GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיוה אגמי כהן: עובד ישראלי.
זיוה אגמי כהן: זה הפתרון.
חני בן ישראל: לגבי עובד ישראלי, אנחנו לא חושבים שעובדים ישראלים צריכים להיות קורבן לתקיפה מינית.
שוש קרק: אבל יש גם עובדות ישראליות שסובלות מזה.
שלי יחימוביץ': זה צריך להיות גבר ישראלי מהעשירון העליון, אשכנזי.
חני בן ישראל: לפעמים נוטים לשכוח שאין שום דבר פיליפיני או נפאלי בעבודה סיעודית.
חני בן ישראל: זו עבודה שישראלים בהחלט יכולים לעשות.
חני בן ישראל: אין לאיש זכות קנויה להשיג עוזר זר דווקא.
חני בן ישראל: זו פריבילגיה שאפשר לשלול אותה.
חני בן ישראל: לא מדובר בשלילת זכות קנייה ולכן אנחנו רוצים לראוות את משרד התמ"ת עושה יותר ויותר שימוש בסמכות שלו לשלול היתרים ממעסיקים שתוקפים מינית את העובדות שלהם.
חני בן ישראל: מה יותר טריוויאלי מזה?
חני בן ישראל: נושא חשוב נוסף שראוי להעלות, הוא הנושא של נהלי משרד הפנים לגבי הארכת רישיון ישיבה של מהגרי עבודה בישראל.
חני בן ישראל: לפי הנהלים של המשרד יש את הסדר הכבילה שקובע שעובד יכול לעבוד רק עבור המעסיק שנקוב באשרה שלו.
חני בן ישראל: הוא יכול להחליף מעסיקים לפי הוראות נוהל שנקרא "נוהל מעבר עובד ממעסיק למעסיק".
חני בן ישראל: זו אפשרות חשובה, יש בה פתח.
חני בן ישראל: העובדת תוכל לקבל ב-2, שזה רישיון לישיבת ביקור ל-30 יום, ואז למצוא מעסיק אחר.
חני בן ישראל: אחרי ארבע שנים כבר אין אפשרות כזאת.
חני בן ישראל: ניסינו לדחות את זה בבג"ץ וזה נכשל.
חני בן ישראל: אנחנו חושבים שמשרד הפנים ראוי שישקול להחיל את נוהל "מעבר עובד ממעסיק למעסיק" בגמישות ולאפשר לנשים שהן קורבן לתקיפה והטרדה מינית להחליף מעסיק גם לאחר ארבע שנים.
חני בן ישראל: משום שהמשמעות היא שאם לא נתיר להן, הן יידחקו להישאר עם המעסיק או לעבוד כלא חוקיות.
שלי יחימוביץ': הארכה כזאת כרוכה בהיתר מיוחד של שר הפנים?
חני בן ישראל: לא, לא.
חני בן ישראל: זה פשוט נוהל של משרד הפנים.
חני בן ישראל: צריך לשנות אותו באופן שיאפשר לנשים – אולי לא רק בהטרדה מינית אלא בכלל בפגיעות קשות בזכויות – וצריך לאפשר לבית המשפט להחיל את הנוהל בגמישות ולאפשר במקרה של קורבנות תקיפה מינית לעבור מעסיק.
שלי יחימוביץ': כיום אם עובד זר רוצה לקיים את הנוהל הזה והוא קורבן להתעללות הוא בעצם חייב להישאר אצל אותו מעסיק.
חני בן ישראל: אם הוא נמצא בישראל יותר בארבע שנים.
מאיה גלברג: ואז אני מוצאת את עצמי אומרת למישהי: אם את מוותרת על ההיתר שלך ועוזבת את המעסיק את לא יכולה לחזור.
מאיה גלברג: את נשארת במקום שבו מטרידים אותך מינית.
שוש קרק: זה לא מדויק.
מאיה גלברג: זה לא מדויק?
חני בן ישראל: נקודה אחרונה שרציתי לדבר עליה זה נושא העובדת הסוציאלית.
חני בן ישראל: לפי הכללים של משרד התמ"ת, יש דיווחים רבעוניים שהעובד הסוציאלי צריך להעביר למשרד התמ"ת.
חני בן ישראל: פגישות וכולי.
חני בן ישראל: יש לפחות שישה ביקורים בשנה.
חני בן ישראל: חברת כוח האדם (חברת הסיעוד) היא המעסיקה של העובד הסוציאלי.
חני בן ישראל: נשלח עובד סוציאלי מטעם חברת הסיעוד, שש פעמים בשנה.
חני בן ישראל: הוא אמור לשבת ולשוחח עם המעסיק ולברר מה המצב מבחינת יחסי עבודה.
חני בן ישראל: העובד הסוציאלי הזה צריך לדבר גם עם העובדת.
חני בן ישראל: אין שום הצדקה שהוא יגיע לבית ויברר עם המעסיק אם הכול בסדר, ובאותה הזדמנות לא יישב עם העובדת וישאל אותה אם הכול בסדר, ייתכן לה עלון זכויות בשפתה שיסביר לה מה הזכויות שלה, וישאל אותה באופן ספציפי על פגיעות מיניות, משום שזה לא משהו שנשים באופן וולונטרי נוהגות לספר.
שלי יחימוביץ': זה יכול להיעשות באמצעות בקשה ממשרד התמ"ת לחייב את חברת הסיעוד.
קריאה: הם חייבים היום והם לא עושים.
