GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהבה גלאון: איך פקידי הסעד, האם זה עובד מהר, האם הם מתמהמהים, האם יש להם עוד שמונים אלף עיסוקים.
זהבה גלאון: לא קיבלתי כאן מענה בכל הכבוד.
זהבה גלאון: אני מעריכה את כל מה שנעשה כאן, הרי הדברים שלי לא נאמרים בזלזול ובחוסר הערכה.
זהבה גלאון: לא קיבלתי מענה בעיקר לאור ההשגות שנשמעו על ידי המשטרה והמשרד לבטחון פנים.
זהבה גלאון: לא קיבלתי היום מנציגות משרד הרווחה מענה.
זהבה גלאון: להיפך.
בתיה ארטמן: המשרד לבטחון פנים לא ביסס את הדברים שלו, זאת אומרת זה באותה מידה.
בתיה ארטמן: אם אנחנו לא נתנו תשובה, הוא לא נתן נתונים.
זהבה גלאון: אתם נתתם נתונים, והם נתנו נתונים.
זהבה גלאון: אבל הם נתנו נתונים של מה, של מה שיש במשטרה.
זהבה גלאון: אנחנו לא מדברים על המקרים האלה.
זהבה גלאון: אנחנו מדברים על מקרים שהיו במשטרה.
מאיר ברקוביץ: הם נתנו נתונים של מה שיש במשטרה לא מדברים על דברים כאלה.
מאיר ברקוביץ: זה עוד זווית של הסתכלות.
בתיה ארטמן: זה זווית של הסתכלות, אבל זה לא נתונים.
מרים פבר: גם אנחנו במחלוקת על זווית ההסתכלות.
זהבה גלאון: אני שמה לב, אני לא בטוחה שאני מצדדת בכם כרגע.
מרים פבר: אני חושבת שאולי צריך לתאר יותר את תהליכי ההתערבות קודם.
גדעון סער: אנחנו לא נמצה היום את הדיון, ולא נקיים היום הצבעה.
גדעון סער: לישיבה הבאה ייעשה מאמץ להזמין את אגף האלימות במשפחה.
גדעון סער: נכון שעמדת היועצת המשפטית משקפת את עמדת המשרד.
גדעון סער: אבל יש כאן רצון לשמוע על עוד היבט שהוא רלבנטי לצורך הגעה לאיזון הנכון ולתוצאה החקיקתית.
גדעון סער: וגם התייעץ עם הארגונים הנוספים, אם יש עוד גורמים רלבנטיים.
גדעון סער: אם הממשלה תבחר לגבש או לא לגבש איזשהו מודל משם, זה עניינה.
גדעון סער: אני לא נכנס לעניין הזה.
גדעון סער: זה גם לא תנאי מבחינתי להמשך החקיקה.
גדעון סער: חברת הכנסת זהבה גלאון, מתי את רוצה עוד ישיבה.
זהבה גלאון: מתי שתמצא לנכון.
זהבה גלאון: נניח תוך שבועיים, זה סביר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לאדוני שר התמ"ת אלי ישי, שמכבד אותנו ביום החשוב הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא בא בלי הזמנה וחלק מהאנשים מופתעים על שהגעת לפה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לאדוני שבחר לפנות מלוח הזמנים הצפוף שלו.
רוחמה אברהם-בלילא: וכמי שמכירה אותך, אתה מאוד מצדד הן בקידום מעמד האישה והן בכל מה שקשור למגזר העסקים הקטנים והבינוניים במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: כמי שלקחה על עצמה בכנסת הקודמת את כל הסוגיה של הטיפול במגזר העסקים הקטנים והבינוניים, שנמדד בכ-400 אלף אנשים, שלהם יש עסקים קטנים ובינוניים, כנסת ישראל חוגגת כי זו בהחלט איזו שהיא הפנמה של שינוי תפיסה ממשלתית וכן שינוי תפיסה של הכנסת כלפי מגזר העסקים הקטנים והבינוניים.
רוחמה אברהם-בלילא: סקירה קצרה: בכנסת הקודמת הקמנו את קרן "תבור", שעד עתה נתנה כ-600 מיליון שקלים במסגרת הלוואות לבעלי עסקים קטנים ובינוניים.
רוחמה אברהם-בלילא: מיד אפרט לגבי הנושא של נשים בפרט אבל מה שחשוב הוא, שמבחינת התשואה שהיה למגזר הזה וההשלכה הישירה שיש לו על תקציב מדינת ישראל, מדוח שקיבלתי, למרות שאני לא עוסקת בזה בצורה ישירה, אדוני השר, מדוח שקיבלתי בתום 3 שנות פעילות שלכם, הצלחנו לחסוך למדינה הרבה מאוד כסף.
רוחמה אברהם-בלילא: ובמונחים של כסף אני מדברת על עצם העובדה שהצלחנו למנוע מ-23 אלף בעלי עסקים להצטרף למעגל האבטלה, שזה אומר שמירה או חיזוק המצב הקיים, ולעזור בכל מה שקשור למלחמה בתופעה של מעגל האבטלה במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, הצלחנו ליצור למעלה מ-4000 מקומות עבודה חדשים.
