקצרה על הקואליציה, כאשר חלק גדול מהיושבים סביב לשולחן הם מהארגונים שהם חברי הקואליציה.
רובין שיימס: הקואליציה מורכבת מ- 27 ארגונים, לא רק ארגוני נשים, גם ארגונים חברתיים וגם מרכזים אקדמאיים והיא הוקמה בערך לפני כ- 16 שנה והכוונה שלה היא למצוא ולעודד פתרונות לעגונות ולמסורבות הגט במסגרת ההלכה.
רובין שיימס: חלק מהמאמצים שלנו מופנים גם אל בתי הדין בעניין הנושאים שבטיפולם, וגם לכנסת שאנחנו מאמינים שיש גם פתרונות שאפשר לקדם במסגרת הכנסת, ועליהם אנחנו נתמקד יותר בדיון היום, כי עם הרבנים זה תחום הלכתי שאנחנו לא נכנסים בו במסגרת הזאת.
רובין שיימס: יושבים פה נציגים מארגונים שהם ארגוני נשים גדולים כמו נעמ"ת וויצ"ו וגם ארגונים יותר קטנים.
רובין שיימס: והמטרה של יום העגונה זה לעורר את המודעות בכלל לנושא ולכך שקיימים לדעתנו פתרונות במסגרת ההלכה וגם במסגרת חקיקתית שיכולים לסייע לעניין.
רובין שיימס: אחד מהדברים זה על הכנסת יש חוק יחסי ממון שאנחנו מאוד מנסים לקדם, שכבר עבר קריאה ראשונה וגם עבר את ועדת חוק, חוקה ומשפט, והיום הוא מונח על שולחן הכנסת להצבעה וזה פשוט לא מגיע להצבעה בגלל אילוצים פוליטיים כנראה וגם האנשים ממשיכים לסבול לשם כך.
רובין שיימס: אנחנו עורכים גם מצעד השבוע, כדי לעורר את המודעות הציבורית לנושא.
רובין שיימס: אנחנו יודעים שיש כל מיני ויכוחים על מספרים ואני תמיד אוהבת לפתוח בנושא שאנחנו לא אוהבים להתייחס לנושא של מספרים, כי מצידנו אם אישה נכנסת למערכת נישואין וגם גבר דרך אגב, מרצונם החופשי, אנחנו גם רוצים שתהיה דרך שהם גם יוכלו לצאת ממנה מרצונם החופשי ואנחנו מאמינים שיש דרכים כאלה.
רובין שיימס: יושבת ראש הוועדה המשפטית שלנו עורכת דין בת שבע שרמן שני, מתראיינת לרדיו ברגעים אלה, היא תיכנס בהמשך, ולכן הייתי מציעה שהדוברת הבאה תוכל להמשיך.
רובין שיימס: אני הייתי מאוד שמחה להעניק לך תיק שאנחנו הוצאנו לרגל יום העגונה, שזה תיק ידידותי לסביבה שנעשה על ידי אנשים עם מוגבלויות במפעל המשקם בדרום הארץ, להשתמש בו במקום פלסטיק, שכך מנסים גם לעזור לירוק שבנו.
רובין שיימס: שוב, תודה רבה.
ליה שמטוב: עורכת דין בתיה כהנא דרור, בבקשה.
בתיה כהנא- דרור: תודה, אני מארגון "מבוי סתום", ואני חושבת שהיה מן הראוי כן להתחיל פה בעניין העמדה, כדי לדבר על מכלול הדברים.
בתיה כהנא- דרור: אני רוצה לדבר רק על פן אחד, אני רוצה לדבר על הצעת החוק של הרחבת סמכות שיפוט בתי דין רבניים שמרחפת מעל לראשנו.
בתיה כהנא- דרור: מדובר בהצעת חוק ממשלתית ובמקביל שש הצעות חוק פרטיות בנושא.
בתיה כהנא- דרור: כרגע ההצעה מוקפאת בגלל שהרצוג משך את זה בחזרה.
בתיה כהנא- דרור: אני לא ארחיב בעניין, וכרגע אנחנו במצב של הקפאה, אבל זה יכול, זה מרחף מעל לראשנו וזה יכול כל יום לחזור, אנחנו יודעים שזה בהסכם הקואליציוני.
