GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל איטח: נורא חשוב לנו שיתוף פעולה של כל הגורמים כמו ארגונים של המרכז הערבי יהודי, העמותה להעצמה כלכלית של "עסק משלך", שיוצרים קרנות קטנות שבאות לידי ביטוי, כי הייתי בוועדת הכספים קודם וזה לא סוד שהבנקים נמנעים לקחת סיכונים מיותרים.
רחל איטח: איך הוא אמר?
רחל איטח: הוא רוצה שהשקל הראשון שייפול יהיה של המדינה ואחרי זה של הבנקים.
רחל איטח: זו בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא: תחשבי שאת התירוצים הללו שמעתי גם בכנסת הקודמת.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אם אנחנו נבנה מודל כפי שעשיתי ב"קרן תבור", יצרתי קריטריונים שלא המדינה ולא הבנק מפסידים.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, נשים שיש להן את כל היכולות, גם לעמוד מבחינה פיננסית התחלתית, זאת אומרת שבונים להם תכנית עסקית ולא סתם באה אישה והיא מקבלת הלוואה אלא לאחר שהמט"ים מלווים אותה בתכנית עסקית ובונים לה את כל התהליך האסטרטגי, תאמיני לי שאותם אנשים שיושבים ב"קרן תבור", שהם מומחים לכל דבר ועניין, כאשר הם רואים שאין בהשקעה הזאת מבחינת המדינה סיכון מיוחד, הם מקצים את הכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: את אותו מודל צריך להעתיק.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאמינה בהצלחות קטנות רבות שביחד יוצרות הצלחה אחת גדולה.
רחל איטח: זאת לא תורה מסיני ואנחנו עושים את זה בשטח.
רחל איטח: אנחנו עושים המון הכשרות ומלווים ולפעמים זה עם יועצים עסקיים ועם תכניות כלכליות.
רחל איטח: יש עדין משהו בבירוקרטיה שלא הצלחנו לפצח.
רחל איטח: בכל מקרה, אנחנו מאמינים בקרן הזאת, שנותנת הלוואות קטנות לפתיחת עסקים קטנים, אם זה מהבית ואם זה בחוץ.
רחל איטח: אנחנו מאוד רוצים את ההפניה של החונכות ושל התמ"ת, שתעזור בשלב היזמי.
רחל איטח: נכון להיום זה רק בשלב של בעל או בעלת עסק.
רחל איטח: חסר לנו היום הכוח המפעיל בשלב של החניכה העסקית.
רחל איטח: אחרי המלחמה רצינו לעשות חממה עסקית לנשים.
רחל איטח: דיברנו על הקרן מימון ובניית תכנית שיווק וניהול לנשים.
רחל איטח: הן די חוששות ומגיעות לשלב ההקמה ותופסות "רגלים קרות" והן נופלות ראשונות וחבל לנו.
רחל איטח: בדרך כלל, תמיכה חברתית זה גם מהבית.
רחל איטח: אנחנו צריכים גם את התמיכה של המדינה והממשלה ושל מט"י וגופים תומכים שכאלה יחד עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.
רחל איטח: בניית רשת תמיכה - כבר ארגנו באחד הפרויקטים שיהיה להם ליווי.
רחל איטח: ליווי פרטני לבניית אתר אינטרנט.
רחל איטח: התחלנו את זה היום במרכז הערבי-יהודי וחונכות משולבת מהתחלה עם תכנית עסקית ושיבוא שלום עלינו.
רחל איטח: הלוואי ונצליח להקים את כל מה שאנחנו רוצים.
אורלי לוטן: אני מהמרכז למחקר בכנסת.
אורלי לוטן: שתי שאלות ככליות למט"י או לרשות: כל הזמן מדברים על קידום נשים ועל יזמות בכלל, על דחיפה של היזמים עצמם.
אורלי לוטן: השאלה שלי היא האם מט"י במקום מסוים עושה איזה שהוא סקר כללי במקום כדי להתאים את העסק לביקוש במקום?
אורלי לוטן: אנחנו מדברים על שיעורי הישרדות מאוד נמוכים, שברור שחלק גדול מהם נובע מזה שיש קשיים בירוקרטים וקשיים אובייקטיבים אחרים.
אורלי לוטן: השאלה אם נעשית מספיק התאמה בשטח לראות שיש ביקוש לכל אותן נשים ולהתאים את סוג העסקים.
אורלי לוטן: שאלה שניה: אמרת שמט"י לא מגייס כספים אלא משקיע.
אורלי לוטן: במודל של החממות הטכנולוגיות, אם הבנתי נכון, זה יחסית מצליח כי רואים שההון שמשקיעים חוזר.
אורלי לוטן: השאלה אם אין רעיון לבנות משהו דומה למרות שזה היקפים הרבה יותר קטנים של הון?
אורלי לוטן: תודה.
אורי שרפ: אני רוצה להשיב: יש שתי תשובות לשאלה הראשונה: עשו ניסיונות האם ניתן ליצור מודל שבו אם אדם אומר שהוא רוצה לפתוח מספרה ברחובות, האם צריכים היום מספרה או לא.
אורי שרפ: המודל הזה נכשל כי כל מידע שישנו כבר לא נכון לחודש האחרון.