רוחמה אברהם-בלילא: במונחים של עלות מול תועלת, כאשר אתה רואה מה הקרן עשתה לטובת משק המדינה, אתה רואה דבר אחד פשוט מבחינת החיסכון בעלויות: לא צמצמנו את מעגל התשואה או התעסוקה, לא צמצמנו את פריון הייצור אלא הגברנו אותו.
רוחמה אברהם-בלילא: תחשבו מה היה יכול לקרות אלמלא אותה קרן שפועלת לגבי מעגל האבטלה, שהיה הולך וגדל.
רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, מערכת תקציבית שנמדדת בכ-5000 שקלים בממוצע לכל עובד, תכפילו את זה ב-27 אלף אנשים, מה היה קורה אם הם היו מצטרפים למעגל האבטלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לעניות דעתי, זה נמדד בלמעלה ממיליארד שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: וכל זה מהמקורות שהמדינה הצליחה להעמיד לרשות בעלי העסקים.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי הנושא של הנשים, כמי שמאמינה מאוד ביכולות הנשים וכמי שסוברת שיש לנו מכשלה אחת עיקרית והיא שאנחנו צריכות להיות שלמות עם עצמנו, אם אנחנו כשירות לצאת למעגל העבודה ולפתח קריירה משלנו וכן, אני מחדדת, אם יש לנו את הכוחות גם לפתוח עסק משלנו.
רוחמה אברהם-בלילא: השנה, אני חייבת לציין את הרשות לעסקים קטנים, שעושה עבודה מדהימה.
רוחמה אברהם-בלילא: בכנסת הקודמת, לי, כחברה בוועדת הכספים, יצא לעזור להם הרבה מאוד בהעברות תקציביות.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יודע שהכל מתחיל ונגמר בכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי הנשים, אני החלטתי יחד עם לילך, הסמנכ"לית, לנסות ולמצוא תכנית וזו הבשורה שאני, כיושבת ראש ועדת הכנסת בכנסת הנוכחית יכולה להביא לוועדה לקידום מעמד האישה.
רוחמה אברהם-בלילא: כרגע נבחנת אופציה של עידוד נשים בכל מה שקשור לפתיחת עסק עצמאי, בין אם זה עסק קטן.
רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני רואה נשים שיש להן כישורים בקוסמטיקה ולחלקן כישורים במאפים או בבישולים וכולי, העלויות שכרוכות בפתיחת עסק פחותות בהרבה מאשר אצל הגבר.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו שוקדים על בניית תכנית, ולקחתי זאת תחת חסותי, לבדוק את האופציה הזאת יחד עם הסוכנות, שהביעה רצון עז להשתתף בתכנית הזאת ולעודד יותר נשים, בעיקר שתהיינה מצפון הארץ, לפתוח עסקים משלהן כאשר עלות ההלוואה או סך ההלוואה שהן יצטרכו לקחת נאמד בסביבות ה-20 אלף שקלים, פלוס מינוס.
רוחמה אברהם-בלילא: מה שאני מנסה כרגע לחתור, אנחנו עדין בגיבוש התכנית הזאת, הרי הצפון עבר מלחמה קשה והוא שותק להרבה מאוד זמן.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, יש רצון של נשים לפתוח עסקים ולהשתלב במעגל העבודה ואנחנו צריכים לאפשר להם זאת.
רוחמה אברהם-בלילא: וכפי שלקחתי את הסוגיה של הקרן לעסקים קטנים, שלאחר 3 שנות פעילות היא עובדת בהצלחה מרובה, אני לא רואה למה לא להפנות את המשאבים הללו גם לטובת נשים במדינת ישראל וכולי.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן, אני בודקת את האפשרות שאישה, לאחר שתחליט שהיא פותחת עסק, לאחר שתגיע להשלמה שהיא מסוגלת לעשות את זה, זה יהיה במהלך צמוד יחד עם מט"י, אשר ילוו את אותן נשים.
רוחמה אברהם-בלילא: הן תעבורנה הדרכה איך פותחים עסק, מה נדרש מהן, איזה מוצר יש להן, איך זה עומד בתחרותיות מול השוק וכיצד מפתחים את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: אם נשים תגענה למצב שבו הן שורדות מעל שנה, חלק מההלוואה ושוב, אני בודקת את זה עם הסוכנות, יהפוך למענק.
רוחמה אברהם-בלילא: כרגע זה מתגבש.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עובדים עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.
אליהו ישי: ככל שההישגים גדולים יותר, המענק גדול יותר וזה מתמרץ.
אליהו ישי: הרעיון טוב.
רוחמה אברהם-בלילא: כרגע אנחנו מגבשים את קביעת הקריטריונים.
רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, לראות איך אנחנו עושים את זה בשילוב הממשלה, תקציבים ממשרדך, אדוני השר וגם מהסוכנות היהודית.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה שנצליח לגבש את הדברים ונוכל לצאת בצורה יותר מסודרת.
רוחמה אברהם-בלילא: יחד עם זאת, אני חושבת שנכון יהיה להמשיך בכל מה שהצלחנו לעשות ב-3 השנים האחרונות, להמשיך במגמה של שינוי התפיסה הממשלתית לגבי המגזר העסקי.
