GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת מצנר: אני מפחדת שיסמנו וי ונישאר עם 14 שבועות לכמה השנים הקרובות.
מאירה בסוק: אני מסכימה עם יפעת, כל ארגון שמכבד את עצמו יבקש אפילו יותר.
מאירה בסוק: אחרי שמרכז המידע הראה לנו מה קורה בכל מדינות המערב אז ברור שהיה רצוי שיהיו אפילו יותר מ-16 שבועות.
מאירה בסוק: אבל יפעת מבינה את הלחצים שקיימים.
מאירה בסוק: אם יושב-ראש הוועדה סבור שניתן להגיע ל-16 שבועות אני בטוחה שהוא יעשה את המאמצים האלה, ואם לא נשמח גם ל-14 שבועות.
גדעון סער: רותי, בבקשה.
רותי הורניק: הרשות לקידום מעמד האישה, אחרי התייעצות פנימית, סבורה שגם אם עמדת הממשלה היא נגד בגלל עלות תקציבית, הרשות רואה את טובת האישה לנגד עיניה ותומכת בכל הארכה שתקדם את ההטבות לנשים.
גדעון סער: המוסד לביטוח לאומי, בבקשה.
שלומי מור: אנחנו לא מתנגדים לכל הארכה, אבל יישום מיידי הוא בעייתי מבחינתנו.
שלומי מור: מבחינה טכנית יישומית, ליישם תיקון חוק מהיום להיום זה בעייתי.
גדעון סער: אז תיערכו מעכשיו וזה לא יהיה מהיום להיום.
גדעון סער: הייתה לי חלופה של היועצת המשפטית, שהצעת החוק תחול גם על עובדת אשר כבר מצויה בחופשת לידה, ואז הייתה צריכה לעלות שורה של שאלות.
הלית מגידו: יש יחס משלים בין השאלה של הבחירה לשאלה של הזכות; ככל שהתחילה היא מיידית יותר, לטעמי יש להחיל את זה על עובדת שעדיין לא יצאה לחופשת לידה.
הלית מגידו: גם היא תדע כמה זמן יש לה, וגם המעסיק שלה, שמסתמך על החוק.
גדעון סער: אם התחולה מיידית אני יכול להחיל את זה על מי שבהיריון.
הלית מגידו: בהיריון בוודאי, אבל עדיין לא יצאה לחופשת לידה.
גדעון סער: זאת אומרת, מדובר על תחולה יותר רחבה.
הלית מגידו: ההפך, יותר צרה.
הלית מגידו: אם נדחה את תחילתו של החוק, הרי אין שום מניעה להחיל את זה גם על עובדת שבאותו מועד כבר בחופשת לידה, כי המעביד שלה כבר יודע שהיא תהיה זכאית ל-14 שבועות.
הלית מגידו: להבדיל, אם תחילתו של החוק תהיה מיידית ייתכן מצב שבמועד תחילת החוק עובדת מסוימת מצויה בחופשת לידה.
הלית מגידו: כשהיא יצאה לחופשת לידה המעביד שלה ידע שיש לו 12 שבועות והוא נערך בהתאם, שוכר שירותיה של עובדת זמנית, אבל עושה את זה רק ל-12 שבועות.
הלית מגידו: אם במהלך התקופה הזו ניטיב עמה ונאריך לה את תקופת חופשת הלידה בשבועיים, לא רק שאנחנו עלולים להעמיס על מנגנון הביטוח הלאומי מבחינת חישובים של עוד שבועיים, אלא אנחנו גם פוגעים באופן שהוא לטעמי לא סביר בזכויותיהם של המעסיקים.
גדעון סער: אם כך, את תומכת בחלופה א'.
הלית מגידו: אני תומכת באחת משתי חלופות; אם אדוני מחליט על תחילה מיידית הרי שזה צריך להיות רק על עובדת, שלא רק שלא ילדה, אלא שגם לא נמצאת בחופשת לידה; או, בהתחשב בבקשותיהם של נציגי הממשלה, לדחות את תחילתו של החוק אבל אז ללכת אחורה ולהחיל את זה גם על עובדת שכבר נמצאת בחופשת לידה, אפילו אם היא עדיין לא ילדה.
גדעון סער: יהיה לכם נוח אם אלך אחורה ואחיל את זה רטרואקטיבית?
ולי מועלם: זו אפשרות להחיל את זה על מי שנמצאת כבר בחופשת לידה במועד תחילתו של חוק.
דארין יעקוב: זה לא ממש רטרואקטיבי, אלא רק במובן המשפטי.
דארין יעקוב: יכול להיות שתחולה מיידית היא - - -
גדעון סער: זה רטרואקטיבי במובן זה שהאישה טרם ילדה או טרם יצאה לחופשת לידה.
שלומי מור: זה עלול להביא לסיטואציה אחרת, שמישהי כבר סיכמה עם מעסיקה במועד מסוים, ואכן היא חוזרת בעוד שבועיים, מכיוון שהתחולה היא רטרואקטיבית היא תיפגע, היא לא תזכה לתוספת של השבועיים אחרי שהיא כבר חזרה לעבודה.
שלומי מור: אז היא תגיד שזה לא פייר, היא חזרה לעבודה כי היא סיכמה על זה ולפי התחולה והתחילה היא לא זכאית.
