GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: הערת אגב לנושא הזה - זה באמת נושא של כסף קטן.
גדעון סער: אם מסתכלים בנתונים שהוגשו לנו, אפשר לראות שהתקציב גדל בקדנציה הקודמת.
גדעון סער: הייתי גם מעורב בזה כיושב-ראש קואליציה.
גדעון סער: בשנה האחרונה היה תקציב שהוא קרוב לששה מיליוני שקלים.
מרית דנון: עם התוספות.
דוברת: עם העודפים.
גדעון סער: עם העודפים.
מרים שכטר: אבל, זה לא בבסיס התקציב.
גדעון סער: בהיר את הנקודה הזאת אם לא הצלחתי לעשות זאת בישיבה קודמת.
גדעון סער: על מנת לכלול זאת בבסיס התקציב, זה בתוך הממשלה.
גדעון סער: אני מוכן לפנות, אבל נראה לי שכדאי שאתן תתנו לנו את הסימן מתי אתן חושבות שאנו צריכים להתערב.
גדעון סער: אני חושב שקודם כל אתן צריכות לעשות זאת בתוך משרד ראש הממשלה, ואם לא תצליחו - נעשה זאת.
גדעון סער: אם לא - אני מודיע שאני מתכוון להגיש הסתייגות יחד עם חברות אחרות או שהן יגישו ואני אצטרף אליהן.
גדעון סער: בעניין זה אני ממש אינדיפרנטי מי יעשה זאת, והעיקר שזה יגדל.
גדעון סער: משמעותו המעשית של התקציב הזה היא שאין תקציב לפעולות.
גדעון סער: אי-אפשר לקיים תקציב לפעולות בדבר הזה.
קולט אביטל: האם החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן, כשהעבירה אותו, לא תוקצב?
מרית דנון: עדיין לא, כי הוא לא עבר.
גדעון סער: החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן - סיימנו את הכנתו לקריאה ראשונה.
גדעון סער: אישרנו אותו פה לפני שבוע לקריאה ראשונה, והוא יעלה לקריאה ראשונה.
קולט אביטל: אם כך, צריך לצרף תקציב לחוק הזה, כי החוק הזה גורר אחריו תקציב.
נאדיה חילו: זה מצריך אתכם להתארגן וליישם את זה.
גדעון סער: יכול להיות שבהחלט נעשה את זה בקריאה שניה ובקריאה שלישית.
קולט אביטל: יכול להיות שהחוק עצמו צריך להיות מתוקצב, ואז זו תהיה גם תוספת.
מאירה בסוק: ואז, הממשלה ממשלה תתנגד כמובן.
גדעון סער: יכול להיות שתהיה הוראה מנדטורית בתוך זה.
קולט אביטל: אם אני יודעת, אז יתנו לחברת-הכנסת עמירה דותן להעביר את החוק.
נאדיה חילו: שאלה לגבי הסעיפים - איך את מסבירה את זה שכל השנים קיבלתם מהעודפים והשנה לא היה?
נאדיה חילו: מה היה ההסבר שלהם?
מרי חיידר: שאלתי, וההסבר הוא שכל הכספים שהם עודפים הולכים על המלחמה שהיתה בשנה שעברה.
מרי חיידר: אין עודפים במשרד ראש הממשלה.
מרי חיידר: הבנתי שזה כך בכל המשרדים.
נאדיה חילו: האם זו החלטה גורפת?
מרי חיידר: אנו מבקשים שלושה מיליוני שקלים תקציב.
נאדיה חילו: היושב-ראש גדעון סער, יש לי הצעה.
נאדיה חילו: על אף שהם ינהלו את המאבק שלהם במשרד ראש הממשלה ויגידו מתי בעצם ייצאו, אני חושבת שאפשר להוציא מכתב מהוועדה בנושא העודפים.
גדעון סער: אני אוציא.
גדעון סער: דלית אזולאי, תכיני לי מכתב לראש הממשלה ולשר האוצר.
קולט אביטל: אף אחד לא קיבל עודפים.
נאדיה חילו: אבל, אפשר להגיד להחריג את זה פשוט.
נאדיה חילו: אפשר לעשות זאת במכתב בלי קשר לעבודה שלכם.
קולט אביטל: אני חושבת שלא כדאי, כי השנה התקציבית הזאת עומדת להיגמר.
נאדיה חילו: הם חיים מזה בשנה הבאה.
דוברת: זה הזמן.
מרים שכטר: אני, למשל, חיה מספטמבר לדצמבר.
נאדיה חילו: אני יודעת.
נאדיה חילו: הם חיים מזה.
גדעון סער: ייצא מכתב שיתייחס גם ל-2007 וגם לתקציב 2008.
ציפי נחשון-גליק: אבל, היינו רוצות שזה יהיה לא רק מהעודפים אלא גם שזה יהיה בסיס התקציב.
גדעון סער: 2008 - לבסיס התקציב, ו-2007 - מהעודפים.
גדעון סער: עורכת הדין מאירה בסוק מנעמ"ת, בבקשה.
גדעון סער: אחריה ציפי נחשון-גליק ממשרד הרווחה, וטלילה שחל-רוזנפלד מנציבות שירות המדינה.
מאירה בסוק: ברצוני להתייחס פה לשתי הערות, ואחת היא בנושא יישום חוק קבלני כוח-אדם וכו'.