רוחמה אברהם-בלילא: בכל המדינות המתוקנות בעולם, מזמן הפנימו את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: ביפן, שליש מתקציב המדינה הזאת עובר לעסקים הבינוניים והקטנים.
רוחמה אברהם-בלילא: תראה איזה תשואה יש לזה.
רוחמה אברהם-בלילא: תחשבו במושגים של השמה.
רוחמה אברהם-בלילא: נניח שאתה רוצה לפתור את בעיית האבטלה במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: כמה קשה לקחת 100 עובדים ולנסות להכניס אותם למפעל גדול אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, כמה קל להכניס עובד אחד ל-100 עסקים קטנים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה דבר זמין, נגיש, דבר שניתן לעשות אותו.
רוחמה אברהם-בלילא: אשמח לכל שיתוף פעולה בעניין הזה כי אני מאמינה מאוד גדולה בסקטור הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש שם תשואות מיידיות.
רוחמה אברהם-בלילא: ביקרתי בוושינגטון לפני שנתיים ונפגשתי עם יד ימינו של הנשיא בוש, יושב ראש הרשות של העסקים הקטנים ולמדתי לראות איך כל העסק הזה מורכב.
רוחמה אברהם-בלילא: יש להם 4000 עובדים שמסתובבים ברחובות, מדברים עם בעלי עסקים, מדברים עם איגודים, איך הם יכולים תוך כדי שינוי חקיקה להביא לשינוי חקיקה בצורה הכי מיידית.
רוחמה אברהם-בלילא: גם בקונגרס, ברגע שיש איזו שהיא בעיה, והיא נמצאה כבעיה משותפת, נותנים לזה מענה חוקתי בצורה המהירה והזריזה ביותר.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני השר, אדוני יושב ראש הועדה - -
גדעון סער: סיכמנו שאת היושבת ראש היום.
רוחמה אברהם-בלילא: נכון, אבל אני לא יכולה בלעדיך.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה, כיו"ר הוועדה, זו הפעם הראשונה שגבר מחליט לקחת את הוועדה הזאת ולעשות בה הרבה.
רוחמה אברהם-בלילא: ותאמינו לי, שהוא עושה הרבה מאוד.
גדעון סער: יש לי הרגשה שזה יהפוך לדבר נפוץ.
רוחמה אברהם-בלילא: ברשותכם, לפני שאפתח את הדיון החשוב, השר יאמר השר את דבריו.
רוחמה אברהם-בלילא: לאחר מכן, נשמע סקירה ממר שמואל רוזנמן, שהוא יושב ראש הרשות לעסקים קטנים.
אליהו ישי: אני רוצה להודות לרוחמה.
אליהו ישי: אני חושב שבשנים האחרונות היא משקיעה מאמצים אדירים ויש לה הישגים משמעותיים להגברת המודעות לעסקים קטנים.
אליהו ישי: היום הוא יום חג אמיתי שבעתיים.
אליהו ישי: אני מגדיר את יום העסקים הקטנים כיום העסק הגדול.
אליהו ישי: אם ניקח את כל העסקים הקטנים, כ-400 אלף עסקים קטנים, 1.2 מיליון מועסקים, 96% מסך כל העסקים בארץ, הרי שזה עסק גדול ביותר והעסק הגדול ביותר של מדינת ישראל.
אליהו ישי: אם נדע להתייחס לזה כעסק הגדול ביותר ,אם זה בתיקוני חקיקה והעברת תקציבים, ואני אומר לך שהמשרד שלי, יחד עם הסוכנות והג'ויינט והתמ"ת, אני מוכן לסייע בתקציבים, לקדם ולפתח.
אליהו ישי: בהשוואה למדינות אחרות בעולם, העסקים הקטנים באוכלוסיית הנשים הם פחות ממדינות אחרות בעולם וצריך לתקן את זה.
אליהו ישי: אני שומע שהאוכלוסייה החרדית משפרת את הנתונים האלה כי גם שם יש את הרעיון של הנשים בעבודה וזה לא נראה כל כך בעבר.
אליהו ישי: זה תופס יותר ויותר תאוצה וזה משפר את המצב הסטטיסטי שלנו מול מדינות אחרות בעולם.
אליהו ישי: אין ספק שאפשר לקדם ולפתח את העצמה והיכולות הגבוהות של הנשים.
אליהו ישי: אני אומר את זה בכל מקום ואני מאמין גדול ביכולות האדירות שלכן.
אליהו ישי: ההתייחסות של הממשלה לעסקים הקטנים היא לא כפי שהייתי מצפה.
אליהו ישי: אני הקמתי שני סוגי וועדות, כדי לקבוע את העסקים הקטנים, באיזו מסגרת זה יהיה.
אליהו ישי: כי חשוב לי שזה יהיה מקום עם יכולות גבוהות.
אליהו ישי: אם נחבר לבירוקרטיות ופרוצדורות קשות, אנחנו מראש כובלים את זה.
אליהו ישי: כמובן, זה צריך להיות על פי כל הכללים אבל באופן עצמאי יותר.
