GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלית מגידו: אם זה תום ששת השבועות הראשונים, נותרו שמונה שבועות.
גדעון סער: אנחנו יכולים לתקן ולומר מתום שבעת השבועות.
הלית מגידו: או שמונת השבועות.
שלומי מיר: אני רק מציין שזה נותן אפשרות בחירה.
גדעון סער: זה הפוך ממש שחשבתי.
שלומי מיר: היה חשוב לנו ש-שישה שבועות כמשכב לידה ייוותרו בידי האישה ללא אופציה להמיר אותם.
גדעון סער: האם זה לא בכל מקרה תלוי בהחלטה של האישה?
שלומי מיר: כן, עצם זה שהגבר יוצא לחופשת לידה.
הלית מגידו: בוודאי, צריך לקבל את הסכמתה לכך בכתב.
גדעון סער: האם אתם ממליצים לשנות את זה מ-שישה לשבעה?
שלומי מיר: מאחר שהזכות בידה הייתה ונותרה, זה לא פוגע.
הלית מגידו: יכול להיות שיקול כלכלי.
הלית מגידו: לצערנו עדיין גברים משתכרים יותר.
גדעון סער: ואם הם לא יגיעו לשבעה, היא לא תוכל לעשות את זה.
הלית מגידו: כאשר הגבר מקבל דמי לידה, בדרך כלל דמי הלידה גבוהים יותר מדמי הלידה שהיו משתלמים לה באותה תקופה.
שלומי מיר: לא, לא נראה שיש מקום לשנות.
שלומי מיר: אני רק אומר כדי לסבר את האוזן שאנחנו מדברים על 200 תביעות שמוגשות מדי שנה.
שלומי מיר: 20 אחוזים נדחות, כך שמדובר ב-160 מקרים.
שלומי מיר: נתון מעניין הוא שבעוד שהשכר הממוצע לאישה ליום הוא 200 שקלים בתביעות שמוגשות לנו לדמי לידה, כאשר מדובר בתביעות לגברים מדובר ב-444 שקלים.
שלומי מיר: זאת אומרת, חלק מהאוכלוסייה, כפי שהוא זכאי, מנצל את הזכות הזאת על מנת להיות זכאי לדמי לידה גבוהים יותר, שזו אחת המטרות.
גדעון סער: תסביר עוד פעם את הנקודה האחרונה.
שלומי מיר: מאחר שהחישוב של דמי הלידה מבוסס על השכר, הרי כאשר מדובר בדמי לידה לגבר מדובר על השכר של הגבר.
גדעון סער: ואז זה יכול לצאת יותר.
שלומי מיר: מהנתונים שלנו יוצא שהסכום הוא כפול.
שלומי מיר: בעוד שהשכר הממוצע לאישה ליום הוא 200 שקלים, הרי שלגבר הוא 444 שקלים.
גדעון סער: זאת אומרת, אלה משפחות שעושות תכנון כלכלי טוב.
שלומי מיר: נכון.
שלומי מיר: שוב, אנחנו מדברים על מספרים זעומים כאשר יש 160 מקרים לשנה.
גדעון סער: מכיוון שלא כולם אולי ערים לזה.
שלומי מיר: לא, זאת התפיסה בחברה שהיא עדיין לא קיימת.
גדעון סער: אנחנו עוברים להצבעה.
גדעון סער: אני מציע שנצביע קודם על מחיקת סעיף 2(2), דהיינו, אם אתם רוצים להעביר אותו, תעשו את זה במסגרת הרפורמה בוועדת העבודה והרווחה ואז זה יהיה יותר טבעי.
גדעון סער: ה צ ב ע ה אושר מחיקת סעיף 2(2) אני רוצה שנצביע על ההסתייגות כי אני חושב שההסתייגות, מהטעמים שפירטה היועצת המשפטים, צריך לדחות אותה ואז כמובן יוכלו חברי הכנסת להעלות את ההסתייגות כהסתייגות במליאה.
גדעון סער: מי בעד ההסתייגות?
גדעון סער: ה צ ב ע ה ההסתייגות נדחתה היא תועלה במליאה במידה ולא תגיעי להבנה עם המסתייגים.
הלית מגידו: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 14) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשס"ז-1007 1.
הלית מגידו: תיקון שם החוק בחוק עבודת נשים (תיקון מס' 14) (הוראת שעה) התשנ"ז-1997 (להלן – החוק העיקרי), בשם החוק, המלים "(הוראת שעה)" – יימחקו.
הלית מגידו: תיקון סעיף 1 בסעיף 1 לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, המלים "הוראת שעה" – יימחקו.
הלית מגידו: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לחוק העיקרי, בכותרת השוליים, המלים "והוראת שעה" – יימחקו.
הלית מגידו: ביטול סעיף 4 סעיף 4 לחוק העיקרי – בטל 5.