אורי שרפ: היה בירושלים מקרה שאישה פתחה חנות למידות גדולות כי היא מוכשרת מאוד והיא אמרה: ראיתי שאין בירושלים חנות למידות גדולות ובאותו חודש שהיא פתחה נפתחו עוד חנויות והיא עשתה את הכל נכון והיא נכשלה.
אורי שרפ: אנחנו מסוגלים להסיר מכשול בפני עיוור אם אנחנו רואים שהוא הולך להתאבד.
אורי שרפ: אבל הרבה פעמים אנחנו לא יודעים את זה וכמובן, שאף פעם לא נגיד לפונה אלינו מה אנחנו מציעים לו לעשות.
אורי שרפ: אנחנו רוצים שהוא יבוא אלינו עם הצעות ונגיד לו, מבין הרעיונות שלו, מה מתאים לו.
אורי שרפ: לגבי השאלה השניה, תיקון קל.
אורי שרפ: מט"י עוזר לאנשים בגיוס כסף, הוא לא מגייס בעצמו.
אורי שרפ: הוא מביא את אותם אנשים לשוקת, למקום המתאים ליזם או לזימת.
אורי שרפ: לדוגמה: יש לך ערבויות, יש לך ביטחונות, נביא אותך לכאן.
אורי שרפ: את צריכה סכום גדול או קטן, יש הון עצמי או לא וכולי.
איריס פלד: כבוד יושבת ראש הוועדה הנוכחית, עמיתים ומשתתפים יקרים, אני מנהלת את מט"י בני-ברק ורמת-גן מזה 10 שנים ויותר, כך שיש לי דוגמאות וניסיון בשתי אוכלוסיות עיקריות.
איריס פלד: האוכלוסייה האחת היא החרדית, ואנחנו נחשבים כמט"י מתמחה באוכלוסייה החרדית ומתוקף זה, אנחנו אחראים על אוכלוסייה חרדית לא מעטה במרכז הארץ במקביל למט"י ירושלים.
איריס פלד: בצד השני יש את כל האוכלוסייה של רמת-גן והסביבה, שזו אוכלוסייה כללית, שיש לה את המאפיינים והצרכים שלה וכל מה שקשור לזה.
איריס פלד: אתחיל בהסתכלות על האוכלוסייה החרדית, בהמשך לדברים שאמר קודם דוקטור רוזנמן.
איריס פלד: לא המצאנו את הנושא של העסקים הקטנים עבור האוכלוסייה החרדית.
איריס פלד: מאז ומעולם העסקים הקטנים ועסקים בכלל שימשו את העולם היהודי כדרך לפרנסה, עוד בגולה והם ממשיכים לעשות את זה כאן.
איריס פלד: בארץ, הנשים הן המפרנסות של הקהל החרדי בגלל שהגברים לומדים ולכן, התרומה שלנו היא לניהול עסקים בצורה הרבה יותר נכונה והרבה יותר יעילה.
איריס פלד: יש עסקים רבים שנפתחים בבתים בגלל המאפיינים של האוכלוסייה החרדית, שמדובר על משפחות ברוכות ילדים, מדובר על שעות עבודה יותר בעייתיות כתוצאה מכך ולכן, העסק בבית משמש עבור הנשים פתרון מאוד נוח לפרנסה.
איריס פלד: יש דוגמאות לעסקים מאוד יפים שנפתחים בבתים והנשים מתפרנסות ומפרנסות משפחות שלמות בעלות מספר ילדים מאוד גדול.
איריס פלד: אתן כמה דוגמאות: אישה שיש לה 11 ילדים פתחה עסק מהבית בתחום המחשוב.
איריס פלד: פתחה תכנה והיא משווקת אותה מהבית ומנהלת את הבית עם 11 ילדים, והכל מתנהל כמו שצריך והיא מצליחה להרוויח כסף ולפרנס את המשפחה.
איריס פלד: לא אגיד שהכסף שורה שם בצורה רחבה אבל היא בהחלט מפרנסת יפה.
איריס פלד: יש נשים שעשו קורסים להכשרה מקצועית אצלנו.
איריס פלד: אנחנו עובדים בשני מישורים: כיון אחד זה הכשרה מקצועית.
איריס פלד: נותנים להם הכשרה של מקצוע כגון צילום, איפור, פאנות, כל מה שקשור בנושא הפאות, כל מה שקשור בנושא של רפואה אלטרנטיבית, מסאז', פרחי בך.
איריס פלד: גם עם זה הן יכולות לעבוד בבית.
איריס פלד: ההסתכלות שלנו היא למצוא מקצוע שאפשר לעסוק בו מהבית ואחר כך כעצמאים ואז לתת גם קורס ביזמות עסקית.
איריס פלד: זאת אומרת, אחרי שהאישה למדה מקצוע, מה אני עושה מחר בבוקר ואיך אני פותחת עסק.
איריס פלד: אז יש את כל הליווי שאנחנו עושים מסביב.
איריס פלד: איפה הבעיות שלנו, ואני נוגעת בקהל החרדי?
איריס פלד: דווקא בהיבט של הקהל החרדי יש יותר גופים שמסייעים מבחינה תקציבית.
איריס פלד: "טבת" מסייע לנו.