אליהו ישי: כמו כן, יש צוות שעומד בראשו שמעון, היועץ הכלכלי שלי, ואנחנו מביאים את כל הגופים ובעלי העניין להציע הצעות ותיקוני חקיקה, תקנות כאלה ואחרות שייצרו קטליזאטור אמיתי ובסיס טוב לפיתוח העסקים הקטנים בארץ, על כל המגזרים.
אליהו ישי: אני מסכים עם כל מה שאמרת בעניין, רוחמה.
אליהו ישי: דיברנו על זה הרבה והרבה מדברים ואם לא מדברים לא מגיעים למעשה, אבל בסופו של דבר העיקר הוא המעשה.
אליהו ישי: בסופו של דבר, הדיבורים מביאים לחשיבה ולהוצאת הדברים אל הפועל אבל המבחן הוא במעשה.
אליהו ישי: בשיתוף פעולת ממשלה וכנסת, תאמינו לי שאפשר להגיע למעשים.
אליהו ישי: אני מאמין שזה יצמצם באופן משמעותי את האבטלה במדינת ישראל.
אליהו ישי: זה בסיס איתן לצמצום פערים חברתיים.
אליהו ישי: 1.2 מיליון מועסקים זה לא דבר פשוט.
אליהו ישי: 280 מיליארד זה הפדיון השנתי, שליש הפדיון העסקי במדינה.
אליהו ישי: הדברים הם משמעותיים מאוד ואין לי שום ספק שאם נעבור לפסים המעשיים, הרצון הטוב, המסירות הרבה והובלת הדברים על ידי חברי כנסת ובמיוחד את, רוחמה, כי שנים את מדברת על העניין הזה והצלחת לעשות דברים עם כל הקשיים שיש, ואני חושב שהיום יש מודעות רבה ואפשר לפתח את זה באופן משמעותי, אני אעשה הכל לסייע ולעזור.
רוחמה אברהם-בלילא: אני יכולה לזרוק כפפה?
רוחמה אברהם-בלילא: בא תכריז כאן והיום שהשנה אתה מכריז עליה כשנה לקידום העסקים לקידום נשים במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: בא נלך על זה יחד ונבנה תכנית.
רוחמה אברהם-בלילא: שנת 2007 היא שנת קידום העסקים בקרב נשים.
אליהו ישי: את מתפרצת לדלת פתוחה.
אליהו ישי: הכפפה נכנסה לי מיד ליד.
רוחמה אברהם-בלילא: אז האם אדוני מכריז?
אליהו ישי: אנחנו חייבים לעשות את זה כדי שנוכל לעמוד סטטיסטית מול העולם כולו מבחינת תעסוקת נשים.
אליהו ישי: אולי זה יהיה בסופו של דבר קטלי
אליהו ישי: זטור שיוביל קדימה את כל הצעות החוק ואת העניין של עסקים קטנים.
אליהו ישי: אני מכריז בשמחה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אחרי ההכרזה, יש לי רעיון - -
גדעון סער: הקמת ועדת משנה בראשות חברת הכנסת רוחמה אברהם.
גדעון סער: כתבתי את זה עכשיו, בלי לדבר אתך.
רוחמה אברהם-בלילא: זה בסדר, אבל חוץ מזה?
אליהו ישי: אני חושב שלראשונה יש יושבת ראש ועדת כנסת אישה.
רוחמה אברהם-בלילא: כדי שההצעה הזאת תצא לפועל, אני מציעה להביא הצעה תכליתית שהממשלה תגיד, וההצעה תבוא ממך, אדוני שר התמ"ת, ששנת 2007 מוכרזת - -
אליהו ישי: אני מקווה שזה יחד עם יושב ראש ועדת המשנה של הוועדה לקידום מעמד האישה – רוחמה אברהם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד, אדוני השר.
גדעון סער: גברתי יושבת ראש הישיבה, אדוני השר, אני רוצה להגיד כמה דברים בנוכחותך: עסקים קטנים מגלמים גם ערך חברתי של שוויון הזדמנויות, לפי דעתי, כי ההון בחברה הקפיטליסטית, המודרנית וגם אצלנו, בישראל, מרוכז בידי מעט מאוד ידיים ולמעשה, הדחיפה של העסקים הקטנים והבינוניים אמורה להביא לפיזור ההון ולא רק אלא גם לצדק חברתי.
גדעון סער: אגב, בכל העולם עסקים קטנים ובינוניים, נדחפו על ידי כוחות חדשים בחברה, לפעמים משולי החברה.
גדעון סער: למשל - על ידי גלים של הגירה ובמובן הזה, אני חושב שהתפקיד של נשים במשבצת הזאת עדין לא מוצה.
גדעון סער: זה דבר שאנחנו נראה אותו יותר ויותר.
גדעון סער: הוא חשוב לכלכלה והוא חשוב להשיג את היעד שאתה , כשר ותיק, רואה בוודאי בכל ישיבה שבה משרד האוצר בא ואומר מה הבעיה המרכזית בכלכלה הישראלית, אחוז ההשתתפות בשוק העבודה.
גדעון סער: אותו יעד של העלאת אחוז ההשתתפות בשוק העבודה, על ידי יזמות נשית בעסקים קטנים ובינוניים יכול לצמוח.
גדעון סער: אדוני השר, אני רוצה לנצל את הישיבה.
