GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי עציון: בתיאוריה זה יפה, אבל במעשה זה לא יבוא לידי ביטוי אמיתי.
גלי עציון: לכן נכון לעשות את זה כרגע כאן.
גלי עציון: אני מסכימה עם גברת אורלי לוטן, שבשלב הראשון – והכול מסיבות פרקטיות כלכליות – אפשר להתחיל להפעיל את זה על-ידי מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
גלי עציון: צריך להתחיל להפעיל את זה.
גלי עציון: אחרי שיתחיל לפעול נראה איפה אפשר לעבות את זה מול הגורמים השונים.
שרה מרום שלו: על הצעת החוק כולם כבר התבטאו ואני לא רואה טעם לחזור על הדברים, אבל חשוב לי להתבטא על הרשות לקידום מעמד האישה.
שרה מרום שלו: בכל הכבוד לגברת מרית דנון שמתפקדת בתקציב כל-כך נמוך, אם רוצים שהרשות תפעל – ואכן צריכים להיות שם עובדים סוציאליים ויועצים משפטיים וכן הלאה – אנו חייבים לעשות משהו כדי שהרשות תקבל השתתפות גדולה הרבה יותר בתקציבה.
שרה מרום שלו: קחו בחשבון שאנחנו הנשים מהוות 52% מתושבי מדינת ישראל, אנחנו הרוב במדינת ישראל.
שרה מרום שלו: ממשלת ישראל חייבת להתחשב בכך, ואם זה לא יכול להיעשות ברשות עצמאית זה צריך להיות לפחות במשרדי הממשלה.
שרה מרום שלו: בכל אופן חייבים לדאוג שהרשות לקידום מעמד האישה תוכל לתפקד.
שרה מרום שלו: בצורה כזאת היא לא יכולה לתפקד.
שרה מרום שלו: עד כמה אפשר "לסחוב" ללא תקציב?
שרית יקוטי: אני ממשרד המשפטים.
שרית יקוטי: בהצעת החוק המונחת על שולחן הוועדה יש שינויים משמעותיים לעומת ההצעה שהוגשה ואושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה.
שרית יקוטי: אם הצעת החוק תתקבל תהיה לה השלכה תקציבית.
גדעון סער: איזו השלכה?
תמי סלע: פנינו למשרד האוצר וקיבלנו מכתב בעניין זה.
קריאה: היא בטלה בשישים.
שרית יקוטי: יש כאן שינוי משמעותי בתפקידי הרשות, שהיא גוף חצי ממשלתי.
שרית יקוטי: העניין הזה לא אושר בוועדת השרים לענייני חקיקה.
שרית יקוטי: אנחנו רוצים לשמור לעצמנו זכות לאחר הקריאה הראשונה להחזיר את הצעת החוק לוועדת השרים לענייני חקיקה ולבדוק את הצעת החוק פעם נוספת כי יש שינוי משמעותי במעמד של הרשות לקידום מעמד האישה.
גדעון סער: לגבי ההערות של נציגת משרד המשפטים: גם אם יש לזה השלכות תקציביות, הן בוודאי לא השלכות כמשמען בחוק-יסוד: משק המדינה ולא מגיעות ל-5 מיליון שקלים.
גדעון סער: זה באמת זניח.
גדעון סער: הן הנושא הראשון והן הנושא השני, אלה נושאים שבאופן סביר מתפתחים תוך כדי תהליך חקיקה.
גדעון סער: אם תדונו בזה אחרי הקריאה הראשונה אני כמובן אשמח מאוד, ואתם חופשיים לעשות את זה תמיד גם אם אני לא מברך, אבל אנחנו לא יכולים לקדם תהליך חקיקה אם כל יום מכנסים את ועדת השרים לענייני חקיקה.
תמי סלע: בוועדת השרים לענייני חקיקה הסכימו לתמוך בהצעת החוק, בכפוף לתיאום.
גדעון סער: לפי עניות דעתי תוכלו לחיות עם הנוסח הזה.
גדעון סער: בכל מקרה, אם תרצו לדון בהצעת החוק אחרי הקריאה הראשונה תעשו כן.
גדעון סער: יש לנו שתי אלטרנטיבות: או לאשר את הנוסח הקיים ולהשאיר את נושא היועצת המגדרית להכנה לקריאה שנייה ושלישית, או לקיים עוד ישיבה ולדון בעניין הזה כעת.
גדעון סער: לדעתי עדיף לאשר את הנוסח כפי שהוא כעת.
עמירה דותן: אני בעד לאשר את הנוסח הנוכחי ולהתקדם.
גדעון סער: נאשר את הנוסח כפי שמונח בפנינו כרגע, וכפי שאמרתי נדון בסוגיית היועצת המגדרית לאחר הקריאה הראשונה, בהכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
גדעון סער: אני מבקש לציין את זה בדברי ההסבר להצעת החוק.
גדעון סער: לגבי תקציב הרשות לקידום מעמד האישה, אני מציע קודם כול שתפעלו במשרד ראש הממשלה, אבל במקביל אני מבקש שתכינו נייר גם בהשוואה לשנים קודמות וגם לגבי הצרכים, כדי שנוכל להגיב.
