GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: שמעת בשעה וחצי האחרונות שבעצם אנחנו יודעים פחות או יותר לטפל באלמנטים הפיזיים בעוד הבעיה הקשה מאד הם כל האלמנטים הפסיכולוגיים כאשר, נגיד את האמת, מי שיש לו כסף מהבית אולי מסוגל להתמודד עם זה, למי שאין, בתחום הטיפול הפסיכולוגי של נפגעות הטראומה, זה דבר מאד קשה.
אבשלום וילן: יש לי הצעת חוק שאם צריך לתאר אותה בגדול בזמן הקצר שיש לי, מעין סנגוריה ציבורית חלקית שתיתן את התשובה עם מתנדבים בשכר מסוים דרך הרשות הזו.
אבשלום וילן: גם מרכזי הסיוע לתקיפה מינית שותפים לנושא הזה ואני פונה אליך, הרי לא לאורך זמן אני מניח תהיה גם ראש הממשלה וגם שר הרווחה, אני פונה אליך להקים רשות, יחידת סמך, במשרד ראש הממשלה שתטפל בכל הנושא של מתן השירות הפסיכולוגי, מעין סנגוריה ציבורית פסיכולוגית ותאפשר ברצינות לנפגעות תקיפה מינית לצאת מהטראומה במחיר שכל אדם יכול לעמוד בו.
אבשלום וילן: היוזמה של עפרית וחברותיה היא מבורכת.
אבשלום וילן: אני שמח שנעתרת היום, זה מאד חשוב, ואני מקווה נוכל להרחיב את זה, כמו שאמרה מרית, שנהיה מהמדינות המתוקנות בעולם בנושא הזה וזה אפשרי.
אבשלום וילן: קבלת לפני שבועיים החלטה על הגדלת תקציב הביטחון ב-1.850 מיליארד, ומטבע הדברים אלו סדרי הגודל, פה מדובר לכל היותר במיליונים בודדים לשנה.
אבשלום וילן: זה לחלוטין לא הפרופורציה ולא הנושא אלא המודעות היא שם המשחק, ואם בתפקידך כראש הממשלה, כפי שעשית הבוקר, תפנה את הזרקורים לנושא, אני מאמין שאת הכסף נמצא בכוחות משותפים, ודי מהר.
שרה מרום שלו: כבוד יו"ר וכבוד ראש הממשלה אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה, אני אתייחס לדברים שאמר כבוד ראש הממשלה.
שרה מרום שלו: אני חושבת שצריך לטפל במשפחה עצמה, להשאיר את המשפחות בבית ולהוציא את הגברים.
שרה מרום שלו: היינו במעונות כאלה בהם גברים מטופלים, כי ברגע שמוציאים את המשפחה מהבית היא נהרסת כולה אפילו אם זה למעונות.
שרה מרום שלו: אם הייתה אפשרות להוציא את הגבר מהבית ולהשאיר את המשפחה במקומה זה היה פותר לנו הרבה בעיות מאשר אם תוציא את כל המשפחה מהבית.
דב חנין: אני מצטרף לדברי ההערכה שהופנו אליך אדוני היו"ר וגם רוצה להביע את הערכתי לראש הממשלה על התייצבותו לדיון, זו אמירה חשובה, ערכית לחברה הישראלית לגבי חשיבותן של הסוגיות שאנחנו עוסקים בהם.
דב חנין: אני רוצה להוסיף דבר אחד כי נאמרו הרבה דברים חשובים וראויים, ובכל זאת מילה של אזהרה, הדרך שאנחנו עתידיים ללכת בה, ואני מקווה שנלך בה, היא לא קצרה ולא קלה.
דב חנין: אנחנו צריכים לשלב שלושה סוגים שונים של התמודדויות.
דב חנין: בסוג הראשון הם האמצעיים הנקודתיים וכאן הוזכרו שורה של אמצעים נקודתיים כולם חשובים ודחופים ואני כמובן תומך בכולם, אבל לבדם הם לא יצליחו להביא לפתרון שאנחנו רוצים.
דב חנין: המישור השני הוא הטיפול הנושאי, דברו על קמפיין חינוכי, על חקיקה, ויש מה לעשות גם במישור של החקיקה וגם של החינוך.