גדעון סער: היתה לנו שיחה טובה עם מנכ"ל משרד התמ"ת בה שוחחנו על מעונות יום ועל הרבה מאוד דברים ולמדנו שחלק מהדברים תקועים עקב חוסר היכולת לגמישות תקציבית בתוך המשרדים.
גדעון סער: פניתי לשר האוצר בעניין הזה, כדי לסייע למשרדך על מנת לשחרר כספים אשר בשיטה הקיימת לא ניתן לנייד אותם מסעיף לסעיף.
גדעון סער: אני רוצה לנצל את ההשתתפות שלך כאן
גדעון סער: כדי להעלות נקודה נוספת והיא הצעת חוק שבימים אלה הוועדה עוסקת בה והיא הצעת חוק הכרה בהוצאות כייצור הכנסה כהוצאה מוכרת במס של טיפול בילדים, של חברת הכנסת רוחמה אברהם ושלי, שאליה הוצמדו עוד.
גדעון סער: כלומר, אנחנו דנים ב-5 הצעות חוק פרטיות, שבפעם הראשונה הגענו להבנה עם משרד האוצר שאפשר להעביר אותה בקריאה טרומית.
גדעון סער: השלב שגבו אנחנו במקביל מקיימים דיון ואמורים ללבן את זה מול האוצר כדי לנסות להגיע להבנה איך אנחנו מגיעים לנוסחה מקובלת להעלאתה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: זאת השאיפה שלי.
גדעון סער: אני חושב שזה דבר שכולם מסכימים עליו, שנותן צדק חברתי, שנותן יותר השתתפות בשוק העבודה, נותן דחיפה רצינית לכלכלה ומטעמים כאלה ואחרים הרבה מאוד שנים היה תקוע.
גדעון סער: יש לנו קואליציה מאוד רחבה בכנסת שרוצה לקדם את הנושא הזה.
גדעון סער: אני לא משלה את עצמי שזה יהיה קל.
גדעון סער: בכל המדינות המתקדמות, בצרפת, בספרד, בארה"ב ובקנדה יש מודל כזה או אחר של הכרה בהוצאות של טיפול בילדים כי ברור שזה כורח של החיים המודרניים וכורח של החיים הקרייריסטים, ואף הורה לא מפקיד את הילד שלו מרצונו בידיים אחרות.
גדעון סער: בוודאי שיש פה מרכיבים חברתיים חשובים ביותר.
גדעון סער: ההתחייבות שלי מול האוצר היתה שאני מנסה להגיע אתם להבנה ולהסכמה במהלך המושב הנוכחי ואני מקווה שנצליח.
גדעון סער: אם לא, אני אהיה במושב הבא משוחרר מההתחייבות הזאת.
גדעון סער: אני מקווה שזה יהיה בהבנה.
גדעון סער: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כי אני חושב שנזדקק לכוח שלך, באופן אישי, שאני בטוח שהוא תומך והכח של סיעת ש"ס על מנת להוביל פריצת דרך בעניין הזה.
גדעון סער: בסופו של דבר היא גם רלוונטית למשרד התמ"ת ולתקציבים שלו, כי אין ספק שברגע שאתה מכיר במעונות יום כהוצאה מוכרת, בין אם זה על דרך של ניכוי ובין אם על דרך של זיכוי, זה בא לידי ביטוי מיידי בהיקף של "צריכת" המעונות לילדים.
גדעון סער: דבר נוסף, אני חושב שאנחנו צריכים להקים את ועדת המשנה הזאת ולא דיברנו על זה מראש אלא הדבר נעשה תוך כדי הדברים.
גדעון סער: לא בכדי ביקשתי מחברת הכנסת אברהם לנהל את הדיון הזה כי היא ניהלה מאבק בוועדת הכספים גם בקדנציה הקודמת בנושא של עסקים קטנים ובינוניים והיו לה הישגים חשובים.
גדעון סער: אני חושב שצריכה להיות ועדת משנה של הוועדה הזאת אשר תרכז את הטיפול בנושא הזה.
גדעון סער: הייתי מאוד שמח אם הייתי מסכימה לעמוד בראשה ואם כן, הייתי מנסה לגבש הצעה, לקראת הישיבה מחר, שחברים נוספים יצטרפו לוועדה שבראשותך כדי לקדם את הנושא הזה.
גדעון סער: אני מודה לך, אדוני השר.
גדעון סער: אתה מצטרף לשורה ארוכה מאוד של אישים שמגיעים לוועדה, שכוללת את שר האוצר, את ראש הממשלה ואת הרמטכ"ל.
גדעון סער: הוועדה הזאת הופכת להיות ועדה מרכזית מאוד בכנסת.
גדעון סער: צר לנו על וועדות אחרות שיכול להיות שאיבדו ממעמדן עקב כך, אבל אני אומר שקיבלת היום החלטה מהירה באינסטינקט מהיר.
אליהו ישי: לא הזמנתם אותי לכאן אלא באתי בעצמי.
אליהו ישי: בהצלחה.
עמירה דותן: אני רוצה להוסיף לגבי אוכלוסייה מאוד מסוימת של המפונים, שבתוכה יש יזמיות ושניתן להם טיפים - -
אליהו ישי: אני מטפל בהן.