מאירה בסוק: אינני יודעת אם כולם שמים לב לעניין הזה, אבל המדינה התחילה לצאת מהנושא של קבלני כוח-אדם ועברה לעמותות.
נאדיה חילו: זה נקרא: רפורמות.
מאירה בסוק: זה כאילו רפורמות.
מאירה בסוק: מה המדינה עושה?
מאירה בסוק: היא מעסיקה בעיקר נשים בתוך עמותה.
מאירה בסוק: משרד החינוך, למשל, מקים, נניח, עמותה למורות בנתניה.
מאירה בסוק: היא נותנת כסף לעמותה, והעמותה מעסיקה את המורות.
מאירה בסוק: פעם אלה היו רק צווארון כחול, והיום אלה עמותות.
קולט אביטל: האם העמותה לוקחת כסף בדרך?
מאירה בסוק: העמותה משלמת למורות בלי תנאים ובלי שום דבר.
מאירה בסוק: מעסיקים אותן 9 או 10 חודשים, מפטרים וממשיכים.
מאירה בסוק: הגיעה אלי רופאת שיניים בעמותה של עיריית ירושלים.
גדעון סער: אני חייב להגיד שלא שמעתי על זה.
גדעון סער: זו פעם ראשונה שאני שומע על נושא העמותות.
מאירה בסוק: זו עכשיו השיטה החדשה.
מאירה בסוק: ראיתי זאת היום או אתמול בעיתון "הארץ" שכאילו גילו את זה.
קולט אביטל: מי עומד בראש העמותה?
מאירה בסוק: המשרד, משרדי ממשלה.
מאירה בסוק: למשל, לגבי עובדים סוציאליים זה עמותה.
מאירה בסוק: זה מה שקורה היום.
מאירה בסוק: משום שעל קבלני כוח-אדם יש עכשיו יותר שליטה, פורצים את הדרך למקום אחר.
מאירה בסוק: אני אומרת לךָ את זה מידע אישי.
מאירה בסוק: למשל הגיעה אלי מורה שעובדת בבית-ספר "רנה קאסן", ועליך לחשוב שהיא מורה בארגון המורים.
מאירה בסוק: לא, אין לה זכויות ואין לה כלום.
מאירה בסוק: היא עובדת בתור עמותה, ומתוך העמותה היא עובדת בבית-הספר.
מאירה בסוק: זו השיטה.
רחל שגיא: אלה הרשויות המקומיות.
מאירה בסוק: לא נראה לכם?
מאירה בסוק: - לא נראה לכם.
מאירה בסוק: אלה עיריות ומשרדי ממשלה.
מאירה בסוק: אני מדברת על מקרים.
נאדיה חילו: מה שהיא אומרת נכון.
נאדיה חילו: ארגון העובדים הסוציאליים קיים ישיבה על כך.
נאדיה חילו: מקבלים שכר דרך העמותות.
מאירה בסוק: תבדקו.
מאירה בסוק: אנו העלינו זאת.
מאירה בסוק: העליתי זאת בוועדה.
מאירה בסוק: יש את הסיפור של קבלני כוח-אדם ופיטורים בהריון ורוצים לעשות איזה שהוא חוק, ואת הנושא של העמותות זה לא כולל כי עכשיו עמותות היא השיטה.
מאירה בסוק: אולי לא קוראים לזה "עמותות" אלא משהו אחר, אבל יש את זה.
מאירה בסוק: זו השיטה החדשה עכשיו שבה המדינה מתפעלת.
קולט אביטל: האם יש לוועדה יועצת משפטית?
קולט אביטל: האם היא פה?
מאירה בסוק: תבדקו זאת.
מאירה בסוק: אני מכירה זאת מידע אישי, ולא המצאתי את זה.
נאדיה חילו: אני מכירה את זה מנושא העובדים הסוציאליים.
טלילה שחל-רוזנפלד: אלה רשויות מקומיות.
מאירה בסוק: אני מכירה את זה.
מאירה בסוק: הגיעו אלי מורות ורופאות שיניים.
מאירה בסוק: הן לא עובדות משרד החינוך והן גם לא עובדות העירייה.
מאירה בסוק: הן עובדות של עמותה.
מאירה בסוק: הן לא שייכות לשום מקום.
דוברת: איפה זה מופיע היום בעיתונות?
מאירה בסוק: ראיתי זאת היום או אתמול, ואני כבר לא זוכרת.
מאירה בסוק: רותי סיני כתבה זאת.
מאירה בסוק: שראיתי זאת, אמרתי לעצמי: "ראיתי זאת כבר לפני שנה".
מאירה בסוק: זו היתה הערה ראשונה.
גדעון סער: הדיון קצת מתבדר.
מאירה בסוק: הערה שניה היא אולי הערה קצת יותר צינית.
מאירה בסוק: אני מרגישה שנושא מס בריאות - למשרד האוצר יש שיטות מעניינות, שאינני צריכה לספר זאת לחברי-הכנסת, שמכניסים עזר שכולנו יודעים שאין שום סיכוי שהיא תתקבל, וכולם נלחמים על העז הזאת.
מאירה בסוק: ואז, לאט מכניסים דברים אחרים.
מאירה בסוק: ואז, שנה אחרי זה מכניסים שוב את העז, ובעוד חמש שנים העז הזאת תיכנס.
מאירה בסוק: בשנה הראשונה, אנו עומדים ומסתכלים ואומרים "וואי, וואי, וואי".
מאירה בסוק: הדברים האחרים ייכנסו.