בתיה כהנא- דרור: אנחנו רואים בחומרה רבה את הצעת החוק הזאת, אנחנו חושבים שערכאה שנכשלה בתפקידה ולא ממלאה את התפקיד שאותו שהיא צריכה לעשות, לסייע לנשים בקבלת הגט, לא יכולה לקבל הרחבת סמכויות בכל עניין, גם לא בעניינים אזרחיים.
בתיה כהנא- דרור: ערכאה שעניין הפליית הנשים היא חלק מתפיסת עולמה, לא יכולה לקבל סמכויות גם בעניינים אזרחים.
בתיה כהנא- דרור: הטיעון הזה שמדובר פה על הסכמה ומדובר פה באנשים מבוגרים הוא טיעון בעייתי מאוד, אתם יודעים שגם נשים מוכות שנכנסות למסגרת נישואין, הן נכנסות לזה בהתחלה בהסכמה.
בתיה כהנא- דרור: חובתנו, חובת הוועדה, חובת המדינה וחובת הכנסת, היא להגן על אוכלוסיות.
בתיה כהנא- דרור: אנחנו יודעים שהפגיעה פה היא לא רק בנשים, כמובן שעניינה של הוועדה הזאת זה פגיעות שונות בנשים, אבל החוק הזה פוגע בכל האוכלוסיות החלשות בחברה, אם זה מיעוטים וכל האוכלוסיות.
בתיה כהנא- דרור: אני לא ראיתי שהוועדה פה נרתמה לעניין, אני כבר בנובמבר האחרות פניתי לוועדה לקיים דיון חרום בעניין הרחבת סמכות שיפוט, אני גם הפעלתי חברי כנסת לעניין הזה ואיך שהוא, באמת שעברה הצעת החוק וארגוני התעוררו ומפלגת העבודה התנגדה, עד אז לא היה עיסוק בכלל בעניין הזה למרות שזה מאז חתימת ההסכם הקואליציוני זה מרחף מעל לראשנו.
בתיה כהנא- דרור: למי שלא מבין אולי, מדובר פה במהפכה שיפוטית של ממש, זאת אומרת מדובר פה בשתי ערכאות מקבילות, ערכאה דתית וערכאה אזרחית, תהיינה פה שתי ערכאות מקבילות כאשר רק בג"צ זאת תהיה האפשרות היחידה לערעור, כל ערעור יעלה לבית הדין הרבני הגדול.
בתיה כהנא- דרור: אני לא חושבת שהכנסת בינתיים, עד היום, הכנסת לא עשתה כמעט דבר עם העניין הזה, ולא הוועדה הזאת.
בתיה כהנא- דרור: זה ממש עומד פה על פתחנו, זה אולי הדבר הכי קריטי כרגע, אני חושבת, שהוועדה אמורה לעסוק בזה.
בתיה כהנא- דרור: מדברים על הסכמה, מדברים על אפשרות פניה לבג"צ ואתם יודעים שנשים לא פונות על כל דבר לבג"צ.
בתיה כהנא- דרור: זאת אומרת אם מדובר בערכאה שלא מכירה בזכותה של האישה, שלא פתרה את הבעיה שאישה לא יכולה לתת עדות, אני לא מבינה איך אפשר לתת להם סמכויות בענייני ממונות או בענייני רכוש כשבע
בתיה כהנא- דרור: צם על פי תפיסת עולמם אישה לא יכולה להעיד.
בתיה כהנא- דרור: נכון שיש לזה כל מיני סוגי פתרונות מסוימים בענייני גירושין.
בתיה כהנא- דרור: מניסיוננו, הצעת החוק הזאת אנחנו גם בוחנים אותה בעיניים פרקטיות, ואנחנו יודעים שמעולם בתי הדין הרבניים, החוק לא היווה עבורם גבול, ואנחנו יודעים שתהיה פה גריפת סמכויות.
בתיה כהנא- דרור: וגם העניין שתהיה התניית סמכויות רק לאחר מתן הגט, אנחנו לא רואים בזה גבול שהדיינים ובתי הדין לא יעברו אותו.
