GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיוה אגמי כהן: לכן בנסיבות כאלה, לצערי, אנחנו מסתייעים גם בארגוני זכויות, אבל גם לפעמים, באין מוצא, בעובדים זרים אחרים שמבינים את הניב הזה.
זיוה אגמי כהן: וזו בעיה.
זיוה אגמי כהן: למה אני אומרת בעיה?
זיוה אגמי כהן: אם עובד סוציאלי צריך להגיע לאותו בית ולדבר אתה בשפתה, והיא לא יודעת לדבר, אנחנו בתקלה משמעותית.
זיוה אגמי כהן: אז כך שיש לנו מענה, הוא לא מושלם, אבל יש מענה, וזה בהחלט גם פונקציה של תקציב.
זיוה אגמי כהן: העניין הזה של כמה אפשר להיעזר באותה חברה.
זיוה אגמי כהן: לנושא שלילת ההיתר אני יכולה בתובנות שלי להגיד שתי מילים: ראשית, אני חושבת שראוי שכל אירוע שבו יש חשד לעבירה מינית או תקיפה מינית של עובדת ע"י המעסיק שלה ידווח למנהלת ההגירה, משום שזה המנדט שלנו, יש לנו כלים ואנחנו יודעים לעשות את זה.
זיוה אגמי כהן: יש לנו גם סיוע ומענה.
זיוה אגמי כהן: גם אם היא חוזרת בה.
זיוה אגמי כהן: שתבוא אלינו.
זיוה אגמי כהן: יש לנו מענה.
זיוה אגמי כהן: אנחנו יודעים איך לדובב אותה.
גדעון סער: דיווח ממשרד התמ"ת?
זיוה אגמי כהן: כן גם מהתמ"ת וגם מארגוני זכויות.
זיוה אגמי כהן: גם אם היא חוזרת בה, הדיווח צריך להגיע אלינו.
זיוה אגמי כהן: יש לנו כלים להתמודד עם זה.
מאיה גלברג: אני חייבת להגיד שמאד קשה לגרום להם לפנות אליכם.
זיוה אגמי כהן: מדוע אני מופתעת מהדיווח?
זיוה אגמי כהן: כי אני שמעתי מהדיווח שאתם העברתם לעיתונות שמדובר במאה פניות בשנת 2006.
חני בן ישראל: דיווח של מי?
זיוה אגמי כהן: המסמך של קו לעובד.
חני בן ישראל: לא, לא אמרנו מאה.
זיוה אגמי כהן: היא אמרה כמאה.
חני בן ישראל: דיברנו על דברים שאנחנו בטוחים בהם בעבודה השוטפת שלנו של נשים שלא תמיד מעונינות להגיש תלונה.
זיוה אגמי כהן: כן, אז כמאה פניות.
חני בן ישראל: או לכלול בתביעה שלהם לבית הדין לעבודה.
חני בן ישראל: זה לא שהעברנו לכם מאה פניות.
זיוה אגמי כהן: אני לא אמרתי את זה, אמרתי כמאה פניות הגיעו אליכם, מתוכם שש אלי.
זיוה אגמי כהן: זה פער עצום.
זיוה אגמי כהן: הפער מדהים.
חני בן ישראל: יש סיבה לפער.
זיוה אגמי כהן: אני יודעת שיש סיבה.
זיוה אגמי כהן: אני רק אומרת שאם אתם כתובת לנשים כאלו, אולי צריך לשכלל את התהליך אצלכם.
זיוה אגמי כהן: לשכנע אותם.
זיוה אגמי כהן: אם זה נפגעי תקופה מינית, או כל מיני מקרים אחרים.
זיוה אגמי כהן: עוד פן אחד לא פופולרי פה.
זיוה אגמי כהן: אם אני לוקחת בחשבון שמאה פניות זו תופעה קשה במיוחד, אז אולי יש מאתיים ויותר.
זיוה אגמי כהן: אם יש 40 אלף היתרים ומתוכם 20 אלף נשים – אני הולכת בגס - אז 200 זה אחוז קטן יחסית.
מאיה גלברג: מי שפונה אלי זה קיצוני.
מאיה גלברג: מקרים של אונס.
זיוה אגמי כהן: לכן אני אומרת כי מדובר על ההערכות.
זיוה אגמי כהן: כי מאה זה גם לא מקרי אונס - - -
מאיה גלברג: אני צריכה להכיר מישהי חצי שנה עד שהיא תבוא ותספר לי.
גדעון סער: אני מבקש מגב' אגמי כהן, אנא המשיכי.
זיוה אגמי כהן: אני רוצה להגיד עוד משהו לא פופולרי.
זיוה אגמי כהן: אני לא חושבת שעובדות זרות משתמשות בתלונות כאלה כדי להישאר בארץ, ממש לא.
זיוה אגמי כהן: אבל אני יודעת שיש עובדים זרים שמחפשים את אותו מסמך חסינות, וממציאים כל מיני תלונות.
זיוה אגמי כהן: לכן אני אומרת:
זיוה אגמי כהן: אם באים לשלול היתר, צריך שתהיה חקירת משטרה, כי אז לפחות אפשר להציג עובדות לבית המשפט ולטעון טענה כזו או אחרת.
זיוה אגמי כהן: אפילו ברמה של ראייה מנהלית ולאו דווקא פלילית.