מאירה בסוק: יושב-ראש הוועדה, למשל לגבי חופשת הלידה, שזו באמת הצלחה יוצאת מן הכלל, ואני חושבת שזו באמת אחת ההצלחות הגדולות שלך, איך הם יוציאו את הכסף הזה?
מאירה בסוק: בשיטות האחרות.
מאירה בסוק: הם לא יבטלו את זה כי לגבי זה כולם עמדו דום.
גדעון סער: אני חייב להגיד שהייתי מאד מרוצה שההצעה של חוק ההסדרים כללה ביטול של חוקים פרטיים כמו חוק הפוליו ואחרים.
גדעון סער: אינני יודע איך חברת-הכנסת שלי יחימוביץ השיגה זאת קודם, אבל היא קיבלה ואמרתי לה "תבדקי", וזה לא נכלל.
גדעון סער: יובל יעקבי, תסביר למה גיליתם את הרחמים האלה, למרות שאינני ממליץ לכם לעשות זאת אי פעם בעתיד.
מאירה בסוק: בסדר, אז לוקחים ממס בריאות, ממסים אחרים.
מאירה בסוק: מה הבעיה?
מאירה בסוק: אלה שתי הערותי בשלב זה.
נאדיה חילו: הערה לגבי דברי מאירה בסוק - נושא העמותות מאד מוכר לי, ואני גם חברה במרכז איגוד העובדים הסוציאליים.
נאדיה חילו: אני יודעת שהיום הולכת ומתרחבת האוכלוסיה המקצועית שם, והאיגוד קיים דיון מרוב שהגיעו אליו תלונות על העניין הזה לגבי פערים גדולים מאד בתנאים ובשכר ולפעמים זה 30%-40%, וכאילו כל ההסכם הקיבוצי לא מיושם והאוכלוסיה מצד שני הולכת ומתרחבת והיום כמעט 30% עובדים דרך עמותות.
נאדיה חילו: חשתי זאת על בשרי לא מזמן.
נאדיה חילו: גם בתי עובדת סוציאלית והיא עברה לעבוד דרך עמותה, ונדהמתי כשראיתי את התנאים.
נאדיה חילו: היא פנתה לאיגוד, ואמרו לה: "אלה התנאים".
נאדיה חילו: אינני מביאה זאת פרסונלית, אבל זה רק ממחיש את עניין הניצול המאד קשה בלי אפילו יכולת הגנה כי הם לא שייכים לאיגוד.
נאדיה חילו: החלק הזה הולך ומתרחב.
נאדיה חילו: לא מזמן קיבלתי פניה בלשכתי לגבי מורים.
נאדיה חילו: החתימו מורה בהריון חוזה, ואמרתי: "איך?
נאדיה חילו: אסור לפטרה", ואמרו: "אבל היא חתומה על חוזה של 9 חודשים".
נאדיה חילו: היא חתמה על זה ומפטרים אותה.
נאדיה חילו: כמובן שלא שתקתי ופניתי לעורכת-הדין כשאז היתה ישיבה וביקשתי שתבדוק זאת פרטנית.
נאדיה חילו: אבל, גם זה קורה.
ציפי נחשון-גליק: אין לי מלים יפות להגדיר את כותרת הדיון הזה אלא: "נקודות חושך בקידום מעמדן של הנשים במדינת ישראל".
ציפי נחשון-גליק: ברצוני לתאר נקודת חושך נוספת שהיא הטיפול בנשים נפגעות אלימות ע"י בני זוגן.
ציפי נחשון-גליק: נקודת האור היא שיש מסגרות שיכולות לטפל בהן ושהן פונות אליהן, ונקודת החושך היא שלצערי הרב אנו מקיימים רשימות המתנה כי התקציב לא גדל בארבע השנים האחרונות.
ציפי נחשון-גליק: יש יותר פניות ויש יותר מודעות.
ציפי נחשון-גליק: בקמפיין האחרון, לקראת היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים במימון הרשות לקידום מעמד האשה, היו 900 פניות.
ציפי נחשון-גליק: מאחר וזו לא היתה סכנת חיים כי היה מדובר על התעללות נפשית, קבעו להן תורים לעוד 4-5 שבועות.
ציפי נחשון-גליק: מיותר לציין שבתחום אלימות בתוך הבית וטרור שמתקיים בבית במהלך שנים, כשמנסים לפרוץ אותו אם התגובה הטיפולית איננה מיידית הן מסתגרות אחר כך לעוד כמה שנים; הן מתקשרות לקו פעם אחת, ואם אין להן מענה לקבל טיפול מיידי - הן פשוט מסתגרות לעוד כמה שנים.
ציפי נחשון-גליק: אני רוצה להתריע כאן שהתקציב לטיפול בנשים נפגעות אלימות לא גדל בארבע השנים האחרונות, למרות שאנו גם מבקשים על הקיים וגם רוצים לפתח תכניות נוספות.
ציפי נחשון-גליק: אנו רוצים לפתח תכנית לאומית בנושא תעסוקה, כי אחת הדרכים להוציא את הנשים האלה ממעגל האלימות הוא להביא אותן לעצמאות כלכלית.
ציפי נחשון-גליק: אם לא תהיה להן תמיכה של מעון ולא תהיה להן הכשרה מקצועית בצורת vouchers, כי בתמ"ת אין הכשרות לנשים, אנו לא נצליח להוציאן ממעגל האלימות.