גדעון סער: קודם כול תנסו לשנות את זה עד שהצעת התקציב תוגש לכנסת, אבל אם לא תצליחו נוכל בוועדת הכספים, או אחרי כן באמצעות הסתייגות, לנסות על בסיס הסבר מנומק להסביר למה צריך להגדיל את תקציב הרשות ולאיזה סכום צריך להעלות אותו באופן סביר והגיוני.
גדעון סער: חשוב לעשות את זה כי יש לנו גם ניסיון משנה שעברה.
גדעון סער: הסטנדרד צריך להיות הרבה יותר גבוה, אין על כך ויכוח, וזה בהישג יד.
גדעון סער: אני מבקש להכין הצעת תיקון לפקודת הסטטיסטיקה.
גדעון סער: אני ביחד עם חברות הכנסת שהשתתפו בישיבה נחתום על הצעת החוק הזאת.
גדעון סער: ההערה של גברת אורלי לוטן אכן חשובה.
תמי סלע: הצעת חוק השלכות מגדריות בחקיקה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007 סעיף 1 – תיקון חוק שיווי זכויות האישה "בחוק שיווי זכויות האישה, התשי"א-1951 – (1) בסעיף 6ג1(א), ברישה, אחרי "בסעיף זה" יבוא "ובסעיף 6ג2"; (2) אחרי סעיף 6ג1 יבוא: "6ג2 – חוות דעת מגדרית (א) הועברה לוועדה מוועדות הכנסת הצעת חוק, לרבות הצעת חוק התקציב השנתי, או הובאה להתייעצות או לאישור הוועדה חקיקת משנה, אשר יש לה השלכה על השוויון בין נשים לגברים או שהיא נוגעת לתחום מתחומי פעולתה של הרשות, תחווה הרשות דעתה לגבי הצעת החוק האמורה (בסעיף זה – חוות דעת מגדרית).
תמי סלע: (ב) חוות דעת מגדרית כאמור בסעיף קטן (א) תוגש לוועדה מוועדות הכנסת כאמור באותו סעיף קטן ותונח על שולחנה".
תמי סלע: סעיף 2 – תיקון חוק הרשות לקידום מעמד האישה בחוק הרשות לקידום מעמד האישה, התשנ"ח-1998 – (1) בסעיף 1, במקום "בין המינים" יבוא "בין נשים לגברים", ואחרי "בתחומים אלה," יבוא "ולהבטיח כי במסגרת הליכי החקיקה ייבחנו ההשלכות על השוויון בין נשים לגברים,";" ברשימת התפקידים של הרשות מתווסף עוד תפקיד: "(2) בסעיף 5, אחרי פסקה (6) יבוא: "(6א) להגיש חוות דעת מגדריות לגבי הצעות חוק וחקיקת משנה כאמור בסעיף 6ג2 לחוק שיווי זכויות האישה, התשי"א-1951;".
גדעון סער: נצביע על הצעת חוק השלכות מגדריות בחקיקה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, בקריאה ראשונה.
גדעון סער: הצבעה בעד הצעת חוק השלכות מגדריות בחקיקה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007 – 3 נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.
גדעון סער: אני קובע ש-3 הצביעו בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
גדעון סער: הצעת החוק נתקבלה פה אחד.
גדעון סער: תעשו מאמץ להעלות את ההצעות כבר בשבוע הראשון של כנס החורף.
גדעון סער: אני פותח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה בשני נושאים: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – איסור פיטורים במהלך טיפולי פוריות לקראת הילד הראשון או השני מאותו בן זוג), התשס"ז-2007, הכנה לקריאה ראשונה, ועבודת נשים (תיקון – זכות עובדת העוברת טיפולי פוריות להיעדר), התשס"ז-2007, הכנה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: שתי הצעות החוק הן של עבדכם הנאמן.
גדעון סער: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – איסור פיטורים במהלך טיפולי פוריות לקראת הילד הראשון או השני מאותו בן זוג), התשס"ז-2007
גדעון סער: בסעיף 9(ה) לחוק עבודת נשים נאסר על מעביד לפטר עובדת העוברת טיפולי הפריה חוץ-גופית, על עובד או עובדת העוברים טיפולי פוריות לקראת ילדים הראשון או השני בנסיבות הקבועות באותו סעיף.
גדעון סער: ההוראות הללו לא מתחשבות במצב בו לעובדת כבר יש ילדים מקשר קודם וכעת היא מבקשת למשל במסגרת נישואין שניים להרות מבן זוגה הנוכחי - אגב, זה יכול להיות גם הפוך – וליצור תא משפחתי חדש.
גדעון סער: זאת כמובן בעייתיות שמתחדדת, שכן נישואים שניים לעתים רבות נערכים בגיל מאוחר יחסית או מאוחר יותר, בו יותר קשה להרות ופעמים רבות יש אילוץ להיעזר בטיפולים מהסוג הזה.
גדעון סער: אני פותח את הנושא לדיון, אם יש מישהי שמבקשת להתייחס.
מאירה בסוק: זה אותו תנאי כאשר היא צריכה לעבוד שישה חודשים במקום עבודה.
דבורה אליעזר: לא.