יפעת מצנר: אז אולי החלופה הראשונה עדיפה מבחינת ההיערכות.
גדעון סער: אין מצב שתהיה תחולה פרוספקטיבית במובן שעליו אנחנו מדברים, והיא גם תהיה עוד כמה חודשים.
גדעון סער: לכן, אני קובע שהתחילה תהיה מיידית, מהפרסום ברשומות.
גדעון סער: כמה זמן צריך להמתין לפרסום?
הלית מגידו: לכל המאוחר עשרה ימים ממועד קבלתו של החוק בקריאה שלישית.
גדעון סער: התחילה תהיה מיידית.
הלית מגידו: אני ממליצה לאדוני שזה יחול רק על עובדת שלא ילדה עדיין במועד התחילה ולא יצאה לחופשת לידה.
הלית מגידו: כלומר, מישהי שיצאה לחופשת לידה או ילדה לאחר מועד התחילה.
גדעון סער: זה מקובל עליי.
גדעון סער: אעשה מאמץ שהפרסום ברשומות יהיה מהיר.
גדעון סער: אפשר לזרז את הדברים האלה.
הלית מגידו: אעשה כל מאמץ.
גדעון סער: המוסד לביטוח לאומי ייערך, ידע שהדבר הזה עומד לפתחו.
גדעון סער: השאיפה שלי היא לאשר את זה במהלך הפגרה.
גדעון סער: אם יהיה כינוס פגרה, הוא יהיה, להערכתי, בחודש אפריל.
גדעון סער: הוא כבר לא יהיה לפני חג הפסח, הוא יכול להיות רק בין ה-10 באפריל ועד תחילת המושב, ב-7 במאי.
גדעון סער: אם לא יהיה כינוס פגרה נביא את זה בשבוע הראשון של הכנס, שהוא בין ה-7 ל-9 בחודש מאי.
גדעון סער: לדעתי, זה דבר יותר טוב מאשר ללכת אחורה.
שלומי מור: אם אדוני עומד על תחילה מיידית, מיד עם פרסום החוק, אני לא רואה מדוע יש לפגוע בנשים שטרם הפרסום לקחו חופשה קודם ללידה.
שלומי מור: הדבר הזה יביא לכך שהתיקון לא יחול עליהן.
גדעון סער: אתה אומר שנעשה קריטריון יחיד והוא הלידה ולא חופשת לידה.
גדעון סער: יש בזה דבר אכזרי, לבוא למי שעוד לא ילדה במועד תחילת החוק – נגיד מישהי שהיא בשמירה היריון והיא צריכה לקחת את חופשת הלידה קודם - - -
הלית מגידו: משלמים להן את דמי הלידה אחרי השבועיים הנוספים?
הלית מגידו: האם תשלום דמי הלידה יהיה נפרד או שהוא משולם כתשלום אחד?
ולי מועלם: תשלום אחד.
שלומי מור: בדרך כלל התשלום הוא 45 ימים אחרי שהתחילה חופשת לידה.
ולי מועלם: התשלום הוא תוך שבועיים מיום הגשת התביעה לדמי הלידה.
ולי מועלם: לכן, אם התחילה תהיה על מי שילדה ביום התחילה, יהיה לי עוד זמן התארגנות לשלם לה.
גדעון סער: אני חושב שיש לעשות את זה לפי הקריטריון המקורי.
גדעון סער: דהיינו, עובדת אשר טרם ילדה.
גדעון סער: אני לא רוצה לקפח מישהי שהיא בחופשת לידה.
דארין יעקוב: הבעיה חריפה יותר מצד המעסיק.
דארין יעקוב: הביטוח הלאומי יכול לפתור את בעיית ההתארגנות עד תחילת מאי, אבל מה עם מעסיק?
דארין יעקוב: אנחנו עכשיו בפגרת פסח, ויכול להיות שאותן נשים שתלדנה בתחילת מאי יצאו לחופשה ולקחו כמה ימים - - -
גדעון סער: הוא כבר הרוויח את זה שהוא נתן חופשת לידה על החג.
דבי אליעזר: העליתי את השאלה הזאת למעסיקים.
דבי אליעזר: הבנתי שהנציג שלהם לא יגיע והוא הרשה לי להביע את עמדתו בעניין.
דבי אליעזר: הוא דיבר על יום תחילה של שלושה חודשים מיום פרסום החוק.
דבי אליעזר: הוא לא הביע דעתו בקשר לנושא התחולה.
דבי אליעזר: אם הולכים לקולא מבחינת התחולה, אני מציעה שאדוני ישקול שוב את נושא התחילה.
גדעון סער: כל נציגי המעסיקים קוראים עיתון, גולשים באינטרנט או צופים בטלוויזיה, הם יודעים שהכנסת עוסקת בזה.
ולי מועלם: לפחות שזה יהיה תאריך מובן.
גדעון סער: התאריך יהיה מובן - יום הפרסום ברשומות.
גדעון סער: עובדת שטרם ילדה באותו יום.
הלית מגידו: אני מבינה אבל אני עומדת על דעתי; אני חושבת שיש כאן פגיעה יתרה בזכויות המעסיקים.
הלית מגידו: אם צריך תאריך ברור, אני חושבת שזה מאוד ברור מתי אישה יוצאת לחופשת לידה.
