GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמירה דותן: הייתי רוצה לקבל ממשרד המשפטים הערכה שזה הכלי, שאתם מסכימים לו, או שאתם מציעים להשתמש בכלי אחר.
עמירה דותן: האם הרעיון מוצא חן בעיניכם?
עמירה דותן: האם אתם רוצים לשנות בסעיף אחד מילה כזאת ובסעיף אחר מילה אחרת?
עמירה דותן: זה סוג ההערות שאנו מצפים לשמוע כדי שנוכל להתחיל לעבוד.
דארין יעקוב: אני מוכנה להציע, אבל אני רוצה להעיר לפרוטוקול שאני לא מטפלת בנושא קרנות אלא יותר בנושאי רווחה והסכמי עבודה.
דארין יעקוב: אם השאלה מופנית אליי, האם הכלי הזה, בהתחשב במטרה שלנו לקידום העסקת נשים, הוא הכלי המתאים על סמך הניסיון שלנו במשרד המשפטים, אני מוכנה להפנות את השאלה למשרד ולהביא לכם תשובה מסודרת.
דארין יעקוב: ברגע זה אני לא יכולה להגיד.
איילת זלדין: אני מבקשת שתעשי את זה בתיאום אתנו.
דארין יעקוב: בהחלט, נוכל לקבוע ישיבה ולקדם את העניין.
עמירה דותן: אנחנו מצפים שתכינו לנו הצעות, אם לא לפעול באמצעות קרן אז באמצעות מה, ואם כן באמצעות קרן מה ניתן לעשות.
עמירה דותן: נקבע את הישיבה הבאה בהקדם ואז נוכל לדון בכל הערות של משרדי הממשלה, ואני מבקשת שתגישו אותן עוד לפני הישיבה הבאה.
טליה לבני: הדרך שהם נוקטים בה בעייתית הרבה יותר מבחינה משפטית מאשר דרך של חקיקה.
טליה לבני: נניח שאתקוף את הקריטריון של העדפת גברים חרדים, אתווכח ואלך לבג"ץ.
טליה לבני: אנחנו רוצים ללכת לכיוון עידוד, אבל גם אתם צריכים להיות מעוניינים בחקיקה שתתן לכם בסיס משפטי.
טליה לבני: היום אתם מתבססים על תקנות, על קריטריונים.
דארין יעקוב: הקריטריונים הללו נקבעו בהחלטת ממשלה.
טליה לבני: זה עדיין הרבה יותר בגי"ץ מאשר קביעת מדיניות בחקיקה.
טליה לבני: גם לכם כדאי לתמוך בכלי הזה.
טליה לבני: אם אחר-כך תבקשו תיקון חקיקה, שבקרן תיכלל מטרה נוספת, מה טוב.
שוש שחם: אני יושבת-ראש קידום האישה בלה"ב.
שוש שחם: אני עוסקת בעיקר במסים, ובדרך כלל מייצגת את לשכת עורכי-הדין בכנסת בדיוני ועדת הכספים על חקיקה שנוגעת למסים, כך עשיתי בחמש השנים האחרונות.
שוש שחם: נקודת המבט שלי כלכלית מאוד, דומה לנקודת המבט של משרד האוצר.
שוש שחם: במקרה הזה אני מסכימה לכל מילה שאמרה כבוד היושבת-ראש, ולכל מילה שאמרו החברות האחרות.
שוש שחם: לדעתי צריך לקרוא להצעת החוק הזאת "הצעת חוק-יסוד עידוד העסקת נשים".
שוש שחם: אנחנו כל-כך למטה שלא הגענו בכלל למשהו שמתקרב לאפס, שמתקרב לקו השוויון.
שוש שחם: אני לא מדברת על דבר מה קיצוני בצורה צורמת מאוד כפי מה שצוין כאן על המגזר הערבי או המגזר החרדי.
שוש שחם: מה שאמרה יושבת-ראש הוועדה נכון.
שוש שחם: הנשים מהוות 51% מן האוכלוסייה, ואנחנו הרבה-הרבה-הרבה מתחת לקו השוויון בכל הנוגע להעסקת נשים.
שוש שחם: הצעת החוק הזאת מעולה, כי שמה זרקור בצורה כוללנית – דווקא בגלל שהיא כוללנית – על שינוי תפיסה.
שוש שחם: אני מתפעמת ממנה.
שוש שחם: דווקא מכיוון שהיא כל-כך כוללנית, הצעת החוק הזאת היא הצהרת עקרונות, ואת העקרונות הללו צריך למלא בתוכן בתקנות.
שוש שחם: ראיתי את ההצעות שהונחו על השולחן לתיקוני נוסח.
שוש שחם: אלה דברים מינוריים לחלוטין.
עמירה דותן: גם אם זה מינורי, התיקונים ייכנסו בוודאי להצעה.
שוש שחם: באופן עקרוני אני מניחה שמי שניסח את הצעת החוק הזאת חשב, וכל הכבוד למי שיזם אותה כי נעשתה כאן עבודה מצוינת.
טליה לבני: חשבנו גם על הכלי, מה הדרך הנאותה לקדם את המטרה.
טליה לבני: עשינו מחקר השוואתי ובדקנו מה עשו מדינות אחרות.
טליה לבני: הגענו למסקנה שלנו מתאימה הדרך הזאת.
טליה לבני: היא אולי מינורית, זה תלוי בסכומים.