זיוה אגמי כהן: לכן חשוב לי שגם ארגוני הזכויות יבינו את המשמעות של העניין הזה, אם רוצים להגיע למצב של שלילת היתרים.
זיוה אגמי כהן: בנושא שלילת ההיתר אין ספק שזו לא זכות מוקנית.
זיוה אגמי כהן: יש לזה פתרונות.
זיוה אגמי כהן: לא חייבים להיות עובדים, יכולים להיות סטודנטים עם ניקוד כזה או אחר לטובת הלימודים, חיילים, מתנדבים.
גדעון סער: גב' רחל גרשוני.
רחל גרשוני: לפני שאומר מה הצוות הבין משרדי עשה, רציתי לשמוע מכן כמה מילים על התרבויות של העובדות הזרות האלה, שגם הן אולי משמשות סיבה לאי התלונה על מעשים אלה.
רחל גרשוני: בכל אופן הצוות הבין משרדי המליץ כמה מן ההמלצות שהומלצו פה.
רחל גרשוני: בגדול, דיברת על מקלט.
רחל גרשוני: הצוות הבין משרדי לא המליץ על מקלט, אלא המליץ על מסגרת תמיכה וסל שירותים.
רחל גרשוני: כי לרוב העובדות הזרות לא רוצות לשהות במקלט, הן רוצות לעבוד.
רחל גרשוני: יש להם חובות אסטרונומיים, הן צריכות מקום ארעי לשהות בו לתקופת ביניים, עד שיימצאו מעסיק חלופי.
רחל גרשוני: יעד זה היה בסדר עדיפות הכי גבוה אצל ועדת המנכ"לים.
רחל גרשוני: הם מינו כבר צוות בין משרדי אופרטיבי שידון בעניין הזה.
רחל גרשוני: איזה סוג הסדר צריך להיות?
רחל גרשוני: האם צריך להיות דירה ארעית עם סל שירותים?
רחל גרשוני: זה ברשות משרד הרווחה.
רחל גרשוני: זה נושא אחד.
רחל גרשוני: דבר שני, לגבי העובדים הסוציאליים – דנו בזה והגענו למסקנה שלפחות כפיילוט ראוי שיהיו עובדות ועובדים סוציאליים ציבוריים.
רחל גרשוני: לא מחברות כוח האדם.
רחל גרשוני: כי החובה הראשונית של עובד סוציאלי כזה היא לחברת כוח האדם ולקשיש או לנכה.
רחל גרשוני: איך היא מטפלת בך.
רחל גרשוני: החובה הראשונית היא לא כלפי העובדת.
רחל גרשוני: המלצנו גם על הגברת האכיפה לעניין הטרדות מיניות בכל מיני דרכים.
רחל גרשוני: לנסות, אקטיבית, לעודד תלונות כאלה.
רחל גרשוני: אנחנו המלצנו שמשרד הפנים יגבש את הנוהל ובתקופת הביניים כן ישקלו את זה כשיקול לא להרחיק.
רחל גרשוני: דיברנו גם על הקפדה על ניידות, כי ראינו את חוסר הניידות כתשתית שיוצרת אקלים נוח לסחר.
רחל גרשוני: צריך לציין כי מתקיימות בתאוצה מוגברת הכשרות, גם במנהלת ההגירה, גם בתמ"ת, גם במשטרה וגם במשרד הפנים לגבי החוק החדש.
רחל גרשוני: הוא מגדיר עבירות של סחר בבני אדם לשם ניצול מיני, החזקה בתנאי עבדות לרבות שירותי מין וכולי.
רחל גרשוני: פקחי התמ"ת מונחים בהכשרות האלה, להעביר כל מקרה כזה מיד למשטרה ולמנהלת ההגירה.
רחל גרשוני: ובמנהלת ההגירה מצביעים על נורות אדומות שחייבות לעורר מחשבות של עבירות חמורות.
רחל גרשוני: אני חושבת שמה שנעשה בהכשרות הבאות הוא לשים דגש גם על הנקודה הזאת.
רחל גרשוני: אפילו שזה לא בא במסגרת החוק המלא.
רחל גרשוני: אם יש מקרה אונס או ניצול מיני, אז יש תמרורי עצור וצריך לשקול את זה.
רחל גרשוני: זהו בעצם.
רחל גרשוני: אנחנו נטפל בעניינים האלה.
רחל גרשוני: שמענו את מאיה ואת קו לעובד ובהתבסס על כך התייחסנו במפורש לבעיית הניצול המיני.
רחל גרשוני: לפתור את זה בן יום לא נפתור, אבל ננסה כלים שלובים.
גדעון סער: דארין, את רצית להוסיף משהו?
דארין יעקב: לא.
דארין יעקב: כבר התייחסו לכל הנקודות.
גדעון סער: עו"ד אהובה זלצברג, בבקשה.
אהובה זלצברג: אני מלשכת עורכי הדין ומוועדת החקיקה לעובדים זרים.
אהובה זלצברג: אני קשורה לארגוני הסיוע למיניהם, וספציפית מטפלת בנפגעי עבודה זרים.
אהובה זלצברג: נתקלתי הרבה מאד בבחורות שנפגעו מינית במסגרת העבודה ואני דווקא אתחיל מהסוף.