קריאה: יש ניגוד אינטרסים.
גדעון סער: חני תודה רבה.
גדעון סער: אני מבקש שנציגת משרד הפנים, דינה, תתייחס לדברים, וספציפית לשתי נקודות שעלו.
גדעון סער: אחת -בנושא גירוש במהלך ההליך הפלילי.
גדעון סער: והשניה -גמישות בהחלפת מעסיק.
דינה דומיניץ: בנושא של הרחקה במהלך ההליך הפלילי – כמו שרחל אמרה אין לנו עדיין נוהל ספציפי שמתייחס לטיפול בנפגעי העבירה כמו מקלט וכולי.
דינה דומיניץ: אנחנו עובדים על כך היום באופן אינטנסיבי.
דינה דומיניץ: באופן כללי, מדיניות משרד הפנים היא שבוודאי שיש הליך פלילי ויש עבירה.
דינה דומיניץ: לבקשת המשטרה, כשהעדות נדרשת להליך הפלילי, אנו מעכבים את ההרחקה.
דינה דומיניץ: אין לנו מדיניות של הענקת אשרות עדיין.
דינה דומיניץ: זה משהו שאנו כן עובדים עליו.
גדעון סער: אני לא מאמין שדברים הם פשוטים בדרך כלל.
גדעון סער: במקרה הזה זה דבר די פשוט.
גדעון סער: מה הבעיה שתהיה מדיניות כזאת?
גדעון סער: ייקבעו, יהיה רישום.
גדעון סער: מישהו שנמצא בתיק שלא נסגר – משטרתי או תיק תלוי ועומד בבית משפט – יהיה כתוב את זה במחשבים של משרד הפנים, תהיה הנחיה.
דינה דומיניץ: ברוב המקרים זה כן ההסדר.
דינה דומיניץ: מדובר בעובדים שהיו באופן חוקי בתוך מעגל העבודה ואחרי האירוע הם חוזרים למעגל העבודה.
דינה דומיניץ: אנחנו נותנים להם אשרה למעסיק אחר.
דינה דומיניץ: בדרך כלל במקרים שבהם מדובר בעובדים לא חוקיים, תיירים שבאו ונשארו לעבוד כאן, אז כן מדובר במשהו חדשני להעניק להם אשרות עקב ההליך הפלילי.
דינה דומיניץ: אבל כמדיניות של אי הרחקה - - -
גדעון סער: אם המדינה חושבת – המדינה היא רק אחת.
גדעון סער: אין שתי מדינות – שההליך הפלילי הוא לא חשוב ויותר חשוב לגרש, אז היא סגרה את התיק הפלילי או עשתה עיכוב הליכים.
גדעון סער: אם ההליך הפלילי חשוב, גם אם העובד הוא לא בהיתר, אז בשביל לא לסכל אותו לא צריך לגרש את העובד.
דינה דומיניץ: אין ספק.
דינה דומיניץ: אני רק אומרת שאין עדיין מדיניות שעובדים לפיה.
דינה דומיניץ: באופן פרטני כל מקרה כן עובר לגופו.
דינה דומיניץ: וזה גם על בסיס הסמכות הכללית של שר הפנים להעניק אשרה מטעמים הומניטריים.
דינה דומיניץ: אם הנוכחות של קורבן עבירה נדרשת, בהרבה מקרים כן ניתנות אשרות, רק שזה נעשה באופן פרטני ולא על סמך נוהל כתוב.
דינה דומיניץ: המדיניות של עיכוב הרחקה קיימת.
דינה דומיניץ: בקשר לנושא של מעבר מעסיק למעסיק, חוק הכניסה לישראל מגביל שהות של עובדים זרים בישראל לחמש שנים, וכשמדובר בעובד זר הוא יכול להמשיך לעבוד אצל המעסיק הסיעודי עד להפסקת ההעסקה.
דינה דומיניץ: יש את הנוהל הכללי שמדבר על מעבר ממעסיק למעסיק.
דינה דומיניץ: בעקבות בג"ץ הכבילה בודק משרד התמ"ת הסדר חדש שיאפשר מעבר באופן יותר הומני וגמיש.
שלי יחימוביץ': יש מגבלה לשכר בהארכות אלו.
דינה דומיניץ: לא כל עוד זה אצל אותו מעסיק.
חני בן ישראל: לנצח העובד חי בלי זכויות סוציאליות, אפילו לעשרים שנה, אבל זה באמת נושא אחר.
שלי יחימוביץ': זה לא ממש נושא אחר, כי חלק מהשעבוד ומהפער הוא אותה נחיתות מובנת גם ביחסי עבודה.
דינה דומיניץ: לגבי המדיניות, כן יש הנחיות, ולאחרונה ערכנו יום עיון בו הנחינו את כל עובדי משרד הפנים הרלוונטיים של מנהל האוכלוסין, מהלשכות ומטה, שבמקרים שמדובר בקורבנות התעללות או הטרדה מינית יש להפעיל שיקול דעת וכן להתייחס ביתר גמישות למקרים אלה ולא לעמוד באופן דווקני על הנוהל של שלושים יום או שישים יום, אלא לקחת בחשבון את הנסיבות של קורבן עבירה, שלפעמים לוקח זמן עד שהיא מוכנה לדווח ולאגור כוחות לחפש מעסיק חדש.
גדעון סער: יש נוהל כתוב כזה?