בתיה כהנא- דרור: זאת אומרת, זה ברור לנו כמו שהעניינים מתנהלים עד היום, כמו שהבוררות שנעשתה עד היום לא הייתה מתוקף החוק, ברור לנו שגם בעניין הזה תהיה כל הזמן הסמכות, יהיה אילוץ של הצד השני לקבל את הסמכות וכל הזמן בית הדין ירחיב את הסמכויות וההסכמה לא תהיה הסכמה.
בתיה כהנא- דרור: תודה רבה.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את חברת הכנסת סופה לנדבר שהצטרפה לדיון.
סופה לנדבר: אני רוצה לברך אותך ולאחל לך הצלחה בתפקיד החדש.
ליה שמטוב: אורית בבקשה.
אורית נוקד: אני כמובן רוצה לברך אותך ולאחל הרבה הצלחה, לפחות כמו לקודמך בתפקיד.
אורית נוקד: ואני רוצה לומר לכם שמחר, באמת יום לפני היום שמצוין כיום העגונות ומסורבות הגט, אני החלטתי לעלות להצבעה את הצעת החוק שכבר הנחתי עוד בכנסת הקודמת וחזרתי והנחתי שוב.
אורית נוקד: הצעת החוק שבאה לתת מענה לבעיית מסורבות הגט, אני יודעת שיש מחלוקת על המספר שלהן, אבל לא משנה בכלל המספר, משום שגם לפי ההלכה אני חושבת שכל אדם הוא עולם ומלואו.
אורית נוקד: הצעת החוק שאני מעלה, ואני בכוונה אומרת את זה היום כאן לפניכם משום שכמובן אני אצטרך את התמיכה שלכם ואת ההשפעה שלכם, כי אתם יודעים שמדובר פה בשינוי מצב שהרבנים לא, בלשון המעטה, לא מקבלים אותו.
אורית נוקד: אבל אני חושבת שדווקא הצעת החוק הזו, ואני אגיד בשני משפטים מה היא אומרת, היא אומרת שאם בית דין רבני נתן פסק דין סופי שבו הוא כופה על הבעל לתת גט והבעל לא עשה את זה, כי אז תוך שנה מהיום שניתן הצו יופקע כסף הקידושין.
אורית נוקד: לא מדובר פה על ביטול הנישואין אלא על הפקעת כסף הקידושין שהמשמעות היא בעצם שהאישה משוחררת.
אורית נוקד: אני חושבת שזאת דרך מאוד נכונה, היא אגב גם מחזקת לטעמי את מעמדו של בית הדין, כי מדובר פה רק במקרה שבית הדין פסק שעל הבעל לתת גט והוא לא עשה את זה, ובזמן שהוא לא עשה את זה, אז הרי האישה נשארת נשואה, היא לא מוכרת כחד הורית, נפגעות הזכויות שלה, היא לא יכולה כמובן ללדת ילדים כי אז הם יחשבו כממזרים.
אורית נוקד: חשוב מאוד, וכאן אני פונה אליך אדוני הרב, שתמצא סוף סוף הדרך היצירתית על מנת לסיים את המצב הזה שבו יש כל כך הרבה נשים שהן מסורבות גט.
ליה שמטוב: אורית, את באמת צודקת בדבריך וזאת פגיעה מתמשכת ובלתי נסבלת בציבור הנשים.
ליה שמטוב: ואישה שהיא מבקשת להתגרש, היא עשויה למצוא את עצמה לא רק מסורבת גט, היא גם יכולה להישאר ללא קורות מימון עצמאית, היא גם יכולה להישאר בלי כל רכוש, וזה לא פשוט.
ליה שמטוב: עורכת דין בת שבע בבקשה.
בת שבע שרמן-שני: שלום וברכה.
בת שבע שרמן-שני: אני רוצה למקד את הדיון במצב שקיים היום, מעבר לאיומים הנוספים על מצבן של נשים מסורבות גט ועגונות ששמענו עכשיו.
בת שבע שרמן-שני: המצב היום הוא שיש מאבק בעצם בין שתי סמכויות, בין סמכות בית הדין הרבני וסמכות בית המשפט לענייני משפחה, הדין הדתי והאזרחי ובמאבק הזה בין הסמכויות נשים נפגעות.