עמירה דותן: היא משנה תפיסת עולם.
שוש שחם: זאת צורת חשיבה יצירתית מצוינת.
שוש שחם: עכשיו אנחנו מגיעים לעלויות.
שוש שחם: על-פי החוק במדינת ישראל כאשר יש חוק צריך לדעת את העלויות שלו.
שוש שחם: כאשר תעלה שאלת העלויות משרד האוצר עשוי לומר שאינו מסכים, אבל מפתיע אותי כבר היום לשמוע עמדה שלילית, עוד לפני שיודעים את העלויות ואת מקורות המימון.
שוש שחם: זאת נשמעת תגובה כמעט אוטומטית, כאילו אף אחד לא חשב כאן.
שוש שחם: פרט לכך, כפי שאמרה כבוד היושבת-ראש, הישיבה הזאת כנראה נקבעה קודם.
שוש שחם: אם היתה התנגדות כל-כך חריפה למשהו מן הראוי שהוועדה היתה מקבלת את זה בכתב לפני הישיבה ואז היינו יודעים שמישהו הקדיש לזה חשיבה.
שוש שחם: אני מקבלת רושם שיש כאן מין ירייה באוויר, לדחות סתם ולא משנה מה.
טליה לבני: היא הנותנת.
עמירה דותן: הייתי בצבא במשך הרבה שנים ואני יודעת שבאפסנאות תמיד "לא היה".
שוש שחם: זה לא עניין אישי של נציג משרד האוצר, אם הוא בחור צעיר או לא בחור צעיר.
שוש שחם: זה לא אישי, אלא תפיסה של משרד האוצר.
שוש שחם: אחת המטרות של משרד האוצר לשמור על אוצר המדינה, זה התפקיד שלהם, אבל יש כאן "אבל" גדול.
עמירה דותן: זה לא "אבל".
עמירה דותן: זאת השמירה.
שוש שחם: עוד לפני שהגענו לשאלת העלויות אי אפשר כבר לתקוף ולשלול.
גלי עציון: במקרה גברת מאירה בסוק הביאה לי עכשיו את הדוח על ייצוג הולם של נשים.
גלי עציון: הסתכלתי במה שקורה במשרד האוצר.
גלי עציון: במשרד האוצר בסך הכול 47% מן העובדים הם גברים, אבל בשלוש הדרגות הגבוהות 76% הם גברים.
גלי עציון: החוק הזה הוא לא חוק סוציאלי, במובן הזה שהוא לא בא לעזור למי שצריך.
גלי עציון: אמרת שזוגתך לא צריכה עזרה.
גלי עציון: היא צריכה, כי זה המצב במשק.
גלי עציון: זה לא שאין לה כסף לקנות במכולת, אבל החוק הזה לא נועד לסייע לאנשים לקנות במכולת.
גלי עציון: החוק הזה נועד לתת לנשים את ההזדמנות האמיתית, את שוויון ההזדמנויות, ולהביא אותן למקום שבו הן צריכות להיות במשק.
גלי עציון: ייתכן שיש כאן איזו אי-הבנה קלה.
גלי עציון: זה חייב להיות ברור.
גלי עציון: דבר שני, אני רוצה להבהיר את עניין הקרן.
גלי עציון: אנחנו לא נעולים על כלי זה או אחר, אבל אנחנו בטוחות שחייב להיות תקציב צבוע בתקציב המדינה, ידוע וברור, שזה לא יהיה כמו חוקים רבים אחרים.
גלי עציון: אני מכירה את זה מתחום החינוך, שיש חוקים נהדרים ואחר-כך שוכחים להביא איתם את הסל.
גלי עציון: לא זה הרעיון.
גלי עציון: אם החוק הזה יישאר "אות מתה" כי לא ידאגו לכלי הכלכלי הנכון עבורו אז חבל שיהיה בספר החוקים.
גלי עציון: זה יהיה עוד חוק שפשוט יהיה שם ואף אחד לא יעשה אתו כלום.
גלי עציון: חובה שהוא יבוא עם כלי כלכלי.
גלי עציון: זאת בעצם המחשבה מאחורי הקרן.
אביבה קולמן: אני מ"אמונה".
אביבה קולמן: אני מבקשת לצמצם מאוד את דבריי כי נאמרו כאן כל-כך הרבה דברים נכונים ואין לי שום כוונה לחזור עליהם.
אביבה קולמן: בהמשך למה שאמרה עו"ד שוש שחם, גם לי קצת הפריע שמנסים לפעול דרך קרן, ולזה התווספה עוד תחושה לא נוחה מסעיף קטן 2(א).
שוש שחם: אני דווקא מרוצה מאוד מכך שהוצע לפעול דרך קרן.
אביבה קולמן: אז לא הבנתי אותך.
אביבה קולמן: דובר על כלי ושאלו איך נקרא לכלי.
אביבה קולמן: אמרו גם שזה ינוהל על-ידי משרד ראש הממשלה.
אביבה קולמן: הרגשתי מין תחושה שזה ריק.
אביבה קולמן: צריך אולי לנקוט במונחים אחרים כדי שנרגיש שיש כאן כוונה אמיתית כלשהי למימוש.
עמירה דותן: יש לך הצעה?
אביבה קולמן: עדיין לא.
אביבה קולמן: אנחנו עדיין ממש בהתחלה ואני צריכה לחשוב.