ציפי נחשון-גליק: ביקשנו תכניות לטפל בגברים, כי המדיניות שלנו היא שהאחריות לשינוי התנהגותי על הגבר.
ציפי נחשון-גליק: בסופו של דבר, הוא האדם האלים.
גדעון סער: שיקום.
ציפי נחשון-גליק: בדיוק.
ציפי נחשון-גליק: אנו מבקשים לשנות את החקיקה, וזה נעצר בדיונים כי אומרים "מה את רוצה?
ציפי נחשון-גליק: מה את משתגעת לשנות חקיקה?
ציפי נחשון-גליק: יהיה לך לטפל בכל אלפי הגברים?".
ציפי נחשון-גליק: ואז, אני אומרת: "אתם צודקים".
גדעון סער: למה לא עושים תכניות בתוך בתי-הסוהר?
גדעון סער: 25% נמצאים שם.
ציפי נחשון-גליק: זה מחייב תוספת כוח-אדם.
מרית דנון: זו תוספת כוח-אדם.
גדעון סער: אבל, זה הדבר הכי זול שיכול להיות.
ציפי נחשון-גליק: אנו מבקשים שינוי חקיקה גם בתוך הכלא.
גדעון סער: 25% מהאנשים בכלא היום נמצאים שם על אלימות במשפחה.
ציפי נחשון-גליק: זה נכון, אבל, לצערי הרב, היום הממוצע של תקופת המאסר ל-80% מהאסירים הוא בין 7 ל-8 חודשים.
גדעון סער: אפשר לעשות זאת בזמן הזה.
ציפי נחשון-גליק: זה צריך שינויי חקיקה, וזה נכון.
ציפי נחשון-גליק: אבל, עדיין מדובר ב-2,200 אסירים ששפוטים על אלימות, ויש בערך עוד אלפי תלונות.
ציפי נחשון-גליק: יש בערך 16 אלף תלונות בשנה.
גדעון סער: הייתי שמח, אם ההצעות האלה לשינוי חקיקה היו מגיעות אלי באיזו שהיא דרך.
ציפי נחשון-גליק: בסדר.
קולט אביטל: את עובדת במשרד הרווחה, נכון?
ציפי נחשון-גליק: כן, אני מפקחת ארצית לטיפול באלימות במשפחה.
קולט אביטל: האם יש אפשרות שנקבל ממך איזה שהוא דף שמפרט: (א) מה התקציב שהיה בארבע השנים האחרונות?
קולט אביטל: (ב) מה מספר הפניות שגדל?
קולט אביטל: (ג) איזה תקציב אושר לכם השנה?
קולט אביטל: (ד) מהם הצרכים?
קולט אביטל: אבקש זאת גם מחברת-הכנסת נאדיה חילו, וסליחה שאני אומרת זאת בפורום הזה.
קולט אביטל: בכל זאת, שר הרווחה הוא שר שלנו.
קולט אביטל: אפשר להפעיל את כל נשות מפלגת העבודה גם כן באיזה שהוא כינוס חירום על הנושא הזה.
גדעון סער: יש לנו פה ישיבה מיוחדת בחודש הבא.
ציפי נחשון-גליק: נקודה נוספת - הטיפול בעולות חדשות.
ציפי נחשון-גליק: אני יודעת שאת חברת-הכנסת קולט אביטל זה מעניין אותו.
ציפי נחשון-גליק: היום, תקציב המרכזים לטיפול באלימות נשען על תקציב שאנו מקבלים ממשרד הקליטה ומהפרוייקט הלאומי לעולי אתיופיה.
ציפי נחשון-גליק: זה לא יעלה על הדעת שמדינת ישראל לא תקצה כסף לטיפול בנשים נפגעות אלימות עולות חדשות.
מרית דנון: תגידי כמה תקנים יש.
ציפי נחשון-גליק: 3.5 תקנים בכל המדינה, ו-10 מהפרוייקט הלאומי שזה תרומות.
גדעון סער: זה עלה.
גדעון סער: עשינו דיון על זה עם ועדת הקליטה.
ציפי נחשון-גליק: זה לא עלה.
גדעון סער: קיימנו ישיבה עם ועדת הקליטה על נושא אתיופיה.
ציפי נחשון-גליק: יש 3.5 משרות בנושא אתיופיה- - -
דוברת: יש את נושא התקציב.
גדעון סער: התקציב לא עלה.
גדעון סער: אבל, הבעיה עלתה.
קולט אביטל: אני רוצה לספר לכם כשחבר-הכנסת רביץ היה כאילו שר או סגן שר או משהו כזה במשרד הרווחה, הוא כתב לי מכתב שהגדיל בעוד כמה תקנים.
קולט אביטל: הבאתי זאת בשמחה רבה מאד לישיבת ועדת הקליטה, וכל מי שהגיע ממשרד הרווחה אמר: "מה?
קולט אביטל: מאיפה הוא ממציא את זה?
קולט אביטל: לא היה ולא נברא".
קולט אביטל: לא ידעתי למי להאמין - לשר או לנציג המשרד.
ציפי נחשון-גליק: יש תקציב שהגיע ממשרד הקליטה.
ציפי נחשון-גליק: כבר שלוש שנים מגיע סכום של 1.2 מליון שקל למשרד הרווחה למרכזים לטיפול באלימות כדי לטפל בעולה, אבל זה לא מתקציב הרווחה.