בת שבע שרמן-שני: נשים, מכוח היותן נשים נפגעות כבר בתחילת התהליך, כאשר בית הדין הדתי מקנה לגברים כוח הרבה יותר מאשר לנשים.
בת שבע שרמן-שני: ולכן נשים מסורבות גט ועגונות הן במצב יותר קשה מאשר גברים מסורבי גט, למרות שזה בעיה קשה הן לגברים והן לנשים.
בת שבע שרמן-שני: אבל מעבר לזה, גם בית הדין הרבני וגם בית המשפט, לצערנו, לקח לעצמו להילחם בערכאה השנייה והם עושים את זה על הגב של נשים וילדים.
בת שבע שרמן-שני: ונשים וילדים נופלים בעצם קורבן בריב הענקים הזה.
בת שבע שרמן-שני: בית המשפט לענייני משפחה לאחרונה החליט לנסות להביא לאיזה שהם חובות שוויוניות בין גברים לנשים כשהם לא לוקחים בחשבון שבעצם הזכויות הן לא שוויוניות.
בת שבע שרמן-שני: זאת אומרת, בית המשפט מנסה להחיל עכשיו את העניין של המזונות בצורה שוויונית הן על גברים והן על נשים, כאשר לא לוקחים בחשבון שעיקר הרכוש בדרך כלל בידי הגבר, האישה אין לה זכות ברכוש הזה עד ליום הגט, לבעל יש יכולת להתנות את מתן הגט ברכוש, הוא בדרך כלל זה שיש לו גם את הכוח בעניין הגט וגם את הכוח בעניין הרכוש, זו בעיה אחת.
בת שבע שרמן-שני: אותו דבר עולה היום עם עניין של משמורת, אם נשים במהלך גירושין היו צריכות להתמודד עם הרבה מאוד תנאים שהבעל היה יכול להתנות לצורך גט, היום גם העניין של משמרת ילדים יכול להיפתח עוד יותר.
בת שבע שרמן-שני: זה נכון שטובת ילד תמיד צריכה להיות לעיני הערכאה שדנה במשמרתו, אבל זה המצב שקיים היום, אין צורך לשנות את זה כדי לפתוח עוד חזית להילחם בה.
בת שבע שרמן-שני: החזית הקשה ביותר שבה נשים נפגעות היא בעצם המאבק של בית הדין הרבני בביתה משפט לענייני משפחה.
בת שבע שרמן-שני: בית הדין הרבני רואה את בית המשפט לענייני משפחה כעורך דין של האישה, ולכן הם לוקחים לעצמם את התפקיד להיות עורך דין של הבעל.
בת שבע שרמן-שני: בפסיקות שהגיעו אלינו של נשים שאנחנו מייצגות בארגון יד לאישה ומיוצגות על ידי ארגונים אחרים, אנחנו רואים פסיקה של בית הדין שהבעל יכול לעשות דין לעצמו, הוא לא חייב, אם בית המשפט פוסק למשל מזונות מדין מעוכבת, הבעל יכול לעשות דין לעצמו ולא לתת את הגט בתמורה לזה.
בת שבע שרמן-שני: הבעל גם יכול להתנות את זה כתנאי למתן הגט, זאת אומרת כל הפסיקה של בית המשפט לענייני משפחה בעצם תלויה ברצון הטוב של הבעל.
בת שבע שרמן-שני: כי ברגע שהאישה תבקש את הגט, הבעל יכול להגיד, נכון שבית המשפט לענייני משפחה פסק שמגיע לך חצי מהרכוש, ונכון שהוא פסק שהמזונות של הילדים הם בסך כך וכך, אבל בעצם אם את רוצה את הגט, תוותרי על זה.
בת שבע שרמן-שני: ובית הדין הרבני רואה בזה צדק לבעל, בעצם לא רק שהם לא מגנים את התופעה הזאת, אלא הם מקבלים אותה, הם חושבים שבדרך זו הבעל יכול להגן על עצמו מהעושק שנעשה בבית המשפט לענייני משפחה.