אביבה קולמן: "אמונה", כמו כל ארגוני הנשים האחרים, לא רק נאה דורשת אלא נאה מקיימת.
אביבה קולמן: גם מהצד של ארגוני נשים אנחנו מנסות לעזור לקידום מעמד האישה על-ידי מעונות יום ובתי ילדים.
אביבה קולמן: כלומר אנחנו לא רק דורשים מאחרים לעשות דברים.
אביבה קולמן: אני לא רוצה עכשיו לדבר בשם "אמונה" כי אני מרגישה מיוצגת כאן על-ידי הרשות לקידום מעמד האישה.
טליה לבני: זה הצעה של נעמ"ת, לא של הרשות לקידום מעמד האישה.
אביבה קולמן: ראיתי רק עכשיו את ההצעה, וראיתי שלפני שנתיים הצעה דומה הוגשה כבר.
עמירה דותן: הצעת החוק הזאת נבנתה אחרי מחקר סוציו-כלכלי מאוד-מאוד מפורט, עם השוואה בין-לאומית, לפחות למדינות הנאורות, ונעשתה הרבה מאוד עבודה בארגון נעמ"ת.
עמירה דותן: בכנסת הקודמת היא הוגשה על-ידי שלושה חברי כנסת.
עמירה דותן: ראיתי את ההצעה והבנתי שאני רוצה בכנסת הזאת לקחת את הבסיס שכבר הוכן, לא להמציא דבר חדש, ולהמשיך אתו הלאה.
עמירה דותן: הקרדיט כולו ניתן גם לחברי הכנסת שהגישו את הצעת החוק מלכתחילה וגם כמובן לנעמ"ת.
עמירה דותן: כוונתנו לא לבזבז סתם זמן ולחשוב שאולי בכנסת הבאה עוד מישהו יחשוב שזה חשוב - -
אביבה קולמן: כאשר יהיו כבר עוד קרדיטים.
עמירה דותן: - - אלא לעשות עכשיו עבודה רצינית.
עמירה דותן: לכולנו פחות חשוב איך קוראים לכלי, אבל ברור שיהיה כלי צבוע, מסודר.
עמירה דותן: עו"ד גלי עציון אמרה נכון מאוד, שזה לא עוד חוק סוציאלי, אלא חוק לשינוי סדרי תפיסה, חשיבה והבנה, כדי להביא למימוש של שינוי הפירמידה.
עמירה דותן: כפי שאת אומרת, פחות מילים ויותר עשייה.
עמירה דותן: זה מה שאנחנו מתכוונים לעשות.
אביבה קולמן: לסיום דברי רציתי לברך גם בשם "אמונה" ובשמי באופן אישי על הצעת החוק, למרות שאני מיוצגת כאן על-ידי מועצת ארגוני הנשים, ואין צורך להוסיף.
מלכה קוזלוביץ: אני מהסתדרות העובדים הלאומית.
מלכה קוזלוביץ: אני רוצה לומר שזה הדבר הכי יפה והכי טוב ששמעתי אי-פעם, הגם שאני בתוך ארגון עובדים כל-כך גדול.
מלכה קוזלוביץ: אני מבקשת רק דבר אחד.
מלכה קוזלוביץ: בסעיף שמפרט את הרכב מינהלת הקרן, תמיד אומרים "נציג ארגון עובדים יציג".
מלכה קוזלוביץ: אנחנו הארגון היציג השני ואני לא רואה שרק ארגון יציג אחד יכול להיות בכל המקומות.
מלכה קוזלוביץ: אני מבקשת מאוד להוריד את המונח "ארגון העובדים היציג" ולשתף גם אותנו.
מלכה קוזלוביץ: אנחנו רוצות לעזור.
מלכה קוזלוביץ: יש קבוצה גדולה מאוד שמייצגת אותנו בוועדה לקידום מעמד האישה ואנחנו רוצות להשתתף בהליך כולו.
מלכה קוזלוביץ: אני רואה את זה כדבר מבורך מאוד.
מלכה קוזלוביץ: יש לנו הכלים הדרושים לתת את כל העזרה.
עמירה דותן: אנחנו בעד שכולם ייכללו.
עמירה דותן: מר יעקב ברקאי, אני מבינה שאתה רוצה ללכת.
עמירה דותן: אני מקווה שקיבלת את העמדה שזה לא אישי, אלא מערכתי.
עמירה דותן: אנחנו רוצים שתפיסת העולם תשתנה גם אצלכם.
עמירה דותן: הבקשה שלי ממך, כמו ממשרדי הממשלה האחרים, לקראת הדיון הבא, ולפניו, להעביר לנו נייר עמדה על הדרך שאתם רואים למימוש החוק הזה.
עמירה דותן: האם אתם תומכים בהפעלת קרן?
עמירה דותן: כמה כסף אתם סבורים שזה צריך לעלות?
עמירה דותן: האם זה צריך להיות אצלכם או במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה או במשרד ראש הממשלה?
עמירה דותן: ואם לא קרן, באמצעות איזה כלי אתם מציעים להפעיל את זה?
עמירה דותן: אנחנו מבקשים שתקדישו חשיבה להצעת החוק, חשיבה מקדמת ומשתפת.
עמירה דותן: אנחנו לא רוצים לעשות את זה נגד, אלא ביחד.