אהובה זלצברג: כי הדרך בסוף, אם מצליחים לשכנע אותן להגיש את התלונה ולעמוד מאחוריה, גם אם חברות כוח האדם שולחות נציגים למשפחה בארץ המוצא כדי לאיים על המשפחה שהם יימשכו את התלונה – ויש מקרים כאלה – זה חוזר להם כבומרנג - - -
קריאות: יש מקרים כאלה.
אהובה זלצברג: אז אם נגרם להם - ובוודאי נגרם להם - נזק לצמיתות, נקרא לזה, אם נזק נפשי או פיסי, אז הביטוח הלאומי מכיר בדבר הזה כפגיעה בעבודה והן לפחות יכולות לקבל איזושהי תמיכה לכל החיים מהביטוח הלאומי.
אהובה זלצברג: כדאי שכל הארגונים שמטפלים בדברים האלה יידעו שזה פן נוסף, ושצריך להודיע על כך לביטוח לאומי בשלב מוקדם ולא רק אחרי שכל התהליך המשפטי והפלילי מסתיים.
אהובה זלצברג: אני מרגישה שכל הבנות בסוף הגיעו אלי, כי לא הייתה להן כתובת.
אהובה זלצברג: צריך לתת להן מספרי טלפון וכתובות כבר כשהן מקבלות את הוויזה בשגרירות ישראל, בקונסוליה, בארץ המוצא.
אהובה זלצברג: חלק מתפקידו של משרד התמ"ת הוא לדאוג לכך שבקונסוליה יהיה זכותון שאותו מקבלים בשפה של אותה ארץ יחד עם הויזה.
אהובה זלצברג: הרי האדם עצמו בא לקבל את הויזה הוא לא שולח שליח.
אהובה זלצברג: הרי לא נותנים לו את הדרכון דרך שליח.
אהובה זלצברג: יחד עם הדרכון הוא יקבל זכותון.
אהובה זלצברג: מה יותר פשוט זה?
אהובה זלצברג: שם יהיו גם מספרי טלפון, גם של המנהלת לתלונות, גם של קו לעובד, וגם של מסיל"ה.
אהובה זלצברג: הבעיה היא לא רק האנשים שנמצאים כאן במרכז תל אביב.
אהובה זלצברג: אנשים תקועים בכל מיני מושבים נידחים, שאלוהים יודע מתי הם פוגשים מישהו.
נטע ברנר: גם בשדה התעופה זה מחולק.
קריאה: במשרד החוץ.
אהובה זלצברג: אני לא סומכת עליהן.
אהובה זלצברג: אני אומרת את האמת.
אהובה זלצברג: אבל תדאגו לכך, זה התפקיד שלהם.
נטע ברנר: וגם של משרד החוץ.
אהובה זלצברג: לא מחולק.
אהובה זלצברג: דבר שני, הרבה פעמים כשהן מגיעות למשטרה – ויש לי בחורה שעבדה יותר מחצי שנה בירושלים אצל מעסיק מועד – המשפחה השתיקה אותה, הם הרביצו לה כמו המעביד בהתפרצות לא מכוונת קודם.
אהובה זלצברג: הבחורה הגיעה בסוף לתחנת משטרה, ואני מנסה לחפש עדיין את התיק של התלונה בתחנת המשטרה הזאת, כלום, גורנישט.
אהובה זלצברג: הבחורה כבר התייאשה, נסעה לחו"ל וזהו.
אהובה זלצברג: כמו שהתפתחה מודעות לישראליות בנושאי תקיפה בבתי חולים, צריך באותה מידה שמייד יועבר המידע למשטרה.
אהובה זלצברג: כי הבחורה הזו הגיעה לבית החולים שערי-צדק, עובדת סוציאלית של בית החולים הוציאה ממנה את המידע הזה ובמקום להודיע מייד למשטרה, היא הודיעה למעסיק וגם לחברת כוח האדם שלא יחזירו אותה למעסיקה.
אהובה זלצברג: המעסיקה צעקה עליה: מדוע דיברת על זה עם העובדת הסוציאלית.
אהובה זלצברג: צריך לדאוג לנושא הזה שבית החולים יודיע מייד גם לגבי עובדות זרות.
אהובה זלצברג: הן לא שונות מהישראליות.
רחל גרשוני: יש כבר חובת דיווח.
אהובה זלצברג: נו אז איך זה לא הגיע?
אהובה זלצברג: דבר נוסף- נושא הכסף.
אהובה זלצברג: הן מפחדות מאוד שהן יפסידו את הכסף.
אהובה זלצברג: הבחורה הספציפית הזאת כשהגיעה לנפאל קיבלה חזרה את הכסף מחברת כוח האדם ששלחה אותה לשם, חברת כח האדם הנפאלית.
אהובה זלצברג: חייבים להקים מנגנון שאם הן חוזרות לחו"ל כי הן לא יכולות לתפקד יותר כעובדות, עם שינה – כי הן מפתחות פחדים מאד חזקים להמשיך ללון – המנגנון יחייב את חברות כוח האדם להחזיר להן את הכסף.
אהובה זלצברג: חברת כוח האדם הישראלית מקבלת שמונים אחוז מהכסף הזה.
גדעון סער: אני רוצה לסכם את הדיון: ההתרשמות שלי מהדיון היא שמדובר בשדה או בנושא שהוא באופן יחסי מוזנח.
גדעון סער: שבו ההתערבות של המדינה להגנת רבבות עובדות ועובדים, שנמצאים בסיטואציה של חולשה, היא התערבות מינימלית, וגם להגיד מינימלית יכול להיות שזה שדרוג.