טל קרמר-ודעי: אם רק להשלים את הנתונים לגבי משרד הרווחה, אז לגבי מרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית אנו מדברים על עשרה מרכזים בכל הארץ.
טל קרמר-ודעי: בשנת 2006 היו 38 אלף פניות, ואנו מדברים על שני מיליוני שקלים בבסיס התקציב, ועוד שני מיליוני שקלים שאנו בשלוש השנים האחרונות הצלחנו לגייס הן מכספי הסדרים שהיו שעבר והן מכספי עודפים.
טל קרמר-ודעי: כלומר, ארבעה מיליוני שקלים בשלוש השנים האחרונות, עשרה מרכזי סיוע ו-38 אלף פניות.
טל קרמר-ודעי: היינו בפגישה אצל שר הרווחה בסוף יוני, ובאמת בצר לו הוא היפנה אותי לכל מיני קרנות.
טל קרמר-ודעי: אמרתי לו, שעם כל הכבוד בקרנות אני אלופה ואני לא חושבת שהוא יכול ללמד אותי משהו בעניין הזה.
טל קרמר-ודעי: זו היתה התגובה.
טלילה שחל-רוזנפלד: עלה פה כל נושא ההשתלבות במעגל העבודה, ואני חושבת שמאד חשוב לציין שיש גם השפעות על קידום נשים שכבר נמצאות במעגל העבודה בשירות המדינה.
טלילה שחל-רוזנפלד: למשל, אנו בשירות המדינה יחד עם הממונות על מעמד האשה בכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך עושים מאמצים גדולים מאד כדי לקדם נשים.
טלילה שחל-רוזנפלד: כמו שחברת-הכנסת חילו אמרה, זה לא בשביל הנשים אלא כי זה באמת יהיה טוב בסופו של דבר לכל המשק ולכל המדינה לנצל את ההון האנושי הזה.
גדעון סער: לא מזמן היתה כתבה באחד העיתונים הכלכליים שהצביעה על זה שהכלכלות שזינקו בעשור האחרון הן הכלכלות שהצליחו לגרום להשתתפות גבוהה של נשים בשוק העבודה ולפריצת תקרת זכוכית ויתר שוויוניות בשוק העבודה.
גדעון סער: זה פשוט הוצג כנושא הוא לא רק נושא חברתי.
גדעון סער: זה נושא כלכלי.
טלילה שחל-רוזנפלד: בסך-הכל, זה מצב שיכול לעזור לכולם, וזה win-win situation.
טלילה שחל-רוזנפלד: אחת הדרכים המרכזיות היא הסרת חסמים, ואחד החסמים, כמו שכולנו יודעים, הוא נושא גידול ילדים וכל הנושא החברתי של מי אחראי על גידול הילדים.
טלילה שחל-רוזנפלד: מכיון שאצלנו הנורמה היא שבדרך-כלל האשה אחראית על גידול הילדים, אנו יודעים שעוד לפני שאפילו מישהו משתלבת בשוק העבודה היא כבר מחפשת פחות קריירה ויותר עבודה נוחה שתאפשר לה לצאת ולעבוד ולטפל בילדים ואולי חצי משרה.
טלילה שחל-רוזנפלד: אנו רואים זאת הרבה פעמים גם בהמשך ההשתלבות במשרדי הממשלה, כשפחות מנסים להתקדם ויותר דואגים לזה שבאמת יהיו איזה שהן שעות נוחות.
טלילה שחל-רוזנפלד: אנו מנסים לעבוד על זה בכמה מישורים.
טלילה שחל-רוזנפלד: קודם כל, מדובר איזה שהוא שינוי גם בתקשי"ר וגם שינוי תודעתי, כדי שיובן שהנטל הוא על שני ההורים בנושאים האלה.
טלילה שחל-רוזנפלד: בדרך כלל, לילדים האלה יש גם אבות שלפעמים אפילו גם הם בשירות המדינה והם לא יוצאים בשעות מוקדמות.
טלילה שחל-רוזנפלד: אבל, עד שזה יקרה באמת ההשפעה היא על נשים.
טלילה שחל-רוזנפלד: כלומר, אנו עוד רואים שההשפעה העיקרית היא על נשים.
טלילה שחל-רוזנפלד: אם אנו פה פוגעים בנושא מעונות יום, בנושא של יום חינוך ארוך, יש פה השפעה ממש מייידית על נושא נשים.
טלילה שחל-רוזנפלד: בנוסף, השתלבות במעגל העבודה - ככל שהיא מתעכבת, כמו שנאמר, בסופו של דבר, גם הנשים האלה שכבר יצליחו להיכנס יהיה להן יותר קשה להתקדם.
טלילה שחל-רוזנפלד: הן תיכנסנה יותר מאוחר ותהיינה יותר מבוגרות.
טלילה שחל-רוזנפלד: כמובן שיש נושא צמצום כוח-אדם במשרדי הממשלה, שיש לו השלכה ישירה על כך.
גדעון סער: טל, האם את רוצה להוסיף?
טל קרמר-ודעי: לא.
גדעון סער: יובל יעקבי ממשרד האוצר, תוכל להתייחס.
גדעון סער: לפני שאתה מתייחס לנקודות, אני רוצה להציע לך הצעה.
גדעון סער: בוא ונבודד את תקציב הרשות.
גדעון סער: למה אי-אפשר באמת לעשות את הדבר הזה?
יובל יעקבי: העודפים.