איריס פלד: יש תקציב שקיבלנו למגזר החרדי אבל כל נושא החונכות שאין לנו כרגע, כל התקציב של "טבת" שמדבר על 12.5% סבסוד נוסף לא בא לידי ביטוי כי ה-75% לא קיימים ולכן, יש לנו אפשרות להשתמש בכלי מצד אחד ומצד שני, אין אפשרות להשתמש בו.
איריס פלד: זה פרדוקס כי כמו שהזכירו קודם, הנשים צריכות תמיכה יותר מגברים.
איריס פלד: אם זה בנושא העצמה והקטע ההתחלתי, אם זה במשך ליווי העסק.
איריס פלד: נשים עושות דברים בצורה הרבה יותר יסודית ונכונה.
איריס פלד: הן שורדות הרבה יותר אבל הן צריכות יותר תמיכה ולכך צריך תקציב.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לכם נתונים כמה עסקים נשים פתחו בשנים האחרונות?
איריס פלד: מאות.
איריס פלד: אני נוטה להגיד אלפים אבל מאות נפתחו בוודאות מוחלטת.
רוחמה אברהם-בלילא: תוך ליווי צמוד שלכם?
איריס פלד: כן.
איריס פלד: הנשים שורדות באחוזים מאוד יפים.
איריס פלד: אני מניחה שבסביבות 50% לפחות.
איריס פלד: אבל החוכמה היא שהנשים האלה פותחות ונתקעות עם העניין.
איריס פלד: בגלל חוסר תקציב צריך לעזור להן הלאה ובגלל חוסר תקציב ללוות אותן בהמשך זאת הבעיה היותר גדולה.
איריס פלד: יש לנו אפשרות לעזור בהתחלה ובהמשך, אנחנו תקועים ושם הבעיה.
איריס פלד: יש גופים כמו העמותה להעצמה כלכלית לנשים, שאנחנו עושות איתם שיתופי פעולה מאוד יפים ואז אנחנו מצליחות לעשות קורסים יותר רחבים עם העצמה וכולי.
איריס פלד: יש בעיה של המדינה, שלא מספיק משקיעה בהיבט הזה.
איריס פלד: זה פן של כל הצד החרדי.
איריס פלד: הצד השני זה המגזר הכללי, שזו אוכלוסייה של מרכז הארץ ששמים דגשים על הפריפריות וזה מאוד חשוב, אבל גם למרכז הארץ יש חשיבות וגם נשים במרכז הארץ זקוקות לסיוע ולכך אין תקציב בכלל.
איריס פלד: אם אני רוצה לעשות קורס לנשים במרכז הארץ, אין לי אפשרות לסבסד אותו משום גוף ואנחנו זקוקים לסיוע.
איריס פלד: אם יש נשים חד הוריות, מובטלות מסיבה זו או אחרת, יש בעיה לסייע להן.
איריס פלד: הן צריכות לשלם סכומים יחסית יותר גבוהים והייתי מצפה לסיוע.
איריס פלד: אם זה בהיבט ההתחלתי של ליווי בהתחלה ואם זה בהיבט של אחרי, מה עושים הלאה, החונכות הרבה פעמים לא פועלת בקטע של ישיבות תקציב וגם על איזו שהיא תוספת תקציב.
איריס פלד: תודה.
יובל משה: יש נושא שאני רוצה לחדד: למט"ים יש 70% מהתהליך והוא יודע לטפל בו.
יובל משה: יש את ה-15 התחתונים שזה המצוקות גם בקרב הנשים ויש את ה-15 העליונים, שזה המצוינות.
יובל משה: לגבי צפון הארץ ודרום הארץ, יש בעיה קשה בעקבות המצב הביטחוני, אף אחד לא מתייחס לקטע הנפשי או לחרדות שנשים נמצאות בהן.
יובל משה: במט"י אצלנו אנחנו רואים את זה מאוד חזק, שבעקבות המלחמה וגם אחרי המלחמה, הן חיות את זה עשרות שנים.
יובל משה: כשאישה הולכת לעסק כשקורה משהו קטן, ישר הן מודאגות איפה הילדים, מה הם עושים והבעל ממשיך לעבוד, הוא ממשיך בעסק.
יובל משה: האישה מאבדת ברגע מסוים - -
איריס פלד: ברוב המקרים זה ככה.
יובל משה: אנחנו עושים עבודה עם פרופסור מולי להט באזור שלנו על התהליך הזה, אבל זה תהליך שצריך לקחת אותו בחשבון בהרבה מקומות כי היום, לצערי, הגבולות התרחבו.
יובל משה: הפעם זה הגיע עד חדרה וזה יכול להגיע גם עד תל אביב.
רוחמה אברהם-בלילא: אף אחד לא מפחית מהערך של נשים כאשר הן רוצות לפתוח עסקים.
רוחמה אברהם-בלילא: לעניות דעתי, הראיה של הממשלה בהקצאת תקציבים ובכושר היכולת שלנו לעודד את אותן נשים כאשר ממילא אחוזי האבטלה בפריפריה הרבה יותר מאשר במרכז, צריך לראות את הדברים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה כמו כשאת מנהלת בית, משפחה, יש לך הקצאה שהיא מוגבלת ואת אומרת שאת רוצה להפנות החודש משאב כי זה בסדר עדיפות עליונה.