גדעון סער: אין ספק שיש מעבר למה שנאמר פה על ידי הדוברות, בדבר הנחיתות המובנית ויחסי העוצמה בין המעסיק לבין העובדת הזרה, יש כאן גם תנאים אובייקטיביים אשר מאפשרים "זמינות" מאד גדולה של ביצוע עבירות מין כלפי העובדת.
גדעון סער: הרבה פעמים העובדות הזרות מגיעות ממדינות שבהן היחס למעביד באופן כללי והנטייה להתלונן באופן כללי היא כזאת, שמצמצמת עוד יותר את הסיכויים שכך יקרה.
גדעון סער: יש שורה של דברים שניתן לבצע.
גדעון סער: קודם כל, על אף דברי נציגת המשטרה, שבדרך כלל אין הרחקה של העובדת, אני חושב שזה חשוב מאד, ואולי צריך להרחיב את הספקטרום מעבר לעבירות מהסוג שבו אנחנו דנים היום לכלל המקרים שבהם מדובר בהליכים פלילים, ואולי גם אזרחיים.
גדעון סער: בוודאי שנקודת האיזון היא שונה בין פלילי לאזרחי.
גדעון סער: אם כי, פעמים רבות יכול להיות הליך אזרחי של הלנת שכר, שבו יש טעם רב למנוע הרחקה מהארץ של תובע, אם יש דבר כזה.
גדעון סער: כל המקרה הזה הוא מקרה שיש בו מתח בין הרצון לגרש או להרחיק אנשים שפגה אשרת השהיה שלהם, לבין הרצון לקיים הליכים משפטיים.
גדעון סער: לפי דעתי, על אף שהנושא מצוי רובו ככולו בתחום משרד הפנים, מאחר שאנחנו מדברים על נקיטת הליכים משפטיים מטעמו של היועץ המשפט לממשלה, בוודאי כאשר מדובר בהליכים פליליים, יש טעם – ואני אומר את זה בהמשך לדברים שנאמרו ע"י השופטת צור – יש טעם בכך שהיועץ המשפטי לממשלה ישקול הנחיה מנהלית בגדר מה שמכונה הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
גדעון סער: לגבי שלילת היתר ממעסיקים – דובר כאן
גדעון סער: על כך שעל פי נציג התמ"ת יש בהחלט שלילה של היתר להעסיק עובדת, לפחות.
גדעון סער: אני חושב שבשלב ראשון, או יותר נכון, אני לא רוצה לקבוע מסמרות מתי מספיק לשלוח עובד זר שהוא גבר ומתי נכון לשלול את ההיתר לחלוטין.
גדעון סער: ככלל, נראה לי שלשלוח עובד זר גבר למי שנזקק זה דווקא אמצעי מידתי והגיוני, על אף שאותו היתר הוא לא זכות מוקנית.
גדעון סער: אבל קיימת נזקקות, וההסתברות שייעשה מעשה דומה בגבר היא ודאי לא גבוהה.
גדעון סער: אבל אני חושב שמה שצריך לוודא כאשר יש תלונה או הליך, זה שאותו אדם לא יוכל לקבל היתר להעסקת עובדת זרה שוב.
גדעון סער: זה הדבר החשוב.
גדעון סער: אני מקווה מאד שהדבר הזה יהיה בגדר הנחיה ולא רק בגדר מדיניות שעליה הוצהר כאן.
גדעון סער: אני חושב שיש טעם לבדוק – ואני מתכוון לעקוב אחרי זה ומציע שיעדכנו אותנו ממשרד התמ"ת, ואם לא אז תוך כחודשיים ימים נבקש עדכון – האם אותם זכותונים כוללים עדכון לגבי תקיפה מינית, הטרדה מינית ועבירות המין בכלל.
גדעון סער: אני חושב שצריך למצוא דרכים אחרות ליידע בדבר הזכויות ובדבר כתובת לתלונה.
גדעון סער: אחד זה נושא הזכויות והשני זה איפה הן יכולות להתלונן.
גדעון סער: אני בוודאי יכול לקוות שתהיה זרימה יותר טובה של מידע בין רשויות המדינה, וככל שהדבר הזה ניתן גם מכיוון ארגונים שעוסקים בזה ורשויות רלבנטיות שנוגעות לכך.
גדעון סער: לא שמעתי פתרון – אם כי נציג התמ"ת הסכים לכך שהמצב הקיים הוא לא טוב, דהיינו: שצריך להיות מגע בין אותו עובד סוציאלי לבין העובדות, לא רק עם המעסיק.
גדעון סער: אבל אני גם מקבל את זה שראוי שיהיו עובדים סוציאליים מטעם המדינה ולא רק של חברות כוח אדם, אם רוצים שיהיה פיקוח מינימלי על הנושא הזה.
גדעון סער: אני מבקש בעניין הזה להכין לי פנייה לשר התמ"ת, אולי עם העתק לשר הרווחה – בתקווה שעד שהמכתב יישלח כבר יהיה שר רווחה – וגם העתק לשר האוצר.
גדעון סער: אני חושב שצריך לקיים בכתב, ואולי נכתוב על זה לשר הפנים, מדיניות ברורה, שכאשר מדובר על מקרה של הטרדה או פגיעה מינית אשר לדעת רשויות המדינה יש בה ממש, תינתן גמישות בהחלפת מעסיק.