גדעון סער: את שואלת האם תנאי המסגרת של איסור הפיטורים ותנאי הסף קיימים גם במקרה זה, ואני מעריך שתנאי הסף קיימים.
מאירה בסוק: זה חייב להיות.
מאירה בסוק: הרי אסור לפטר אישה בהריון אלא אם כן היא עובדת שישה חודשים במקום עבודה.
מאירה בסוק: האם גם איסור הפיטורים חל על אישה שעובדת במקום עבודה שישה חודשים ורק אז אי אפשר לפטר אותה?
דבורה אליעזר: בסעיף של איסור פיטורים של אישה שעוברת טיפולי פוריות, אין תנאי של שישה חודשים.
מאירה בסוק: זה מאוד מעניין.
מאירה בסוק: זה יכול לפתוח פתח לשינוי מסוים בחוק העיקרי כי זאת פרשנות.
מאירה בסוק: למה לאישה שעוברת טיפולי פוריות מותר מהחודש הראשון לא לפטר אותה ואילו אישה שנכנסת להריון ועובדת רק חודש, אפשר לפטר אותה כי היא עוד לא עבדה שישה חודשים.
גדעון סער: זה המצב ואנחנו לא נרע אותו.
מאירה בסוק: אני שואלת לפרשנות.
מאירה בסוק: לי אין בעיה, להפך.
מאירה בסוק: אדרבה ואדרבה.
גדעון סער: אני מודה שלא הייתי מחודד בסוגיה הזאת לפני שהיא הועלתה כאן.
דארין יעקוב: הממשלה תומכת בהצעת החוק.
הלית מגידו: רציתי לספר שההגנה הזאת מתייחסת גם למקרה שהעובד או העובדת נעדרים, כלומר, במסגרת ימי ההיעדרות שלהם אבל גם במשך תקופה לאחר אותה היעדרות, ואיסור הפיטורים הוא לא איסור חסין.
הלית מגידו: כלומר, הוא לא איסור פיטורים שאין לחרוג ממנו אלא יש אפשרות במקרה הזה למעביד לפנות למשרד התעשייה ולבקש היתר.
דארין יעקוב: הצעת החוק תואמת את המימון שניתן בסל הבריאות.
גדעון סער: אם כן, למה זה לא בחוק?
גדעון סער: זה ניתן למרות שהחוק הוא לא כזה כרגע?
דארין יעקוב: בסל המימון שבסל הבריאות ניתן לכל תא זוגי.
דארין יעקוב: זה מה שקיים בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
גדעון סער: אם כך, אנחנו נעבור להצבעה.
גדעון סער: כאן בדברי ההסבר בקריאה הטרומית מדובר על מצב שלבת הזוג יש שני ילדים, אבל אני מבקש שבדברי ההסבר ייאמר שיכול להיות אחת משתי אפשרויות.
הלית מגידו: בן או בת זוג.
גדעון סער: עבודת נשים (תיקון – זכות עובדת העוברת טיפולי פוריות להיעדר), התשס"ז-2007
גדעון סער: התיקון הזה הוא תיקון בעל אופי טכני שבא לתקן בחוק עבודת נשים בסעיף 7(ג)(1), במקום "עובד העובר טיפולי פוריות", יבוא "עובד או עובדת העוברים טיפולי פוריות".
גדעון סער: אין ספק שהמחוקק לא התכוון ליצור לקונה כזאת ובעצם הצעת החוק הזאת מבהירה את המצב הזה שהדין הוא זהה.
גדעון סער: אני לא חושב שהייתה כוונה אחרת מלכתחילה.
הלית מגידו: לדעתי בהחלט כן היה כאן קושי מכיוון שבמפורש כתוב עובדת שעוברת טיפולי פוריות.
הלית מגידו: הסעיף הייחודי לעניין עובד שעובר טיפולי פוריות נדמה שהוא מתייחס לכאורה רק לעובד.
הלית מגידו: נכון שהפרשנות בכל פעם שאנחנו משתמשים בלשון זכר, זה גם לשון נקבה אבל יחד עם זאת כל חוק עבודת נשים כל הזמן מתייחס לעובדות ודווקא בחוק הזה לנקוט בלשון זכר, לדעתי כן מעורר קושי.
גדעון סער: האם הצעת חוק הרפורמה של עבודת נשים של הממשלה אשר אני מבין שבמסגרת ההכנה נכלל תיקון כזה כבר הסתיימה?
הלית מגידו: הצעת חוק עבודת נשים, תיקון מספר 37 – המספור לא מעודכן – אושרה אתמול בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות והיא כוללת במפורש את התיקון הספציפי הזה.
הלית מגידו: הנוסח מונח לפני, לרבות הסבר.
הלית מגידו: לא רק שהסעיף הזה אושר כאמור אלא כל הרפורמה אושרה והיא תובא להצבעה בשבוע הבא, היא צפויה להיות מונחת היום על שולחן המליאה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
גדעון סער: במצב הזה, אין נחיצות בהצעת החוק הזאת.
גדעון סער: אני מציע שנאשר אותה רק כדי שאם יקרה משהו וההצעה ההיא לא תעבור, למרות שאני בטוח שהיא כן תעבור, אנחנו נאשר אבל אני לא מבקש שזה יידון בשבוע הבא.