גדעון סער: גם של העודפים וגם של בסיס התקציב.
גדעון סער: זה הופך להיות מקום שאי-אפשר לעשות תקציב פעולות.
גדעון סער: אנו נגיע לסיטואציה בה אם אנו נחוקק - ואנו נחוקק את החוק של חברת-הכנסת עמירה דותן - אנו נקצה סכום, ואני אגיד לך מה הוא יהיה.
גדעון סער: הוא יהיה 4.99 מליון שקל, וזאת כדי שהוא לא יהיה לפי חוק יסוד: משק המדינה.
גדעון סער: נעשה זאת מנדטורי.
גדעון סער: אז, תפתרו את העניין הזה.
גדעון סער: זה לא סכום עתק, וזה לא 200 מליון שקל למעונות שאפשר לריב על זה וזה לא המס הזה שאתם רוצים.
גדעון סער: אנו ניאבק על הדברים האלה.
גדעון סער: גם אם אנו נפנה לראש הממשלה, זה אצלו במשרד, בסוף זה ייפתר.
יובל יעקבי: זה בדיוק מה שרציתי להגיד.
יובל יעקבי: זה עניין של סדרי עדיפויות בתוך משרד ראש הממשלה.
יובל יעקבי: משרד האוצר לא קובע עבור המשרדים מה ייכנס ומה לא ייכנס לבסיס התקציב.
יובל יעקבי: הוא נותן להם מסגרת תקציב גג.
יובל יעקבי: הממשלה קובעת תקציב גג, והמשרד מחליט מה הוא מכניס לבסיס ומה הוא לא מכניס לבסיס.
יובל יעקבי: בהכרח הכסף של הרשות הזאת יצטרך לבוא על חשבון משהו אחר.
גדעון סער: מה לגבי העודפים של 2007?
יובל יעקבי: העודפים הם קיצוץ לכל דבר ועניין.
יובל יעקבי: אני רפרנט של משרד התמ"ת, ואינני מכיר את משרד ראש הממשלה על בוריו מבחינה תקציבית, אבל ברגע שמקצצים עודפים זה כמו קיצוץ.
יובל יעקבי: זה לא שעשו פה איזה משהו.
יובל יעקבי: היו עודפים שהיו אמורים להגיע, וזה כמו כל החלטה אחרת.
יובל יעקבי: זו החלטה על קיצוץ.
גדעון סער: תסביר לי זאת שוב.
גדעון סער: לא כל כך הבנתי.
יובל יעקבי: אפשר להסתכל על זה כך שהעודפים ניתנו וקוצצו.
ציפי נחשון-גליק: האם הם הועברו למשרד?
מאירה בסוק: הם נמחקו.
יובל יעקבי: או שהם הועברו מהמשרד.
יובל יעקבי: אני פשוט לא מצוי עד כדי כך.
דוברת: האם זה נכון לכל המשרדים?
מאירה בסוק: כשעושים קיצוץ רוחבי, אז פשוט עושים את זה.
יובל יעקבי: זה קיצוץ רוחבי.
גדעון סער: כלומר, היו עודפים, אבל יש קיצוץ רוחבי למטרות אחרות ואז כביכול אין עודפים.
מאירה בסוק: מחקו את העודפים.
גדעון סער: את זה אתה אומר לי לגבי כל המטרות ולא ספציפית לגבי זה.
יובל יעקבי: ברגע שמחליטים על קיצוץ רוחבי, אומרים לכל משרד להביא ממה שהוא רואה לנכון.
גדעון סער: האם משרד ראש הממשלה קיבל עודפים תקציביים או לא קיבל בכלל?
יובל יעקבי: הוא היה יכול לקבל, ובמסגרת הקיצוץ שהשיתו עליו הוא בחר לקצץ בעודפים האלה.
גדעון סער: כלומר, הוא לא קיבל עודפים.
יובל יעקבי: כמו שאמרתי, אינני יודע.
יובל יעקבי: אמרו לו לקצץ ככה וככה, והוא אמר: "חלק מהקיצוץ אני לוקח מהעודפים".
גדעון סער: אבל, התוצאה היתה שהוא לא קיבל עודפים.
יובל יעקבי: לפי מה שאני מבין, הכסף לא נכנס למשרד ראש הממשלה.
יובל יעקבי: רשמתי לי כמה נקודות.
יובל יעקבי: אנו גם חושבים שתקציבי נשים הם דבר חשוב.
יובל יעקבי: רק רציתי להגיד לכם שעושים דברים.
יובל יעקבי: כלומר, צריך להסתכל גם על התוספות.
גדעון סער: מרית דנון בטח יודעת שליצחק שמיר היה משפט: "תתחיל מה'אבל'".
יובל יעקבי: לגבי תקציב נפגעות אלימות, אני חושב שפה הכתובת היא, שוב, משרד הרווחה.
יובל יעקבי: אנו מדברים על זה שהתקציב לנפגעות אלימות לא קוצץ, וזאת להבדיל מתקציבים אחרים שקוצצו.
יובל יעקבי: אז, כבר מצבו טוב יותר מתקציבים שקוצצו.
גדעון סער: מצבו של מי יותר טוב?
יובל יעקבי: אני אומר שזה יותר מפעילויות שקוצצו.
יובל יעקבי: זה נאמר כדי להסביר שהתקציב לא קוצץ.
יובל יעקבי: מה שכן, אני חושב שבהקשר זה צריך לבוא למשרד הרווחה.