בת שבע שרמן-שני: הדבר הנוסף שאנחנו ראינו לאחרונה, זה שבית הדין הרבני פסק פיצוי לבעל סרבן גט, בעל שסרב לתת לאשתו גט הרבה מאוד שנים, בית הדין הרבני פסק שמגיע לו סכום נכבד מאוד של כסף, עשרות אלפי שקלים, מכיוון שהוא איבד את הזכות להיות נשוי לה.
בת שבע שרמן-שני: זה בעצם אומר, הוא איבד את הזכות להחזיק אותה אצלו.
בת שבע שרמן-שני: הנשק האחרון והחמור ביותר שאנחנו רואים שימוש בו על ידי בית הדין, הוא ביטול הגט.
בת שבע שרמן-שני: אם בית הדין רואה שהאישה פונה לבית המשפט במקרה שבית הדין חושב שאסור היה לה לפנות לבית המשפט, בית הדין בוחר לבטל לה את הגט, זה נשק חדש שלא עשו בו שימוש עד היום.
בת שבע שרמן-שני: ייתכן שבית הדין צודק בעמדה שלו שהיא לא הייתה צריכה לפנות לבית המשפט וייתכן שהוא טועה, ברגע שהדבר יבוא בפני בית המשפט, בית המשפט יחליט האם יש לו סמכות או אין לו סמכות לדון בזה.
בת שבע שרמן-שני: בית הדין הרבני מיוזמתו, עוד לפני שהעניין בא לשאלת הסמכות, בוחר לבטל לה את הגט, להשתמש בנשק שאנחנו טבענו את המטבע נשק יום הדין, ולבטל את הגט שלה.
בת שבע שרמן-שני: זאת אומרת שהעניינים שלה הם לעולם לא מסתיימים, המאבק הזה בין בית המשפט לבין בית הדין הרבני או בין בית הדין הרבני לבית המשפט, הוא מאבק שהוא יציר חוק, הוא יציר החקיקה של מדינת ישראל ואת זה אנחנו חייבים למנוע.
בת שבע שרמן-שני: אנחנו חייבים לדאוג שהדניים שיכהנו יכירו את החוק הישראלי, יכבדו את הערכאה השנייה.
בת שבע שרמן-שני: ואנחנו חייבים למצוא דרך להפסיק את מרוץ הסמכויות הזה.
בת שבע שרמן-שני: אם הדרך היחידה לעשות את זה יהיה על ידי הפרדת הסמכויות, זאת אומרת לקבוע שלבית הדין יש סמכויות מצומצמות הרבה יותר מאשר יש היום או שלבית המשפט יש סמכויות מצומצמות מאשר יש היום, זה הדרך שבה זה יהיה חייב להיעשות.
בת שבע שרמן-שני: המרוץ הזה, מרוץ הסמכויות שיש עליו ביקורת ענפה בפסיקה הפכה ממרוץ סמכויות לריב סמכויות שמי שנופל בין גלגלי השיניים של המאבק הזה הם נשים וילדים.
גלי עציון: אני חייבת לעבור לדיון בוועדת העבודה.
ליה שמטוב: את מנעמ"ת?
גלי עציון: כן, עורכת דין מנעמ"ת.
גלי עציון: אני רוצה להצטרף לדברי חברותי ולהזכיר משהו קטן ומאוד חשוב, במיוחד שכיום בוועדת החוקה דנים בנושא ייצוג הולם בכנסת.
גלי עציון: מעבר לכל הדברים, כן בהסכמה, לא בהסכמה, מדובר בערכאה שעל פי ההלכה יכולים להיות בה רק גברים.
גלי עציון: זאת אומרת שחושבים, שמדברים על הרחבת סמכויות או אפילו לא על הרחבת סמכויות, על ההתדיינות היום, זה ערכאה שיש בה רק שופטים ממין אחד, וזה צריך כבר מראש לקבוע את הגבולות של הגזרה וההתנהלות.
גלי עציון: אני אומרת,אי אפשר מצד אחד בכל המחוזות, בכל הגזרות לדבר על ייצוג הולם, לדבר על זה שנשים יש להן זכות לקחת חלק ובגזרה הזאת זה מראש ברור וידוע שיכולים להיות רק שופטים ממין אחד ועדיין בכלל לדבר על הרחבת סמכויות בנושא הזה, זה בלתי נסבל.