גדעון סער: אנחנו נראה בעקבות מה שיקרה בשבוע הבא עם הרפורמה, אם אנחנו רוצים להצביע גם בעניין הזה.
גדעון סער: אני קובע שההצעה אושרה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
גדעון סער: על סדר היום הצעת חוק עבודת נשים תיקון הזכות להיעדר, התשס"ז-2007 של חברת הכנסת מרינה סולודקין ושלי, ואנחנו נמצאים בשלב של הכנה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: אני רוצה בפתח הדברים לומר שאני קיבלתי על עצמי לקראת העברת ההצעה בקריאה הטרומית לתאם את הצעת החוק עם הממשלה.
גדעון סער: זה היה מבחינתי התנאי להעברת הצעת החוק בקריאה הטרומית בעצה אחת עם שר התמ"ת, השרה המקשרת ויושב ראש הקואליציה, ואני מתכוון לעמוד בזה, ולצורך העניין, כן, אני יודע שהתקבלה החלטה אחרת בוועדת שרים לחקיקה אבל היתה כמובן, במקרה הזה בחיוניות של העניין השתכנעו וביקשו את התאום הזה.
גדעון סער: לכן אני רוצה לקיים את הישיבה היום כדי לנסות להבין עד איפה אנחנו יכולים ללכת ביחד ואיפה אני יכול אם לא ייפתרו דברים אולי ללכת לרמה מיניסטריאלית ולנסות לפתור את הדברים.
גדעון סער: אבל אני חושב שביסוד הדברים הם מאוד מאוד צודקים ומאוד נכונים.
גדעון סער: ולכן אני גם מודה שאת העמדה הראשונית אני לא כל כך הבנתי.
גדעון סער: בעצם מה אומרת הצעת החוק, שני דברים.
גדעון סער: אותו ותק מינימלי שקיים בשרות המדינה, שהוא היום שנה, לא קיים בשוק הפרטי.
גדעון סער: בשוק הפרטי צריך ותק של שנתיים לצורך קבלת אותה זכות לחופשה ללא תשלום.
גדעון סער: אנחנו מדברים על חופשה ללא תשלום, אנחנו לא מדברים על משהו שהמעסיק מתחייב בו אלא על דבר שהוא בסופו של דבר נועד כדי לשמור את מקום העבודה לאישה, למרות שזה יכול להיות גם גבר במקרה הזה, ולא לכפות עליה את אותה החלטה, שהיא מאוד אכזרית במקרים מסויימים, האם לעזוב את מקום העבודה או לעזוב את הילד לפני שהיא מחליטה שנכון לעשות את זה.
גדעון סער: ובסופו של דבר הנשים שיולדות מטבע הדברים הן גם נשים צעירות בדרך כלל, ורבות מהן יכול להיות שאין להן שנתיים במקום העבודה.
גדעון סער: זה לא שהן נכנסו למקום העבודה בהריון אבל באיזה שהוא שלב הן נכנסו להריון, והתקופה של שנתיים, כשמדובר בעניין הזה, היא תקופה מאוד מאוד ארוכה.
גדעון סער: אז הנקודה הראשונה היא פשוט להשוות את אותו ותק שנדרש בין שוק פרטי לשוק ציבורי, ואני חושב שזה דבר מאוד הוגן.
גדעון סער: הנקודה השנייה היא דבר שקיים היום, שלפיו אורך החל"ת הוא רבע, תקנו אותי אם אני טועה, הוא רבע משנות הותק.
גדעון סער: לכן נגיד שהיא עמדה בקריטריונים של נכון להיום והיתה שנתיים היא לא יכולה להגיע לשנה כי רבע משנתיים זה חצי שנה.
גדעון סער: ואני חושב שאם יש עמידה בותק, כפי שאנחנו נקבע אותו או כפי שהוא קיים, אז הזכות לחל"ת היא לא צריכה להיות זכות שמותנית או מחולקת.
גדעון סער: היא צריכה להיות אותה זכות, הנטל שהיא מטילה על המעסיק הוא בסופו של דבר לא נטל כבד.
גדעון סער: זה נטל לא של תשלום, זה נטל של שמירת מקום העבודה לאותה תקופה.
גדעון סער: אבל המשמעות מבחינת ההורה היא משמעות מאוד מאוד גדולה.
גדעון סער: אני מזכיר שהצעת החוק נולדה בעצם בעקבות אחד הדיונים שהתקיים כאן בוועדה, והצגנו את זה בעצם כאחד המחסומים, או אם אנחנו רוצים להגיע לאיזו שהיא הגמשה של שוק העבודה כדי שניתן יהיה לשלב בין צרכים של הורות ושל אמהות עובדות לבין שוק העבודה אז הדבר הזה הוא אחד הדברים שהצבענו עליו כתיקון, לא מאוד מאוד מרחיק לכת אבל תיקון חשוב שיכול לעשות את זה.
גדעון סער: אז עד כאן ההקדמה.
רותי הורניק: הרשות לקידום מעמד האישה, למרות שהיא במשרד ראש הממשלה, רואה לפניה רק את טובת הנשים, זאת אומרת הגמשת שוק העבודה, כך שכמה שיותר נשים ישתלבו בשוק העבודה.