יובל יעקבי: הוא הכתובת, מכיון שלמשרד הרווחה ניתנה תוספת חסרת תקציבים של 250 מליון שקל ו-100 תקנים.
יובל יעקבי: אינני רפרנט משרד הרווחה.
גדעון סער: אם כך, אינך יכול לספר לנו למה זה נוצל.
יובל יעקבי: אבל, אתה יכול לתאר לעצמך שמשרד הרווחה- - -
גדעון סער: זה למטרות טובות בכל מקרה.
יובל יעקבי: למטרות טובות - זה בטוח.
נאדיה חילו: הם מנצלים חלק לדו"ח שניט.
יובל יעקבי: אני רק אומר שמשרד הרווחה הוא שמתעדף את תוספת התקציב, והוא כנראה בחר שלא להגדיל את התקציב.
יובל יעקבי: הזכירו פה את ה-ENP, הפרוייקט הלאומי האתיופי כגוף שמתקצב מאבק באלימות משפחתית, אבל ראוי לציין שמדינת ישראל מתקצבת שני מיליוני דולר מתקציב ה-ENP ויש לה שם חלק נכבד.
יובל יעקבי: שלושה מיליוני שקלים מגיעים ממשרד האוצר, ממשרד החינוך וממשרד הקליטה כל שנה.
ציפי נחשון-גליק: זה היה מכובד, אם זה היה מגיע ישירות למשרד ולא דרך זה.
ציפי נחשון-גליק: אבל, זה כבר לא קשור.
יובל יעקבי: אין בעיה.
יובל יעקבי: אני רק מוצא לנכון לומר זאת.
יובל יעקבי: מעונות יום - חשוב לדעת שבמעונות היום במשרד התמ"ת למה שנקרא ילדי רווחה נותנים את דרגת הסבסוד המכסימלית.
גדעון סער: אבל, כמה אחוז זה מהילדים?
גדעון סער: איזה אחוז מילדי ישראל מקבל את המכסימום הזה?
מאירה בסוק: כלום.
יובל יעקבי: אני לא יודע.
גדעון סער: אם אינך יודע, אגיד לך.
גדעון סער: בכל מקרה, אלה חד-ספרתיים; סבסוד חלקי ומלא ביחד, כולל הסבסוד החלקי, הם פחות מ-10%.
גדעון סער: כלומר, זה שולי השוליים של הבעיה.
יובל יעקבי: אני לא רק יכול אלא אני צריך לדבר על הזכאות, כדי שלפחות שהוועדה תדע מהי הזכאות.
יובל יעקבי: ברגע שיש ילדי רווחה, הם זכאים והמדינה מסבסדת אותם בדרגה הגבוהה ביותר.
יובל יעקבי: אתה דיברת על חופשת לידה.
נאדיה חילו: אנו מדברים על סבסוד אחר.
נאדיה חילו: יש פה נקודה שמתפספסת.
נאדיה חילו: הסבסוד הוא לא רק לאמהות.
נאדיה חילו: יש עוד סבסוד של ארגוני הנשים, שנכון להיום הם מסבסדים ב-5% כל ילד, ועל התקציב הזה היתה המלחמה.
נאדיה חילו: אין שום סיבה שארגוני הנשים ימשיכו לסבסד את משרד התמ"ת.
נאדיה חילו: זה לא רק הסבסוד הפרסונלי של אותה אמא.
נאדיה חילו: יש לזה השלכות, ועל זה היתה המלחמה כבר שנתיים.
נאדיה חילו: אני גם מגיעה ממערכת נעמ"ת, וישבנו עם כל השרים וזה הובטח.
נאדיה חילו: והנה, זה בא עכשיו וזה בכלל נעלם ולא מדברים על זה בכלל.
יובל יעקבי: אני רוצה להגיד לחברת-הכנסת לגבי העניין הזה, שהאמת היא ששמתי זאת בפרק התוספות שכתבתי.
יובל יעקבי: עכשיו ראש אגף תקציבים ויושב-ראש ההסתדרות סיכמו שהסבסוד של ה-5% האלה חציו יתוקצב ע"י האוצר בסכום של בין 20 ל-25 מליון שקל.
יובל יעקבי: זה יפחית את התוספת של נעמ"ת, ויצ"ו או ארגונים כאלה מ-5% ל-2.5%.
גדעון סער: נעמ"ת וויצ"ו הרויחו, אבל כאן אנו רוצים שיהיו יותר נשים שייהנו מסבסוד המעונות.
גדעון סער: ביטול ה-200 מליון שקל הוא כזה שזה לא יקרה.
יובל יעקבי: זה הדבר הבא וזה דרך תוספות.
יובל יעקבי: אבל, גם על זה אני רוצה להגיד משהו.
יובל יעקבי: ראשית, אני רוצה להדגיש, שזה לא ביטול של 200 מליון שקל אלא בסך-הכל דחייה בשנה.
גדעון סער: כל שנה יש חוק הסדרים חדש.
גדעון סער: קודם כל, אתם רוצים למנוע את החקיקה בנושא הכרה בהוצאות טיפול בילדים.
גדעון סער: מה אתם עושים?
גדעון סער: אתם מכריזים בקול תרועה רמה שאתם מגדילים את תקציב המעונות ב-200 מליון שקל, ואז אתם כאילו עשיתם כבר בתחום הזה ואתם יכולים ככה להסתדר עם הנקודה הזאת.