אליהו בן דהאן: אני אשתדל להתייחס לדוברות לפניי, ולהעיר כמה הערות.
אליהו בן דהאן: מדובר על נושא של הרחבת הסמכויות של בתי הדין הרבניים, אני רוצה קצת להבהיר את הנושא, נדמה לי שמדברים עליו ורוב האנשים לא מכירים אותו לעומק.
אליהו בן דהאן: מי שמעיין בהצעת החוק האחרונה שהוגשה, בנוסח האחרון שהוגש לוועדת שרים לחקיקה, אז רואה שיש גריעת סמכויות מבתי הדין הרבניים ולא הרחבת סמכויות.
אליהו בן דהאן: אני רוצה לומר מעבר לכך, ארגוני הנשים היו שותפות להצעת החוק והם נתנו את הסכמתם, צר לי שפתאום שהצעת החוק עמדה על הפרק אז הם חזרו בהם מהסכמתם.
אליהו בן דהאן: ההסכמה הזאת ניתנה, הם עברו על החוק, עברו על הנוסח שלו והסכימו עליו ואף אחד לא חייב אותם.
אורית נוקד: כיוון שאני ישבתי בוועדה שהסכימה - - -
אליהו בן דהאן: אני לא הפרעתי לאף אחד.
ליה שמטוב: תיתנו בבקשה לרב לדבר, ואחר כך נתייחס.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את חברת הכנסת רונית תירוש שהצטרפה אלינו.
רונית תירוש: יש לנו כאן אורחים, תושבי שדרות שבאו קצת לראות את עבודת הפרלמנט.
אליהו בן דהאן: הנוסח האחרון של הצעת החוק, עוסק בגריעת סמכויות של בתי הדין הרבניים בנושא הסכמי גירושין.
אליהו בן דהאן: הדבר היחיד שמחזירים את המצב לקדמותו, זה נושא של בוררויות שאיננו נוגע לנשים בכלל, זה מדובר, זה בוררות אזרחית בין שני גברים, הוא לא קשור בכלל לענייני נשים.
אליהו בן דהאן: דווקא בענייני נשים, בתי הדין הרבניים קיבלו על עצמם סייגים שלא היו קיימים קודם לפני הבג"צ של סימה אמיר ופסק הדין של השופטת פרוקציה.
אליהו בן דהאן: נאמר פה שנשים אינן מעידות, אני ממליץ לגברתי ולכל חברות הכנסת וגם לארגוני הנשים, יום יום, רבותי יום יום, אין הרכב דיונים שבו לא מופיעות נשים כמעידות בבתי הדין הרבניים, זהו שקר שלא קיים.
אליהו בן דהאן: כל אישה שמוזמנת לבית הדין הרבני, היא יכולה להעיד במידע ונשים מעידות יום יום בבתי הדין הרבניים.
אליהו בן דהאן: לגבי הצעת החוק של חברת הכנסת נוקד, היו לנו כמה דיונים וכפי שהיא יודעת, זה לא המגרש שלי, אני לא פוסק ואני לא הדמות ההלכתית שאמורה להכריע בעניין הזה.
אליהו בן דהאן: נדמה לי שחברת הכנסת נוקד ישבה עם הרב הראשי לישראל, מה לעשות, לדעת הרב הראשי לישראל, הצעת החוק הזאת איננה תואמת את ההלכה, וכל דבר שאיננו תואם את ההלכה אנחנו לא יכולים להסכים עליו.
אליהו בן דהאן: כך שזה בוודאי לא במגרש שלי.
אליהו בן דהאן: נאמר פה על ידי עורכת דין בת שבע שרמן-שני, שמאבק הסמכויות הוא הדבר שהיום מפריע למערכת היחסים בין בתי הדין לבתי המשפט ובעיקר מי שסובל מכך זה נשים.
אליהו בן דהאן: אני מצטער, זוהי אמירה שאין הרבה אחריה מן האמת, דווקא בשנים האחרונות מאבק הסמכויות הולך ומצטמצם.