גדעון סער: מה קורה עם אישה שיצאה לפני הלידה מטעמים רפואיים.
הלית מגידו: גם אינטרס הציפייה שלה היה ל-12 שבועות.
הלית מגידו: תוך כדי זמן חופשת הלידה אנחנו רוצים לשפר את מצבה, אבל שיפור המצב הזה – שהוא ברור ונכון – בא על חשבון הצד השני, שגם לו יש אינטרס ציפייה.
הלית מגידו: האישה כבר יצאה לחופשת לידה, הוא מתארגן לכך שהיא עתידה לחזור אחרי 12 שבועות.
הלית מגידו: ייווצר מצב שבמחצית הדרך – אחרי שישה שבועות – היא אומרת לו שהיא חוזרת אחרי שמונה שבועות.
יפעת מצנר: המעסיק כבר מצא לה פתרון.
דארין יעקוב: הציפייה היא למועד היציאה לחופשה ולמועד החזרה לעבודה.
דארין יעקוב: הציפייה היא לא למועד לידה.
הלית מגידו: אבל ברגע שהיא ניצלה ויצאה קודם לחופשה, הוא כבר ערוך.
שלומי מור: נראה לי שמה שאנחנו אומרים זהה.
שלומי מור: אם התחולה רק על מי שילדה במועד התחילה, לא יהיו מעסיקים שציפו שהעובדת תחזור יותר מוקדם.
יובל יעקובי: היא לקחה את חופשת הלידה ביודעה שהיא לוקחת חופשה ל-12 שבועות וגם המעסיק ידע את זה.
יובל יעקובי: שניהם ידעו על 12 שבועות.
יובל יעקובי: אני מפנה את חבר-הכנסת סער לראות את חדרי הלידה ב-11:50 בלילה יום לפני התחילה - - -
גדעון סער: יזורזו לידות?
יפעת מצנר: את אותו נימוק אפשר גם להגיד למעסיק שנערך ל-12 שבועות וביום הלידה האריכו את החופשה בעוד שבועיים.
יפעת מצנר: השיקול הזה הוא תמיד רלוונטי לתקופת מעבר.
יובל יעקובי: אבל גם הפוך זה נכון, השאלה היא מה האיזון.
יובל יעקובי: גם היולדת שיצאה לחופשת לידה לא ידעה שחבר הכנסת סער מתכוון להעביר את החוק והפרסום ברשומות יהיו בדיוק ביום הספציפי הזה.
יובל יעקובי: מה היא אשמה שהיא ילדה ביום זה וזה ולא ביום אחר?
יובל יעקובי: זה אותו דבר.
יפעת מצנר: אפשר להגיד את זה על כל תקופת מעבר.
יובל יעקובי: נכון, צריך איזון, זה הכול.
מאירה בסוק: תמיד יש את הבעייתיות הזאת, לכן אני חושבת שצריך להתחיל וזהו.
מאירה בסוק: לקבוע את יום הלידה וזהו.
גדעון סער: אני נאלץ לקבל את עמדת היועצת המשפטית של הוועדה, שנתמכת על ידי נציגי התמ"ת ומרד המשפטים, רק מפני שאני עומד על תחילה מיידית.
גדעון סער: אני רואה בזה חשיבות גדולה מאוד כדי שלא תהיה טענה של פגיעה באינטרס המעביד.
גדעון סער: התחולה על עובדות שטרם ילדו או טרם יצאו לחופשת לידה ביום הפרסום.
גדעון סער: אם כך, אנחנו יכולים לעבור להצבעה.
גדעון סער: אני קובע שהחוק אושר לקריאה שניה ושלישית פה אחד.
יובל יעקובי: לממשלה יש זכות הסתייגות לעניין אורך חופשת הלידה.
גדעון סער: לממשלה שמורה להגיש הסתייגות.
גדעון סער: אבל חבל, אפילו אין לחוק משמעות תקציבית כמשמעו בחוק יסוד: משק המדינה.
גדעון סער: מדובר על ארבעה מיליון שקלים בשנה.
גדעון סער: אתם יכולים, אבל זה יציג אתכם בצורה לא סימפטית.
גדעון סער: תודה רבה לכולם, אני נועל את הישיבה.
גדעון סער: הספר מונח בפניכם כרגע, בתמצית, הוא מביא נתונים המלמדים על אי השוויון המתקיים עדיין למרבה הצער בחברה בשורה ארוכה של תחומים.
גדעון סער: אני מודה לשדולת הנשים על ייזום הכינוס הזה, שהוא כינוס מיוחד של הוועדה במהלך הפגרה, אך הוא לא הראשון שלנו במהלך הפגרה.
גדעון סער: אני מבקש מיו"ר השדולה, גב' רינה בר-טל, לומר דברי פתיחה.
רינה בר-טל: אין בדוח הזה ברכות, הברכה היחידה שלי הבוקר היא לטל תמיר על עבודה מדהימה.
רינה בר-טל: זאת פעם ראשונה שהשדולה עושה את העבודה הזו אין האוס.
רינה בר-טל: כל הכבוד לטל, לכל הנשים שעזרו לה, לצוות השדולה.
רינה בר-טל: לגבי הדוח, אין בו הרבה ברכות ואין בו הישגים שראויים לברכה.