עמירה דותן: אני רוצה להודות לך באופן אישי בפני כולם.
עמירה דותן: בעיקר במגזר הזה יש אוכלוסייה שצריך לעזור לה ואהיה אתך בקשר.
אליהו ישי: אני אעשה את הכל.
רוחמה אברהם-בלילא: חברות יקרות, אדוני היושב ראש, כמו שאמר השר, אין ספק שהתוצר של הדיבורים זה מעשה אחד גדול.
רוחמה אברהם-בלילא: אם הגענו למצב שבו השר הרים את הכפפה ואמר שיהיה מוכן לבדוק את האופציה להכריז במסגרת שנת התקציב 2007 כהצעת מחליטים שלנו, אני אפנה מכתב לראש הממשלה שבו ייכתב ששר התמ"ת הבטיח לעשות כן ואני מקווה, שאכן נעשה את זה בזמן הקרוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לפתוח את היום החשוב הזה בדיון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שיתחיל אותו מר שמואל רוזנמן, ראש הרשות לעסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: תודה לחברת הכנסת אברהם על ניהול הישיבה וגם מזכויות העבר וההווה.
שמואל רוזנמן: אדוני היושב שראש, חבר הכנסת גדעון סער, שמי שמואל רוזנמן, יושב ראש הרשות לעסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: הנושא של העצמת נשים או מציאת או דחיפה לנושא של יזמות באוכלוסיה של הנשים צריך להיות על סדר היום הלאומי.
שמואל רוזנמן: אנחנו מכירים מספר גופים שעובדים ונראה לי, שאנחנו נמצאים הרבה מאוד ברמה של דקלרציות.
שמואל רוזנמן: אני לא ראיתי שמדינת ישראל, בתחום כל שהוא, הצליחה להוציא תכנית רב שנתית.
שמואל רוזנמן: בכל שנה מחדש מתקצבים ומנסים להגדיר את אוכלוסיות היעד.
שמואל רוזנמן: אני מדבר על 3 או 4 אוכלוסיות יעד שנכנסות תחת קורת גג אחת והיא הנושא של יזמות נשית.
שמואל רוזנמן: בתוך הפלח הגדול הזה, במגדר הגדול הזה, יש חלוקות משנה וזה נשים בפריפריה ונשים במגזר הערבי, נשים במגזר החרדי.
שמואל רוזנמן: יש המון פעילויות שצריך לעשות.
שוש שחם: ונשים במרכז הארץ.
ישראל רוזנמן: אגב, לגבי מרכז הארץ אני מסכים אתך וגם במרכז יש פריפריה שלפעמים יותר גדולה מספרית מפריפריה במקומות אחרים.
ישראל רוזנמן: אני רוצה לקחת דוגמה אחת משני כיוונים: יושבת פה איריס פלד, שהיא מנהלת מט"י בבני ברק.
ישראל רוזנמן: היה אירוע לפני 3 שבועות, יריד תעסוקה לנשים, שנשים חרדיות נכנסו לתוך מעגל העבודה, למדו, יישמו, פתחו ונשים אחרים באו לראות.
ישראל רוזנמן: היו בערב הזה בין 2000 ל-3000 שבאו לראות, ללמוד ולעשות.
ישראל רוזנמן: מבחינתי, זה היה מדהים.
ישראל רוזנמן: שני דברים קרו לנשים האלה: נפתח להן צוהר שאפשר לעשות משהו לעצמן.
ישראל רוזנמן: זה אחד הדברים המרכזיים.
ישראל רוזנמן: ראיתי באלעד קבוצה של 35 נשים שעברו קורס לצלמות וזה מדהים.
ישראל רוזנמן: יש דברים חזקים מאוד בתוך המערכת.
ישראל רוזנמן: מצד שני, אני רואה פרוייקטים שהוכיחו את עצמם בעלות תועלת שלהם, ומשום מה לא מקבלות את הדחיפה.
ישראל רוזנמן: היה פיילוט.
ישראל רוזנמן: באמצעות לשכות התעסוקה, הצלחנו להגיע לפרוייקט שבו אנחנו מזהים נשים בעלות פוטנציאל.
ישראל רוזנמן: מתוך 900 נשים, 500 נשים זוהו והופנו למט"י.
ישראל רוזנמן: חלק לא הגיע אבל מאלה שהגיעו 54% פתחו עסק.
ישראל רוזנמן: כמה עולה להקים עסק באמצעות יזמות למה שהמדינה מוציאה עבור פתרון בעיות האבטלה שלה.
ישראל רוזנמן: אז צריך להיות עיוור או טיפש בתהליכי קבלות ההחלטות כדי לא להבין את זה.
ישראל רוזנמן: אני קורא למחוקקים, לאלה שיש להם יכולת לדחוף ולהעביר את העסק הזה מרמת הדקלרציה ואת יודעת, ליווית אותנו הרבה שנים.
ישראל רוזנמן: שנת העסקים הקטנים, שנת הנשים, נשארנו רק עם השנים.
ישראל רוזנמן: חלק גדול מהדברים האלה לא קיבלנו.
גדעון סער: השנים חלפו.
גדעון סער: הלוואי והיינו נשארים עם השנים.