שלום בן משה: זה לא נוגע למשרד הפנים.
גדעון סער: אלא?
שלום בן משה: זו אחריות שלי.
שלום בן משה: בשיטת ההעסקה החדשה נורה מיד על העברתה למעסיק אחר.
גדעון סער: במהלך הדיון דובר גם על זה שהדבר יהיה בכתובים, מאחר ויש שיטה חדשה.
גדעון סער: אני חושב שאין מחלוקת על כך.
גדעון סער: עלה הנושא של מקלט לקורבנות של עבדות ועבודת כפייה.
גדעון סער: אני מבין שיש בעניין זה פעילות של ועדת המנכ"לים.
גדעון סער: יכול להיות שצריך לשקול כפתרון ביניים – מההיכרות שלי עם הנושא אלה לא דברים שקורים מהר – להישען על התשתית הקיימת במקרים מסוימים על מנת לתת מענה.
גדעון סער: אני לא זוכר שהתייחסנו לנושא שכינתה ח"כ יחימוביץ קשיש מועד.
גדעון סער: איך אנחנו מבטיחים – בעצם אתה אומר שאותו דבר שנאמר לעניין שלילת ההיתר רלוונטית גם לעניין זה.
שלום בן משה: יש לנו קשיש מועד ואנחנו החלטנו ושללנו אחד.
שלום בן משה: נראה מה יקרה.
שלום בן משה: אוי לי מייצרי ואוי לי מיוצרי.
גדעון סער: האם צריך לשלול לחלוטין את ההיתר, או להעסיק עובד זר או לא.
גדעון סער: יש פה הרבה מאוד שיקולים של ההיצע בשוק העבודה הישראלי של עובדים זרים, מול ההסתברות שתהיה התנכלות כזו או מסוג אחר גם לעובד זר ולא רק לעובדת זרה.
גדעון סער: השקפת העולם שלי באופן כללי היא שצריך, בתחום הסיעוד – ואני לא מדבר רק על המקרים האלה אלא בראייה יותר רחבה – לאפשר כניסה של עובדים זרים לסיעוד, מתוך הכרת שוק העבודה הישראלי.
גדעון סער: אני לא בטוח אפילו שהמדינה מגיעה היום לאיזון הנכון, לזה שיש המון אנשים שיש להם קשיים עם זה.
גדעון סער: יחד עם זאת, כאשר יש תלונות כאלה, אי אפשר בשום אופן שבעצימת עיניים נאפשר חזרה של אותה סיטואציה על עצמה.
גדעון סער: גם אם לא ננקט עדיין הליך משפטי, גם אם זו רק תלונה בשלב ראשון, אז יכול להיות שאותו נסעד לא יאהב שמטפל בו עובד, יכול להיות מאוד, אבל מוטלת חובה על המדינה במקרה זה, למנוע הישנות מקרים כאלה.
שלום בן משה: בעניין החקלאות נקטנו כבר פעולה.
שלום בן משה: שברגע שהתעורר חשד הורינו להוציא את הנשים מהחקלאי, שלא יעבדו אצלו.
גדעון סער: אותו דבר צריך להיות במקרה של סיעוד.
גדעון סער: הבנתי קודם שהמדיניות היא שמוציאים את העובדת ושולחים עובד.
גדעון סער: זו המדיניות?
שלום בן משה: בחקלאות זה יותר מחמיר אנחנו לא נותנים לו עובד בכלל יותר.
שלום בן משה: זו המדיניות.
גדעון סער: לעניין ההבחנה בין שלילת ההיתר באופן גורף לבין מצב שמאפשר להעסיק גבר בהיתר, זה דבר לשיקול דעת.
גדעון סער: אבל לעניין שלילת ההיתר להעסיק עובדת, לפי דעתי, זה צריך להיות מוחלט.
גדעון סער: אני מבקש לנקוט בכל הפעולות האלה, ויכול להיות שיש מקום לקיום דיון נוסף בכנס הקיץ כדי שנשמע אם היו דברים שהשתנו לטובה בעוד מספר חודשים.
גדעון סער: אני מודה לכל מי שהשתתף בדיון.
גדעון סער: צהריים טובים, אני מתנצל על האיחור שנבע מהתמשכות דיון ומהומה בעקבותיו, בנושא אחר של הצעת חוק שלי.
גדעון סער: אני מקווה שחבר הכנסת מגלי וואהבה יצטרף אלינו.
גדעון סער: בנושא הראשון שעל סדר היום, אני מבקש לא לקיים היום הצבעה לבקשת חברת הכנסת רוחמה אברהם, שהיא אמורה לעמוד בראש אותה ועדת משנה לקידום יזמות עסקית לנשים.
גדעון סער: מדובר באישור הרכב של ועדה, ולכן צר לי שבאתן רק בגלל זה, אבל אני צריך להתחשב בבקשת מי שאמורה לעמוד בראש הוועדה הזאת.
גדעון סער: על כן אני דוחה את הנושא הזה למועד אחר.
גדעון סער: אנחנו עוברים איפה לדיון, בנושא תעסוקת נשים במגזר הדרוזי והצ'רקסי.
גדעון סער: עושים את זה כחלק מיום שבו הכנסת מציינת ביום מיוחד נושאים שונים הנוגעים למגזר הדרוזי והצ'רקסי.