איריס פלד: את מדברת על "החודש הזה" ואין "החודש הזה".
איריס פלד: באופן קבוע אין הקצאה לאזור המרכז.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לוקחת את החצי כוס המלאה ואמרת שאת מצליחה לפתוח או עזרת למאות נשים לפתוח עסקים וזה מה שחשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: עם כל הקושי התקציבי שאת נתונה בו, ואני לא מטילה בו שום ספק, יש הצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא אומרת שכל מי שמצליח צריך להטיל עליו עונש אבל אני מאחלת לך שתצליחי כי זה מאוד חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אשתדל לעזור במה שאוכל.
שוש שחם: שלום לכבוד יושב הראש ולחברת הכנסת אברהם ולכל הנוכחים והנוכחות.
שוש שחם: אני עורכת דין בתחום המסים, אני סגנית יושבת ראש ועדת המסים של לשכת עורכי הדין ואני מכירה את חברת הכנסת אברהם מהפעילות המהממת שלה בוועדת הכספים, בכל הנושא של מפעל ההזנה והפיילוט של מעונות ילדים.
שוש שחם: אני מברכת אותך ומחזקת את ידיך שתמשיכי כך.
שוש שחם: אני מברכת את יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת סער, על הישיבה של היום.
שוש שחם: אנחנו הזמנו את חבר הכנסת סער ל"להב" והוא לקח על עצמו לקדם את הנושא של טיפול בילדים, שזה יהפוך להוצאה מוכרת או קבלת זיכוי או קצבה באמצעות הביטוח הלאומי.
שוש שחם: האמת, שזה אחד הנושאים החשובים ביותר לאישה.
שוש שחם: היא יכולה לצאת לעבודה כשהילדים מסודרים וזה ככה, בניגוד לכל התיאוריות האחרות ואנחנו במצב הזה.
שוש שחם: לכן, הצעת החוק הזאת המשותפת שלכם, אולי הגיע הזמן שתעבור ולא שבכל פעם יניחו אותה בצד ויגידו שזה לא חשוב כי יש דברים יותר חשובים.
שוש שחם: זה חשוב.
גדעון סער: כרגע היא לא בצד.
גדעון סער: היא עברה בקריאה טרומית והיא בדיון בהכנה לקריאה ראשונה בוועדה הזאת כאשר יש אופציות: האחת, שאגיע להבנה עם האוצר ואז היא תובא להצבעה עוד במושב הזה שמסתיים בסוף מרץ ואם לא, היא תובא להצבעה בכנס הקיץ, בין אפריל ליולי.
גדעון סער: ההכרעה תהיה ב-2007 בכל מקרה.
שוש שחם: לפני פגרת הקיץ של הכנסת?
רוחמה אברהם-בלילא: בואי לא נלחיץ את כל המערכת.
גדעון סער: תאמיני לי שאם יש מישהו שיודע לקדם את זה יותר טוב ממני ולשקול את זה יותר טוב ממני, אתן לו לעשות את זה.
שוש שחם: אני לא חושבת שיש...
גדעון סער: הגענו להבנה מסוימת ובזכות זה העברנו את זה בקריאה טרומית.
גדעון סער: אנחנו מקיימים סדרה של דיונים בוועדה כי הנושא כבד ויש הרבה שאלות שצריך לפתור.
גדעון סער: אם נגיע למצב שבו נעביר את זה בקריאה ראשונה בטווח של חצי שנה מהיום מקסימום, זה יהיה הישג בלתי רגיל כי המרחק מטרומית לראשונה הוא הרבה יותר גדול מקריאה שניה ושלישית.
גדעון סער: אם נעבור את הקריאה הראשונה – יהיה חוק ואי אפשר יהיה אפשר לעצור את זה.
שוש שחם: צריך לברך אותך על כך שזה עבר את ועדת השרים לענייני חקיקה כי זה לא פשוט.
שוש שחם: זה תחום המומחיות שלי ואני מוכנה לחזק אתכם בנקודה הזאת בכל הצדדים וכל הכיוונים כי האוצר בא עם הבומבסטיות שלו ולפעמים זה כל כך הרבה קשקושים שכשמישהו מבין עניין, הוא פשוט יודע להוציא את הרוח מהמפרשים.
שוש שחם: עזרתי מאוד בעניין של חישוב נפרד לבעל ולאישה כי עמדתי מאחורי הצעת החוק של פורז וכשבאנו לישיבות, הוא לקח את זה אליו, לועדת הכלכלה, ופשוט פוצצנו את הבלון הזה וזה עבר.
שוש שחם: אני מחזקת את ידיכם.
שוש שחם: יש לי עוד כמה נשים שמומחיות במסים כי לגברים עד היום זה לא היה אכפת ואולי גם הלאה זה לא אכפת, כי יש להם דברים יותר חשובים.
שוש שחם: לנו זה אכפת.
שוש שחם: בקשר לכל מה ששמעתי היום, הופתעתי לשמוע על מט"י ואני נוראה מצטערת.
שוש שחם: אני כל כך שקועה בעולם המיסוי והכלכלה שלא ידעתי כמה המפעל הזה מצליח וכל כך יפה.
שוש שחם: כל הכבוד לכם.