דינה דומיניץ: יש נוהל שנקרא "נוהל מעבר ממעסיק למעסיק" שמתייחס לכלל העובדים הזרים, כל עובד זר שרוצה לעבור למעסיק אחר צריך - - -
גדעון סער: יש התייחסות ספציפית לנתקפות או נפגעות?
דינה דומיניץ: זה משהו שלאחרונה אנו מפתחים.
דינה דומיניץ: הנחינו בעל פה את כל העובדים ביום עיון מיוחד שערכנו בנושא הזה שיש לגלות גמישות במקרים אלה.
גדעון סער: האם יש מניעה שתצא הנחיה בכתב, למקרה שעובד היה חולה באותו יום?
גדעון סער: לפי מה שאני למדתי, בדרך כלל הנחיה מנהלית צריכה להיות כתובה.
דינה דומיניץ: יש את הנוהל ואנחנו - - -
גדעון סער: הנוהל הכללי כתוב, אז אפשר להוסיף לו סעיף.
גדעון סער: כל כללי המשפט המנהלי לגבי סבירות או כל דבר אחר, חלים על כל הפעלה של שיקול דעת מנהלי, אם רוצים שתהיה התייחסות יותר גמישה במקרים האלה.
דינה דומיניץ: זה בהחלט מקובל עלינו.
גדעון סער: אני אציע את זה בשיחות.
שלום בן משה: שמי שלום בן משה ממשרד התמ"ת.
שלום בן משה: אני זה שנותן את ההיתרים למעסיקים.
שלום בן משה: אני ברשות
שלום בן משה: כם אתייחס באופן כללי, ואחר כך עורכת דין נטע ברנר, שהיא עורכת הדין שלנו שעוסקת בנושא עובדים זרים בסיעוד.
שלום בן משה: בכל פעם שמגיעה אלינו תלונה בסוגייה של הטרדות מיניות, אנחנו פועלים בשני מישורים שונים.
שלום בן משה: במישור הראשון, אם זה מגיע למשטרה, אז המשטרה עושה חקירה משטרתית פלילית.
שלום בן משה: אם זה לא מגיעה למשטרה ומגיע אלינו, אנחנו מעבירים למשטרה לטפל בזה בחקירה משטרתית פלילית.
שלום בן משה: במקביל, אנחנו מבצעים שימוע לבעל ההיתר.
שלום בן משה: כפי שנאמר כאן, אם הוא תעשיין או איש חקלאות, אין לנו שום הרהור.
שלום בן משה: אנחנו מבטלים את ההיתר באופן מיידי ומרחיקים את העובדת מבעל ההיתר.
שלי יחימוביץ': כמה תלונות מגיעים אליכם מעובדות סיעודיות זרות בשנים האחרונות, כמה בשנה?
נטע ברנר: ב- 2006 מקו לעובד 4 או 5 ומהמשטרה עוד שתיים.
גדעון סער: יש גידול בשנה האחרונה?
שלי יחימוביץ': סליחה שאני משסעת אותך, אבל זה רק מראה שהפתרון לא בא רק מהקצה שלכם, מאיך אתם מתמודדים עם בעיה מרגע שמוגשת תלונה.
שלי יחימוביץ': זה לא הפתרון לבעיה שאנחנו מדברים עליה.
שלי יחימוביץ': צריכים לדבר על הספקטרום שמרגע ביצוע עבירת המין עד שהיא מגיעה אליכם בכלל.
שלום בן משה: אני אתייחס לכך.
שלום בן משה: ראשית, אנחנו יכולים לטפל בזה בטיפול קצה ברגע שזה נודע לנו.
שלום בן משה: ואנחנו מטפלים בזה.
גדעון סער: היית באמצע משפט שבו אמרת: "במקרה של חקלאות או תעשיה באופן אוטומטי מרחיקים את העובדת" – מה אתם עושים במקרי סיעוד?
שלום בן משה: במקרה סיעוד אנחנו עושים שימוע, מוציאים את האישה מהנסעד, ומאפשרים לו לקבל עובד זר גבר.
שלום בן משה: יש לנו מקרה של נכה שאין לו שתי רגליים, אז הוא מטריד מינית אך לא יכולים להשאירו ללא טיפול.
שלי יחימוביץ': למה עובד זר?
שלום בן משה: משום שזה הנוהל.
שלום בן משה: הנוהל של נסעד שיש לו בבדיקת IDL כך וכך נקודות - - -
שלי יחימוביץ': אבל חני אומרת שזו לא זכות מוקנית.
גדעון סער: אני רוצה להבין מה המצב.
גדעון סער: אתם מוציאים את האישה ומציעים לו עובד?
שלום בן משה: אנחנו מוציאים את האישה, אך לא מביאים לו אישה אחרת במקומה, אלא מציעים לו עובד.
שלום בן משה: אם הוא לא רוצה עובד, הוא לא יקבל עובד.
שלי יחימוביץ': ומה אתם עושים אתה?
שלום בן משה: מאפשרים לה ללכת למעסיק אחר.
שלום בן משה: זה ברמה הפרקטית מה שאנחנו עושים.
שלום בן משה: יש לנו כמובן גם תשובה למקרים הקונקרטיים.
שלום בן משה: לשאלתך, התהליך צריך לזהות מצבים בטרם זה קורה.
שלום בן משה: אז אני רוצה לומר לכם שבשיטת ההעסקה החדשה, שאני מקווה שתתחיל באפריל או מאי השנה, יתאפשר ללשכות לעסוק בנושאי עובדים זרים רק אחרי שקיבלו היתר מאתנו.