גדעון סער: כך אנחנו עושים בוועדה הזאת, ובשמחה.
גדעון סער: הדוברת הראשונה היא ולריה סייגלשיפר, קיבלתי את המכתב.
ולריה סייגלשיפר: אני אדבר על נושא של קרן סיוע לעסקים קטנים.
ולריה סייגלשיפר: הקרן הקיימת שהממשלה מציעה סיוע לעסקים קטנים, אינה נגישה לנשים.
גדעון סער: האם את מתכוונת להתייחס לנושא הדיון?
עוטאה שתייוי: אם יורשה לי, גם העניין של קרן לעסקים קטנים, או עסקים קטנים, ועידוד יזמות עסקית, אני חושבת שהוא נוגע לכל הנשים, אבל גם לנשים דרוזיות, ואפשר להתייחס לזה מהפן הזה לפחות.
ולריה סייגלשיפר: כמו שהתחלתי להגיד, קרן הסיוע לעסקים קטנים, שהממשלה כרגע מציעה, אינה נגישה לנשים, משום שהיא לא לוקחת בחשבון את המצב הייחודי של נשים.
ולריה סייגלשיפר: אפשר לסכם את המשפט הזה, איך היא לא לוקחת בחשבון את התנאים הייחודיים של נשים, בזה שהקרן מתייחסת לכל הלווים והלוות בצורה שווה.
ולריה סייגלשיפר: במה צריכים לבוא לידי ביטוי הדירוגים האלה.
ולריה סייגלשיפר: כמו למשל, תנאי החזרה של ההלוואה, או הריבית שהבנק או הקרן לוקחת על ההלוואה עצמה.
ולריה סייגלשיפר: הדרישה לערבויות.
ולריה סייגלשיפר: נושא ערבויות מהווה מחסום מאוד רציני בפני נשים, שרוצות להקים עסקים זעירים או קטנים.
ולריה סייגלשיפר: הקרן שהיום קיימת, סיוע לעסקים קטנים, נותנת ערבות של 70%, ו-30% האחרים, נשים צריכות, או כל מי שמבקש הלוואה, צריך לספק מהכיס האישי.
ולריה סייגלשיפר: אתן עוד דוגמה אחת, והיא הדרישה להון ראשוני.
ולריה סייגלשיפר: היום הקרן לסיוע עסקים קטנים, מבקשת, דורשת 20% הון ראשוני על מנת לקבל הלוואה.
ולריה סייגלשיפר: זה בכלל לא לוקח בחשבון את המצב של נשים.
ולריה סייגלשיפר: בכלל, הנשים העניות.
ולריה סייגלשיפר: בפרט, שבדרך כלל נמצאות בפריפריה.
ולריה סייגלשיפר: צריך להיות דרוג בסכומים של הקרן.
ולריה סייגלשיפר: על סכומים קטנים, לא צריכה להיות דרישה להון ראשוני.
גדעון סער: סליחה שאני קוטע אותך, אני לא מצליח להבין את הקשר של הדברים לנושא הדיון, שהוא תעסוקת נשים במגזר הדרוזי והצ'רקסי.
גדעון סער: האם תוכלי להתייחס לנושא.
גדעון סער: אני מוכן לדבר על כל נושא אבל לא היום.
גדעון סער: היום יש נושא לישיבה.
עוטאה שתיווי: אם כבר אנחנו מדברים על יזמות עסקית, וגם בקרב האוכלוסייה הערבית בכלל, וגם בקרב נשים דרוזיות, אז אפשר לדבר על הנושא של יזמות עסקית כפתרון לבעיית התעסוקה בקרב האוכלוסייה הערבית, ובטח על הקרן בערבות המדינה, שאינה נגישה באופן כללי לנשים.
גדעון סער: בבקשה, חבר הכנסת מגלי והבה.
גדעון סער: אחריו, תציג את המחקר שהונח על שולחן הוועדה, בנושא נתונים על הדרוזים ושוק העבודה בישראל.
מגלי והבה: אני רוצה לברך אותך בסך הכל פעמיים.
מגלי והבה: פעם אחת שלקחת עליך בתחילת הקדנציה הזאת את הוועדה לקידום מעמד האשה.
מגלי והבה: במיוחד לאור הניסיון שיש לך, והיכולות שהוכחת בעבר, אתה מצליח לקדם את הנושא הזה, כמו שהרבה מהנשים היו רוצות לתת לך כתף.
מגלי והבה: לצערי הרב, אני לא חבר בוועדה הזאת, לא בגלל שאני לא רוצה, כיוון שאתה יודע, ואתה נלחם עכשיו בהצעת חוק לצמצם את מספר חברי הכנסת בוועדות.
מגלי והבה: אי אפשר להתחלק, אבל אני סמוך ובטוח, שמה שאתה עושה בכלל במעמד האשה, לאורך כל הזמן שאתה מלווה את הנושא, אני רואה את ההישגים, אני רואה את האיכפתיות.
מגלי והבה: הנשים התברכו ביושב ראש כמוך.
מגלי והבה: במסגרת היום, אני רוצה לברך את אותן נשים מהמגזר הדרוזי והצ'רקסי.
מגלי והבה: וגם את חברות הכנסת שנמצאות כאן, וגם מכל המגזרים.