רינה בר-טל: מבחינתנו, אלה המסקנות החשובות ביותר; אחת, עלינו להמשיך לתגבר את עשיית החקיקה.
רינה בר-טל: יו"ר הוועדה במסגרת תפקידו לקח על עצמו הרבה מאוד מהנושאים האלה.
רינה בר-טל: אני מודה לך על הנאמנות שלך ועל הפתיחות שלך ומבקשת ממך ומאיצה בך לסייע לנו בנושא של חקיקה.
רינה בר-טל: הנושא של ייצוג הולם, נצטרך לתגבר את החקיקה בנושא הייצוג ההולם לנשים במפלגות.
רינה בר-טל: כל עוד לא נעשה את זה, הן לא תהיינה כאן, וכל עוד הן לא תהיינה כאן, כל הנושאים שעל סדר היום לא יבואו לידי ביטוי.
רינה בר-טל: חשבנו הרבה שנים שלא נזדקק לשרה לענייני נשים ומשפחה.
רינה בר-טל: טעינו.
רינה בר-טל: אנו מאמינות היום ששרה לענייני נשים ומגדר הוא צו המציאות שלנו.
רינה בר-טל: יש הרבה מאוד מדינות מערביות בעולם שביטלו את התפקיד הזה בשנים האחרונות.
רינה בר-טל: לצערי, איננו יכולות להרשות לעצמנו את הלוקסוס הזה.
רינה בר-טל: בהרבה מאוד ממדינות העולם השלישי התפקיד הזה פורה ומאיץ נושאים חשובים.
רינה בר-טל: אנו רואות את הנושא הזה כקריטי, וכך אולי נצליח לשפר חלק מהנושאים האלה.
רינה בר-טל: יש גם הנושא של תקצוב מגדרי שגם עליו כבר דיברנו, הנושא של כניסה למשרדי ממשלה לבדיקת תקציב בעיניים מגדריות שאומר: תקציב המדינה הוא עצום, בואו נראה איך אנו יכולות לדאוג לכך שיותר נשים תצאנה לעבודה גם בזכות הסתכלות על התקציב הזה, גם בנושא של תשתיות בתחום תחבורה, גם תשתיות בתחום הבריאות.
רינה בר-טל: אני מודה לכל חברות הכנסת שהגיעו, אנו מעריכות את זה.
רינה בר-טל: צר לי שאין יותר חברות כנסת שהגיעו הנה.
רינה בר-טל: נשתף פעולה עם הח"כיות בהמשך הדרך.
רינה בר-טל: הדוח הזה הוא שלב בעשייה שלנו, תודה לכל מי שהגיע, לחברותינו בהנהלה שנמצאות פה, לחברות ותיקות שייסדו את השדולה, תודה.
גדעון סער: אני מבקש להתייחס לנושא החקיקתי בקצרה - לא לכל מה שנעשה, כי יש הרבה תוכניות, ובהחלט שדרגנו את המעמד של הוועדה הזו בכנס הקודם מבחינת היקף החקיקה שהיא מטפלת בו.
גדעון סער: שלושת היעדים שלי בכנס הקיץ הם - אחד, להשלים את חקיקת הארכת חופשת לידה בשכר, אני מתכוון לבצע את זה מייד לאחר פתיחת הכנס, אני רוצה גם להודות לח"כ סולודקין שאני נעזר בה בנושא הזה, כי אי אפשר לקדם את הנושא הזה בלי קואליציה רחבה ועקשנית.
גדעון סער: אני רוצה לעדכן, שוחחתי הבוקר עם היועצת המשפטית, לא הוגשה הסתייגות, היתה בשלב מסוים כוונה של האוצר להגיש הסתייגות.
גדעון סער: היעד השני הוא לנסות להעביר בקריאה ראשונה הכרה בהוצאות של טיפול בילדים לצורכי מס.
גדעון סער: זה יהיה מאבק גדול, אני לא צריך להרחיב כמה זה חשוב.
גדעון סער: הנושא השלישי נוגע לייצוג בתחום הפוליטי, זו אותה יוזמת חקיקה שהיתה גם בכנסת הקודמת, הגשנו את זה עם זהבה גלאון בקדנציה הקודמת, אבל בחתימות של 49 ח"כים, ואני מתכוון להביא את זה בחודש הראשון של המושב לקריאה טרומית.
גדעון סער: אין לי בררה בגלל חוות דעת של הייעוץ המשפטי פה וכי לא היו 61 שתמכו בזה בקריאה הראשונה בקדנציה הקודמת, אני צריך להתחיל לעשות את זה מההתחלה.
גדעון סער: אני גם רוצה להודות לעמותת כן שבנושא הזה היא בת ברית חשובה ביותר.
גדעון סער: אם נצליח לקדם את שלושת הנושאים האלה בכנס החורף, יש הרבה נושאים אחרים - טיפולי פוריות, אך אם נצליח לקדם את שלושת הנושאים האלה, עשינו צעד ענק קדימה.
גדעון סער: טל, בבקשה.
טל תמיר: שלום, אני האמא של הספר שעוד לא ראיתם.
טל תמיר: הספר מרכז מידע ונתונים על מציאות הנשים בישראל, גם פן השוואתי ובעיקר מה קורה כאן והיום.
טל תמיר: הספר מונה 500 עמודים.