שלום בן משה: וקבענו כללים מאד מחמירים.
שלום בן משה: הלשכה צריכה לעמוד בהם לפני שהיא מקבלת עובדים בהיתר.
שלום בן משה: דבר נוסף, קבענו כללים מה מכלול הפעולות שהלשכה צריכה לעשות כדי להבטיח בקרה ופיקוח תוך כדי התהליך.
שלום בן משה: אנחנו גם שוקלים אולי להכין תקן מיוחד של עובדת סוציאלית שלנו, מטעם הממשלה, שתעשה בקרה בבתי נסעדים.
שלום בן משה: צריך לזכור, שיש לנו בעיה אמיתית מבחינה חוקית להיכנס לבתים של סיעודיים.
שלום בן משה: אנחנו לא יכולים להיכנס מבלי שיש עילה או צו בית משפט.
שלי יחימוביץ': יש לך ביקור של עובדים סוציאליים שש פעמים בשנה.
גדעון סער: מה ההתייחסות שלך להצעה שהעובד הסוציאלי ידבר גם עם העובדות הזרות של המעסיק?
שלום בן משה: צריך לעשות את זה.
שלום בן משה: היה לנו מקרה אחד שבו שלחנו מפקח שלנו – אני יכול אגב לשלוח מפקחים בלי בית משפט ובלי כלום – ובאמת ראינו כי בחלק המקרים שהמפקח שאל את העובדת הזרה בנוכחות המטריד הסדרתי הזה, היא כמובן נבהלה.
שלום בן משה: לכן קבענו נוהל שבמקרים כאלה נוציא את העובדת הזרה מהבית של הנסעד ונחקור אתה שלא בנוכחותו.
שלום בן משה: זה ברור שכאשר היא נמצאת בנוכחותו היא תחשוש למסור פרטים.
שלי יחימוביץ': מי מדבר אתה?
שלום בן משה: המפקח שלנו.
קריאה: איזו הכשרה יש לו?
קריאה: זה גם גבר- - -
שלום בן משה: למפקחים שלנו יש הכשרה בחקירה ובדיבוב ובתחקיר ובנושאים רבים.
שוש קרק: כן אבל היא לא בחקירה.
שלום בן משה: בדיבוב.
שלום בן משה: אני לא יכול לומר שיש להם הכשרה ספציפית.
שלום בן משה: אם הייתה מפקחת אישה שהייתה עוסקת בזה, יש להניח שהיה לה יותר קל לעסוק בזה.
שלום בן משה: אם את שואלת אותי אם יש הכשרה מיוחדת כדי לתשאל בתחום הזה, התשובה היא לא.
שלום בן משה: כפי שאתם רואים, הגיעו אלינו בין שישה לעשרה מקרים במהלך 2006.
שלום בן משה: אבל אנחנו בהחלט מודעים.
שלום בן משה: יש עכשיו גם יותר מודעות להתלונן.
שלי יחימוביץ': איך תהיה לה מודעות?
שלי יחימוביץ': אולי לנו יש מודעות.
שלי יחימוביץ': מה עם העובדת שכלואה שם?
שלי יחימוביץ': איזו מודעות יש לה?
שלי יחימוביץ': מה היא יודעת בכלל?
קריאה: אתם מציידים אותה בעלונים לפחות?
קריאה: או משהו כזה?
שלום בן משה: אנחנו הכנו את הזכותונים לכל העובדים הזרים.
שלום בן משה: כל אחד בשפתו.
שלי יחימוביץ': יש שם פרק על הטרדה מינית או תקיפה מינית?
נטע ברנר: אין, אבל אנחנו נעדכן.
שלי יחימוביץ': אין כרגע?
נטע ברנר: אין.
שלי יחימוביץ': ברור לך שמה שאתה מתאר עכשיו זה טיפול לוקה בחסר, בלשון המעטה.
שלי יחימוביץ': אני מקווה שאתה מודע לזה.
שלום בן משה: אני מודע, והתשובה שלי לעניין הזה היא שבשיטת ההעסקה החדשה ניתן פתרונות הרבה יותר טובים לכל השאלות ובכלל זה לשאלה זו.
שלום בן משה: זה יהיה בחודשים הקרובים.
שלום בן משה: זו שיטת העסקה חדשה שתכנס לתוקפה במאי ונעדכן גם את זה.
גדעון סער: כן, בבקשה.
נטע ברנר: אני רוצה להתחיל עם אחד הנושאים הספציפיים.
נטע ברנר: לגבי שיטת ההעסקה.
נטע ברנר: כיום הלשכה חייבת תשובות מסוימות.
נטע ברנר: ללשכה הזו כיום לכאורה אין שום סנקציות.
נטע ברנר: הסנקציות שיש הן ביטול ההיתר של הלשכה, שזה משהו מאוד חמור.
נטע ברנר: אנחנו גם רוצים לבקש מהם שיצטרכו להפקיד 5,000 ש"ח ערבות.
נטע ברנר: הם יהיו חייבים כלפי המעסיק וכלפי העובד הזר בכל מיני חובות.
נטע ברנר: אחת מהחובות האלה, שתידרש מהם, זה מינוי עובדת סוציאלית שתישלח בתדירות שתיקבע.