דב חנין: מעבר לשני המישורים האלה ישנו שינוי מערכתי רוחבי יותר עמוק שאנחנו צריכים לעשות אצלנו בכדי באמת לאפשר לא רק טיפול בבעיה אלא פתרון של הבעיות האלה ואנחנו מגיעים לשאלות קשות שצריך להתמודד אתם כמו שאלות על המסרים תרבותיים שעוברים בחברה שלנו, שאלות הקשורות למצוקות הכלכליות שיש בכל מיני ציבורים, ההתפרקות החברתית שקיימת בכל מיני קבוצות בחברה הישראלית, אלו שאלות קשות ונוקבות שבסופו של דבר נצטרך להתמודד אתן אם באמת אנחנו רוצים להביא לשינוי.
דב חנין: אני מקווה, אדוני ראש הממשלה שההתייצבות שלך לדיון הזה והדברים שאמרת פה בדיון באמת מבשרים מחויבות של הממשלה בראשותך להתקדמות בכל אחד משלושת המישורים האלה, שבאמת תוכל להביא אותנו בעוד שנה שנתיים למצב שנרגיש שאנחנו נמצאים במקום טוב יותר.
טל קרמר: שמי טל קרמר, ואני מנהלת את איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, שהוא ארגון הגג של תשעה מרכזי סיוע שקיימים ברחבי הארץ ונמצאים תחת האיגוד, ישנו עוד מרכז הנמצא בחיפה שלא שייך לאיגוד מרכזי הסיוע.
טל קרמר: מרכזי הסיוע מפעילים קו חירום 24 שעות ביממה שעונה על המספרים 1202 לנפגעות תקיפה מינית ו-1203 לגברים נפגעי תקיפה מינית ומפעילים עוד תכניות רבות ומגוונות בקהילה כמו סדנאות חינוך והסברה בבתי הספר ובמקומות עבודה בנושאים האלה.
טל קרמר: כמו פרויקט של ליווי בהליך הפלילי לנפגעות ונפגעים שהחליטו להגיש תלונה במשטרה ולעבור את המסכת הארוכה של הפרקליטות ושל המשפט.
טל קרמר: מרכזי הסיוע הוקמו כמו שעדה ציינה החל משנות ה- 70 כעמותות שעונות על צרכים שהמדינה לא נותנת להם מענה.
טל קרמר: כיום מתוקצבים 10 מרכזי הסיוע בשני מיליון ₪, תקציב של משרד הרווחה, שבעזרת ידינו במשרד הרווחה, עדה והסמנכ"ל מנחם וגשל, הצלחנו בשנתיים האחרונות להעלות את התקציב משני מיליון לארבעה מיליון ₪ בשנה, גם בעזרת חברות וחברי הכנסת שיושבים שעוזרים לנו במאבקים האלה.
טל קרמר: אני לא צריכה לסבר את אוזניך מהם ארבעה מיליון לשנה לתפעול של עשרה מרכזי סיוע שעובדים ברחבי הארץ.
טל קרמר: מרכזי הסיוע הם מרכזים שמופעלים ברובם על ידי כוח אדם התנדבותי מכל רחבי הארץ, נשים ואנשים מצוינות ומצוינים שמקדישים ימים כלילות בהתנדבות ללא כל תמורה כספית לנושא הזה של נפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
טל קרמר: מרכזי הסיוע עוסקים בסיוע בלבד ולא בטיפול, כמו שציינו פה, ואנחנו מפנים לטיפול כשאפשר.
טל קרמר: כמו שציינו לפני, הנושא של הקמת מרכז אשפוזי חשוב מעין כמוהו ואנחנו רואות בזה חשיבות רבה, אבל זהו קצה הקרחון אותם אנשים הזקוקים לאשפוז.
טל קרמר: נפגעות התקיפה המינית מתהלכות בנינו, הן הולכות לעבודה מידי יום, הם מגדלות את המשפחה שלהן והן זקוקות לתחזוקה של הטיפול הנפשי הזה, תחזוקה יומיומית, ולאו דווקא אלה שצריכות את האשפוז שאני חלילה לא מורידה לשנייה אחת את החשיבות הרבה שלו.
טל קרמר: לכן, המענים כיום לטיפול נפשי בנפגעות תקיפה מינית הם קטנים מאד.
טל קרמר: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לעזור לנשים האלה לסבסד את הטיפול הנפשי הזה ולהרחיב את המעגל.
יצחק קדמן: אני מצטרף לשבחים לך ולראש הממשלה שלא רק בא לפה אלא בא ונשאר, וזו הקרבה מאד ראויה לציון.