שוש שחם: תודה רבה על הישיבה שזה נחשף.
שוש שחם: ההצעה שלך לקרוא לשנה הזאת "שנת נשות העסקים 2007" היא מעולה ואני מברכת אותך.
שוש שחם: זאת חשיבה יצירתית שיכולה לדחוף דברים והייתי מצטרפת למה שאמרה איריס, שצריך מימון.
שוש שחם: הכל עניין של כסף והייתי מציעה שיהיו השתלמויות לנשים.
שוש שחם: ההשתלמויות לנשים זה משהו ספציפי, זה לתת ביטחון עצמי.
שוש שחם: ההשתלמויות לא צריכות להיות יקרות וצריך שיהיה יום עיון אחרי הצהריים למשל, שתהיה בו הרצאה לגבי היבטים של תכנון כלכלי.
שוש שחם: אני מוכנה להרצות לגבי מיסוי.
שוש שחם: כשאישה פותחת עסק, שתדע מה החובות שלה למס הכנסה ולמע"מ, שלא תיתקל בבעיה ושלא יצטבר לה חוב למע"מ או למס הכנסה.
שוש שחם: אני מוכנה לעשות את זה בהתנדבות ואני חושבת שאפשר למצוא עוד נשים שיכולות לתרום מהידע שלהן.
שוש שחם: שיהיה בהצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: הדוברת הבאה היא חגית רובינשטיין.
חגית רובינשטיין: שלום רב לכולם.
חגית רובינשטיין: אני חושבת שאני מכירה את רוב המשתתפים ונחמד להיפגש.
חגית רובינשטיין: קרנות "קורת" ישראל קיימות יותר מ-15 שנה בארץ ואנחנו מתמחים במתן אשראי לעסקים קטנים, בינוניים וזעירים, כאשר היום אפשר לומר שאנחנו הגוף הפרטי המוביל בונשא של אשראי לעסקים בקטנים בישראל.
חגית רובינשטיין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגופים שנמצאים פה היום ועם אחרים.
חגית רובינשטיין: אני רוצה להתמקד בשתי קרנות שאנחנו מפעילים שמיועדות לנשים.
חגית רובינשטיין: האחת, מופעלת בשיתוף בנק הפועלים על ידי 3 מרכזים, האחד בצפון, שמופעל על ידי העמותה להצהרה כלכלית לנשים, השני במרכז שמופעל על ידי "סביבה תומכת", שגם הם יושבים פה ויש עוד גוף בדרום שמפעיל את הקרן הזאת.
חגית רובינשטיין: השנה נתנו 273 הלוואות בהיקף של 5.5 מיליון שקל לנשים ובסך הכל, מתחילת הפעילות, מעל 600 הלוואות בקרוב ל-10 מליון שקל.
חגית רובינשטיין: אנחנו רואים השנה שהדרישה עצומה.
חגית רובינשטיין: ברגע שהצבנו בדרום גוף שהגיע לאופקים, לירוחם, לערד ונתן את השירות במקום, הביקוש קפץ מ-1 ל-150 אגרות בשנה.
חגית רובינשטיין: לכן, המטרה שלנו להגדיל את הנגישות של הקרן בכל הארץ.
חגית רובינשטיין: יש קרן שניה שהתחלנו להפעיל לפני חצי שנה אצל נשים בדואיות בנגב.
חגית רובינשטיין: קוראים לזה "סאווה" – בערבית זה "יחד.
חגית רובינשטיין: הקרן מופעלת לפי המודל של בנגלה-דש.
חגית רובינשטיין: עד היום נתנו 54 הלוואות, המקסימום להלוואה זה 1000 דולר לאישה כאשר מה שמאפיין את הקרן הזאת הוא שהיא קרן חוץ בנקאית.
חגית רובינשטיין: זאת אומרת, היא לא פועלת בצורה של ערבות מול בנק והבנק נותן הלוואה אלא אנחנו נותנים ישירות.
חגית רובינשטיין: אנחנו אלה שגובים את הכסף, אנחנו בשטח.
חגית רובינשטיין: כמובן שכל העובדות בדואיות.
חגית רובינשטיין: תודה לעמירה שחיברה אותי עם מי שהיום מנהלת את התכנית הזאת, נוזהה.
חגית רובינשטיין: פתחנו משרד ברהט לפני חודש, ואני יכולה להגיד שהנושא של אשראי חוץ בנקאי לאוכלוסיות שלא יכולות לקבל, זה נכון לא רק בנגב.
חגית רובינשטיין: יש לזה פוטנציאל עצום בכל הארץ ונשמח אם עוד גופים יעשו את זה ולא רק "קורת".
חגית רובינשטיין: אלה שתי הקרנות המשמעותיות שאנחנו פועלים בהן.
חגית רובינשטיין: לגבי הנושא של מה אני חושבת שהממשלה והכנסת צריכים לעשות בנושא של יזמות נשים.
חגית רובינשטיין: כשאנחנו מדברים על יזמות נשים חשוב להתייחס לזה שרוב היזמות של הנשים לא רשומה בשום מקום.
חגית רובינשטיין: חשוב לתת לזה תשומת לב.