נטע ברנר: אנחנו חושבים על פעם בחודשיים לשלוח עובדת סוציאלית לבתי המעסיקים כדי לבדוק את התלונות שיש לעובדים הזרים בסיעוד, ואנחנו חושבים שזה ייתן פתרון גם לנושא הזה.
שלי יחימוביץ': עכשיו, בחוק ההסדרים האחרון, אושר נוהל מאוד מפורט של הלשכות המשפטיות.
שלי יחימוביץ': אין שם זכר לתקיפה מינית.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת ממתי המודעות הזו חלחלה אליכם?
שלי יחימוביץ': בינואר?
נטע ברנר: זו תופעה רחבה וממושכת.
נטע ברנר: יש לנו עשר תלונות על שולחננו.
נטע ברנר: זה לא רק פשלה שלנו.
נטע ברנר: ...
שלי יחימוביץ': אבל את הדברים האלה לא כללתם עכשיו בחוק ההסדרים?
שלי יחימוביץ': יכולנו לאשר את זה.
נטע ברנר: זה חלק מהעניין.
נטע ברנר: נוהל שיכלול את הדברים האלה.
שלי יחימוביץ': הנוהל היה שם?
נטע ברנר: לא, הנוהל מתגבש זה עתה.
נטע ברנר: החוק קובע את הערבות, למשל, זה יהיה בנוהל.
נטע ברנר: הנהלים הללו יכללו את כל הדברים הללו, זה ברור.
נטע ברנר: חלק מההמלצות של הצוות הבין משרדי שדן בשינוי שיטת ההעסקה בסיעוד, היה עובד סוציאלי בשטח, ללא קשר להעסקה.
נטע ברנר: וגם זכויות נוספות: שכר מינימום וזכויות אחרות.
נטע ברנר: חברות כוח אדם מחויבות, לפי הנוהל, לשלוח עובד סוציאלי לפני השמה ועובד סוציאלי אחרי השמה.
נטע ברנר: חברות הסיעוד זה משהו של ביטוח לאומי בכלל.
נטע ברנר: עובדות סוציאליות של חברות כוח האדם, שבאו חודש לאחר ההשמה, אני לא יודעת אם הן ראו או לא.
נטע ברנר: ברור שאם הן יודעות על משהו, מחובתן, הן המקצועית והן כלפי משרד התמ"ת, להודיע לנו.
נטע ברנר: אף פעם עוד לא קרה שהגיעו מהן תלונות על הטרדה מינית.
נטע ברנר: התלונות מגיעות בדרך כלל מהמשטרה או מקו לעובד.
מאיה גלברג: אבל אני חייבת להגיד שלמי שהן פונות לרוב זה לחברות כוח האדם כי אותן הן מכירות.
נטע ברנר: אז אנחנו נשמח, אגב, לדעת לאילו חברות כוח אדם הם פנו, כי אנחנו לא נתקלים בחברת כוח אדם שיודעת על מקרים כאלו ולא דיווחה לנו.
נטע ברנר: אנחנו לא ניתן להן היתר - - -
קריאה: החוק מחייב אותה להודיע לכן?
נטע ברנר: בוודאי.
קריאה: אז למה החוק לא נאכף?
נטע ברנר: הן לא מדווחות, אז קשה לאכוף.
מאיה גלברג: הן פונות לחברת כוח האדם ומכל מיני סיבות לא נענות ואז הן מגיעות אלי.
נטע ברנר: נשמח לקבל רשימה של חברות כוח האדם.
נטע ברנר: נקרא לזה "הרשימה השחורה" ונטפל בזה.
נטע ברנר: זה אחד מהדברים הבסיסיים שנעשה.
שלי יחימוביץ': אין לכם רשימה כזאת עכשיו?
נטע ברנר: בוודאי שיש רשימה כזאת, על דברים אחרים, לא עבירות מין.
נטע ברנר: בגלל דיווחים לא נכונים.
נטע ברנר: יש כמה היתרים שנשללו בגלל זה.
נטע ברנר: היתרים נשללים כל הזמן מחברות כוח אדם.
שלי יחימוביץ': ולא בגלל עבירות מין?
נטע ברנר: לא בגלל עבירות מין.
נטע ברנר: בגלל שלא דאגו לעובדים הזרים וכולי.
גדעון סער: אבל אין סיבה שזה לא יהיה אחד מהקריטריונים.
נטע ברנר: זה יהיה.
שלום בן משה: אם זה לא מגיע לשולחננו, לא נוכל לפעול.
שלום בן משה: בפועל לא קיבלנו תלונה.
שלום בן משה: רק לאחרונה שישה שבעה מקרים, ואני לא תמים לחשוב שאין הרבה יותר מקרים.
שלום בן משה: אבל עד שזה לא מגיע, אין במה לטפל.
גדעון סער: נגיד שאין בכלל תופעה של תקיפות והטרדות מיניות בחברה בכלל, לא בפלח הזה של האוכלוסייה.
גדעון סער: נגיד שיהיה מקרה אחד בעשור.
גדעון סער: הרי היא אומרת שמתייחסים לא טוב לעובדים הזרים.
גדעון סער: זה על הספקטרום בין הדברים הקיצוניים שאפשר לעלות על הדעת.
נטע ברנר: אין לנו מחלוקת על כך.
גדעון סער: אז לא צריך להביא את זה לשולחנכם.
שלי יחימוביץ': זה לא מספיק להגיד אנחנו לא יכולים לעשות כלום אם זה לא מגיע.