הלית מגידו: תחילה תחילתו של חוק זה ביום י"ג באייר התשס"ז (1 במאי 2007) (בסעיף זה – יום התחילה).
הלית מגידו: ואולם לא ישא מעביד באחריות לפי כל דין בשל כך שלא נתן לעובדו חופשת לידה לפי הוראות סעיף 6(ה) לחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, בתקופה שמיום התחילה של יום פרסומו של חוק זה.
גדעון סער: אנחנו מצביעים על החוק כפי שהוא, עם השמטת סעיף 2(2) ולאחר שדחינו את ההסתייגות.
גדעון סער: ה צ ב ע ה פה אחד החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית אני מבקש מהיועצת המשפטית לעשות מאמץ - מאחר שהשארנו על כנו את הפטור למעביד.
גדעון סער: אמנם זו אוכלוסיה מאוד מצומצמת שיכולה "לסבול" – להניח את זה בהקדם, כך שהדלתא של המועדים בהם החוק לא יחול תהיה הכי קטנה.
גדעון סער: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה, שעניינה הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון – איסור הפליה מחמת טיפולי פוריות או הפריה חוץ גופית), התשס"ז-2007 – הכנה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: אני רוצה רק לומר שאולי אצטרך לקטוע למספר דקות את הישיבה לאיזו הפסקה קצרה לאיזה ראיון שאני צריך לתת.
גדעון סער: וגם שהיתה, בעניין זה, בעקבות החלטת המליאה, פנייה שהחוק הזה יועבר לוועדה אחרת.
גדעון סער: אני דחיתי את הפנייה הזאת ואולי לא כדאי אפילו להתחיל לנמק למה, כי זה היה כל כך קנטרני.
גדעון סער: גברתי היועצת המשפטית, אם תוכלי להציג את הצעת החוק.
הלית מגידו: בהחלט, אדוני.
הלית מגידו: לפנינו הצעת חוק של יושב ראש הוועדה, לתיקון חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, כאשר ההתמודדות הפעם היא בנושא של איסור ההפליה מחמת טיפולי פוריות או הפריה חוץ גופית.
הלית מגידו: כבר היום, בהתאם לסעיף 2 בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, מעביד לא יכול להפלות בין עובדים – ובעניין הזה גם לא בין דורשי עבודה – לגבי כל מיני עניינים הקשורים לעבודה שלהם, בין אם זה קבלה לעבודה, תנאי עבודה, קידום בעבודה, כמובן פיטורים ודברים מסוג זה, והחוק כבר היום קובע עילות הפליה אסורות.
הלית מגידו: כך למשל: מין, נטייה מינית, מעמד אישי, גיל, גזע, דת, השקפות וכולי, כאשר שתי העילות הקיימות שרלוונטיות לדיון היום, הן הפליה אסורה מחמת הריון והפליה אסורה מחמת היותם של העובדים, או דורשי העבודה, הורים.
הלית מגידו: במהלך השנים התעורר איזשהו ספק, האם העובדה שאסור להפלות עובדת מחמת היותה בהריון או עובד מחמת היותו הורה, כוללת גם מצבים טרום הוריים.
הלית מגידו: כוללת גם מצבים – שוב, כמובן שטרום-הורות בהריון כבר מעוגן, אבל מדברים גם על מצבים שצפוי בהם הריון, הלידה צפויה וכך צפויה הפיכתו של אותו אדם להורה.
הלית מגידו: חרף העובדה שזה לא נאמר במפורש, הפסיקה בהחלט התייחסה.
הלית מגידו: אנחנו הזכרנו את זה, אדוני, בדברי ההסבר.
הלית מגידו: בית הדין האזורי לעבודה בירושלים, בפסק הדין בעניין בניזרי, אמר כי: "כבר נקבע שהמונח 'היותם הורים' כולל גם מצב של טרום הורות, כלומר: הריון, ובדומה לכך יש להכליל בגדר טרום ההורות גם מצב של טיפולי פוריות.
הלית מגידו: כלומר: החשש נבע, בעצם, מכך שמעביד מתחיל להעסיק, נניח, איזושהי עובדת, היא נעדרת מן העבודה לטיפולי פוריות, כפי שזכותה לעשות בהתאם לחוק עבודת נשים, והוא כבר צופה לעתיד לבוא את העובדה שהיא תיכנס להריון, תצא לחופשת לידה, תיעדר בשל כך, כמובן, מן העבודה, ויחולו עליה גם לאחר ההריון הגנות שונות מכוח חוק עבודת נשים, והוא אומר לעצמו: למה לי "כאב הראש" הזה, ומפלה אותה באותו שלב.
הלית מגידו: גם בית המשפט העליון, שוב, באותו בג"ץ אשכנזי שאותו הזכרנו בדברי ההסבר קבע, ש"אין להוציא מכלל אפשרות כי פיטורי עובדת מחמת טיפולי פוריות שהיא עוברת עשויים לבוא בגדר האיסור על הפליה הקבוע באותו סעיף 2 שהזכרתי".