אליהו בן דהאן: יש פסק דין של בג"צ, פסק דין פלמן, שצמצם מאוד, אני אומר את זה במלוא האחריות, צמצם מאוד את מאבק הסמכויות בין בתי הדין לבתי המשפט.
אליהו בן דהאן: זה הפך להיות מאבק בין פסיקה מיהי המערכת שפוסקת יותר מהר.
אליהו בן דהאן: זה נכון, לפעמים זה לא נעים, פתאום מתברר שבתי הדין הרבניים פוסקים הרבה יותר מהר מבתי המשפט וזאת האמת.
אליהו בן דהאן: וכיוון שבתי הדין פוסקים הרבה יותר מהר מבתי המשפט, אז הסמכות עוברת לבתי הדין.
אליהו בן דהאן: אז אולי זה לא נעים, אבל זה פסק דין של בג"צ וכולנו אוהבים להאדיר ולפאר את בג"צ, אז בבקשה, בואו נלך לאורו של בג"צ, זה פסק הדין של בג"צ, הוא קבע שהמערכת שבה יינתן פסק הדין הראשון בנושא הסמכויות, הערכאה השנייה צריכה לכבד את פסק הדין הזה וכך הדברים נעשים.
רונית תירוש: אני רוצה לשאול כבודו, אם מערכת המשפט של בתי הדין הרבניים היא כל כך זריזה, מדוע העצה הראשונה שאישה שנמצאת לקראת הליך גירושין, העצה הראשונה שהיא מקבלת, זה רוצי תפתחי תיק בבית הדין האזרחי, בבית משפט לענייני משפחה ושהוא יהיה הראשון מפני שכנראה שם הדברים מתנהלים אחרת, זה פשוט עומד בסתירה למה שאתה אומר.
אליהו בן דהאן: קודם כל אני מציע לך גברתי לקרוא, יש פה נתונים, נייר עמדה שהכינה הלשכה של הכנסת וזה נתונים של 2005.
אליהו בן דהאן: אני אומר לך באחריות מלאה, אם היה מצטרף פה נתונים של 2007, היית רואה נתונים עוד יותר טובים של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן דהאן: הנתונים הם ברורים לחלוטין, בתי הדין הרבניים, פסקי הדין, ניתנים יותר מהר מבתי המשפט למשפחה ברוב התחומים, את יכולה לבדוק את זה לעומק, ואני אמרתי זה נתונים של 2005, ב- 2007 הנתונים עוד יותר טובים ואנחנו מקדימים את בתי המשפט למשפחה הרבה יותר.
אליהו בן דהאן: לצערנו הרב, האמירה הפופוליסטית הזאת, "תרוצו לבתי המשפט", היא אמירה שלצערי בהרבה מאוד מקרים פוגעת בנשים.
אליהו בן דהאן: אני ממליץ לך גברתי לשאול את עורכי הדין הגדולים והחשובים בתחום ענייני המשפחה, אני יכול להזכיר את בני דוליכיה, את גברת צילה פינק, ועוד עורכי דין רבים שהתראיינו בחודשים האחרונים, בשבועות האחרונים בכלי התקשורת ואמרו את זה במפורש, רבותי, מי שאומר ללקוחה שלו תרוצו לבתי המשפט מטעה אותה וגורם לה נזק.
אליהו בן דהאן: אנחנו ממליצים, עורכי הדין הגדולים, ברוב המקרים, לבחון את הנושא לגופו ובהרבה מאוד מקרים אנחנו ממליצים ללקוחות שלנו, תרוצו לבתי הדין, מי שיגן עליכם זה דווקא בתי הדין ולא בתי המשפט.
אליהו בן דהאן: ואני מציע, גברתי, לא לומר אמירות שלא נבדקו לעומק.
אליהו בן דהאן: כדאי לבחון את הנושא, לשאול את עורכי הדין הגדולים בתחום המשפחה, ותראי שהאמירה הזאת היא מאוד לא מדויקת ומאוד לא נכונה ומביאה נזק במקרים רבים לנשים.
אליהו בן דהאן: הזכירה עורכת דין בת שבע, את נושא של פסק דין ופיצוי לבעל.