חגית רובינשטיין: אותן נשים שפונות למט"י, ונהדר לראות שיש גידול בזה, הן עדין מעט מאוד מהנשים שיש להן פעילות עסקית ברחבי מדינת ישראל אלא שהן לא רשמו את העסק שלהן בשום מקום.
חגית רובינשטיין: היה לי דיון עם מנכ"ל התמ"ת לא מזמן שאמר שאם האישה לא רשמה את העסק שלה, מבחינת הממשלה היא לא קיימת.
חגית רובינשטיין: לא ניתן לה שירותים ולא כלום.
חגית רובינשטיין: במדינות מתוקנות, ויש הטוענים שגם ישראל כזאת, מפתחים שיטות מיוחדות לעזור לנשים שעובדות בכלכלה האפורה, לצאת משם לכלכלה הרשמית.
חגית רובינשטיין: אם לא יעזרו להן, הן אף פעם לא יעשו את זה.
חגית רובינשטיין: תפקיד הממשלה למגוון המשרדים זה לעזור לנשים לעבור למצב שהן לא צריכות את התמיכה של המדינה ולהוציא את העסקים האלה מהגוון האפור לגוון הרשמי.
חגית רובינשטיין: צריך לעשות פה מדיניות לא של מקלות אלא של גזרים ולשלב את זה.
חגית רובינשטיין: יש הרבה דוגמאות ובזמנו הצגתי בכל מיני גופים איך אפשר לעשות את זה בעולם הרחב.
חגית רובינשטיין: לא צריך להמציא הכל מהתחלה.
רוחמה אברהם-בלילא: זה כלי נהדר הקרן הזאת והרצון לעזור לצמצום כל הפערים.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל מה התכנית שלכם להביא את זה לתודעה.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי לא כל הנשים יכולות או מסוגלות להבין שיש כלי כזה נהדר.
רוחמה אברהם-בלילא: האם אתם נעזרים ברשויות המקומיות, אתם מפרסמים בבנקים מסוימים?
רוחמה אברהם-בלילא: חשוב להוציא את הכלי הזה מן הכוח אל הפועל.
עמירה דותן: אם יורשה לי, אני רוצה לצרף את ברכתי לדיון.
עמירה דותן: אני חושבת שהנושא נדון להיות שטחי כי הוא ראשון.
עמירה דותן: אם תהיה ועדה בראשותך ובראשות גדעון בנושא הזה, אני חושבת שאלמנטים כמו חגית צריכים להילמד ולהתפתח כי אין שום ספק ששתי הלקונות זה כסף וידע.
עמירה דותן: אם נתגבר על כך באמצעים כאלה ואחרים, נהיה במצב הרבה יותר טוב.
עמירה דותן: יש בחדר הזה המון ידע, המון ניסיון אלא שאת זה צריכים לתעל ליכולות שלנו, כפרלמנטרים, למנף את זה בחוקים או בפיקוח על הממשלה ואם יש מודלים עולמיים בנושא הזה, פשוט להכניס - -
חגית רובינשטיין: אחד הדברים שאנחנו מאמינים בהם הוא שאנחנו לא רוצים לפרסם מוצר ואחר כך לא למצוא אותו על המדף.
חגית רובינשטיין: אנחנו יוצרים את המערכת של התשתית כדי שאחרי זה נוכל לתת את השירות וזה בדיוק מה שעשינו בדרום.
חגית רובינשטיין: עד השנה הזאת הפעלנו את הקרן בעזרת העמותה להעצמה כלכלית שיושבת בחיפה.
חגית רובינשטיין: לכן, האפשרות לתת אשראי בדרום היה קרוב ל-0.
חגית רובינשטיין: לפני שהפצנו את זה בדרום בנינו מערך ועשינו הכשרה ליועצות וכולי, כי אם יש אישה בדואית שצריכה ייעוץ עסקי, היא תקבל את זה מאישה בדואית והאתיופית תקבל מאתיופית.
חגית רובינשטיין: עשינו תהליך שלקח לנו כמה חודשים.
חגית רובינשטיין: בשנה שעברה, שזו שנה ראשונה לפעילות בדרום נתנו 150 הלוואות להרבה נשים, עולות מחבר העמים.
חגית רובינשטיין: התכנון שלנו הוא לקחת עוד אזור שלא מצליחים להגיע אליו ולעשות את אותו דבר.
חגית רובינשטיין: השלב הבא הוא באצבע הגליל, אנחנו הולכים לפתח באופן משמעותי את הפעילות שם.
חגית רובינשטיין: אנחנו לא בעד פרסום ברדיו ובטלוויזיה כי אנחנו מאמינים שהארגונים שיושבים פה ואחרים, שמתעסקים עם האוכלוסיות האלה, הם השגרירים הנכונים כי הנקודה היא שלא סתם תמסר הודעה ואולי אני אשיג פה איזה אשראי זול אלא מישהי שעשתה תהליך שמישהו מלווה אותה ולא רק לקחה הלוואה ונכנסה לחובות.
חגית רובינשטיין: אנחנו רוצים לוודא שיש תהליך כולל ואנחנו צריכים את השותפים פה.
חגית רובינשטיין: אנחנו לא עושים לבד אלא ביחד, דרך הגופים.
חגית רובינשטיין: מט"י ואחרים.