הלית מגידו: כך שלמעשה, הצעת החוק המונחת לפנינו לא משנה, לטעמי, את המצב המשפטי, אלא יותר מבהירה אותו.
הלית מגידו: היא מעגנת את - - -
גדעון סער: אין להוציא מכלל אפשרות זו לא אמירה חד משמעית.
הלית מגידו: נכון, זו לא אמירה חד משמעית, ולכן אני חושבת שהתיקון הזה, שוב, הוא יותר הבהרתי.
הלית מגידו: להגיד שהוא מהפכה משפטית, יהיה פשוט מרחיק לכת.
הלית מגידו: בשולי הדברים אני רק אזכיר שכבר היום בחוק עבודת נשים ניתנות זכויות לנשים שעוברות טיפולי הפריה חוץ גופית או טיפולי פוריות, וגם לעובד שעובר טיפולי פוריות, בין היתר הזכות להיעדר שכבר הזכרתי, אבל גם ההגנה מפני פיטורין.
הלית מגידו: בשני החוקים – גם בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה וגם בחוק עבודת נשים בית הדין לעבודה מוסמך לפסוק פיצויים, נניח, ללא הוכחת נזק לגבי אותן הפרות של החוק, ואפילו מדובר בעברה פלילית של ממש שבצדה קנס.
הלית מגידו: הדבר היחידי, למשל, לגבי חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה הוא, שנטל ההוכחה בתובענות מהסוג הזה מוטל במפורש על המעביד.
הלית מגידו: אבל שוב, זה לא משהו שאנחנו באים - - - אותו, זה רק לסיבור האוזן.
גדעון סער: הממשלה החליטה לתמוך ברוח החוק.
דבורה אליעזר: מברכים על הצעת החוק.
גדעון סער: מישהו אחר?
גדעון סער: בבקשה, גברת בסוק.
מאירה בסוק: היה לנו כבר דיון לפני חצי שנה בנושא הזה, ואז גם באה ודיברה הגברת מקובר.
מאירה בסוק: אני רוצה רק להדגיש שזה מאד יפה שיהיה החוק, אבל כיוון אני מכירה את הנפשות העוסקות באכיפה – המצב מאד חמור ולא השתנה דבר בחצי שנה ולדעתי גם לא ישתנה.
מאירה בסוק: אם לא נשנה את כל הצורה של הסיפור של האיסור - - - בהריון, שישתנה גם הנושא הזה, לא ישתנה כלום.
מאירה בסוק: ולכן אני חושבת שהחוק הוא יוצא מן הכלל, אבל כמו שעד היום – אני רוצה מאד מאד להדגיש את הנושא הזה – חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, שאכיפתו היא גם במסגרת התמ"ת - לא נעשה שום דבר בנושא הזה.
מאירה בסוק: אני אומרת את זה מידיעה אישית, כי אני מתקשרת הרבה מאד פעמים.
מאירה בסוק: ואני לא מדברת על זה שאני לא מגיעה לאנשים שפועלים בנושא הזה, וחבל שהם לא נמצאים כאן כדי להגיד מה קורה באכיפת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה לנשים שמפוטרות מהעבודה לפני שהן נמצאות חצי שנה – שגם זאת בעיה.
מאירה בסוק: ואני מאד מתריעה על זה שאין אכיפה.
גדעון סער: גברת מצנר.
יפעת מצנר: תודה.
יפעת מצנר: אני בשדולה רואה ממש תופעה בנושא הזה.
יפעת מצנר: טיפולי פוריות – לא היה דבר כזה מבחינת כמות של נשים שפונות אלינו.
יפעת מצנר: זה גם בגלל הטכנולוגיה שמתפתחת, וגם בגלל שגיל הנשים והגברים שרוצים להרות עולה, והחוק לא מסונכרן.
יפעת מצנר: אני מדברת בעיקר על חוק עבודת נשים.
יפעת מצנר: זה כאילו מינורי, אבל כשאני נותנת את הייעוץ אני אומרת: אוקי, אפשר להגיד שזה כמו היותם הורים וכולי, פרשנות.
יפעת מצנר: פה זה ברור, זה לא פרשנות.
יפעת מצנר: אסור לפטר בגלל טיפולי פוריות והפריה חוץ גופית, יותר ברור מזה אין.
יפעת מצנר: מאד עוזר, גם יעזור לנו להפנות לתמ"ת בלי להסתבך.
יפעת מצנר: עברת על חוק טיפולי פוריות, חוק שוויון הזדמנויות בעבודה – תמ"ת, יש לגיטימציה מלאה ולא צריך "לפרשן" ולהתחיל להתווכח.