גדעון סער: ואז, מגיע חוק התקציב, ואתם אומרים: "אנו עדיין מתכוונים לעשות את זה, אבל חכו ובשנה הבאה זה יבוא".
יובל יעקבי: אדוני היושב-ראש בדיוק קטע אותי באמצע המשפט.
יובל יעקבי: בכל זאת, כדאי לדעת שהאגף למעונות יום, למרות הדחייה הזאת, קיבל השנה תוספת תקציב של 86 מליון שקל.
יובל יעקבי: נאדיה חילו: זה לצפון.
יובל יעקבי: זה לא תקציב.
גדעון סער: זה חסר משמעות.
מאירה בסוק: זה בעקבות המלחמה.
יובל יעקבי: זה מתווסף לתוספות של שנים קודמות.
יובל יעקבי: ה-86 מליון שקל שמניתי לא כוללים את התוספת שמדובר בה על ביטול הסבסוד של ויצ"ו ונעמ"ת במעונות יום, ואת זה צריך להוסיף לתוספות משנים קודמות.
יובל יעקבי: אני רוצה להגיד לכבוד היושב-ראש, שתקציב האגף למעונות יום ב-2008 יעמוד על כ-570 מליון שקל, וזה גידול מרשים מאד.
יובל יעקבי: איננו מסתכלים רק על 2008.
יובל יעקבי: גם ב-2007 היתה תוספת, וגם ב-2006.
יובל יעקבי: ב-2005 היתה תוספת תקציב של 150 מליון שקל שהשנה הגיעה להפשרה מלאה, בשנת 2008.
יובל יעקבי: היתה החלטה על 200 מליון שקל.
יובל יעקבי: נכון שבמקום 67 מליון שקל אנו נותנים השנה רק 22 מליון שקל, אבל גם זו תוספת.
יובל יעקבי: יש הצמדות, ויש את ההחלטה וההסכם של ראש אגף התקציבים עם יושב-ראש ההסתדרות.
יובל יעקבי: אני חושב שכן מוסיפים תקציבים למעונות יום וכן מתקצבים יציאה לעבודה.
יובל יעקבי: אפילו בעניין החוק שאתה הזכרת אני חושב שזה מהווה תחליף הולם.
גדעון סער: מה אתה אומר?
יובל יעקבי: כך אני סבור.
יובל יעקבי: זה ויכוח אחר.
יובל יעקבי: אומר עוד כמה נקודות בקצרה.
גדעון סער: אף מדינה שטיפלה בנושא עידוד תעסוקת נשים לא נתנה לזה פתרון שהוא לא פתרון רחב ולא פתרון כולל.
גדעון סער: יצרו מודל שהוא רלוונטי לכל האוכלוסיה הרלוונטית, שהיא לפחות האמהות או ההורים, כי יש גם ילדים שנמצאים בחזקה בלבדית של האב ואז זה אותו דבר לצורך העניין.
גדעון סער: הם בגילאים הקטנים או בגילאים שחוק חינוך חובה לא חל עליהם.
גדעון סער: בהצעות החוק אנו הלכנו עד גיל חמש.
גדעון סער: דרך אגב, יש מדינות שעשו זאת עד גיל 18.
גדעון סער: זה לא מענה שבא להשיג את הדבר שאתם או כל תקציב מדינה באים ומציגים אותו כבעיה העיקרית המאקרו-כלכלית של המשק וזה שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה.
גדעון סער: החסם לא הוסר.
גדעון סער: יש משפחות שנהנות מזה קצת יותר, ויכול להיות שביחסים השונים גם הם אולי חיים יותר טוב עם הסיפור הזה שציינת של יושב-ראש ההסתדרות.
גדעון סער: בגדול, לגבי חסם בשוק התעסוקה לכלל האמהות בישראל, זה דבר שלא טופל וזה לא מענה.
גדעון סער: 80 מליון השקל הם כמעט דבר שהוא טיפה בים.
יובל יעקבי: 580 מליון שקל.
יובל יעקבי: 80 מליון זה רק הדלתא.
גדעון סער: אתה דיברת על התוספת.
גדעון סער: יובל יעקבי: נכון.
גדעון סער: הדרך להסתכל היא מה האחוז שזה רלוונטי אליו, וזה הוצג פה באחת מהישיבות האחרונות.
גדעון סער: זה כולל את התוספת שעכשיו מבקשים לתת.
יובל יעקבי: במסגרת תוספת 200 מליון השקל שבאמת יישומה נדחה בשנה, חלק גדול מופנה להגדלת ההיצע.
יובל יעקבי: זה אומר שמשרד התמ"ת יתחיל בנושא רשיון של כלל המעונות.
יובל יעקבי: נכון להיום, הענף הזה לא כל כך מוסדר, וצריך שכל מעון יום וכל משפחתון יעבדו ברשיון.
יובל יעקבי: זה אחרי מה שהחוק אומר, וזה לא נאכף.
יובל יעקבי: משרד התמ"ת מתכונן לאכוף זאת.
יובל יעקבי: כמו כן, מדובר על להגדיל את ההיצע ע"י זה שהסבסוד יוכל להינתן גם באמצעות vouchers ולא רק ע"י "סמל מעון" שזו השיטה הקיימת היום.
יובל יעקבי: וזאת, בשאיפה להגדיל את האחוז, שכמו שאתה אומר היום הוא פחות גבוה ממה שהיינו רוצים.