טל תמיר: אחד הדברים החשובים שעשינו בספר, לדעתי, הוא שניסינו למצוא פילוח של אוכלוסיות של נשים.
טל תמיר: לפני הכל, אני מודה לכל מי שעזרו לי.
טל תמיר: החלטנו לסדר את התקציר לפי כרוניקה של אי שוויון ידוע מראש, שלבים בחיים של נשים.
טל תמיר: בתוך הכרוניקה הזו יש שלושה נושאי לבה שמלווים אותנו כנשים בישראל, אקלים חברתי - דת ומדינה, ובגלל שיש הפרדת דת ומדינה בישראל, נשים פה זוכות לאי שוויון בנושאים רבים ובעיקר בדיני אישות, נושא שני הוא עיסוק בלתי פוסק בבעיות צבא וביטחון, שגם דוחף אותנו לשוליים אך גם מעצב תרבות גברית שלנשים קשה יותר להיכנס לתוכה והנושא השלישי הוא המשפחה כערך מקודש בחברה הישראלית, היהודית והערבית - זה תוצר של נסיבות היסטוריות ואחרות.
טל תמיר: לגבי הילדות, מאז שיודעים את המין הביולוגי, מתחיל להתגבש גם עניין המגדר.
טל תמיר: נשים מאיישות 99% מתפקידי החינוך בגיל הרך.
טל תמיר: זאת התפיסה שאנו מקבלים מגיל צעיר של חלוקת התפקידים המסורתית.
טל תמיר: כמובן, יש גם גננת ומטפלת רק בלשון נקבה.
טל תמיר: יש היחס השונה של ההורים לבנים ולבנות, היום יש יותר מודעות, אך יש מסרים עקיפים שמעבירים, למשל שנותנים לבנים מרחב פיזי רחב יותר, ואת הבנות הקטנות יותר מצמצמים יותר.
טל תמיר: בתוך זה יש גם העניין שהאמהות מכינות עוגה, האבות דופקים מסמר – זה השיח בגנים, למשל, הילדים קולטים אותם, וגם זה קשור.
טל תמיר: השיעור של תמותת תינוקות בקרב הערביות לעומת בקרב היהודיות - השיעור הזה מצטמצם עם השנים אך עדיין הפער נשמר.
נאדיה חילו: האם יש הבדל בין בנים לבנות?
טל תמיר: זה רעיון מצוין לבדיקה.
טל תמיר: חשוב לומר שזה לא מחקר ראשוני אני מסתמכת על נתונים של הלמ"ס, של ביטוח לאומי, וזה גם חלק מהביקורת שלי.
טל תמיר: שיעור תמותת התינוקות הכללי אצל ערביות זה 7.7 אצלן ו-3.1 אצלנו.
טל תמיר: ובקצוות זה קיצוני יותר, בהרצליה מצאו 1.8 ובתמרה מצאו 14.5.
טל תמיר: עכשיו יש 80% מעובדי חינוך שהם נשים, אך עדיין כל השאר הם בדרך כלל מורים לספורט או מנהלים.
טל תמיר: כל התהליך של פמיניזציה שמופיע לא רק אצל מורות אלא גם במקומות אחרים מוכיח שמלכתחילה נשים הן משניות בחברה.
טל תמיר: בתוכניות הלימודים, גם שם חסרה התייחסות מגדרית.
טל תמיר: אני חושבת שיש להרחיב את כל זה לחינוך פמיניסטי, שפמיניזם זה לכולם, לא רק לנשים.
לימור לבנת: מקום שבו את מתייחסת לזה ששכר המורות בישראל מהנמוכים בעולם, שיהיה ברור, העובדה שרוב העוסקים בחינוך הם נשים וששכרם הוא מהנמוכים בעולם, חלק גדול מהעוסקות בהוראה עוסקות בזה כי מדובר ביום לימודים קצר והן הולכות הביתה בצהרים.
לימור לבנת: זה מביא לכך שמדובר בשכר נמוך.
לימור לבנת: יש פה ביצה ותרנגולת.
לימור לבנת: יש להתייחס גם לסיבה ולקחת את זה בחשבון, אחרת הנתון שמובא פה הוא בעייתי.
טל תמיר: התקשורת גם מנציחה את המציאות הבלתי שוויונית, בפרסומות נשים מופיעות יותר כגוף, כלומר יש התייחסות למראה החיצוני, והגברים מסמלים את הצד הרציני יותר.
טל תמיר: בתוך בתי הספר התיכוניים המקצועיים 100% ממגמת טיפול זה בעצם מטפלות, הרוב במחשבים הם בנים.
טל תמיר: בבתי הספר העיוניים יש בידול – נערות מצליחות יותר בלימודים, אך כשמגיעים ליחידות לימוד מוגברות במתמטיקה ומדעי המחשב, הן פחות מעיזות לקחת את זה, ולכן תעודות הבגרות שלהן באיכות נמוכה יותר, ואז באוניברסיטאות הן פחות מתקבלות.
טל תמיר: מהצד השני, נשירה של נערות ביחס לנערים היא משנית, אך ערביות, מזרחיות, עולות חדשות נושרות יותר.
טל תמיר: 10% מהערביות לא למדו אפילו שנה אחת ו-50% מהבדואיות.