יפעת מצנר: מה שעוד חשוב באמת בהקשר הזה זה שאם אישה לא עומדת בתנאים של חוק עבודת נשים – שהם בעיני תנאים מאד קשים.
יפעת מצנר: היא צריכה להגיד למעביד בפועל שהיא נעדר, היא צריכה להיעדר.
יפעת מצנר: צריך לעבוד על זה בנפרד.
הלית מגידו: יש לגבי זה הצעת חוק.
הלית מגידו: חברת הכנסת זהבה גלאון וחבר הכנסת גדעון סער הגישו מספר הצעות חוק נפרדות בנושאים האלה, בעקבות הפגישה שהתקיימה כאן בנושא הפוריות.
יפעת מצנר: אוקי, אז זה תיקון שצריך לתקן בנפרד.
יפעת מצנר: ואז אני אומרת: כמו גם חוק עבודת נשים בסעיפים אחרים, שזה לא עונה בדיוק, או אם יש הפליה ברורה – תמיד יש לנו את חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, כי הוא חוק מאד חשוב.
יפעת מצנר: אמנם העובדת תצטרך להוכיח את זה – חובת ההוכחה היא עליה – אבל יש לי את החוק הזה להיעזר בו ולהגיד במפורש לבית הדין – או גם להפנות לתמ"ת – שזה פשוט עבירה על החוק כי מדובר גם בטיפולי פוריות.
יפעת מצנר: אז חוק חשוב.
יפעת מצנר: לא סותר את מה שאמרה מאירה, שזה בפני עצמו וצריך לייחד לזה דיון.
מאירה בסוק: אולי כדאי בהזדמנות להזמין את אלה שאחראים על הנושא של חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, לגבי כל הנושא הזה, כי - אין כלום.
דבורה אליעזר: אי אפשר להגיד שאין כלום.
מאירה בסוק: יש, כמובן - - - אכיפה של החוק הזה, אבל בהחלט אפשר להתריע בפני גורמי אכיפה, גם במה שדיברנו על הקושי באכיפה פלילית של חוק שוויון ההזדמנויות - - -
גדעון סער: גברת שכטרמן.
שאנה שכטרמן: אני רוצה להצטרף למה שיפעת אמרה, שאנחנו בהחלט מברכות על התיקון ועל העובדה שאין צורך להסתמך על טוב לבם ועל הפרשנות של החוק שקיים כיום אלא אפשר, באמת, להסתמך על משהו שיהיה כתוב ולהכניס את הנושא הזה של טיפולי פוריות בדרך הראשית ולא דרך החלונות.
גדעון סער: מר רון.
מרדכי רון: קודם כל, אנחנו כמובן מברכים על החוק הזה, אבל אני רוצה ברשותך, אדוני, לצטט מה שאמר אתמול יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, שאמר שהוא לא מבין למה אנחנו מחוקקים חוקים אם ממילא אין אכיפה ואין מי שיאכוף אותם ומי שיבדוק וכולי.
מרדכי רון: אני רוצה בזה להצטרף למה שאמרה מאירה, שהבעיה היא מאד קשה.
מרדכי רון: יש רק דבר אחד שאנחנו עדים לו לאחרונה בפיזור של חוקים – או בחוק עבודת נשים או בחוק שוויון ההזדמנויות – אני חושש באיזשהו מקום שהמידע לא יגיע לעובדת בשטח.
מרדכי רון: יש בעיה מאד קשה.
מרדכי רון: אנחנו הרי יודעים שיש חוק שנקרא חוק הודעה לעובד.
מרדכי רון: אם אני אתחיל לעשות את כל הדברים שאני חושב שצריכים היו להיות בחוק הודעה לעובד, אני חושש שיצטרכו לתלות ספר במקומות העבודה.
מרדכי רון: צריך למצוא איזשהו פתרון.
מרדכי רון: אולי באמת איזושהי יוזמה למרכז, לעשות איזשהו סדר.
מרדכי רון: אולי אפילו לכתוב מחדש את כל הנושא שנקרא חוק עבודת נשים ולרכז בו את כל הזכויות, כדי שלא יהיה צריך לחפש בכל מיני מקומות אחרים את הדברים, את החוקים.
גדעון סער: קודם כל, אני רוצה להודות ליועצת המשפטית, עורכת הדין הלית מגידו.
גדעון סער: התיקון הזה, כפי שנאמר, הוא חלק מחמש הצעות חוק, אם אני לא טועה, שהיא הכינה בעקבות הישיבה הקודמת שלנו שעסקה בטיפולי פוריות וזה באמת חולק ביני לבין זהבה, כך שבעצם ראינו דברים שאנחנו יכולים לבוא ולשנות לטובה באמצעות חקיקה.