רותי הורניק: זה היעד, זאת המטרה וזה העקרון שעומד לנגד עינינו.
רותי הורניק: זאת אומרת זאת הסיבה שאנחנו תומכים בהצעה.
רותי הורניק: בנוסף לזה מאוד חשוב לנו שיוויון בין עובדות.
רותי הורניק: ואם המדינה דאגה לתת את הזכויות האלה לעובדות מדינה, על אחת כמה וכמה שהמדינה צריכה להחיל את הזכויות האלה גם על עובדות שעובדות במגזרים אחרים.
רותי הורניק: אלו שני הנימוקים לתמיכה שלנו.
יפעת מצנר: אני מאוד מברכת על ההצעה כמובן, אני חושבת שזה איזון נכון ומתבקש בין זה שנשים יכולות להאריך את חופשת הלידה מעבר לשלושה וחצי חודשים, האמת היא שזה קצת פחות, זה ארבעה עשר שבועות, זה כלום.
יפעת מצנר: אני מקבלת הרבה שיחות לשדולה של נשים שהן ממש מתלבטות מה לעשות, כי להעביר תינוק בין שלושה וחצי חודשים למטפלת זה לא מי יודע מה, והיא גם מרגישה שהיא צריכה עוד זמן.
יפעת מצנר: זה איזון נכון, כי אישה יכולה לבחור להישאר בבית עוד כמה חודשים, מצד שני באמת כמו שאמרת אדוני היושב ראש זה לא מכביד על המעביד, הוא לא צריך לשלם את זה.
יפעת מצנר: צריך לשמור לה את מקום העבודה ואסור לו לפטר אותה אחר כך גם למשך שישים ימים, זה לא שזה משהו שמכביד עליו יותר מידי.
יפעת מצנר: זה גם עושה איזון נכון בין משפחה לעבודה, שהשדולה ממש שמה לעצמה לנסות למצוא את הבלאנס, זה כאילו כמעט בלתי אפשרי לפעמים בין משפחה לעבודה, אני חושבת שזה חלק מזה, גם האפשרות לחל"ת לאישה שעובדת שנה, ולא שנתיים, וגם האופציה לקחת חל"ת יותר ארוך,
גדעון סער: זו בכלל שאלה אם צריך ותק מינימלי לצורך העניין הזה?
יפעת מצנר: זה שלב.
יפעת מצנר: החלופה, זאת אומרת מה שקורה בשטח זה שנשים שאין להן את התנאים הקשים האלה פשוט מתפטרות, לצורך טיפול בילד או בילדה, מקבלות את הפיצויי פיטורין, אם זה שנתיים פיצויי פיטורין של שנתיים ואם זה פחות אז בכלל פחות, ונפלטות משוק העבודה, ואחר כך מאוד קשה עד בלתי אפשרי לחזור.
יפעת מצנר: אז שוב, אנחנו פה שומרים אותן בפנים.
יפעת מצנר: ככה אני חושבת שזה מה שתעשה הצעת החוק הזהו.
יפעת מצנר: אני הייתי הולכת ומוסיפה עוד משהו לעתיד, לאפשר אולי לחזור לחלקיות משרה, שאם האישה רוצה לחזור לחצי משרה לדוגמא, בשלב הראשון לתחום את זה בזמן, אז לאפשר לה חזרה הדרגתית.
יפעת מצנר: ככה היא לא מתנתקת לגמרי, היא חוזרת לתקופה, היא מצליחה לשמור גם על שעות העבודה, היא גם יוצאת מהבית.
גדעון סער: אני לא יודע אם אני יכול בשלב הזה להתערב ביחסי העבודה בכזה אופן שיכפה על המעסיק החזרה חלקית, מכיוון שהמעסיק יכול להיות שיש לו צורך במשרה מלאה, ואז הוא שומר את מקום העבודה אבל באותו זמן הוא משתמש במישהי אחרת.
גדעון סער: לבוא ולהגיד אני כופה עליו שתהיה החזרה חלקית זה כבר שינוי תנאי המשרה שעליה אנחנו מבקשים לשמור.
גדעון סער: לכן אני לא משוכנע שזה לא עובר את המידתיות.
יפעת מצנר: זה לא בהצעה הספציפית הזו, אני חושבת על נוסח לעתיד, אולי לאפשר, לא לחייב, לאפשר אם התנאים מאפשרים את זה.
יפעת מצנר: אבל זה שוב כחלק ממגמה והצעת החוק הזו היא חלק מהמגמה של למצוא את האיזון, לא לפגוע יותר מידי במעסיקים, טענות שאנחנו תמיד שומעים שאם המעסיקים לא יעסיקו נשים, אז זה לא פוגע במעסיק, הוא לא צריך לשלם גרוש, הוא צריך אבל לשמור את מקום העבודה.
יפעת מצנר: וזה קיים גם היום, לא שינינו פה שום דבר.
יפעת מצנר: תודה רבה.
רונית תירוש: אדוני היושב ראש, החוק בעצם נועד רק לקצר את תנאי הסף לקבלת אותה זכאות?
רונית תירוש: אתה לא מתערב בתנאי הזכאות שהיו קיימים עד היום לגבי עובדת נעדרת.