עמירה דותן: תחשבו איך אתם יכולים לתרום כאן
עמירה דותן: מהידע שלכם, מההבנה שלכם שאתם שומרים על אוצר המדינה, מההבנה שלכם של חמישה צעדים שצריך לראות קדימה.
עמירה דותן: הייתי מצפה מכם לסייע לנו.
טליה לבני: אני רוצה להוסיף לבקשה של כבוד יושבת-הראש.
טליה לבני: השנה הנושא באו"ם הוא תקציב מגדרי לנושאים מגדריים.
טליה לבני: החקיקה הזאת קולעת בדיוק לנושא.
טליה לבני: אם משלחת ישראל תיסע לאו"ם תוכל להציג את החקיקה הזאת כהישג עולמי.
טליה לבני: לכן הייתי מדברת עם משרד האוצר במונחים של אחוז מתקציב המדינה.
טליה לבני: אם תתנו לנו 2% נוכל להוסיף עוד מטרות.
טליה לבני: אני לא צוחקת.
טליה לבני: תבואו עם הגדרה של אחוז מתקציב המדינה לנושא המגדרי.
מרית דנון: אתמול היתה ישיבת הכנה במשרד החוץ לקראת הישיבה באו"ם והעלינו את הצעת החוק הזאת כאחד הנושאים שהיינו רוצים להתהדר בהם.
מרית דנון: הנושא הוא תקצוב של תכניות מגדריות על-ידי המדינה ועל-ידי ארגוני ציבור וזה אחד העניינים שאפשר להתהדר בו.
טליה לבני: זה יהיה הדגל אם החקיקה תעבור, זה יהיה המסר.
טליה לבני: מדינת ישראל תהיה מה שנקרא אור לגויים.
מרית דנון: אני רואה בחוק הזה חוק מחנך.
ירון תקווה: אני כלכלן במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
ירון תקווה: רציתי להתייחס לשאלת הכלי.
ירון תקווה: כולם ציינו שיש לבחון את הסוגייה הזאת.
ירון תקווה: קודם כול אני מבקש להתייחס לפן הפסיכולוגי.
ירון תקווה: נניח שכמעסיק אדע שיש קרן כלשהי שיכולה להעביר אלי כסף כדי להעסיק נשים.
ירון תקווה: בשביל מעסיק לפנות לקרן כזאת, ולהיתקל בכל הסרבול הבירוקרטי שכרוך בכך, זה כמו לזכות בפיס ולכן הוא עשוי להירתע מראש ולא לפנות לקרן כזאת.
ירון תקווה: אולי הכלי המעניין יותר למעסיק הוא מערכת המיסוי.
ירון תקווה: יש קורלציה מסויימת, בשנים האחרונות יש רפורמה במערכת המיסוי שמתייעלת יותר ויותר.
ירון תקווה: יש גם מגמה להורדת מסים באופן כללי וקורלציה עם עליית שיעורי גביית המסים.
ירון תקווה: אם נעניק הטבה כלשהי במס מעסיקים ייתכן שיותר מעסיקים יפנו למשרד האוצר.
עמירה דותן: בעבודה שעשיתם במחלקת המחקר והמידע של הכנסת, שאני מבקשת לראות אותה - - -
ירון תקווה: לא עשינו עבודה, אבל מהדברים ששמעתי היום אני פשוט זורק סוגייה לדיון.
ירון תקווה: למה דווקא קרן ולא הטבות במיסוי?
עמירה דותן: בפתיחת דבריה אמרה עו"ד טלי לבני שכך נכון לעשות, לתת הטבות דרך מערכת המיסוי, אולם מתוך הניסיון הצבור ליד השולחן הזה עולה כי אין לזה סיכוי.
עמירה דותן: הייתי שמחה מאוד אם מחלקת המחקר והמידע של הכנסת תעשה עבודה, כפי שעשיתם בהצעת חוק אחרת שלי, שם עשיתם עבודה מדהימה, שתתן אולי תימוכין לצד כזה או לצד אחר, ואז ניקח אותה למשרדים הרלוונטיים ונראה מה אפשר לעשות.
עמירה דותן: אם תהיו מוכנים להרים את הכפפה כמובן נשמח מאוד.
ירון תקווה: אפנה את זה למנהלת שלי, בשמחה.
תמי סלע: עולות מספר שאלות על הצעת החוק.
תמי סלע: שאלה אחת נוגעת לכלי, ואחר-כך צריך לחפש אילו קטגוריות צריכות להיכלל בחוק, איך מפרטים קטגוריות.
תמי סלע: מכיוון שעשיתם את עבודת ההכנה והגעתם למסקנה שקרן היא הכלי הנכון, אני מבקשת שתפרטו למה.
תמי סלע: הרי יש גם דרכים אחרות, כמו סיוע דרך מיסוי, אולי בהקלות במס חברות, ויש אפשרות לתת כמו בחוק לעידוד המגזר העסקי תמריץ ישיר למעסיק, שלא עובר דרך קרן, ואז נכון שצריך להיות גוף שיגבש אמות מידה ויקבע סדרי עדיפויות, אולם מצד שני בקרן ייתכן שתהיה בירוקרטיה שתכביד, וגם שכר שיילך לנושאי משרה ולבעלי תפקידים בקרן.
תמי סלע: לכן אני מבקשת לברר את הסיבות להצעה שזה יפעל דרך קרן.