גדעון סער: בנושא שהעלתה מאירה של שינוי כולל יותר לגבי המצב של טיפולי נשים בהריון, למרות שגם בדבר הזה עשתה הוועדה הזאת כמה דברים בשנה האחרונה, יחד עם זאת יש את אותה הצעה יותר רחבה, שנדמה לי שכבר הוגשה?
גדעון סער: על ידי חברת הכנסת גלאון ובהחלט אנחנו נפעל לתמוך בה ולקדם אותה ברגע שהיא תגיע לקריאה הטרומית.
גדעון סער: זה לא סותר אחד את השני.
גדעון סער: ברור שבנושא האכיפה היכולת שלנו היא מוגבלת ואנחנו יכולים להאיר בפרוז'קטור את הנושא, אנחנו יכולים להיאבק על תקציבים יותר גדולים ליחידה הרלוונטית במשרד התמ"ת, במידה רבה זה בוצע בתקציב האחרון.
גדעון סער: זה הוגדל ביוזמה של מספר חברי כנסת כאן, יחד עם זאת אנחנו רשות מחוקקת לא רשות מבצעת.
גדעון סער: אנחנו יכולים לעשות את העבודה שלנו הכי טוב שאנחנו יכולים.
גדעון סער: לגבי המידע – זה נכון לגבי כל חוק שעובר פה.
גדעון סער: לא כל חוק נודע לכולם.
גדעון סער: אנחנו עושים את המירב להביא את הדברים לידיעת התקשורת באמצעים שונים, לפעמים מצליחים יותר, לפעמים מצליחים פחות.
גדעון סער: בוודאי שנמשיך לעשות את זה גם בעתיד.
גדעון סער: אני מבקש לקיים הצבעה על אישור החוק לקריאה ראשונה.
גדעון סער: החוק אושר פה אחד, אני מבקש לעשות כל מאמץ להביא את זה לאישור בשבוע הבא בקריאה הראשונה.
גדעון סער: תודה, אני מודה לכולם.
גדעון סער: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה שתדון היום בהצעת חוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות מגדריות, התשס"ו-2006 של חה"כ עמירה דותן.
גדעון סער: (פ/1282).
גדעון סער: זאת ישיבה שנייה שאנחנו דנים בהצעת החוק הזאת, אנחנו מכינים אותה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: בסוף הישיבה הקודמת היה סיכום שבעקבותיו גם הוכנה סקירה משווה, אז אני מציע קודם שאורלי תציג את עיקרי הדברים, בבקשה.
אורלי לוטן: עשינו סקירה שבודקת גם איך מסדירים את החקיקה בדרכים אחרות וגם איך מתבצעות, קראתי לזה, הערכות השפעה מגדרית ב-5 מדינות: בגרמניה ובריטניה ששם הצגתי יותר בפרוט את המודל שבו הן עושות שימוש, כלומר איזה שאלות שואלים, מי עושה.
אורלי לוטן: ושבדיה פינלנד וקנדה שם יש דגש על מסגרת ההסדרה ועל ניסיונות ליישם את התוכנית שהן מדינות ששם זה בשלבים ראשוניים – אפשר ללמוד איך הם עושים את זה.
אורלי לוטן: בדקתי כמה דברים, אציג בהתחלה על מה אני הולכת לדבר, על אילו נושאים.
אורלי לוטן: מסמכים בין לאומיים שמדברים על זה.
אורלי לוטן: מה היא מסגרת ההסדרה.
אורלי לוטן: מי הגורמים שאמונים בפועל על יישום הבדיקות ועל ההכוונה.
אורלי לוטן: בגרמניה ובריטניה כאמור, באיזה מודל הם עושים שימוש.
אורלי לוטן: איך יתבצע היישום של התוכניות ואיזה לקחים אפשר ללמוד מזה כשבאים ליישם את זה בארץ.
אורלי לוטן: ראשית הסתייגות כדבר ראשון, אתה ציינת את זה גם בישיבה הקודמת, רוב ההנחיות לגבי המדינות האחרות מתבצעות בחקיקה ממשלתית.
אורלי לוטן: צריכים להבין ששם הרוב בחקיקה ממשלתית, בארץ לא.
אורלי לוטן: נדמה לי שבכנסת ה-16 זה היה חצי חצי כמעט.
גדעון סער: בכנסת ה-16 היה רוב קטן לחקיקה ממשלתית.
אורלי לוטן: אני מדברת על חוקים שהתקבלו.
גדעון סער: בכנסת ה-15 היה רוב לחקיקה פרטית.
גדעון סער: זה בפרוש מגמה של אחוז יותר גדול של חקיקה פרטית לעומת הכנסות הראשונות.
אורלי לוטן: ובעיקר לעומת מדינות אחרות ולכן צריך להבין שכשאנחנו בודקים מודלים שם צריך לעשות איזושהי התאמה למה שקורה כאן.
אורלי לוטן: אני רוצה לתת הסבר קצר בהתחלה לשני מושגים שמוסברים בעמוד 2 שזה RIA שזה REGULATORY IMPACT ASSESSMENT ו- GM שזה GENDER MAINSTREAMING.