מגלי והבה: את היום הזה הקדשנו בוועדות הכנסת, לנושא חיזוק המגזר הדרוזי והצ'רקסי בכל התחומים.
מגלי והבה: היה דיון בוועדת הפנים, על מצב הרשויות ותכניות המתאר.
מגלי והבה: אני רק סוקר את זה, ולא רוצה להכניס לכן את הדברים שהם כרגע על שולחן הדיונים.
מגלי והבה: היה דיון בוועדת הכלכלה בקידום התיירות, והתיעוש בכפרים הדרוזים.
מגלי והבה: היה דיון בוועדת העבודה והרווחה.
מגלי והבה: במשך היום יש דיון בוועדת החינוך, אחרי הדיון כאן, אתן מוזמנות להצטרף.
מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אחרי 58 שנות מדינה, אנחנו עדיין מוצאים פערים גדולים בכל התחומים בין המגזרים, כשאנחנו באים לשים את האצבע על הנושאים, אנחנו רואים שיש כיוון.
מגלי והבה: אבל אם הלקח מהיום הזה שהוועדה למעמד האשה תשים לה את היעדים, למצוא את העניין שאתה דן בו היום, תעסוקת נשים, שזה נושא מאוד חשוב.
מגלי והבה: יש לנו הישג במגזר הדרוזי, שמספר האקדמיות הדרוזיות עברו את מספר הסטודנטים, זה הישג כשלעצמו.
מגלי והבה: אבל התקדמנו בנושא הזה של יותר ויותר סטודנטיות במגזר הדרוזי, עדיין אנחנו לא מוצאים להן מקומות תעסוקה.
מגלי והבה: אני גם מדבר על התעסוקה, כל העבודות שהן חשובות, לא רק מזכירה באגף כלשהו, לא עוד מנהלת בעירייה, או ברשות.
מגלי והבה: קודם כל שיהיו חברות כנסת איתי, שאני לא אהיה בודד כאן.
מגלי והבה: להרים את הכפפה מהסולם הגבוה, עם כל המכלולים של שילובם של הנשים הדרוזיות והצ'רקסיות בכל התעסוקות הראויות.
מגלי והבה: אני רוצה לראות יותר מנכ"ליות במשרדי ממשלה, מנהלות מחוזות במשרד החינוך.
מגלי והבה: אין שום סיבה שלא תהיה.
מגלי והבה: יש את היתרונות, יש לנו את הגברות שהצליחו לתפוס תפקידים.
מגלי והבה: אנחנו רואים תזוזה חיובית מאוד בכל המובנים.
מגלי והבה: אני גם רואה כאן איתנו בישיבה, את המנכ"לית מרית דנון, שכמובן מנהלת את הרשות למעמד האשה.
מגלי והבה: אני יודע את היכולות שלך, לפני שתפסת את התפקיד הזה, להניע ראשי ממשלות מכל הקשת הפוליטית.
מגלי והבה: יש לך תפקיד גדול לקדם את הנושא של התעסוקה, של נשים דרוזיות וצ'רקסיות בכל מכלול התעסוקה.
מגלי והבה: היום הקדשנו את הנושא רק למגזרים האלה, אבל אני מדבר על כל הנשים, גם למגזר הערבי, וגם למגזר היהודי.
מגלי והבה: אבל היום תסלחו לנו שלקחנו את הנושא בצורה סקטוריאלית, ולכן, חברות, אני זוכה לסיוע ולכתף חמה גם של חברות הכנסת שנמצאות כאן, גם של יושב ראש הוועדה.
מגלי והבה: כפי שאמרתי אדוני, אם בסופו של היום הזה נשים לנו את הבעיות שהמגזרים האלו סובלים בתחום התעסוקה, ויהיה לנו מעקב בעוד חצי שנה, מה התקדם מהיום הזה, ביחד אני אעמוד לרשותך לצורך העניין, עד שתהיינה חברות כנסת מהמגזר הזה כאן, נמשיך ללוות את הנושא ולעמוד לצידך.
מגלי והבה: אני רוצה להודות לכן, ולהתנצל שאני צריך לחזור לדיונים במקומות אחרים.
מגלי והבה: המשך היום שלנו, יש אירוע באודיטוריום בשעה שתיים וחצי, כולכן מוזמנות.
מגלי והבה: אחר כך בכנסת אנחנו מעבירים סוף סוף חוק להקמת בית המורשת וחקר העדה הדרוזית, בתקציב של 30 מליון שקלים.
מגלי והבה: תמיד ראיתי מחברי חבר הכנסת גדעון סער, גם כיושב ראש הוועדה כאן, גם כיושב ראש הקואליציה, וגם כיושב ראש האופוזיציה, כמנוף שמקדם, נלחם למען המטרות האלה.
מגלי והבה: ולפעמים אני רואה את עצמי מחוזק ונדחף ממנו, לא פחות ממני.
מגלי והבה: ועל זה אני רוצה לברך אותך, ולהודות לכולכן.
גדעון סער: תודה לסגן יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת והבה.
גדעון סער: יישר כוח על הצעת החוק שאתה מביא היום בקריאה הראשונה.
גדעון סער: אני מציע שלפני שנפתח בדיון, נשמע את הסקירה שהוכנה על ידי הגברת אורלי לוטן.
אורלי לוטן: הכנו סקירה כללית על תעסוקה במגזר הדרוזי.