יצחק קדמן: אני רוצה לדבר אך ורק בטיפול נפגעי ונפגעות תקיפה מינית ולא על נושא הזנות, אם כי הוזכר שיש קשר בניהם.
יצחק קדמן: אני רוצה להתחיל מהשורה התחתונה, וסליחה אם אני משבית שמחות.
יצחק קדמן: היום אין טיפול נפשי לילדים וילדות שנפגעו מינית.
יצחק קדמן: עם כל הכבוד לפעולות של משרדי הממשלה בנושא ולארגונים נוספים, אין.
יצחק קדמן: אני מחזיק שני מכתבים מתוך מאות שאנחנו מקבלים, מכתב ראשון, פניה של אגף לשירותים חברתיים בעירייה גדולה בארץ.
יצחק קדמן: הם פונים אלינו, מספרים על ילדה בת 10 שקרוב משפחה פגע בה.
יצחק קדמן: מאז הפגיעה המינית היא סובלת מסיוטי לילה, שינויים חדים במצבי רוח, התפרצויות אלימות, השמנת יתר, קשיים חברתיים, אינה מרבה לצאת מהבית, מתכנסת בתוך עצמה ועוד ועוד.
יצחק קדמן: מדובר במשפחה שנקלעה למשברים נוספים בו זמנית.
יצחק קדמן: בבדיקה ראשונית עם הפסיכולוגית עולה שמשך הטיפול ממוצע הוא שנה לפחות, על פי צורכי הילדה ועלותו 300 ₪ לפגישה.
יצחק קדמן: היות ואין מקורות מימון נוספים למשפחה אנחנו מבקשים את תרומת
יצחק קדמן: כם למימון מלא של הטיפול.
יצחק קדמן: פניה נעשתה אלינו כי יש לנו קרן קטנה שנקראת קרן ג'ובאני שממנת טיפול לילדים.
יצחק קדמן: דבר נוסף, מועצה אזורית גדולה במרכז הארץ, ילד בן 10 הותקף מינית על ידי אדם שעבד במוסד הלימודי בו הוא למד.
יצחק קדמן: המשפחה מוכרת במחלקת הרווחה מספר שנים על רקע בעיות כלכליות, בעיות בזוגיות ובעיות בתפקוד הורי.
יצחק קדמן: האם לא עובדת, האב מנהל עסק כושל, ההורים התגייסו מאד לטיפול אך לא מסוגלים לממן אותו.
יצחק קדמן: מתבקשת תרומת
יצחק קדמן: כם לטיפול רגשי, טיפול פסיכולוגי וטיפול שבועי למשך זמן של שנה.
יצחק קדמן: יש לנו מאות פניות כאלה.
יצחק קדמן: כשנופלת ילדה ברחוב ושוברת את הרגל מדינת ישראל מממנת לה את הטיפול, את חדר המיון, את צילומי הרנטגן, את הגבס והפיזיותרפיה.
יצחק קדמן: כשאותה ילדה מותקפת בבית או ברחוב ונפגעת מינית, נהרסת נשמתה ונפשה, ומדינת ישראל אומרת שזה לא עסקה לממן את הטיפול.
יצחק קדמן: לא ייתכן שהילדים האלה יזדקקו לתרומות, גם לא שלנו, למרות שאנחנו מנסים לעזור ככל שניתן.
יצחק קדמן: אגב, אדוני ראש הממשלה, לא מדובר בהיקפים גדולים, על פי הערכות שלנו, ואני מדבר רק על ילדים וילדות שנפגעו מינית, כדי לפתור את הבעיה מדובר בסדר גודל של בין 6 מיליון ל- 10 מיליון ₪ בשנה, אף אחד לא ישכנע אותי שאי אפשר למצוא את הסכום הזה.
יצחק קדמן: אני קורא לך אדוני ראש הממשלה, בתפקידך כראש ממשלה ובתפקידך כשר רווחה, וגם לאדוני יו"ר הוועדה שעשית מעשה נפלא והוא לא הראשון בשורה, להעלות את הנושא הזה על סדר היום, לצאת בהצהרה ברורה-ילד או ילדה שנפגעו מינית בישראל יקבלו על חשבון המדינה את הטיפול הנפשי ארוך הטווח שהם זקוקים לו לפי החלטה מקצועית.
יצחק קדמן: זה לא בשמים, אפשר לעשות את זה.