גדעון סער: אני כן מתערב, מכיוון שיש שני תנאי סף שאני מבקש לשנות.
גדעון סער: אחד שבסקטור הפרטי הוותק הנדרש הוא כפול מבשירות המדינה.
גדעון סער: זה תנאי סף שאני רוצה להעמיד אותם על רף אחיד של שנה.
גדעון סער: הנקודה השנייה היא שתקופת הזכאות, תקופת החל"ת, היא רבע מתקופת הוותק.
גדעון סער: זאת אומרת, נגיד שהיא שנה אז זה שלושה חודשים, כקבוע בחוק.
גדעון סער: אני בא ואומר, אם היא עברה ברף תן לה את האפשרות למלוא תקופת החל"ת, כי אין בעצם הצדקה להפלות, אז היא עבדה שנה וההיא עבדה שנה וחצי, אז היא פחות צריכה להיות אם הילד?
גדעון סער: יש פה איזה דבר שאני מנסה לאזן בין החל"ת, שהיא מטיל חובה מאוד מצומצמת יחסית על המעסיק, והמשמעות בחיי המשפחה, מצד שני יש פה דבר שהוא לא מאוזן.
דבורה אליעזר: אני חייבת להגיד את העמדה הפורמלית של הממשלה, שהיתה להתנגד להצעת החוק, ואני אסביר גם את הטעמים.
גדעון סער: אחרי זה תסבירי גם באיזה תנאים הממשלה מוכנה לקדם את הצעת החוק.
דבורה אליעזר: אנחנו נדבר על הכל, אבל קודם כל אני רוצה להבהיר שבעצם הצעת החוק כפי שהיא מונחת היום משנה שלושה תנאים.
דבורה אליעזר: אחד הוא הנושא של הוותק, השני הוא נושא של היחס בין הוותק לבין תקופת ההיעדרות, והשלישי תקופת החל"ת, שכן לפי החוק היום תקופת חופשת החל"ת זה שנה מיום הלידה, כלומר זה לא ארבעה עשר שבועות.
דבורה אליעזר: זה דבר אחד.
גדעון סער: אין לי בעיה בעניין של עד שנה, אני מוכן לשמור על העקרון של עד שנה.
דבורה אליעזר: לגבי עמדת הממשלה אנחנו צריכים לזכור שכשאנחנו מדברים על חוק עבודת נשים, ליד הזכות להיעדר מעבודה יש לנו את הסעד דרסטי של פיקוח מינהלי על שני צעדים שבדרך כלל הם חלק מהפרורגטיבה הניהולית של המעביד, שזה צמצום בהיקף משרה או בהכנסה של העובדת, שיש השפעה לתיקון הזה גם לצמצום היקף משרה, כשאנחנו מדברים על השישים ימים שלאחר זמן ההיעדרות, ונושא הפיטורים.
דבורה אליעזר: על מנת שיהיו איזונים בתוך החוק נקבעים תנאים.
דבורה אליעזר: ולכן מכיוון שאנחנו מדברים על זכות היעדרות שלאחר חופשת הלידה, כלומר יש כבר חופשה בסיסית, ולאחר מכן אנחנו נותנים זמן נוסף להיעדרות אנחנו חושבים שההסדר החוקי, או הממשלה סברה שההסדר החוקי כפי שהוא מוצג היום בחוק הוא סביר.
דבורה אליעזר: מצד אחד אנחנו מדברים על עובדת ותיקה,
גדעון סער: איזה טעם אתם רואים, לאבחנה בין מה שקבוע לעובדי מדינה לבין מה שקבוע, האם הצרכים של האמהות בשירות המדינה הם חזקים יותר או משמעותיים יותר,
דבורה אליעזר: השאלה היא, כמה יכול המעביד לספוג?
גדעון סער: הוא לא סופג כלום.
דבורה אליעזר: קודם כל זה גם עניין כלכלי מכיוון שאתה מעסיק עובד אחר ויש השלכות על ההעסקה של העובד האחר שאתה מעסיק במקום, מבחינה כלכלית, וגם יש זכויות המוקנות למעביד.
דבורה אליעזר: הם גם בשוק העבודה, אין מה לעשות, יש להם חופש בדרך כלל לנהל את עסקם.
דבורה אליעזר: זה אחד.
דבורה אליעזר: מצד שני אנחנו חושבים שההצעה כפי שהיא מוצגת היום פוגעת לא רק במעבידים אלא במרקם יחסי העבודה במקום העבודה.
דבורה אליעזר: ולמה הדברים מתכוונים, לפי ההצעה כפי שהיא היום עובדת שמועסקת במקום העבודה עד שנה יכולה לצאת לחופשה במהלך שנה.
דבורה אליעזר: במהלך השנה הזאת תועסק עובדת או יועסק עובד אחר, שגם יועסק שנה במקום העבודה, ככה שיש לו בדיוק את אותו ותק שיש לאותה עובדת שיצאה.
דבורה אליעזר: השאלה עד כמה זה מוצדק ועד כמה זה ראוי שבחקיקה אנחנו נקבע למעביד את סדר העדיפויות, כלומר שהוא צריך להעדיף את העובדת הזאת, שגם עבדה שנה, בדיוק כמו העובדת הזאת שנכנסה במקומה, עד כמה אנחנו צריכים לשמור את מקום העבודה של אותה עובדת ולפטר את העובדת שנכנסה למקום העבודה במהלך השנה הזאת, כלומר שתי עובדות מועסקות במהלך אותה שנה.