אורלי לוטן: אני אחדד מספר נקודות שנוגעות לנשים.
אורלי לוטן: רק איזושהי מלת הקדמה, יום העיון למגזר הדרוזי-הצ'רקסי, אבל מכיוון שאין נתונים במקור רשמי אחר על הצ'רקסים, התמקדנו כאן בדרוזים.
אורלי לוטן: אנחנו רואים מגמות שדי דומות, למה שמאפיין את אוכלוסיית הנשים המוסלמיות.
אורלי לוטן: רק צריך לזכור דבר אחד, שכל הזמן מדברים על חסמים, חסמים של נשים, חסמים של דת.
אורלי לוטן: כאן יש איזושהי נקודה נוספת, שכל הנשים, כמעט מאה אחוז מתרכזות בפריפריה.
אורלי לוטן: אנחנו מדברים על מחוז חיפה והצפון, כמעט מאה אחוז מהאוכלוסייה הדרוזית.
אורלי לוטן: אחד המאפיינים העיקריים של שוק העבודה, אנחנו מסתכלים על שיעור ההשתתפות בכוח העבודה.
אורלי לוטן: זה אומר אחוז הנשים מגיל 15 ומעלה, שאו עובדות או מחפשות באופן פעיל עבודה.
אורלי לוטן: אנחנו רואים שהיום זה מתקרב ל-20% אצל הנשים הדרוזיות.
גדעון סער: כמה מתוכן עובדות?
אורלי לוטן: רובן עובדות, למעלה מ-70% עובדות.
אורלי לוטן: אבל 25% לא עובדות, זה שיעור האבטלה, הבלתי מועסקות מתוך כוח העבודה הוא 25%, הוא גבוה פי כמה, אפשר להגיד שסדרי גודל ממה שקיים גם אצל הגברים הדרוזים, ששם זה בערך 7%, וגם אצל הנשים היהודיות.
אורלי לוטן: כאשר מדברים על שיעור ההשתתפות, כלומר, נשים שמחפשות עבודה, או עובדות, אנחנו רואים קפיצה, בערך הכפיל את עצמו מאז קום המדינה.
אורלי לוטן: עדיין הוא עומד על שיעור יחסי נמוך של 20%.
אורלי לוטן: זה דומה לשיעור שקיים אצל הנשים המוסלמיות, אבל זה פחות מחצי מהשיעור שקיים אצל היהודיות.
אורלי לוטן: זה 56% היום, וזה שליש ממה שקיים אצל הגברים הדרוזיים, זה עומד על פי 60%.
אורלי לוטן: כשאנחנו מסתכלים על המועסקות, אנחנו רואים שרק 40% בערך מועסקות במשרה מלאה, 60% מועסקות במשרה חלקית.
אורלי לוטן: ולזה תהיה השלכה ישירה על השכר שלהן.
אורלי לוטן: כשבודקים את ההשתנות של שיעור ההשתתפות בכוח העבודה לפי מאפיינים שונים, יש לכם גרפים בעמודים הבאים.
גדעון סער: בנתון הזה שאת ציינת, שבו 19.6% שיעור ההשתתפות.
גדעון סער: כלומר, 80% לא מחפשות עבודה.
אורלי לוטן: נכון לא באופן רשום.
אורלי לוטן: 80% לא חיפשו עבודה, זה דומה למה שקיים אצל הנשים המוסלמיות.
אורלי לוטן: אנחנו רואים גם אצל נשים בכלל, ובמיוחד מאוד חזק אצל הנשים הדרוזיות, השתנות של שיעורי ההשתתפות בכוח העבודה לפי פרמטרים שונים, גיל, מספר ילדים, אבל בעיקר השכלה.
אורלי לוטן: יש גרף בעמוד 5, שמתאר את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה לפי השכלה.
אורלי לוטן: רואים שאצל נשים בעלות השכלה על-תיכונית ואקדמית, כשאנחנו משווים בין המגזר הדרוזי ליהודי, שיעור ההשתתפות של הנשים הדרוזיות, עולה על זה של הנשים היהודיות, זה מה שצריך לזכור.
אורלי לוטן: זה גם יכול להסביר את העלייה בשיעור ההשתתפות שאנחנו רואים בשנים האחרונות.
אורלי לוטן: כי במקביל היתה גם עלייה בשיעור ההשכלה אצל הנשים הדרוזיות.
מרינה סולודקין: אבל יש סיבות שיש אבטלה.
אורלי לוטן: כשאנחנו בודקים את השכר, רואים שהשכר הממוצע של הנשים הדרוזיות היה 2,400 שקלים, זה חצי בערך מהשכר הממוצע של הגברים הדרוזים.
אורלי לוטן: זה שליש בערך מהשכר הממוצע במשק.
אורלי לוטן: אני מניחה שיש לזה שתי סיבות עיקריות.
אורלי לוטן: הרוב מועסקות במשרה חלקית, אין לנו נתונים על השכר פר שעה.
אורלי לוטן: דבר אחרון שבדקנו, את ההשתתפות של דרוזים ודרוזיות בשירות המדינה, לא כולל מורים ומורות.
אורלי לוטן: אנחנו רואים שבסך הכל בשרות המדינה יש 338 דרוזים.
אורלי לוטן: שהם רק 0.6% מהשיעור שלהם.
אורלי לוטן: באוכלוסייה השיעור שלהם הוא 1.6%.