תמי סלע: כדאי אולי לברר למה הקרן לעובדים זרים נכשלה ולמה חשבתם שזאת הדרך הנכונה.
טליה לבני: סברנו שאין סיכוי שיאשרו הנחות במיסוי או הנחות בביטוח הלאומי.
גלי עציון: שיעור הביטוח הלאומי במילא נמוך מדי.
טליה לבני: בתוך עמי אני יושבת.
טליה לבני: מאחר ורצינו גם את הפן של שינוי תפיסת העולם היה לנו חשוב מאוד שיהיה משהו מיוחד למטרה הזאת, ושכולם יידעו.
טליה לבני: אני לא פוחדת מהבירוקרטיה.
טליה לבני: המנגנון של הרשות לקידום מעמד האישה יכול להיות המנגנון שיפעל כאן, לא צריך אפילו מנגנון נוסף.
טליה לבני: במינהלת יהיו אנשי ציבור, וגם נכון שיהיו בה אנשי ציבור.
עמירה דותן: כלומר אין כפילות.
עמירה דותן: יש כסף צבוע בְמקום שבין כה וכה קיים, עם הנהלה ציבורית.
טליה לבני: ונציגים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שיפעילו את המשרד שלהם, וכל נציג יפעיל את המשרד שלו ויביאו נתונים ודיווחים.
טליה לבני: היה כאן שילוב עם ראייה מאוד אקונומית – גם חיסכון, גם הרחבת הסמכות של הרשות לקידום מעמד האישה וגם חיזוק הכלי.
טליה לבני: החשיבות שזה יהיה דווקא במשרד ראש הממשלה בכך שיהיה בכך שוב חיזוק המסר.
טליה לבני: יש בזה מעין אמירה חברתית, שבמדינת ישראל משרד ראש הממשלה רואה חשיבות לעידוד העסקת נשים.
טליה לבני: ראינו יתרונות להקמת קרן ייחודית.
טליה לבני: אם זה יהיה עוד חצי תקנה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אפילו אני לא אדע על כך.
טליה לבני: אני לא ידעתי למשל על קרן לעידוד העסקת נשים במגזר הערבי.
טליה לבני: אני בטוחה שנעמ"ת קלטה הרבה ילדים במעונות במגזר הערבי ולא ידענו בכלל לפנות לקרן, על אף שאנחנו קרובים מאוד.
טליה לבני: אם תסתכל על המיצוי של הסעיף התקציבי לעידוד משפחות חד-הוריות תופתע מהאחוז הנמוך, כאילו שאין נשים חד-הוריות.
טליה לבני: את הסעיפים האלה כדאי בדרך כלל לבדוק על-פי הניצול התקציבי.
טליה לבני: משהו קורה, התקציבים האלה לא מנוצלים.
טליה לבני: בקרן הם ינוצלו, וכגובה הקרן כך ייגזר גובה המענקים וגובה העידוד.
טליה לבני: יכולה המינהלת לומר: השנה אנחנו מבקשים לעודד מעסיקים בעיקר בסעיף מסוים.
עמירה דותן: זאת אומרת, הקריטריונים דינמיים על-פי הצרכים.
גלי עציון: זה בדיוק על-פי אותו בסיס פעולה של החוק לעידוד השקעות הון, שעובד יפה מאוד.
גלי עציון: אף אחד לא המציא כאן את הגלגל.
שוש שחם: בחוק לעידוד השקעות הון זה מסורבל מאוד.
שוש שחם: עידוד השקעות הון מחולק לשני חלקים – מענקים ופטור ממס, לכן זה מסורבל.
גלי עציון: אפשר לבדוק את זה.
שוש שחם: אמרו שזה מסורבל כמו בחוק לעידוד השקעות הון, אבל זה לא אותו דבר כי בחוק לעידוד השקעות הון ברגע שמעורב מס הכנסה זה הופך למסורבל.
שוש שחם: כאן מדובר במענקים.
שוש שחם: בחוק לעידוד השקעות הון יש שני מסלולים – מסלול של מענק, ומסלול של פטור ממס.
שוש שחם: לכן זה מסורבל.
שוש שחם: מה שמוצע בהצעת החוק כל-כך פשוט לעומת החוק לעידוד השקעות הון.
שוש שחם: אין מה להשוות בכלל בין הדברים.
עמירה דותן: אז רעיון הקרן הוא רעיון טוב.
מרית דנון: לגבי הקרן, הייתי רוצה שכאשר זה יבוא לדיון בהמשך הליכי החקיקה נציג של היחידה הכלכלית במשרד ראש הממשלה יהיה מעורב.
מרית דנון: החשש, שבמשרד ראש הממשלה כרגע אין מנגנון שיכול לטפל בזה.
מרית דנון: דווקא הדברים שנציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אמרו כאן מעידים שאולי זה החשש בהקמת קרן.
מרית דנון: אני מבקשת להזמין אותו להמשך הדיונים על הכלי הזה.
עמירה דותן: לא רק נזמין אותו, אלא אני מבקשת שתדברי אתו כדי שנדע את עמדתו ומה הוא חושב.
מרית דנון: אפגש עם מר איימן סייף במשרד ראש הממשלה ואכין משהו בכתב.
תמי סלע: חשבתי שהאחראי יכול להיות גם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, כמשרד שאחראי על התעסוקה, שיש לו גם ניסיון בפרויקטים מן הסוג הזה ובקרנות שמטרתן לעודד תעסוקה.