אליהו בן דהאן: מדובר בפסק דין אחד, בכל שנה יש למעלה מ-8000 תיקים בבתי הדין הרבניים, זאת אומרת רק בחמש שנים האחרונות, זה ארבעים אלף.
אליהו בן דהאן: אז מארבעים אלף תיקים ניתן פסק דין אחד, אחד בלבד.
אליהו בן דהאן: רבותי, בואו ניקח את הפרופורציה, על מה אנחנו מדברים, נהיה פה איזה שהוא מערכת, המערכת הזאת נותנת פיצוי לבעל, במקרה אחד מתוך ארבעים אלף מקרים, תזכרו את הפרופורציה.
אליהו בן דהאן: , באותו מקרה, האישה הגישה בג"צ, אם זה כל כך פשוט שבית הדין הרבני טעה, למה בג"צ לא פסק לטובתה?
אליהו בן דהאן: למה בג"צ מעכב את פסק דינו?
אליהו בן דהאן: ההפך, אני אגיד לכם יותר מזה, פסק הדין, מי שהיה בדיון בבג"צ, בג"צ נטה להצדיק את בתי הדין הרבניים בפסק הדין הזה ולא הייתה אישה העותרת.
אליהו בן דהאן: אבל זה לא נעים נכון?
אליהו בן דהאן: שבג"צ פוסק לטובת בתי הדין הרבניים, כמובן לא מזכירים את זה.
אליהו בן דהאן: אז אני מזכיר לכם מדובר בפסק דין אחד בודד שהוגש עליו בג"צ ובג"צ נוטה להצדיק את בתי הדין הרבניים.
אליהו בן דהאן: יותר מזה רבותי, מדברים פה על ערכאה בתי הדין הרבניים כביכול זאת הערכאה הכי גרועה בעולם, בשנת 2007 בלבד, הוגשו קרוב לשמונים עתירות נגד בתי הדין הרבניים לבג"צ, אתם יודעים מה התוצאות רבותי?
אליהו בן דהאן: ב- 97% העתירות נדחו, 97% מכל העתירות נגד בתי הדין הרבניים נדחו, אני אומר לכם באחריות מלאה, אין גוף ממשלתי אחד, אני אומר את זה פה לכנסת, אני אשמח אם תתקנו אותי, אין גוף ממשלתי אחד שהוגשו נגדו כל כך הרבה עתירות ויש לו כזה נתון מוצלח, אין שום גוף, גם לא בתי משפט, בוודאי לא גופים אחרים ממשלתיים.
אליהו בן דהאן: אז תזכרו טוב, אם בתי הדין היו כל כך גרועים, 97% מהעתירות נגדם לא היו נדחות, אז קצת את הפרופורציה רבותי תזכרו, תרדו קצת מהאמירות המכלילות הללו.
רונית תירוש: רק שתדע, שבג"צ בדרך כלל דוחה עתירות מטעמים טכניים ולא מטעמים---
אליהו בן דהאן: לא גברתי, פתאום בג"צ לא טוב, הוא לא נחמד, הוא לא נעים, פתאום בג"צ זה גוף לא בסדר.
אליהו בן דהאן: נאמרה פה אמירה, יש כל כך הרבה מסורבות גט, אני רוצה לומר רבותי, קודם כל תסתכלו על הנתונים, הנתונים לפניכם, אני מזכיר, זה נתונים של הכנסת, לא שלי, וזה נתונים של 2005, בלי 2006, בלי 2007.
אליהו בן דהאן: אנחנו עשינו בדיקה, מחקר מדויק, אני רוצה שתדעו רבותי, כל תביעת גירושין מעל שנתיים, כל תיק מעל שנתיים, נכנס לקטגוריה של מסורבת גט, את האמת קשה לשמוע, כואב להם, פתאום אומרים להם את האמת בפנים.
אליהו בן דהאן: אתן רצות כל הזמן למקומות שבהם אני לא נמצא, ונוח לכם לומר את האמירות שלכם בלי לשמוע תגובת הצד השני, יש לי ברוך השם פה התדיינות, תקשיבו בסבלנות וכדאי לכם לשמוע את האמת.