אורלי לוטן: RIA זה איזשהו כלי עבודה שנועד לבדוק הצעות חוק בשלבים הראשונים ולבדוק מה ההשפעות שלהן, מה העלויות שלהן.
אורלי לוטן: לתת ניתוח מושכל יותר של הצעת החוק.
אורלי לוטן: זה כלי עבודה שעושים בו שימוש יותר ויותר במדינות ה-OACD.
אורלי לוטן: הערכת השפעות מגדריות זה איזשהו חלק מזה, איזשהו פן אחד של בדיקת ההשפעות של הצעת חוק.
אורלי לוטן: זאת אומרת ממש רואים את זה יפה בבריטניה, כשאתה הצעת חוק יש לה משהו שנקרא: RIA וזה אומר: זה החוק, זה מה שהוא אמור לעשות, זאת העלות שלו ואז אתה מתחיל לראות, אלה ההשפעות שלו על עסקים קטנים, אלה ההשפעות שלו על איכות הסביבה, אלה ההשפעות שלו על נשים, כלומר מסגרת כוללת לניתוח.
גדעון סער: אי אפשר להגיד שזה קורה כאן.
אורלי לוטן: זה מתחבר ל- GENDER MAINSTREAMING שזה לקחת את הראייה המגדרית ולהחיל אותה בכל תחומי המדיניות.
אורלי לוטן: שזה אומר שלא תדון בנושאים מגדריים, אם ניקח את הכנסת, רק בוועדה לקידום מעמד האישה, אלא אם יש דיון בוועדת העבודה והרווחה שנוגע לזה אז אתה תדון בנושא הזה בוועדת העבודה והרווחה ואתה תדון בזה בוועדת הכספים וכו'.
אורלי לוטן: כלומר שבכל נושא צריך לבחון גם את הראייה המגדרית שלו.
אורלי לוטן: ואז בעצם בדיקת הערכת השפעות מגדריות של חקיקה זה שילוב של השניים, צריך לקחת GENDER MAINSTREAMING ואני איישם את זה בתוך RIA.
אורלי לוטן: זה היה איזשהו רקע.
אורלי לוטן: מבחינת הנושא עצמו, מבחינת מסמכים בין לאומיים שמתייחסים לזה, ה- CEDAW, האמנה לביעור צורות האפליה לא מתייחס לזה באופן ישיר.
אורלי לוטן: היא כן מתייחסת לזה שצריך לפעול לביעור האפליה, היא לא אומרת שצריך לפעול הצעות חוק ומדיניות כדי לעשות את זה.
אורלי לוטן: במצע הפעולה של בייג'ין שנוסחה ב-1995, יש התייחסות ישירה לזה, שם נקבע במפורש כי: על הממשלות לשאוף לכך שלפני נקיטת מדיניות מסוימת ייבדקו השפעותיה על נשים ועל גברים; עליהן לעבוד עם הגופים המחוקקים לצורך קידום פרספקטיבה מגדרית בכל חקיקה ומדיניות ; על הרשויות האחראיות לאיסוף נתונים סטטיסטיים לוודא כי כל הנתונים הסטטיסטיים הנוגעים לפרטים ייאספו וינותחו לפי מין וגיל, וכך ישקפו סוגיות הנוגעות לגברים ונשים בחברה.
אורלי לוטן: זה מ-95.
אורלי לוטן: אין לזה תוקף מחייב.
אורלי לוטן: זה לא מחייב את ישראל, זה לא מחייב מדינות אחרות אבל זה שימש בסיס לתוכניות שנעשו במדינות אחרות.
אורלי לוטן: זאת אומרת רואים שם תוכניות ממשלה המבוססות על מסמך בייג'ין, למרות שזה לא מחייב.
גדעון סער: תוכניות שלנו, של ממשלת ישראל?
אורלי לוטן: לא, אבל בארצות אחרות אתה רואה שזה מתבסס על זה.
מרי חדייר: אני רוצה להוסיף הערה נוספת, זאת אומרת שב-95 כל המדינות שחברות באו"ם נדרשות לדווח לפי הפרמטרים שנקבעו במצע של ביג'ין.
אורלי לוטן: כן, ישראל מדווחת לפי זה.
אורלי לוטן: מבחינת האיחוד האירופי יש התייחסות לדירקטיבה של האיחוד, התייחסות ישירה, שאומרת שצריך לעשות את זה בחוקים שנוגעים לעבודה בעיקר.
אורלי לוטן: קצת לרווחה אבל בעיקר הדגש זה על נגישות לעבודה, חוקים בעבודה, פלוס האיחוד עשה את זה גם בחקיקה של עצמו.
אורלי לוטן: בחקיקה של האיחוד יש הערכת השפעות מגדריות.