שלי יחימוביץ': אתם צריכים להיות אקטיביים כדי שזה יגיע.
נטע ברנר: נכון.
נטע ברנר: וזה מה שאנחנו אומרים.
נטע ברנר: יהיה נוהל.
שלום בן משה: שיטת ההעסקה החדשה תהיה הרבה יותר אקטיבית.
נטע ברנר: אני גם חושבת שמתוך הנייר לגבי עובדים זרים - - -
שלי יחימוביץ': כן, רק לא כתוב שם על עבירות מין.
נטע ברנר: יש שם תלונות רבות.
נטע ברנר: לגבי המקרה הספציפי של א'- אני לא אפרט מה עשינו, בשל קוצר זמן, אבל עשינו שורות של צעדים בעניין הזה.
גדעון סער: לא אמרתי בכלל שיש קוצר של זמן.
נטע ברנר: קוצר של זמן אם אני אתחיל לדבר על כך בהרחבה.
גדעון סער: צאי מנקודת הנחה שיש זמן.
נטע ברנר: אז אני אדבר על העובדת א'.
נטע ברנר: קיבלנו את התלונה נגד x כבר לפני שנתיים.
נטע ברנר: ההחלטה הייתה בהתחלה להגדיל את השכר שהוא משלם.
נטע ברנר: לאחר מכן הוא אמר שזה נורא פוגע באשתו כי זו משפחה מסורתית.
נטע ברנר: הוא ממש התחנן והכחיש הכול.
נטע ברנר: העמדנו גרסה מול גרסה.
נטע ברנר: יש תחלופה גבוהה של עובדות זרות אצלו - - -
שלי יחימוביץ': מה, צריך לחכות שכולן ייאנסו?
שלי יחימוביץ': שייאנסו עשר?
נטע ברנר: לא, לא.
שלי יחימוביץ': תחלופה גבוהה- זה צריך להעיד על עבירות מין, זה מזעזע מה שאת אומרת.
נטע ברנר: בוודאי לא.
נטע ברנר: אנחנו לא צריכים מעבר לספק סביר.
שלי יחימוביץ': הרעיון שהיא תמציא אונס או תקיפה כשהיא כל כך תלויה בפרנסה הוא מופרך מלכתחילה, עוד יותר משהוא מופרך בדרך כלל.
נטע ברנר: זה ברור.
נטע ברנר: לכן באנו הבאנו את העובדת הזרה בפני בית פיקוח.
נטע ברנר: מה זה העניין הזה?
נטע ברנר: שמפקחים שלנו יגיעו אליו מעת לעת, בשעות שונות.
נטע ברנר: אחד הדברים שבגללם חזרנו בנו זה משום שהעובדת הזרה שהתלוננה לא הלכה בסוף למסור עדות במשטרה.
קריאה: שמה זה אומר?
קריאה: מפליא מאוד.
שלום בן משה: אי אפשר לשלול אם אין תלונה ספציפית.
נטע ברנר: גם אנחנו מעין גוף שיפוטי.
נטע ברנר: זו החלטה מעין שיפוטית.
נטע ברנר: גם אנחנו צריכים להתבסס על משהו.
נטע ברנר: אם היא לא הולכת למסור עדות במשטרה, אם היא חוזרת בה מכל דבר – המפקחים הלכו לשם והעובדת אמרה: הכל בסדר, חוץ מזה שאין לי מספיק מנוחה.
נטע ברנר: לקחנו ממנה תצהיר שאין לה מספיק מנוחה והיא ידעה להתלונן על כך.
נטע ברנר: אגב זה היה כן ביקור.
נטע ברנר: היא אמרה פעמיים שהכול בסדר.
נטע ברנר: העובדת הספציפית הזו.
גדעון סער: אני חוזר בי מאמירתי הקודמת בעניין מגבלת הזמן.
גדעון סער: זה לא נובע ממשהו שאמרת, פשוט למדתי בזמן הזה שהזמן של חברת הכנסת יחימוביץ' מוגבל.
נטע ברנר: אני רק רוצה להגיד אנחנו כן הולכים לבטל לו את ההיתר.
נטע ברנר: ואנחנו כן מצפים גם לשיתוף פעולה, אנחנו מצפים שנדע יותר גם בגלל השיטה.
גדעון סער: הגברת שוש קרק ממשרד הרווחה.
שוש קרק: אני חושבת שהדיון הזה מבורך, אני חושבת שבפני מרכז הסיוע נחשפה בעיה רצינית מאוד.
שלי יחימוביץ': קו לעובד.
שוש קרק: זה נושא שעלה גם לפני שנים דרך תלונות, שהגיעו למרכזי הסיוע, של נשים שמועסקות אצל אנשים מוגבלים.
שוש קרק: אנחנו מתייחסים כרגע לעובדים זרים, אבל בהחלט יש גם עובדות ישראליות שמתלוננות, גם בפני חברת כוח האדם והחברה ממשיכה ושולחת.
שוש קרק: אני רוצה להדגיש שיש כאן תופעה מושתקת, שלאותו מקום חוזרות ומגיעות נשים, נפגעות ואחר כך נעלמות.
שוש קרק: אני חושבת שיש מנגנוני בקרה, אבל אנחנו כן צריכים לשאול את עצמנו האם הדרך של הפיקוח נכונה?
שוש קרק: האם הם באמת שואלים שאלות?
שוש קרק: האם מיידעים את האדם שזקוק לטיפול מה הגבולות?