טל תמיר: לגבי הצבא, יש הצבא הסדיר, ששם חלה התקדמות משמעותית בשנים האחרונות, יש הרבה תפקידים שפתוחים לבנות.
טל תמיר: עם זאת, אחת משבע היא פקידה לעומת אחת מחמש בעבר.
טל תמיר: לעומת זאת, בצבא קבע כמעט לא זזו דברים.
טל תמיר: קצינות בדרגת אלוף משנה, זה כל הזמן משתנה.
טל תמיר: חשיבות הצבא היא לא רק בתקופת השירות, אלא הוא מהווה בסיס ליצירת רשת חברים, וזה אקלים חברתי שמעגן את זה שהנשים תמיד בעורף.
טל תמיר: החיים הבוגרים, חילקתי את זה לפי התפתחות וקידום מקצועי, בהשכלה יש 40 נקודות לטובת הגברים בפסיכומטרי.
טל תמיר: מבחינת התארים הראשון, השני והשלישי, היום יותר נשים מגברים מסיימות אותם.
טל תמיר: בתוך האקדמיה עצמה קידום נשים הוא מאוד איטי, רק 12% הן פרופסוריות מן המניין.
טל תמיר: הגברים מנהלים את העולם האקדמי, הם מחליטים דברים, יש לזה חשיבות גדולה.
טל תמיר: יש פער מאוד גדול בין מזרחיות לאשכנזיות, בתואר הראשון יש 15% מהמזרחיות ו-25% מהאשכנזיות; מתוך 680 פרופסוריות רק 23 הן מזרחיות.
טל תמיר: לגבי עבודה, אלה נתונים שכמעט לא משתנים לאורך השנים, לפי נתוני הלמ"ס, והם כוללים את חלקיות המשרה.
טל תמיר: לפי שעה, אנו עדיין מרוויחות פחות.
טל תמיר: הנשים הן עדיין שני שלישים מהמועסקים בשכר מינימום.
טל תמיר: לא רק שאנו מרוויחות פחות, אנו גם עובדות פחות.
טל תמיר: 15.4 מהערביות הן מובטלות.
טל תמיר: הנשים עובדות הרבה יותר במשרה חלקית, ואחוזי האבטלה אצל הערביות גבוהים.
טל תמיר: יש סוג של אפליה סמויה, יש התנאים הנלווים, נאמר שחותמים על חוזה, הגברים מקבלים יותר שעות נוספות והוצאות נלוות שמעלות להם את השכר, הרבה פעמים יש גם הבדל בין איך שתפקיד מסוים נקרא כשגבר מאייש אותו, ולכן הם מקבלים יותר כסף.
טל תמיר: כשנשים יוצאות לעבודה, יש להן עוד הרבה עבודה בבית, והיא ללא תגמול.
טל תמיר: היה מחקר של האו"ם שדיבר על זה ש-11 טריליון בעולם זה התרומה הסמויה של נשים למדינות.
טל תמיר: לפי מחקר שעשו בארץ, 23% מהאמהות מוכנות לוותר על תפקיד בעבודה לעומת 7.5% מהאבות.
טל תמיר: יש הרבה יותר עוני אצל נשים, 92% מהמשפחות החד הוריות - בראשן אשה.
טל תמיר: שליש מהן חיות מתחת לקו העוני.
טל תמיר: יש כפל של גמלאות, היה את זה בעבר לגבי אוטו.
גדעון סער: זה יוגש.
טל תמיר: עדיין נשאר העניין של דמי מזונות, שאם אשה זכאית לדמי מזונות מהביטוח הלאומי, אם היא משתכרת שכר מינימום, זה נגרע ממנה.
נאדיה חילו: אין עוד מדינה שיש בה 12 שבועות מ-54, חוקקה הצעת חוק להאריך את חופשת הלידה ובמאמצים גדולים מאוד למרות התנגדות הממשלה הצלחנו להאריך את זה רק בשבועיים, למרות שאני רציתי ששה חודשים וגדעון רצה עוד יותר.
טל תמיר: 14% מחברי הכנסת הם נשים, ישראל מדורגת במקום ה-78 מתוך 189, ואנו הידרדרנו ב-19 מקומות מאז 2004 בנושא הזה.
טל תמיר: רוב חברות הכנסת ורואים את זה גם ברשויות המקומיות, שיעור הנשים מגיע לשיעורים הרבה יותר גבוהים מהמרכז.
טל תמיר: מאז קום המדינה יש רק שתי חברות כנסת ערביות.
טל תמיר: גם יש העניין של דירקטוריות, בשנים האחרונות יש צניחה בעניין הזה.
נאדיה חילו: הגשתי תיקון להצעת חוק של הדירקטורים ואמרתי: אם אנו מדברים על אפליה מתקנת, שיהיה סעיף נוסף לנשים מכל החברה, וציינתי שם גם מזרחיות, גם פריפריה, גם ערביות, כי נוכחתי שזה אפסי לעומת 33%.
נאדיה חילו: זה היה במליאה, אני אפילו חושבת שהצבעת נגד, גדעון.
נאדיה חילו: אביא את החוק הזה שוב.
טל תמיר: בספרה האזרחית יש יותר נשים בארגונים חברתיים, הן משפיעות יותר בספרה האזרחית.