שמואל רוזנמן: חבר הכנסת סער, אותי לימדו דבר אחד, שיש מושג של איגום משאבים.
שמואל רוזנמן: בסעיפים השונים של הכנסת יש הרבה מאוד תקציבים להרבה מאוד תחומים.
שמואל רוזנמן: צריך לצבוע אותם, להגדיר את המטרה ולהוביל אותם ואת זה אני משאיר לכם, אני מקווה שתצליחו.
שמואל רוזנמן: תודה.
רחל איטח: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, מכובדיי, אני ממט"י אצבע הגליל.
רחל איטח: לגבי מה שקורה ברמת המקרו לגבי מה שקורה ברמה הארצית בקרב הנשים ופוטנציאל יזמות בקרב נשים וברמה של צפון הארץ, מה שקרה ביום שאחרי המלחמה.
רחל איטח: אנחנו יכולים לראות בסקר שקיימה הרשות לעסקים קטנים ובינוניים שיש לנו מיליון מאה וחמישים נשים בגיל העבודה, גיל 25-50, ואנחנו יודעים שהיום זה גם יותר קדימה, אנחנו מגיעים ל-60-65 ואף יותר כאשר 74% הן עובדות ובכלל לא משתייכות למעגלי העבודה.
רחל איטח: מתוכן 90% שכירות ורק 38% מעוניינות לשנות את העיסוקים שלהן.
רחל איטח: היום, בחתך ארצי, אנחנו רואים שמכלל המגזר העסקי רק 20% עצמאיות.
רחל איטח: יש לנו נתון מאוד מעניין, שיותר ממחצית הנשים מעוניינות להקים עסק.
רחל איטח: איך עושים את זה?
רחל איטח: על ידי הכשרות, שיתופי פעולה עם לשכות ואם זה ברמת חקיקה.
רחל איטח: אנחנו רואים שיש לנו עליה מתמדת בפניית נשים ליזמות.
רחל איטח: זה התחיל מ-31% בשנת 2002 והיום, אנחנו מגיעים כמעט ל-40%.
רחל איטח: השנה האחרונה קצת קבעה את הנתון הזה.
רחל איטח: אנחנו עומדים על 38%, שזה בערך 5000 נשים ברמה ארצית וזה לא מספיק.
רחל איטח: יותר קל להכניס בן אדם אחד למ-100 עסקים קטנים, על אחת כמה וכמה המעגל יותר קשה כאשר מדובר באישה וכשאנחנו מנסים להכניס אישה למעגל העבודה, אנחנו רואים המון חסמים מעבר לבירוקרטיה של מיסוי ואשראים, קשה מאוד לקלוט אותה בגלל בעיה מאוד מינורית, כביכול, וזה ילדים והריון והרבה חסמים אובייקטיביים עוד לפני שהגענו לחסמים של איך להיות עצמאי.
רחל איטח: השנה ראינו נתון מאוד מעניין: יש לנו נשים שהן במגזרים שעד היום לא צירפנו אותם למעגלי עבודה או הכשרנו אותם, זה היה בקרב בני מיעוטים וחרדים.
רחל איטח: הכנס שאת עשית מראה על ביקושים מאוד גבוהים וגם הפוטנציאל בקרב אמהות לילדים קטנים לפתוח עסקים מהבית.
רחל איטח: עדין, אחוז הנשים הפונה ליזמות בארץ ישראל פונה לסך כל מה שקורה במדינות מתועשות.
רחל איטח: אתם יכולים לראות שהאחוזים עדין עומדים וקיימים.
רחל איטח: כלי הסיוע של המט"ים בפריסה של 23 מט"ים בארץ זה לבצע אבחנות בין פלחי הנשים ולבנות נישות מיוחדות של הדרכה.
רחל איטח: מי שאמור לפתח מודולות זה הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.
רחל איטח: כשזה מגיע אלינו אנחנו מאוד רוצים אבל אין כסף.
שוש שחם: מתי הקימו את מט"י?
רחל איטח: המט"י שלנו הוקם בשנת 93 והאחרים הוקמו בשנות ה-90.
רחל איטח: המנדט להקים מודולות ולהביא מדיניות מצריך כספים.
רחל איטח: מט"י לא מייצר כספים אלא מגייס כספים לטובת האוכלוסייה.
רחל איטח: אנחנו מאוד שמחים על כל התכניות ועל הפרויקטים ויש לנו בעיה אקוטית איך לבצע אותם.
רחל איטח: 10 שנים שאנחנו קיימים בצפון וניסינו לבדוק מה קורה בפלחי השוק האלה ואיך לייחס נישות מסוימות ליזמות עסקית.
רחל איטח: יזמות עסקית היא לא "ראה וקדש" אלא זה משהו שמחייב וזאת בעיה חברתית.
רחל איטח: נשים זה פלח אוכלוסיה שמצריך גישה שונה.
רחל איטח: היא מתחילה בהרכבה של הדרכה שמחייבת העצמה.
רחל איטח: ההעצמה בנויה מרובד לא בטל בקורסי יזמות ולהם צריך לתת את כל הרספקט ולהתחיל לבנות אותם נכון.