יצחק קדמן: דבר נוסף, מטבע הדברים, בוועדה למעמד האישה הוזכרו נשים ונערות.
יצחק קדמן: אנחנו יודעים כבר היום שבתוך החלוקה של נפגעי תקיפות מיניות לפי בדיווחים שיש לנו יש לפחות שליש בנים, והמספר האמיתי גדול יותר.
יצחק קדמן: לאט לאט מתחילים גם בנים לקבל אומץ לדווח עליהם.
יצחק קדמן: אל נשכח את הקבוצות היותר מקופחות באוכלוסיה, ואני מדבר על שני מגזרים בלי בשום אופן לפגוע או להחתים אותם, האחת היא האוכלוסייה החרדית שסובלת מפגיעות מיניות קשות בילדים והעניין מושתק לחלוטין ובדומה גם באוכלוסיות הערבית.
יצחק קדמן: על האוכלוסיות האלה צריך לשים דגש כי אנחנו יודעים שם רק את שמץ קצהו של מערכת הפגיעות בילדים וילדות.
גדעון סער: ד"ר יעקב פולקביץ' ראש שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות בבקשה.
יעקב פולקביץ': אנחנו נמצאים כאן ומעט מופתעים מאחר ונשמע כאילו אנחנו לא קיימים וכאילו המנדט של הטיפול הפסיכולוגי והפסיכיאטרי באותה אוכלוסיה לא מתקיים או לא באחריותנו.
יעקב פולקביץ': זה נושא שבוודאי אנחנו נמצאים בתוכו ולצערנו, עקב לחצים גדולים ותורי המתנה ארוכים אנחנו לא מגיעים לטפל בכל האוכלוסייה ולא מגיעים לתת את הטיפול בנגישות והזמינות הנדרשת לטיפול.
יעקב פולקביץ': אנחנו בהחלט רואים את הצורך ברצף הטיפולי הן מבחינה גילאית שדיבר עליה ד"ר קדמן והן של הנשים המבוגרות שרבות מהן למעשה יוצאות עם הידע והמידע על הסוד הגדול שחוו בילדותן בגיל המבוגר יותר ואז הן חושפות את הסוד אחרי שחוו טראומה קשה ומגדלות משפחות וילדים עם הליווי הטראומתי שהן נמצאות בו.
יעקב פולקביץ': הרצף הטיפולי צריך להיות הן מהשירות האמבולטורי הן מהשירות האישפוזי הנדרש במצבי הקצה, והם לא רבים, וכמובן הרצף של השיקום והחזרה לתפקוד הנורמטיבי.
יעקב פולקביץ': השירות האמבולטורי שקיים, ונמצאת כאן ד"ר צביה זליגמן שמנהלת את המרפאה הייחודית בבית חולים איכילוב כמקום שנותן שירות לאוכלוסיה הזו, שזה שירות שנדרש לפחות בקשר שנע בין מספר חודשים לשנתיים, רק בטיפול הפסיכו-תרפויטי, זה הטיפול הפסיכולוגי השיחתי שמתקיים והליווי הפסיכיאטרי הנדרש.
יעקב פולקביץ': אנחנו חושבים שזו דוגמא למרכז שצריך לקום כמוהו בכפולות לפחות של עוד ששה מרכזים ברחבי הארץ כדי שייתן מענה נכון לאוכלוסיה.
יעקב פולקביץ': אני מופתע שמשרד הרווחה מציג את הדברים שהמדד הטיפולי כולו הוא שלו ושכח שאנחנו קיימים בתמונה.
יעקב פולקביץ': זה באמת מפתיע.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא לעניין כל קנאת הרשויות הזו.
גדעון סער: אני רוצה להתנצל שלא כל מי שביקש את רשות הדיבור בישיבה יקבל מפאת קוצר בזמן, אני אשתדל שלפחות לכל משרד יהיה נציג שידבר, האם יש מישהו מהמשטרה שרוצה לדבר?
ג'קי בריי: שמי ג'קי בריי, תת ניצב, ראש חטיבת החקירות במשטרת ישראל.
ג'קי בריי: בהקשר שנמצא בפתחנו, נושא האכיפה, מאז שנת 2000 נדרשנו לנושא גם במסגרת הקמת יחידות מיוחדות אשר תטפלנה ומטפלות בתחום הסחר בנשים וכן בתחום האלימות במשפחה ונפגעי עבירות המין.