טל תמיר: לגבי הספרה הפרטית, ישראל חתמה על סידו עם שתי הסתייגויות לגבי דיני אישות ובתי הדין הרבניים.
טל תמיר: אין שינוי מהותי עם המסורבות גט והעגונות.
טל תמיר: התפיסות הדתיות מעצבות גם את העניין של הפריון, אשה בישראל צפויה ללדת 2.8 ילדים לעומת 1.3 באירופה.
טל תמיר: יש פער בולט בין ההשקעה של גידול ילודה לאי השקעה שיש באי פריון.
טל תמיר: המדינה, למשל, מסבסדת חלק גדול מהאבחון הטרום לידתי בהריון, נותנת טיפולי הפריה עד הילד השני כמעט בחינם, ומהצד השני גלולות רק ב-2005 הוכנסו לסל, וגם אז זה רק עד גיל 20.
טל תמיר: ולגבי הפסקת הריון, זה עדיין עולה 1,700 ₪.
טל תמיר: בכלל, ההשקעה בבריאות נשים נמוכה יותר, אך ההשקעה בפריון גבוהה מאוד.
טל תמיר: נישואי קטינות בישראל היא תופעה שנמשכת, רובן מוסלמיות.
טל תמיר: בשנה האחרונה היו 1,520, אך אין אכיפה לזה ומהרגע שהנישואים התרחשו, בגלל כל העניין של דיני האישות בישראל, הנישואים עדיין תקפים, לא משנה אם המדינה תתבע.
טל תמיר: זה שיש בישראל כ-150 אלף נשים שסובלות מאלימות זה בגלל השפעה ציבורית.
טל תמיר: יש לומר שמזניחים את הזונות הישראליות שגם הן נשים.
טל תמיר: נפתחו 12 תיקים בלבד – אלה נתונים מהמשטרה.
טל תמיר: ברצח נשים המשטרה לא כוללת מקרים שזה לא על ידי בן זוג ישיר.
טל תמיר: בסך הכל מ-1992 נרצחו בארץ 311 נשים.
טל תמיר: יש עלייה משמעותית בנרצחות יוצאות אתיופיה, ערביות ודרוזיות.
טל תמיר: לגבי הבריאות, יש הבדל בתוחלת חיים של שלוש שנים בין ערביות ליהודיות.
טל תמיר: ערביות סובלות יותר מהשמנה שמסכנת חיים.
טל תמיר: הן יכולות גם פחות לקנות תרופות.
טל תמיר: נשים בספורט, גם פה יש מגדריות, מעודדים את זה אצל הגברים ולגבי הנשים – בסוג מסוים של ספורט.
טל תמיר: כתוצאה מזה, הספורט התחרותי בארץ, רק 15% הם נשים, 8% מאמנות, יש פחות ספורטאיות, פחות מראים אותן, רק 5%.
טל תמיר: למעלה מ-20% מהנשים לאחר גיל פרישה חיות בעוני, ואחד התנאים הנלווים שדיברנו עליהם קודם הוא פנסיה.
טל תמיר: יש להן פחות ותק בעבודה, ובאופן כללי יש להן פחות פנסיה.
טל תמיר: אנו אמנם חיות יותר, אך ביחס לגברים מצבנו פחות טוב.
טל תמיר: עוני מאפיין גם נשים עד גיל 34 באחוזים גדולים יותר וגם אחרי גיל הפרישה.
טל תמיר: נשים נשואות עדיין במצב כלכלי טוב יותר.
טל תמיר: נשים ערביות עניות יותר מהנשים היהודיות.
טל תמיר: לסיום, הנתונים הם משניים, ברוב הדברים אני מסתמכת על נתונים שמצאתי.
טל תמיר: בדרך כלל יש התייחסות לנשים כמקשה אחת, ואין פילוח בין הנשים.
טל תמיר: יש שני כיווני פעולה אפשריים – תקצוב, חקיקה ומינוי שרה לענייני נשים, והציר השני הוא של האקלים החברתי, חינוך, תקשורת - אנו צריכות להעלות את הדברים לסדר היום הציבורי, זה מביא להשפעה על מקבלי החלטות.
גדעון סער: תודה רבה לך.
גדעון סער: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: קודם כל, אני מודה לשדולת הנשים על המחקר.
מרינה סולודקין: במשך עשר שנים שאני בכנסת הרגשתי מהפכה פמיניסטית שקטה, אך מ-2006 הרגשתי שמשהו קרה, וגם ראינו את זה בכנסת וגם במציאות.
מרינה סולודקין: מרגישים את הנתונים שנאמרו פה.
מרינה סולודקין: אנו רואים את המציאות.
מרינה סולודקין: לא הסכמתי עם כמה מסקנות, כי אני חושבת שאין לנו זכות להתלונן על התרבות הצבאית במדינה, כי זה האזור שלנו.
מרינה סולודקין: אך צריך לחשוב על זה.
מרינה סולודקין: אנו צריכים להתאקלם ולהתאים עצמנו למציאות שיש.
מרינה סולודקין: ראיתי את פרשת רמון ופרשות אחרות, ושאלתי עצמי למה בברית המועצות לא היו לנו הבעיות האלה.
מרינה סולודקין: לא היה בית משפט ומשטרה חוקרת – שם סתירת לחי מצלצלת פומבית, זה היה אחד הפתרונות.