חגית רובינשטיין: עוד 2 הצעות, מה הכנסת והממשלה יכולות לעשות: דיברתי על הכלכלה האפורה והמעבר.
חגית רובינשטיין: אנחנו הארגון הראשון שבונה תכנית "מקרו פייננס" או אשראי זעיר כמו בבנגלה-דש.
חגית רובינשטיין: למה קשה לעשות את זה בארץ?
חגית רובינשטיין: כי יש נהלים שקשורים לבנק ישראל ולאוצר, שמקשים מאוד על גופים כמונו להתנהל בצורה שלא מבוססת על תרומות.
חגית רובינשטיין: ברגע שזה מבוסס על תרומות זה חייב להיות מצב שאנחנו מסוגלים לכלכל אותנו מכל מיני הכנסות פנימיות ולא אכנס להרצאה על זה.
חגית רובינשטיין: וזה כאן זה דורש שינוי בחקיקה ואנחנו מאוד צריכים עזרה בדבר הזה.
חגית רובינשטיין: דבר אחרון, אם יש הרבה גופים שפועלים בשטח, הממשלה והגופים השונים צריכים לאתר את הגופים שפועלים כמו שהממשלה חושבת ולתת להם מימון לפעילות.
חגית רובינשטיין: הממשלה לא צריכה להקים קרן או צריכה לעשות קורסים או חונכות עסקית.
חגית רובינשטיין: היא צריכה לעבוד עם הארגונים בשטח, שמחוברים כדי שהאתיופית שרוצה לפתח עסק, ארגון אתיופי ייתן לה את הליווי הזה והן הלאה.
חגית רובינשטיין: אם נגיע לזה, לחיבור בין הממשלה, הגופים בשטח והאוכלוסייה - נצליח.
שוש שחם: היום אני פה בכובע של "להב".
שוש שחם: נדבו אותי והסכמתי להיות יושבת ראש הוועדה לקידום האישה העצמאית בלשכת העצמאים בישראל.
שוש שחם: זה גוף שכל מי שצריך עזרה שיתקשר ל"להב" והוועדה לקידום מעמד האישה שאני עומדת בראשותה, יש לי מומחיות שאספתי מכל השטחים ונשים יכולות להצטרף ואקבל ברצון כל אישה וכן, אפשר להתקשר ל"להב" ולהיעזר בנו.
רוחמה אברהם-בלילא: שלומית ערגון- קרלין, בבקשה.
שלומית ערגון-קרלין: חגית נתנה את הפתיחה הראשונית ואני אמשיך מהנקודה שלה.
שלומית ערגון-קרלין: העמותה שלנו פועלת 6,7 שנים ואנחנו כוללים עסקים קטנים ובינוניים וההבדלים מאוד משמעותיים.
שלומית ערגון-קרלין: אני מייצגת את העסקים הזעירים וזה נשים שעובדות מהבית והיום אנחנו מתחילות לגלות פוטנציאל של נשים שמעסיקות את עצמן ונפתחות בינינו אופציות להעסיק נשים נוספות ואתן לכם דוגמה מאוד מוצלחת של אישה שסיימה בכרמיאל לפני כשנה וחצי את הקורס.
שלומית ערגון-קרלין: היא גרושה עם 3 בנים, עם גירושים מאוד קשים ומקבלת אבטחת הכנסה מביטוח לאומי.
שלומית ערגון-קרלין: היא עבדה באופן לא רשמי בניקיון והיום יש לה חברה לניקיון.
שלומית ערגון-קרלין: היא מעסיקה 9 נשים נוספות בחברה.
שלומית ערגון-קרלין: זה הגידול הכי גדול שיש לנו מבחינת אישה שמעסיקה עוד נשים.
שלומית ערגון-קרלין: היא מעסיקה אותם במצפים מסביב.
שלומית ערגון-קרלין: היא מצאה נישות מתאימות והיא מחויבת לתת את כל התנאים הסוציאליים, את הנסיעות ולכן, היא עובדת בסקטור הפרטי שיש אפשרות של רווח וזה לא קבלני ניקיון כמו שאנחנו מוצאים במכרזים.
שלומית ערגון-קרלין: היא עובדת וההעדפה שלה היא לנשים חד הוריות.
שלומית ערגון-קרלין: המלחמה תפסה את הקבוצה בכרמיאל כשעמדה להקים קייטנה קטנה כד שהאימהות יוכלו להמשיך לעבוד ואז פרצה המלחמה.
שלומית ערגון-קרלין: היתה לה נסיגה גדולה בזמן המלחמה ואחרי המלחמה היה לה מאוד קשה לאסוף את עצמה אבל היא חזרה לפעילות והיא הולכת קדימה.
שלומית ערגון-קרלין: זו דוגמה לעסק זעיר של אישה שנכנסה לעסק מתוך הכרח.
שלומית ערגון-קרלין: אנחנו לא מדברים פה רק על בחירה והגשמה עצמית וקריירה שניה ואפשרויות נוספות אלא נשים שמתוך הכרח, כדי לפרנס את עצמן, נשים שחיות מקצבאות ואין להן סיכויים בשוק העובדה.
שלומית ערגון-קרלין: רוב האוכלוסייה שלנו היא בגילאי 45 ומעלה כש-50% הן נשים חד הוריות.