גדעון סער: לא הבנתי את הנקודה האחרונה.
דבורה אליעזר: שוב, יש עובדת שמועסקת במקום העבודה שנה.
דבורה אליעזר: יש עובדת שנכנסה במקומה והיא נמצאת במקום העבודה גם שנה.
דבורה אליעזר: עכשיו יש לנו שתי עובדות באותו מקום עבודה עם ותק של שנה.
דבורה אליעזר: אנחנו בחקיקה קובעים סדר עדיפויות למעביד.
דבורה אליעזר: סדר עדיפויות שהוא יבחר בעובדת הראשונה.
דבורה אליעזר: ולכן אנחנו חושבים שהיחס בין ותק של העובדת לבין תקופת ההיעדרות הוא נקודה חשובה, הוא נקודה חשובה שמתייחסת לדרך שאנחנו רוצים לאכוף, אנחנו מדברים על אכיפה של יחסי עבודה כאן, אנחנו לא מדברים על אפשרות של העובד לפטר את העובדת.
דבורה אליעזר: העובדת צריכה להיקלט במקום העבודה לפי ההצעה.
דבורה אליעזר: ואלה שיקולים שגם בית הדין לעבודה כשהוא אוכף יחסי עבודה שוקל אותם וגם חוקים אחרים בדיני עבודה לוקחים אותם בחשבון, כמו חוק הגנה על עובדים חושפי שחיתויות וחוק שיוויון הזדמנויות בעבודה שקובעים שהסמכות של בית הדין לתת צו עשה צריכה להיות בין השאר מושפעת מיחסי העבודה ומהעסקה של עובד אחד באותו מקום העבודה.
דבורה אליעזר: לכן אני חושבת שבכל מקום, התכוונתי לומר את זה בלי לדעת את הסיכום שהיה במהלך הדיון, אני חושבת שבכל מקרה צריך לשמור על היחס בין ותק של העובדת לבין זמן ההיעדרות.
גדעון סער: אני רוצה להעיר הערה ואז לשאול שאלה.
גדעון סער: ההערה היא שלדוגמא שאת נתת, הדוגמא שאת נתת היא קודם כל מתארת מצב קיצון שבו מתקיימים שני תנאים.
גדעון סער: אחד שהעובדת בחרה את זמן החל"ת המקסימלי, ושתיים שמייד עם לידתה כבר באותו יום נכנסה עובדת חדשה.
גדעון סער: כמובן שזה שילוב שהוא באופן יחסי שילוב נדיר.
גדעון סער: התשובה לדילמה היא, שאנחנו רוצים לאפשר לשלב בין אמהות לעבודה.
גדעון סער: ואם אנחנו לא ניתן איזה שהוא אפשרות שהיא, עוד פעם, במקרה של החל"ת יותר קלה, כי היא לא כרוכה בתשלום, אז בעצם אנחנו לא ניתן את המענה שהחיים המודרניים מציבים בפני נשים.
גדעון סער: עכשיו אחרי שהערתי אני רוצה לשאול האם אני יכול להבין מדברייך שנושא הרבע אתם לא רוצים לקבל אבל שנושא ההשוואה אתם מוכנים לקבל?
דבורה אליעזר: אנחנו מוכנים לשקול.
דבורה אליעזר: בינתיים עמדת הממשלה היא להתנגד, ואם אנחנו נשקול את זה אז אנחנו צריכים להביא את זה לוועדת שרים להחלטת הוועדה.
דארין יעקב: מספר מלים, בעקבות השאלה שנשאלה כאן.
דארין יעקב: צריך לזכור שחקיקת המגן באה להבטיח זכויות מינימליות.
דארין יעקב: אין שום הצדקה להתערב יתר על המידה בחופש החוזים בין המעסיק לבין העובד שבא לעבוד אצלו.
דארין יעקב: לכן הדוגמא שנתנה דבי לגבי שתי העובדות שלשתיהן יש ותק שווה אני לא חושבת שבחקיקה יש שום הצדקה לבוא ולהגיד למעסיק תתחשב בזאת שיצאה לחופשת לידה בגלל שהיא נמצאת בשלב או במעמד של אמהות ולא לתת לעובדת השנייה שיכול להיות שהיא מתאימה.
גדעון סער: אי אפשר לשים אותנו במשפט שלמה הזה.
גדעון סער: אנחנו לא מדברים על העובדת השנייה.
גדעון סער: אנחנו מדברים על הגנה על העובדת שילדה.
דארין יעקב: זה נכון, אבל יש להתחשב בתקופת הותק.
דארין יעקב: אם אנחנו לוקחים מצב שיש לה מה שיש היום בחקיקה, שזה שנתיים, לעומת מצב של שנה, זה לא אומר שאתה לא מתחשב.
גדעון סער: אני רוצה לשאול לעניין הרבע, נניח שהיא מועסקת שנה, משמעות הרבע היא אחרי חופשת הלידה?