תמי סלע: נכון שהרשות לקידום מעמד האישה נמצאת במשרד ראש הממשלה, אבל זה בכל זאת חוק שמטרתו לעודד נשים בתחום העבודה.
עמירה דותן: צריך לחשוב על כך, כי אם במשרד ראש הממשלה לא רוצים לקחת את זה על עצמם ואילו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה רוצים, אעדיף את המקום שבו רוצים ומחבקים.
קריאה: אולי אפשר לשכנע.
קריאה: לדעתי יש לנו עוד כמה דברים לפני שנקבע באיזה משרד זה יהיה.
תמי סלע: עולות שאלות נוספות, למשל כרגע אין הבחנה בין מעסיק ציבורי למעסיק פרטי.
עמירה דותן: זה עלה גם בהערה של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
תמי סלע: יש בעיה בהקמת קרן מתקציב המדינה למתן מענקים למעסיקים ציבוריים.
טליה לבני: לא הייתי שוללת את זה כי אם מדובר במשרד ממשלתי הייתי מעבירה את זה לתקציב המשרד למטרה מסוימת.
טליה לבני: גם במשרדי הממשלה אנחנו רואים שהמצב לא טוב.
טליה לבני: מה יעודד את המשרד הממשלתי לקדם נשים?
תמי סלע: התמריץ הכספי במשרדי הממשלה חזק פחות.
תמי סלע: החובה שלהם קיימת, ואולי יש דרכים אחרות לקדם העסקת נשים.
תמי סלע: נכון שאין די אכיפה של חוקי הייצוג ההולם, שהם אגב לא רק כמותיים אלא גם איכותיים, שמדברים גם על הדרגות ולא רק על מספר הנשים המועסקות.
תמי סלע: הקימו במשרד התעסוקה יחידה שאמורה לקדם את אכיפת חוקי העבודה.
תמי סלע: הדברים האלה אורכים זמן, אבל אני לא בטוחה שהכלי הנכון במגזר הציבורי הוא העברת כספים מקרן.
טליה לבני: אני פוחדת שמשרדי ממשלה לא יגיעו בכלל לקבל מענק, בדיוק בשל הסיבה הזאת, כי מבחינתם לא חשוב מעמד האישה.
דארין יעקוב: זה חשוב להם.
דארין יעקוב: אני סבורה שהכלי הזה צריך להיות מופנה רק למגזר הפרטי.
טליה לבני: המענק הזה יגיע לממונה על קידום מעמד האישה באותו משרד ממשלתי.
קריאה: אולי כן למגזר הציבורי, אבל לא לממשלתי.
קריאה: ומה עם הרשויות המקומיות?
קריאה: לעיריות זה יכול רק לעזור.
אורלי ביטי: שיעבירו את זה לממונה על מעמד האישה ויתבעו שלימודי מגדר יהיו תוכנית הכשרה חובה לכל מקבלי ההחלטות ולכל הנערים הצעירים במשרד האוצר.
עמירה דותן: מה לוח הזמנים הריאלי?
עמירה דותן: לאיזה מועד עלינו לקבוע את הישיבה הבאה?
תמי סלע: קיבלתי כל מיני הערות להצעת החוק.
תמי סלע: אני רוצה לומר למשרדי הממשלה שאם מדברים על תמיכה של הממשלה בתיאום אז לא יכולה להיות תגובה שכולה התנגדות.
תמי סלע: תמיכה בתיאום, זה אומר שיוצגו הערות כלשהן כדי לקדם את ההצעה.
תמי סלע: התגובה של משרד האוצר נשמעה כהתנגדות להצעה, וזאת לא עמדת הממשלה כרגע, עמדת הממשלה לתמוך.
תמי סלע: צריכות להיות הערות בונות.
עמירה דותן: אני מבקשת להכניס את הדיונים ללוח זמנים.
תמי סלע: בעוד שבועיים ניתן לעשות ישיבה פנימית עם נציגים של משרדי הממשלה ולקבוע ישיבת ועדה בעוד שלושה שבועות.
עמירה דותן: כאשר לא קובעים לוח זמנים לא מצליחים להתקדם.
עמירה דותן: לכאן הייתם צריכים לבוא לאחר שעשיתם כבר עבודת הכנה.
עמירה דותן: נקיים ישיבה נוספת בעוד שלושה שבועות.
עמירה דותן: אני עומדת לרשותכם בכל עת.
עמירה דותן: עו"ד טליה לבני, אני מבקש שוב להודות לך, יישר כוח.
עמירה דותן: תודה רבה לכולכם.
גדעון סער: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, בנושא:
גדעון סער: תעסוקה ועוני בקרב הורים יחידים או בקרב משפחות חד הוריות.
גדעון סער: לדיון הוכן על ידי גב' אורלי לוטן מסמך של המ.מ.מ., שהוא מסמך מעניין ביותר מבחינת הנתונים שלו, גם לגבי שיעור ההשתתפות בשוק העבודה, גם לגבי העוני, אבל בראש ובראשונה אנחנו נצטרך לדון כאן באותו דבר אשר מוגדר כשורת חסמים המקשים על ההשתתפות בשוק העבודה על המשפחות החד הוריות או על ההורים היחידים, ואני מקווה שנצליח להגיע לכמה תובנות בדיון הזה שניתן יהיה אחרי זה לקדם באופן מעשי.