ג'קי בריי: בתחום של הקשר עם הארגונים האחרים, הרשויות האחרות , משרדי הממשלה האחרים שנוטלים אתנו חלק באכיפת הנושא שאנחנו דורשים בגינו, וכן כל הארגונים הוולונטריים שיושבים מסביב, אנחנו לוקחים יחד אתם חלק מאד פעיל בניסיון לצמצם עד כמה ששניתן את הפעילות העבריינית בתחום הזה.
ג'קי בריי: גם המחוקק תרם את חלקו כשחוקק את חוק המאבק בארגוני פשיעה, את חוק הסחר בבני אדם שהוא התפתחות של הסחר בנשים וחוק הפיקוח על עברייני מין שרק לאחרונה הוחל.
ג'קי בריי: אני רוצה להדגיש שמאז שנת 2004 בתחום הסחר בנשים אנחנו מזהים במדינת ישראל צמצום מאד משמעותי בתחום הזה לאור הפעילות האכיפה של משטרת ישראל לצד עליה של ביצוע מעצרים ומעצרים עד תום ההליכים רק בשנת 2006 בתחום הסחר בבני אדם והסחר בנשים נעצרו עד לתום ההליכים 50 חשודים שעוסקים בתחום.
ג'קי בריי: אל יקל הדבר בעיניכם, מדובר בעבודה קשה עבודה שבסופו של דבר מביאה אותנו לאותו מקום שבו אנחנו נמצאים, לצמצום התופעה.
ג'קי בריי: כמות התיקים שנפתחו במישור של סחר בנשים הרבה יותר גבוה משנה קודמת באשר לחשודים ספציפיים שעוסקים בתחום.
ג'קי בריי: לא אמרנו את המילה האחרונה בתחום אנחנו ממשיכים לפעול ולעסוק בזה וכל הארגונים הוולונטאריים שנמצאים כאן מכירים ויודעים שהקשר עימם יומיומי, חד משמעי, מה שמאפשר לדעת באמצעותם דברים שלא מגיעים לידיעתנו בדרכים אחרות.
ענת גור: מה אתם עושים בנושא של קניית שירותי מין לקטינים?
ג'קי בריי: אני חייב לציין שבהקשר של הקטינים אני חייב ללמוד את הנתונים שהגברת הציגה.
ג'קי בריי: בסחר בנשים ובסחר בזנות לא זיהינו עד היום סחר בקטינים, לא נחשפנו לנושא הזה.
ענת גור: יש פרויקט של "ערים בלילה" של עמותת על"ם שנותן מענה טיפולי שיקומי לזנות של קטינים בנים ובנות.
גדעון סער: אדוני ראש הממשלה אני מבקש לסכם את הדיון ואחרי תסכם אתה, אני רוצה לומר שאני רואה כמו כל הדוברים שהתבטאו חשיבות גדולה בהשתתפותך כאן היום, וגם באמירה שהייתה אמירה מעשית לגבי הקצאת התקציבים לנושאים הללו.
גדעון סער: אנחנו בוועדה בוודאי נעקוב אחר יישום הדברים, זה התפקיד שלנו.
גדעון סער: אני רואה מקום מאד גדול לשיתוף הפעולה בין הממשלה לכנסת בנושאים הללו כאשר הוועדה הזו עוסקת בנושאים הללו באופן שוטף ואנחנו בהחלט רואים בהתייצבות שלך אמירה לגבי הרצון הנכונות והחשיבות שהממשלה מייחסת לטיפול בנושאים האלה.
גדעון סער: בהתייחס לדברים שנאמרו כאן, גם על ידי גם על ידי מנכ"ל המרכזים לנפגעות תקיפה מינית, אפשר לעשות שינוי גדול בכסף קטן, הכול במונחים של תקציב המדינה כפי שהוא מוכר לך אדוני ראש הממשלה, שינויים שאפשר לעשות בהקצאה של סכומים שהם סכומים די צנועים במונחים של תקציב המדינה הוא שינוי אדיר.
גדעון סער: סביב השולחן הזה יש כוח גדול מאד, יש כאן אנשים ובעיקר נשים שמשקיעות המון, חלקן בהתנדבות, משאבי זמן ואנרגיה וחשיבה אדירים בנושא ואפשר להסתייע בהם ויחד ולעשות שינוי בכל הנושאים הללו.
גדעון סער: הצרכים גדולים אבל בסופו של דבר ההתקדמות של המדינה לטיפול בנושאים האלה עד היום היא כזו שאפשר לעשות שינוי גדול.