גדעון סער: זאת אומרת תקופת הזכאות לחל"ת היא שלושה חודשים לאחר- - -
דארין יעקב: לפי התיקון היום, לפי סעיף 7.ד עובדת יכולה לקחת חל"ת בתום חופשת הלידה אך לא יותר משנים עשר חודשים מיום הלידה.
דארין יעקב: ככה שאם יהיה תיקון זה יחול מתום חופשת הלידה ועד שנה מיום הלידה.
גדעון סער: זה ברור לי שאנחנו מגיעים עד לשנה מיום הלידה, אני שואל שאלה אחרת, החל"ת, תקופת החל"ת, הרבע הנוסף הוא בנוסף לארבעה עשר שבועות של תקופת הלידה?
גדעון סער: זאת אומרת, אם הותק שלה נכון למצב המשפטי היום הוא שנה, היא מקבלת שלושה חודשים לחל"ת?
דארין יעקב: כן.
דארין יעקב: הורדת הותק מאפשרת ליותר נשים להיכנס למעגל אבל שינוי היחס, רבע, שליש, חצי, הוא בעצם מאפשר לה לקחת יותר חודשים, לקחת חל"ת יותר ארוך.
דארין יעקב: אלה שתי שאלות שונות.
גדעון סער: את אומרת שבתנאי הסף פה, אני מכניס יותר זכאיות אבל אני לא מרחיב את האופציה השנתית.
דארין יעקב: בתנאי הסף, צריך לקחת בחשבון את המעסיק, כדי שלא נפגע יתר על המידה במעסיק.
דארין יעקב: אנחנו מעלים את הטיעון הזה כל הזמן אבל יש הצדקה לטיעון הזה.
דארין יעקב: בשאלה השנייה אנחנו אומרים כמה זמן ייקח, כמה ותק דרוש על מנת שהאישה הזאת תיקח שנה, שזאת שאלה אחרת, יכול להיות שהאיזון נמצא כאן, אבל לא בתקופה המינימלית לדעתי.
גדעון סער: זאת אומרת את גם רואה ברבע את הדבר היותר קשה מבין שני הדברים?
דארין יעקב: ההיפך, אני רואה בוותק את הדבר היותר קשה.
גדעון סער: זו עמדה שונה מהעמדה של דבורה.
דארין יעקב: העמדה שלה היא לא לשנות את הוותק, כי אם אנחנו משנים את הוותק לשנה זה מאוד בעייתי.
דבורה אליעזר: אני אמרתי שצריך לשמר את היחס בין הוותק לבין תקופת ההיעדרות, גם אם ניתנת הזכות כשמדובר בוותק של שנה.
גדעון סער: דבורה ראתה ברבע את הנושא היותר קשה מבין שני הדברים, ואת רואה את נושא תנאי הסף כנושא היותר קשה?
דארין יעקב: אם אנחנו משמרים את הרבע זה לא משנה התקופה המינימלית, כי העובדת תקבל אותו דבר, היא תקבל רבע, מה שהיא צברה.
דארין יעקב: רק יותר נשים יקבלו.
גדעון סער: אז מה את חושבת שאפשר לשקול ומה את חושבת שאי אפשר לשקול?
דארין יעקב: אני חושבת שזה שיותר נשים ייכנסו, אני מסבירה מה ההשלכות של זה, זה שיותר נשים ייכנסו זה אומר שיש לך מצד שני את המעסיק ואת הזכויות שיש לו.
דארין יעקב: וזה שלא יותר נשים ייכנסו אלא שהן יקבלו יותר חודשים זה כבר האישה, כמה חודשים אנחנו נרצה לתת לה כדי שהיא תהיה עם התינוק.
דארין יעקב: ופה אני מבינה את הטיעון של האמהות וזה שרוצים לתת לה יותר חודשים.
דארין יעקב: אני לא הצגתי עמדה.
גדעון סער: אתן לא צריכות להרגיש לא נוח, יש עמדה מסויימת שנקבעה, צריך להיות תאום לפי הסיכום שעשיתי, אני מנסה להבין איך אתם רואים את העניין ובסוף הישיבה נציע איזה שהוא סיכום איך אנחנו יכולים להתקדם.
חזקיה ישראל: אנחנו מתנגדים להצעת החוק מהטעמים הבאים.
חזקיה ישראל: אחד, אני רוצה להתייחס לעובדה למה במדינה זה ככה, בשירות הממשלתי זה ככה, במגזר העסקי אחרת, העובדה היא שבמגזר העסקי שוקלים שיקולי עלויות יותר מאשר שקלו במדינה.
חזקיה ישראל: וזו הסיבה.
חזקיה ישראל: וזה בא לידי ביטוי גם במקומות אחרים, ואני חושב שזה גם לגיטימי לשקול שיקולי עלויות כי בסופו של דבר המגזר העסקי או העסק חי או מת בגלל שיקולים עסקיים ושיקולי עלויות.
חזקיה ישראל: אז זה לשאלה למה במדינה זה ככה ובמגזר העסקי זה שונה, אני חושב שזה היה השיקול, וזה גם רלוונטי, אני רואה את זה גם בדברים אחרים.
חזקיה ישראל: הערה שנייה מתייחסת לעובדה מה זה משנה.