שוש קרק: מה מותר ומה אסור ?
זיוה אגמי כהן: לפעמים הם בכלל לא ברי דעת.
שוש קרק: חלק מהם עם רגליים קטועות והם כן ברי דעת.
שוש קרק: ואם לא לתת הסבר לו, אז לאפוטרופוס שלו, לבן שלו או מישהו שנמצא שם ויודע שבאה אישה צעירה מאוד ושאסור לו.
שלי יחימוביץ': את שואלת אם יש דבר כזה?
שוש קרק: אני חושבת שצריך שיהיה מאוד ברור, המוקד צריך להיות - - -
אהובה זלצברג: אבל המשפחה יודעת את זה.
שוש קרק: המשפחה לא מספיק יודעת כרגע.
אהובה זלצברג: יודעים על ההטרדה.
אהובה זלצברג: בני המשפחה, יודעים שזה אסור, ולפעמים מרביצים למטופל כדי שיפסיק וזה חוזר, ולא נותנים למטפלת לעזוב.
שוש קרק: אז מנגנוני הפיקוח והבקרה צריכים להיות אנשי מקצוע, שמוכשרים ומיומנים באיתור ותשאול של נשים שחשופות לזה.
שוש קרק: אני חושבת שבמקום הזה, גם אם בא מפקח שמונה פעמים ביום, והוא כן ישאל את השאלה, אבל לא עם הכשרה איך לשאול – אני חושבת שזה ששואלים מחוץ לבית זה מצוין – אבל, לעניות דעתי, יש משהו בבסיס וביסוד שצריך לעשות.
שוש קרק: אותן עשר נשים – זה קצה קצהו של הקרחון.
גדעון סער: ניצב משנה זיוה אגמי כהן.
זיוה אגמי כהן: אני משמשת בתפקידי במנהלת ההגירה כממונה על - - - והמודיעין מהקמת המנהלת.
זיוה אגמי כהן: דהיינו, מסוף 2002.
זיוה אגמי כהן: במהלך השנים האלו נחשפתי לתופעה הזו שמתוארת כאן.
זיוה אגמי כהן: לצערי לא ראיתי את המסמך הזה לפני כן וחבל.
זיוה אגמי כהן: לטובת הנתונים אני אומר כמה דברים: מסתמן גידול של נשים שמוכנות להתלונן אצלנו.
זיוה אגמי כהן: אם בשנת 2003 הייתה לי תלונה אחת וב-2004 תלונה אחת, ב-2005 שש תלונות וב-2006 שש תלונות.
זיוה אגמי כהן: אני מדברת על המקרה הספציפי של עובדת זרה כלפי מעסיק.
זיוה אגמי כהן: זה תחום העיסוק שלנו, כי אנחנו נלחמים בפשיעת ישראלים כלפי זרים.
זיוה אגמי כהן: זה המנדט שלי.
זיוה אגמי כהן: אני רוצה גם לגעת בקצה – מרגע שמגיעה התלונה אלינו – וגם בתחילת התהליך.
זיוה אגמי כהן: יש לנו כמה תובנות אחרי עבודה כה רבה בתחום הזה.
זיוה אגמי כהן: אז ראשית בקצה - כאשר מאותרת כזו תלונה או נפגעת כזו, בין אם היא מגיעה באמצעות ארגוני הזכויות או בכוחות עצמה, ראשית דבר היא יוצאת מידיו של המעסיק.
זיוה אגמי כהן: זה מה שאנחנו מורים לה.
זיוה אגמי כהן: לעזוב את המעסיק.
זיוה אגמי כהן: אנחנו מטפלים בה בהיבט הזה של קבלת התלונה, של דיווח לנפגעי תקיפה מינית.
זיוה אגמי כהן: יש לנו חוק ונוהל שמחייב אותנו בנושא נפגעי תקיפה מינית להודיע לכל גורם שיכול לסייע לה.
זיוה אגמי כהן: אם יכולנו לתת לה סיוע כלשהו בהיבט של מקלט, כי אין להן לאן ללכת, אז היינו מסתייעים ב"נפגעי תקיפה מינית", או באותו מעגן שהוא לא הפתרון האידיאלי.
קריאה: קורבנות סחר.
זיוה אגמי כהן: הדבר השני שהיינו עושים בתום גביית העדות זה לצייד אותה, ואגב לא רק אותה.
זיוה אגמי כהן: אנחנו עושים את זה לכל עד זר שנפגע מישראלי בעבירה כלשהי, בין אם זה פגיעה במרמה או תקיפה מינית.
זיוה אגמי כהן: המסמך שכאן לא מתואר נכון.
זיוה אגמי כהן: הוא נקרא מסמך חסינות, זה לא נכון להגיד את זה, הוא צריך להיקרא מסמך לעד.
זיוה אגמי כהן: מסמך זה מציין שהוא עד בהליך פלילי, מהו ההליך הפלילי, מי מטפל בו, מספר התיק והחוק הרלוונטי כולל מספר טלפון.
זיוה אגמי כהן: והיה אם אותו עובד נקלע למצוקה כזו או אחרת, יש למי לפנות.
זיוה אגמי כהן: בשום מצב עובד שנמצא בהליך פלילי לא מורחק.
זיוה אגמי כהן: אם היה מצב כזה, זו רק טעות בתום לב.
מאיה גלברג: כשהוא מקבל היתר עבודה - - -
זיוה אגמי כהן: תכף אני אדבר על כך.