רחל איטח: אם אנחנו הולכים למגזר הנשי, נראה שביום שאחרי המלחמה היתה בעיה מאוד גדולה כי הן נשארו בבית עם הילדים והיא פוטרה או שהעסק לא החזיק מעמד.
רחל איטח: היה משבר תפקודי פיננסי.
רחל איטח: היה תזרים מזומנים שלילי ובאבטלה נשים נפגעות יותר.
רחל איטח: לגבי צפון הארץ, סך כל התושבים באצבע הגליל עומד על 120 אלף.
רחל איטח: שיעורי ההישרדות של עסקים קטנים בכל הארץ עומד על 58% ואצלנו עוד פחות, על 56%.
יובל משה: זה נתון מאוד מבלבל כי בתחילת שנות ה-90 בצפון היה משבר החקלאות ואז הקימו צימרים.
רחל איטח: בדיוק נדבר על זה, על יזמות עסקית בפריפריה שלא דומה ליזמות עסקית במרכז.
רחל איטח: יזמות עסקית בפריפריה היא ריבוי עסקים קטנים שמנוהלים על ידי נשים.
רחל איטח: זה תיירות, זה עסקים מהבית וכמו שציינתי זה יכול להיות ציפורניים, שיער, איפור.
רחל איטח: בגלל המאפיינים המאוד בולטים של החשש ממה שהולך לקרות, העסקים נבנו מאוד קרוב לבית והתיירות פרחה.
רחל איטח: פעם החקלאות היתה מפרנסת וכאשר התיירות פרחה, יצא ששני בני הזוג ראו כי טוב והרחיבו את המעגל של התיירות וכל הנלווים.
רחל איטח: יש הרבה עסקים תומכי תיירות בצפון, שזה כמעט 40% מהמרכיב שלהם בהכנסה בצפון.
רחל איטח: אלא מה?
רחל איטח: אין התערבבות של האוכלוסייה וכשאישה נמצאת בניהול היא מאוד בודדה.
רחל איטח: ואז אנחנו חייבים ליצור לה מעגלים שהם מועדוני נשים או ימי עיון או הוצאתה מהבית.
רחל איטח: אחד הדברים שראינו כמודל מאוד טוב בגרמניה זה חממת עסקים.
רחל איטח: זה אומר להוציא אותן מהבית לתוך מבנה קיים אבל לתת לכל אחת להראות את עצמה ותוך כדי כך היא מפרה את העסקים האחרים והם מפרים אותה.
רחל איטח: זה מודל מאוד טוב, וכשמגיעים לידי ביצוע יש בעיות פיננסיות.
רחל איטח: אנחנו תמיד חוזרים לזה בסוף כי כנראה שככה זה מתגלגל.
רחל איטח: יש בעיה תקציבית להקים את זה בסוף.
רחל איטח: בעיה נוספת בפריפריה, אם נראה שהעיסוקים כשכירות מאופיינת בהשכלה נמוכה וברמת שכר נמוכה, מי שמכיר יש את "עוף הגליל" ו"גיבור סברינה" וכדומה.
רחל איטח: מאוד חשוב לנו שתמיד תראו מעלינו שיש לנו חממה גדולה ואבא ואמא ששומרים עלינו - הרשות לעסקים קטנים ובינוניים שכל הזמן נותנים את הדחיפה קדימה, כל הזמן נותנים מודולות חדשות לפעולה בנישות אחרות.
רחל איטח: מה הכי חשוב לנו בצפון?
רחל איטח: יש לנו מודולות שונות לפתיחה של תעסוקה.
רחל איטח: נכון להיום, אנחנו רואים את הקיבוצים שעוברים הפרטה ואנחנו הולכים לכיוונים של פעילויות עצמאיות וגם שם נורא קשה להיכנס.
רחל איטח: אלה מעין משקים סגורים שהכניסה אליהם לא קלה.
רחל איטח: גילאים ממוצעים של פתיחות עסקים היום זה גיל 45, בפריפריה בעיקר, כי זו קריירה שניה.
רחל איטח: נתון מאוד מעניין שראינו הוא שאיפה שיש כסף, נכנסו אליו בעלות ההשכלה הגבוהה.
רחל איטח: נתון מאוד חשוב הוא שהנשים רוצות לרכוש ידע והשכלה ובבנקים לא לוקחים סיכונים מיותרים.
רחל איטח: הם מאוד שקולים והרעיון של קרן שתיתן להם מבורכת גם על ידינו.
רחל איטח: לגבי שירות התעסוקה שהוא גורם דומיננטי וחשוב, אנחנו עושים אתו כמה פיילוטים.
רחל איטח: הפיילוט האחרון היה אקדמאים.
רחל איטח: אקדמאים שנשלחו משירות התעסוקה, 80% חזרו למעגלי העבודה.
רחל איטח: אלה אקדמאים שלא הצליחו במה שהם למדו.
רחל איטח: עשינו להם שינוי פאזה, גם חשיבתי.
רחל איטח: חשוב לחבר את החברתי לתעסוקתי.
רחל איטח: בכלל, אומרים שהיום עברנו מה-IQ ל-EQ ל-SQ, שהיום זה "ספיריטואל אינטיליג'נט", שזה משהו חדש לחלוטין שחייב לחבר את הרגש עם הרציונאל.