מרינה סולודקין: יש דברים שאנו צריכים לחשוב עליהם, גם דרך משפטית וגם אופי של אשה, אני כל הזמן חושבת, מה עם מרגרט תאצ'ר או קונדוליסה רייס?
מרינה סולודקין: אנו צריכים לחשוב על הישראליות שלנו ואיך להתמודד אתה, לא רק בדרך חקיקה ובית המשפט.
מרינה סולודקין: אני מרגישה שהוועדה שלנו בראשות גדעון סער, יש לנו סדר עדיפויות נכון.
מרינה סולודקין: חופשת הלידה, איפה היינו כל כך הרבה זמן?
מרינה סולודקין: באתי ממדינה שלא נחשבה מדינת רווחה אך היו בה ארבעה חודשי חופשת לידה.
מרינה סולודקין: צריך גם לחשוב על סדר עדיפויות.
מרינה סולודקין: פנסיות לנשים זה המקור של העוני, לדעתי, עובדות כל החיים, גם בתת משכורת ובתת תנאים והפנסיה נמוכה.
נאדיה חילו: אני רוצה להודות לשדולת הנשים, זה נושא חשוב.
נאדיה חילו: טוב עשית, גדעון, שכינסת את הוועדה בפגרה.
נאדיה חילו: הנושא חשוב למרות שהוא נמשך המון זמן, והנתונים פה לא מפתיעים אותי.
נאדיה חילו: התמונה ידועה.
נאדיה חילו: אני משבחת אתכם גם על שהתייחסתם גם לנשים ערביות ומזרחיות.
נאדיה חילו: צריך בכל התייחסות לקחת את הנישה הייחודית הזו כי המספרים שם הרבה יותר קשים.
נאדיה חילו: גם כח"כית חדשה, בכל הנושא של הנשים, זה באמת חוצה מפלגות ואני מוצאת את גדעון כפרטנר חשוב – אני לא בטוחה לגבי ההצבעה שדיברנו עליה קודם.
נאדיה חילו: הוא מקדם את הדברים, ולימור לבנת הצביעה אתי בחוק שדיברתי עליו.
נאדיה חילו: לדעתי, זה הקו שצריך היום להנחות כל שיקוף מצב.
נאדיה חילו: הגענו למצב של בשלות, צריך להצביע על האפליות השונות בכל התחומים, וצריך לתת פוקוס על שינוי המצב.
נאדיה חילו: אני רואה חשיבות גדולה לחקיקה.
נאדיה חילו: יש חוקים רבים שאינם מיושמים אך החקיקה כצעד לשינוי מצב, יש לה משקל רציני.
נאדיה חילו: לדעתי, החקיקה החדשה שצריכה להוביל אותנו כקו חדש, יש המון חוקים שמדברים על ייצוג הולם והעדפה מתקנת.
נאדיה חילו: החוקים האלה לא מספיקים.
נאדיה חילו: יש לציין גם מספר, כי הדברים לא ברורים לכולם.
נאדיה חילו: ייצוג הולם גם בא על תשתיות ערכית של פרשנות.
נאדיה חילו: יש להגדיר את האחוז ואת המשמעות של ייצוג הולם.
נאדיה חילו: כשמדברים על העדפה מתקנת לנשים יש לדאוג להוסיף לכל קבוצות האוכלוסייה, וזה לא מובן מאליו.
נאדיה חילו: ניסיתי לעשות שני תיקוני חקיקה ונכשלתי.
נאדיה חילו: אני מתכוונת להמשיך.
נאדיה חילו: הצלחתי בהקמת האקדמיה ללשון הערבית.
נאדיה חילו: היתה שם מלחמה והתנגדויות רבות, אמרו: הממונה של ועדת ההיגוי המייעצת 17 ואפליה מתקנת לנשים.
נאדיה חילו: אמרתי: לא, תנו מספר.
נאדיה חילו: אמרו: מאיפה תביאי נשים?
נאדיה חילו: אמרתי: אמצא נשים.
נאדיה חילו: שמנו שם רבע, והיתה התנגדות גם היום על היישום, אך אני חושבת שזה הכיוון.
נאדיה חילו: יש לעשות התאמת עולם העבודה לנשים.
נאדיה חילו: המון חוקים חוקקו בעניין הזה.
נאדיה חילו: יש 70% פיטורי נשים בהריון, זה הנתון פה.
נאדיה חילו: צריך להתאים את כל המשק ולעשות את השינוי בשינוי מבני.
נאדיה חילו: יש חוק בשבדיה, שנותנים בונוסים כדי להביא גם את הגברים.
נאדיה חילו: צריכים לשנות מבנים קיימים.
נאדיה חילו: זה לא קל, התחומים הפוליטיים הם מאוד קשים, אנו מנסים להביא הצעה של עמותת כן והצעות נוספות.
נאדיה חילו: הימצאותן של נשים במרכז קבלת ההחלטות עושה שינוי אך לא מספיק.
נאדיה חילו: יש לרתום את החברה כולה ואת ציבור הגברים - המהפכה הפמיניסטית, צריך פרטנרים לנושאים האלה, וצריך גם את הגברים לשם כך.
קולט אביטל: אני מצטרפת לכל הברכות שנאמרו פה על העבודה המעמיקה, הטובה שנעשתה, ולהודות לשדולת הנשים.