גדעון סער: אני רוצה גם למסור שאתמול אישרה נשיאות הכנסת הצעה של חברת הכנסת שלי יחימוביץ לדיון מהיר בנושא של עבריינות באי תשלום מזונות, שיש לו זיקה מסויימת לסוגייה שלפנינו, אני מניח שזה יידון בשבוע הבא במסלול נפרד, כמו שמקובל לגבי דיון מהיר לפי תקנון הכנסת, אז אני מבקש לקבוע את זה לדיון בשבוע הבא.
גדעון סער: אני מציע שבפתיחת הישיבה אורלי תציג את המחקר, בודאי המסמך הזה מצוי בפני כולכם.
אורלי לוטן: כמו שאמר היושב ראש, המסמך מדבר באופן יותר ספציפי על תעסוקה ועוני ולא כל כך על זכויות.
אורלי לוטן: רק להגיד שיש לכם על השולחן גם מסמך שסוקר את הזכויות, שנכתב לפני חצי שנה על ידי חוקרת אחרת אצלנו.
אורלי לוטן: קצת נתונים בהתחלה, כשמדברים על חד הוריות מדברים על קרוב למאה אלף משפחות בישראל היום, בראש רובן, שזה תשעים ואחד אחוז מהן, עומדת אישה.
אורלי לוטן: קצת נתונים על המצב המשפחתי, ששים אחוז גרושים, חמישה עשר אחוז פרודים, ארבעה עשר אחוז רווקים ושלושה עשר אחוז אלמנים, כלומר הרוב גרושים או גרושות.
אורלי לוטן: ומרבית המשפחות הן משפחות קטנות, עם ילד אחד.
אורלי לוטן: זה רק איזו שהיא הקדמה.
אורלי לוטן: מה שניסיתי לעשות במסמך זה להסתכל על נתוני תעסוקה ועוני, הכנסה במידה שהיה לי, בשנת 2002, שזה השנה לפני הקיצוצים בקצבאות לחד הוריות, לעומת שנת 2005, שזו השנה האחרונה שיש לנו עליה נתוני תעסוקה מלאים יחסית על חד הוריות.
אורלי לוטן: למרות שאני לא מדברת על זכויות, בשנת 2002 במסגרת חוק ההסדרים קיצוצי זכויות של חד הוריות גם גובה הגמלה ירד, היו שם עוד כמה שינויים באופן החישוב של הגמלה, כשהרעיון היה להוציא אוכלוסיות שלא עובדות מקצבאות לעבודה.
אורלי לוטן: אז הדבר הראשון שעשיתי כאן, זה לראות האם באמת היתה יציאה, הסתכלתי על חד הוריות, אם עלה שיעור ההשתתפות שלהן בשוק העבודה, כלומר אם הן עובדות יותר.
אורלי לוטן: יש לכם בעמ' 2 ו-3 את נתוני התעסוקה.
אורלי לוטן: בעמ' 3 יש טבלה.
אורלי לוטן: כשמסתכלים על שיעור ההשתתפות בכוח העבודה, כשבעצם שיעור ההשתתפות זה מי שעובדת ומי שמחפשת עבודה בפועל, רואים שהוא עלה בין שנת 2002 ל-2005 בשלושה עשר אחוז, שזה לא מעט.
אורלי לוטן: הרוב מתוכן מועסקות.
גדעון סער: איך אנחנו מגדירים קודם כל משפחה חד הורית, ומה הגדרת המחקר לצורך הכתיבה שלך?
אורלי לוטן: משפחה חד הורית זה או גרושה עם ילד, או אלמנה, או פרוד, זה כל הורה שמגדל את ילדיו לבד.
גדעון סער: ואם הילד הוא במשמורת מתחלפת?
אורלי לוטן: זה לא אותו דבר.
גדעון סער: זאת אומרת, התנאי הוא משמורת בלעדית על ילדים?
קריאה: בחוק רשום בזכויות של הורה יחיד בישראל עמוד אחד, יש שם את כל ההגדרות של החוק.
גדעון סער: זו הגדרה אחרת, זו לא אותה הגדרה שאנחנו דיברנו עליה.
גדעון סער: זה משפחה שבה הורה יחיד מנהל משק בית נפרד לעצמו ולילדיו.
גדעון סער: ולא בן זוג קבוע.
גדעון סער: זאת אומרת השאלה הרלוונטית היא האם יש לו בן זוג קבוע ולא האם הילד הוא במשמורת בלבדית.
גדעון סער: זה דבר אחר לגמרי.
גדעון סער: אז כל אחד משני ההורים הוא משפחה חד הורית?
גדעון סער: אני שואל שאלה, מה קורה במצב שבו ילד נמצא שלושה ימים בשבוע עם האב, שלושה ימים בשבוע עם האם, מי מבין שניהם אם בכלל הוא הורה יחיד?
גדעון סער: יכול להיות ששניהם הורים יחידים?
גדעון סער: יש פה הגדרה של מנהל משק בית נפרד ועצמאותי לילדיו, ואז השאלה היא מה המשמעות של התיבה הזאת, במקרה של משמורת מתחלקת או מתחלפת.
גדעון סער: אתם רשויות השלטון, הרי מזה נגזרות זכויות, מישהו אמור לדעת את זה, לא?