שלומית ערגון-קרלין: אני מזכירה את הנתונים האלה כי הגענו למסקנה והעמותה קמה כדי לסייע לנשים שלא יכולות למנף את הפוטנציאל שלהן בשירותים הקיימים.
שלומית ערגון-קרלין: אני מציגה פה ארגונים חברתיים, שפועלים מתוך מחויבות חברתית לא מתוך זה שהם מקבלים כספים מהמדינה, ואף אחד מאתנו לא מקבל אגורה מהמדינה, למעט הקרן למפעלים מיוחדים של ביטוח לאומי, שפתחה אתנו כמה פיילוטים בנושא.
שלומית ערגון-קרלין: התכניות הן ספציפיות וזו אוכלוסיה חרדית וערבית.
שלומית ערגון-קרלין: אנחנו מדברות על 1400 נשים שעברו ברחבי הארץ 61 קורסים.
שלומית ערגון-קרלין: אנחנו מדברות על 700 נשים עם עסקים ו-420 נשים בוגרות העמותה עם עסקים.
רוחמה אברהם-בלילא: מתי נכנסת לפעילות?
שלומית ערגון-קרלין: ב-5,6 השנים האחרונות.
שלומית ערגון-קרלין: ועוד מעל 400 נשים שלקחו הלוואות בשימוש של קרן "קורת" ובנק הפועלים, כך שמעל 6 מיליון שקל נתנו כבר לנשים.
שלומית ערגון-קרלין: הנושא של האשראי הוא עדין בעייתי מאוד.
שלומית ערגון-קרלין: דיברתם על פוטנציאל יזמות.
שלומית ערגון-קרלין: אם אחזור לנקודה הזאת, העניין הוא שאנחנו מגלים שהפוטנציאל עצום ויש הרבה מאוד נשים שמגדירות את עצמן שיש להן איזו שהיא פעילות אבל לא מגדירות את זה שהקימו עסק כי הן עדין לא רשמיות.
שלומית ערגון-קרלין: זה תהליך מאוד ארוך של עבודה מול הביטוח הלאומי לפתוח נוהל שיאפשר לנשים לצאת בהדרגה ממעמד של מקבלות קצבה או נתמכות ביטוח לאומי למעמד של נשים שמגיעות לפרנסה עצמאית.
שלומית ערגון-קרלין: את התהליך התחילה חגית לפני כמה שנים ועדין הוא לא נגמר.
שלומית ערגון-קרלין: למרות שפותח נוהל ונעשה פיילוט, כנראה שהוא יסתיים רק בעזרת חקיקה ופה נלך לקבל את הסיוע ופה טמון כל הסיכוי של נשים.
רוחמה אברהם-בלילא: תכינו הצעת חוק ונשב יחד.
שלומית ערגון-קרולין: מצוין.
שלומית ערגון-קרולין: יש חסמים וקשיים מיוחדים שמאוד מאפיינים את הנשים בעסקים הזעירים וגם פה צריך לנסות לפתוח.
שלומית ערגון-קרולין: יש את הנושא של עבודה בבישול, קייטרינג מהבית, שקשה או בלתי אפשרי - -
קריאות: משרד הבריאות לא מאפשר.
שלומית ערגון-קרולין: אני לא מדברת על כשרות, שזה כבר הרבה יותר קל יחסית.
שלומית ערגון-קרולין: ..
איריס פלד: הרבה יותר קשה.
איריס פלד: ..
שלומית ערגון-קרולין: אולי, אם צריך את הבד"ץ.
שלומית ערגון-קרולין: זה פלח שוק שיש בו פוטנציאל אדיר.
שלומית ערגון-קרולין: יש לנו פניות ואנחנו יכולים להביא שמות של מאות ועשרות מאז שמוחמד יונס קיבל את פרס "נובל" וכל הנושא של עסקים זעירים והשיטה של שהשקעות עלתה לתקשורת, אנחנו מוצפות בטלפונים ופניות של נשים.
שלומית ערגון-קרולין: המון נשים שפתחו עסקים ולא יודעות איך להמשיך הלאה.
שלומית ערגון-קרולין: נשים שנתקעו בגלל המלחמה עם עסקים והפוטנציאל מאוד גדול והשאלה איך שמים ואיך מתקצבים דווקא לאוכלוסייה בפריפריה, האוכלוסייה המודרנית יחסית, שהיום זה גם קיבוצניקיות שמוצאות את עצמן חסרות הכנסה, נשים משכונות.
שלומית ערגון-קרולין: המגוון עצום.
שלומית ערגון-קרולין: איך אנחנו נותנים מענה ותקציבים?
שלומית ערגון-קרולין: תודה.
אורי שרפ: כשנכנסת לתפקיד וכמה חודשים אחרי נכנסתי אליך ואמרתי שאני צריך "לאכול את הכובע", כי כשנכנסת לתפקיד אמרת שתזיזי את קרן ההלוואות לעסקים קטנים וזה היה קפוא במשך 5 שנים.
אורי שרפ: בתור פושרית הוכחת את עצמך ואם תיקחי לידייך את הנושאים הנדונים כאן, אני חושב שיש סיכוי שמשהו יזוז.
רוחמה אברהם-בלילא: ראית איך זרקתי את הכפפה מיידית לשר התמ"ת...