אורלי לוטן: זה מבחינת מסמכים בין לאומיים.
אורלי לוטן: אני רוצה כעת לעבור פחות לפי מדינות ויותר לפי נושאים.
אורלי לוטן: מבחינת מסגרת ההסדרה, בדקתי 5 מדינות.
אורלי לוטן: רק במדינה אחת זה מוסדר בחוק.
אורלי לוטן: באופן ישיר רק בבריטניה זה מוסדר בחוק, וגם שם זה חלק מ-RIA, כלומר זה חלק מהערכה כוללת שזה יהיה מוסדר בחוק.
אורלי לוטן: אומנם זה חלק מ-RIA אבל יש לזה גם התייחסות חוקית מפורשת.
אורלי לוטן: ה-RIA הוא מאוד כללי שהוא מדבר על כל מיני השפעות שבבריטניה מי שמחוקק יש לו איזשהו שיקול דעת מה הוא יכלול בהערכה ומה לא.
אורלי לוטן: ב-3 נושאים שזה מגדר, אנשים עם מוגבלויות וגזע אין שיקול דעת.
אורלי לוטן: כלומר כל הצעת חוק צריכה לעבור בדיקה האם יש לה רלוונטיות למגדר, לגזע ולאנשים עם מוגבלות.
אורלי לוטן: אין שיקול דעת, זה מוגדר בנפרד וזה מחויב.
אורלי לוטן: בגרמניה זה נובע בעקיפין מהחוקה שמדברת על כך שהממשלה תקדם שוויון וזה מוסדר ישירות בתקנון הממשלה הפדרלית.
אורלי לוטן: הערת אגב, הכל אלו שינויים מהשנים האחרונות, הכל חדש.
אורלי לוטן: בשבדיה לגבי חקיקה ממשלתית זה תוכנית ממשלה.
אורלי לוטן: יש לי כאן הסתייגות.
אורלי לוטן: חלק מתהליך החקיקה של חקיקה ממשלתית, אולי זה קצת דומה לישראל, הולך לוועדות.
אורלי לוטן: הוועדות מחויבות בחקיקה לדון בהשפעות המגדריות של הצעות חוק ולכלול את זה בדוחות שלהן.
אורלי לוטן: פינלנד זה הנחיות לחקיקה בתוכנית פעולה ממשלתית.
אורלי לוטן: יש לי הערה על קנדה.
אורלי לוטן: קנדה זו מדינה שלמרות שנתפסת כמי שמיישמת את זה באופן מאוד מוצלח – אבל כשנכנסים קצת יותר לחומר שלה מגלים שהנושא כמעט ולא מיושם שם.
אורלי לוטן: כלומר זה אומנם מוסדר בתוכנית ממשלה, לכאורה יש שם הנחיות מאוד טובות, נכון ללפני שנה זה לא כל כך מיושם.
אורלי לוטן: אחד הגורמים שהם ציינו שהיה בעייתי היה דרך חקיקה שחייבה את זה.
אורלי לוטן: כלומר יש שם תוכנית ממשלה, הם ציינו שדרך החקיקה היה אחד הדברים שמנע יישום מלא של התוכנית.
אורלי לוטן: אלו הדברים לגבי מסגרת ההסדרה.
אורלי לוטן: רק הערה אחת, בכל המקרים מדובר על שלבים מאוד ראשוניים של חקיקה.
אורלי לוטן: השלב עצמו בפועל משתנה בין מדינות כי כל הליך החקיקה מעט שונה, אבל תמיד זה בשלבים הראשונים של הליך החקיקה.
אורלי לוטן: נקודה שנייה היא מי הגורם שאמון על ביצוע הבדיקות.
אורלי לוטן: בכל המדינות שבדקתי אין גורם אחד שאחראי על כך.
אורלי לוטן: הגורם היוזם את החקיקה הוא גם הגורם שאחראי לבדוק מה יהיו ההשפעות.
אורלי לוטן: עושים הכשרות לעובדים, יש הנחיה של איך המשרד שמרכז את הנושא אבל הבדיקה נעשית במשרדים עצמם כשנקודת המוצא היא שהגורם שמחוקק את החוק הוא הגורם שמכיר הכי טוב את המטרייה, ולכן הוא צריך לעשות את הבדיקה.
אורלי לוטן: בגרמניה זה נעשה בשיתוף הדוק עם המשרד לענייני משפחה שזה משרד שאמון על התחום הזה.
אורלי לוטן: הוא גם אחראי על חלק מההחלטות אבל זה נעשה עדיין בשיתוף עם הגורמים עצמם.
אורלי לוטן: איך עושים את זה?
אורלי לוטן: מכשירים עובדים במשרדי הממשלה שאמורים לבצע את זה, בונים מדריכים עם הנחיות מפורטות, כולל השאלות שצריך לשאול וכו'.