ויקטור כהנא: לאחרונה התאחדו, יש אפילו עמותה חדשה בארץ, לדבר הזה.
אורלי לוטן: בעמ' 3 של תעסוקה שיעור ההשתתפות עלה בשנת 2002 ל-2005 באופן שנראה די משמעותי.
אורלי לוטן: כשמסתכלים על עבודה במשרדה מלאה מול עבודה במשרה חלקית כמעט 50%, קצת יותר, עובדות במשרה מלאה מאשר במשרה חלקית.
גדעון סער: את יודעת להגיד בכמה מקומות עבודה מדובר?
גדעון סער: לא בכמה אחוזים מכלל - - -
אורלי לוטן: אני אוכל בהמשך לתת לך את זה, אבל כן.
אורלי לוטן: רואים שבין 2002 ל-2005 היחס בין מי שעובדת משרה מלאה ומי שעובדת משרה חלקית לא השתנה כמעט, שזאת נקודה שחשוב לשים לב אליה, בגלל שאחד היעדים של התכנית של התמ"ת היתה גם לעודד הורים יחידים לעבור ממשרה חלקית למשרה מלאה.
אורלי לוטן: כשמסתכלים על הנתונים לפחות בין 2002 ל-2005 זה לא השתנה.
אורלי לוטן: זה על שיעור ההשתתפות.
אורלי לוטן: החלק השני שעשיתי בעצם בדקתי תעסוקה מצד אחד ומצד שני לראות האם הכניסה לשוק העבודה שיפרה את המצב של אותן אמהות, את המצב הכלכלי של אותן אמהות.
אורלי לוטן: אז בעצם בדקתי שני פרמטרים, אחד מהם זה היקף העוני, שכאן אתם יכולים לראות את הנתונים בעמ' 5 ועמ' 6 של המסמך לגבי עוני.
אורלי לוטן: לפי נתוני דו"ח העוני האחרון של ביטוח לאומי שפורסם בחודש שעבר תחולת העוני אצל חד הוריות היא עשרים ותשעה וחצי אחוז, לעומת עשרים אחוז אצל כלל האוכלוסיה.
אורלי לוטן: כשמשווים את זה לשנה שעברה יש ירידה מסויימת בתחולת העוני אצל חד הוריות.
גדעון סער: מכמה לכמה?
אורלי לוטן: ב-2005 זה היה שלושים ושניים וחצי אחוז מעשרים ותשעה וחצי אחוז.
גדעון סער: מתי זה היה שלושים ושתיים?
אורלי לוטן: 32.5 אחוז זה היה ב-2005.
אורלי לוטן: כשמסתכלים בטבלה מתחת לזה בעמ' 5, לקחתי שוב את שנת 2002 מול 2005 כדי לראות לפני בעצם ואחרי הקיצוצים, ושוב, 2005 נבחרה, בגלל שזאת השנה שלגביה היו לי את נתוני התעסוקה, ואז אפשר לראות שתחולת העוני, אני מסתכלת לאחר תשלומי העברה במסים בקרב משפחות חד הוריות, היתה מ-25.5 אחוז, שהיתה בשנת 2002, ל-32.5 אחוז בשנת 2005.
אורלי לוטן: שוב, שתי השנים האלה נבחרו, כי אם תזכרו את שיעורי ההשתתפות בשוק העבודה הם עלו באותה תקופה בשלושה עשר אחוז.
אורלי לוטן: אז רואים שמצד אחד יש עלייה לא קטנה בשיעור ההשתתפות בכוח העבודה, מצד שני אין ירידה בהיקף העוני בקרב משפחות חד הוריות.
אורלי לוטן: היקף העוני אחרי תשלומי ההעברה ומסים.
אורלי לוטן: רק נקודה אחת קטנה להגיד פה, על הצד השני של זה, כשבודקים את תחולת העוני מהכנסה כלכלית, שזה לפני תשלומי העברה, בין 2002 ל-2005, יש איזו שהיא ירידה, שזה גם כן נראה לי הוגן להגיד.
אורלי לוטן: זאת אומרת היציאה לשוק העבודה השפיעה קצת, אם אנחנו מנטרלים את תשלומי ההעברה.
גדעון סער: ההכנסה עלתה לאחר תשלומי העברה ממסים.
גדעון סער: לא קצת, זה בצורה משמעותית מאוד, מעשרים וחמישה לשלושים ושתיים.
אורלי לוטן: אני מדברת גם על תחולת העוני הכנסה כלכלית, 2002-2005, עמ' 5, שורה ראשונה, כשמסתכלים על הכנסה כלכלית יש קצת ירידה בין 2002 ל-2005.
גדעון סער: בהכנסה כלכלית את מוסיפה את הקצבאות.
גדעון סער: אבל אם את מנטרלת את הקצבאות יש עלייה.
אורלי לוטן: לא, אם אני מנטרלת את הקצבאות יש טיפה ירידה.
אורלי לוטן: אם אני מכניסה את הקצבאות פנימה אז בעצם יש עלייה.
אורלי לוטן: אם היינו שמים בצד את הקצבאות, מסתכלים רק על עוני לפי הכנסה, 2002 מול 2005, יש קצת פחות עוני אצל חד הוריות בשנת 2005.
אורלי לוטן: כשמכניסים את הקצבאות אז לאור הקיצוצים שהיו בסך הכל בשטח המצב יותר גרוע מבחינת היקף העוני.