גדעון סער: אז את אומרת שלא היו מקרים של הרחקה?
זיוה אגמי כהן: אין מקרים שבהם עד או עדה, במיוחד בעיצומו של הליך מהסוג הזה, הליך פלילי, הורחקו.
מאיה גלברג: השאלה היא לא אם הוא מורחק אלא אם הוא יכול לבוא למעסיק.
זיוה אגמי כהן: עלתה טענה של הרחקה.
זיוה אגמי כהן: תכף אתייחס לנושא המעסיק.
זיוה אגמי כהן: אז כל עד זר, לא רק נפגעי תקיפה מינית, לא יורחק.
זיוה אגמי כהן: לעניין מה עושה אותו אדם בינתיים – הוא צריך להתפרנס.
זיוה אגמי כהן: אם הוא נכנס כדין לארץ, באשרה כלשהי, אנחנו מבקשים ממשרד הפנים להסב אותו, לנייד אותו למעסיק אחר ונעתרים.
זיוה אגמי כהן: אם הוא נכנס כדין ושוהה שלא כדין כי אשרתו פגה, אין בעיה.
זיוה אגמי כהן: ניתן להשים אותו למעסיק אחר.
זיוה אגמי כהן: הקושי המרכזי הוא כאלה שנכנסים שלא כדין ושוהים כאן שלא כדין, לדוגמא בהסתננות, אז יש קושי.
זיוה אגמי כהן: ואלו המקרים שבהם אנחנו גם זוכים לשיתוף פעולה עם משרד הפנים.
זיוה אגמי כהן: המקרה האחרון שהיה לי היה של אתיופית שנכנסה באשרת תייר ונפגעה מאדם שהבטיח לה הבטחות שווא, גבה ממנה כספים, הבטיח לה חתונה – אך היה נשוי לתאילנדית – והוא גם שכב אתה וכולי.
זיוה אגמי כהן: במקרה הזה היא קיבלה מאתנו את אותו אישור, אבל היא לא יכולה להיות מועסקת.
זיוה אגמי כהן: אז דיווחנו למשרד הפנים ולמשרד התמ"ת שהיא במצוקה כזו וכזו והוצע לנו לתת לה אשרה באופן זמני.
זיוה אגמי כהן: זה נכון שאין נוהל מוסדר וצריך להסדיר אותו , במיוחד לגבי אלה שנכנסו שלא כדין.
זיוה אגמי כהן: שם קיימת בעיה.
זיוה אגמי כהן: אני כן מסכימה שצריך למצוא מקלט ומהר לקורבנות עבירה בכלל, שצריכים את המקלט הזה.
זיוה אגמי כהן: הם צריכים סידור זמני, להיות שם ולתת להם מענה, אפילו של עובד סוציאלי.
זיוה אגמי כהן: לעניין העובדים הסוציאליים - אני חושבת שהסידור החדש שעומד להיות צריך להכיל יותר חובות על חברת כוח האדם ואני חושבת שבכלל עובדים סוציאליים צריכים לפנות יותר למדינה.
זיוה אגמי כהן: אנחנו נחשפנו למרמות של עובדים סוציאליים, לצערי.
זיוה אגמי כהן: הרבה מאד עובדים סוציאליים של חברות כוח אדם.
זיוה אגמי כהן: לא רק שלא מגיעים לביתו של הנסעד, הם בכלל מזייפים את הדיווחים.
זיוה אגמי כהן: הרבה מאוד דיווחים כאלה.
שלום בן משה: אלו עובדים סוציאליים מטעם.
זיוה אגמי כהן: מטעם.
זיוה אגמי כהן: בדיוק.
קריאה: החובה הראשונה שלהם היא לדווח.
זיוה אגמי כהן: הם מקבלים שכר מאותה חברת כוח האדם והם מקבלים כסף ותמורת זה מזייפים מסמכים.
שלי יחימוביץ': בכלל יש סתירה מובנית בפיקוח בידי מי שמועסק ע"י אותה חברת כוח אדם.
שלי יחימוביץ': זה מוביל אותנו למסקנה שהמפקחים צריכים להיות חיצוניים.
שוש קרק: מהמדינה.
שלי יחימוביץ': האוצר מאוד יאהב כמובן את המסקנה הזה.
שוש קרק: העובדים הסוציאליים צריכים להיות מטעם המדינה, שתהיה להם מחויבות רק לנושא הזה.
קריאה: ומומחים לנושא.
שוש קרק: לעניין המומחיות והכשרתה, ובמיוחד לנושא של נשים, צריכות להיות נשים.
שלי יחימוביץ': יש לי ועדה שאני צריכה לנהל, אך אני סומכת את ידיי על כל החלטה וסיכום של יושב ראש הועדה.
שלי יחימוביץ': תודה רבה שהסבתם את תשומת לבנו לעניין הזה.
זיוה אגמי כהן: לנושא שעלה בנוסף של התרגומים – עלה כאן נושא החקירה המשפטית ולכן אני רוצה להתייחס אליה.
זיוה אגמי כהן: למשטרת ישראל יש הסכם, וגם למנהלת ההגירה, עם חברת התרגומים שמספקת תרגומים.
זיוה אגמי כהן: יש קושי מאוד רציני בנושא דיאלקטים וניבים.
זיוה אגמי כהן: יש אלפי דיאלקטים בהודו, בנפאל ובמיוחד בפיליפינים, והם לא מסוגלים לספק את התרגום הזה.