אורלי לוטן: ניתן לקרוא את זה במסמך שהכנתי עבורכם.
אורלי לוטן: זה משהו טכני.
אורלי לוטן: ברור שיש פה איזושהי ראיה סובייקטיבית כי בסופו של דבר אפשר גם להטות את זה אבל כמה שאפשר בונים רשימת שאלות שמסמנים כתשובות: כן, לא, איך ומה כדי לראות קודם כל בשלב ראשון האם יש לזה רלוונטיות לנושא המגדר, ואם כן, מהי ההשפעה של זה.
אורלי לוטן: נקודה נוספת שנכנסת כאן, בונים מודלים לקשרים עם גורמים חיצוניים.
אורלי לוטן: אומנם משרד ממשלתי עושה את זה אבל מדגישים בכל המדינות שצריך גם לערב נציגים של נשים וגברים כדי לקבל את כל הפרספקטיבה וגם איגודים או אנשים שעוסקים במגדר כדי לסייע להם.
אורלי לוטן: אבל לא הם עושים את זה, הם מסייעים לעושים.
אורלי לוטן: נקודה נוספת שאני רוצה להדגיש, זה בהקשר ליישום בארץ, הדבר מחייב מידע וסטטיסטיקה מופרדים לפי מין.
אורלי לוטן: אפשר לראות שבמדינות שמיישמות את זה יש חובה לאסוף סטטיסטיקה מופרדת ומובחנת לפי מין, זה לא קיים היום בארץ בפקודת הסטטיסטיקה.
אורלי לוטן: זה נעשה חלקית.
אורלי לוטן: כשאני בונה מסמכים לפעמים אני מוצאת ולפעמים אינני מוצאת.
מרית דנון: הכי גרוע זה שמשרדים ממשלתיים מוציאים איזשהו סקר או נתונים, אנחנו אף פעם לא יכולים לבקש פילוח.
מרית דנון: סליחה שאני קוטעת אותך, למשל לפני מספר חודשים משרד הקליטה הוציא דוח על עלייה של עבריינות בקרב נוער עולה.
מרית דנון: אנחנו כרשות למעמד האישה, בגלל שהשנה הזו הוכרזה על ידי האו"מ כשנת הנערה, ביקשנו לראות מתוך הדבר הזה איזה פלח יש לנערות עברייניות.
מרית דנון: אין.
מרית דנון: זה פשוט חינוך לחשיבה אחרת.
אורלי לוטן: זה לא חינוך, זה חקיקה שמחייבת שכשנעשית סטטיסטיקה היא תהיה מופרדת לפי גברים ונשים.
אורלי לוטן: מלבד זה, וזה כבר עלה, היא תהיה מופרדת בתוך אוכלוסיות.
אורלי לוטן: שיהיה בארץ למשל, לגבי מיעוטים, לגבי אנשים עם מוגבלויות, לגבי אמהות חד הוריות.
אורלי לוטן: זה גם דבר שמודגש שם, לא כל הנשים וכל הגברים הם מקשה אחת.
אורלי לוטן: כשרוצים לבחון השפעות צריך שיהיו מירב הנתונים מהסוג הזה כי אלו חלק מההבנות של בניית חוקה.
אורלי לוטן: צריך לעשות את זה כי בלי זה אין טעם כי אין את הבסיס לביצוע החוקה.
מרי חדייר: בנושא של הבחירות המוניציפליות אנחנו מקבלות את כל הרשימות ואי אפשר לדעת אם זה גבר או אישה, אין את ההפרדה אפילו.
מרי חדייר: זאת אומרת צריך לפעול ברגע זה לגבי ההפרדה לפי מין.
אורלי לוטן: נקודה אחרונה לפני הסיכום זה איך יישמו את התוכניות האלה במדינות שעשו זאת.
אורלי לוטן: לא ראיתי יישום בבת אחת.
אורלי לוטן: זאת אומרת, בהצעת החוק כרגע, אנחנו מדברים על יישום כולל וגורף על כל הצעות החוק.
אורלי לוטן: זה לא כל כך נעשה.
אורלי לוטן: שם הגורמים המחוקקים אלו משרדי הממשלה, לקחו פיילוטים של משרד ממשלתי מסוים או תחומים במשרדי ממשלה והתחילו.
אורלי לוטן: בגרמניה הם עדיין במהלך התוכנית אז קצת קשה להעריך כיצד זה יעבוד אבל זה נראה מאוד מסודר.
אורלי לוטן: ממש הגדרת תקופה ראשונה, יש פרויקטים מצומצמים, המשרד יוביל ויעשה את עיקר העבודה, אנחנו בודקים ורואים.
אורלי לוטן: למשל הוצאנו מדריך עם הנחיות, נעבוד איתו שנה.
אורלי לוטן: נראה איך זה יעבוד ואז נתקן אותו ורק בשלב השני נרחיב את זה לכל המשרדים.