גדעון סער: בנושא של מרכז אשפוזי לנפגעות תקיפה מינית, החוסר הוצג כאן והחוסר הוא מענה אישפוזי.
גדעון סער: מהטעמים שהוצגו כאן זה לא יכול להיות במסגרת הפסיכיאטרית הקיימת, חיוני לשתף את הגורמים המקצועיים, גם גורמים פרטיים כמו "מקום בטוח" שזה גורם התנדבותי בטיפול בנושא הזה ובהפיכת החזון הזה למציאות.
גדעון סער: המקרה שהוצג כאן על ידי הגברת נווה המקרה שהסתיים בהתאבדות ממחיש את החיוניות שבמהלך כזה, ואני מבקש את תמיכתך הרצופה ואת המעקב, ואני יודע שזה יהיה.
גדעון סער: אני רק רוצה לומר, יושבת כאן חברת הכנסת גלאון, ב- 2001, בממשלה הראשונה של אריק שרון הקמנו את ועדת השרים למעמד האישה, בזמנו כל הנושא של קידום המאבק בסחר בנשים היה בשיתוף פעולה.
גדעון סער: ההחלטה שהייתה להקים מקלט לנפגעות סחר שהתקבלה ב- 2001 או ב- 2002 בסופו של דבר בוצעה ב- 2004.
גדעון סער: לקח זמן עם הרבה מכשולים בירוקראטיים וזה מחייב מעקב רצוף.
גדעון סער: בנושא הזנות, ענת הציגה והבהירה מדוע צריך שירות ייחודי.
גדעון סער: הנושא עלול ללכת לאיבוד על דרך של פיצול בין הרבה יחידות, זה לא סותר את הנושא של שיתוף פעולה בין גורמים, אבל בסופו של דבר צריך להבין שצריך להיות שירות ייחודי שנותן מענה בראיה שהיא ראיה הוליסטית.
גדעון סער: אמרה חברת הכנסת סולודקין שזה דגש חדש, נכון שיש נשים שמגיעות לטיפול של גורמי הרווחה ושל גורמי הבריאות אבל הציגה ענת את הנושא של ה"ריצ'ינג אאוט", המדינה לא מגיעה אליהם.
גדעון סער: לפי דעתי מכל המאבקים ומכל הנושאים שעולים כאן, בין היתר בחרתי את זה בתחילה מתוך התפקיד שלי כאן, זה המאבק הכי קשה ואלה הנשים שנמצאות במצוקה הכי קשה ואין בדרך כלל מי שישמש להם כפה.
גדעון סער: זה לא הנשוא ששמים באון רגיל בקדמת הבמה ולכן ממש חשוב שהיום נחלץ לסייע לאותן נשים.
גדעון סער: עלו עוד דברים ואני לא רוצה להיכנס אליהם, העלה ד"ר קדמן את הנושא של טיפול בילדים שנפגעו שזה בהחלט דבר שמאד חשוב לעשות אותו.
גדעון סער: מנכ"ל המרכזים הציגה את הצרכים שלהם וכבן אדם שכבר שנים מלווה את המרכז בתל-אביב, אני נדהם איזה פעילות יכולה להיעשות בסכומים קטנים וזו הציפייה שלנו אדוני ראש הממשלה שתעלה את הנושא הזה למודעות הציבורית וגם מבחינת סדר העדיפויות הלאומי.
גדעון סער: תמצא בכל מי שיושב כאן בחדר, בלי קשר לזהות פוליטית או ארגונית, בן ברית בנושאים האלה.
גדעון סער: אני שוב מודה לך שהגעת ולגברת מרית דנון על כל הסיוע לקראת הישיבה הזו.
אהוד אולמרט: ברצוני לסיים בכמה דברים, קודם כל, לא למדתי משהו חדש לגמרי, אני לא בא לכאן נטול כל ידיעה בנושאים הללו, אבל חשוב היה לי להבין את הדגשים שצוינו ואת הרגישויות והבעיות המיוחדות, רשמתי את כל הדברים וזה יבוא לידי ביטוי בפועל.
אהוד אולמרט: אני רוצה לומר כמה דברים כלליים, אני לא חושב שיש, או שצריך להיות ויכוח בין המשרדים על זכויות יתר, יתרונות יתר או בולטות יתר לטיפול בעניין, כבודו של כל משרד במקומו מונח.
אהוד אולמרט: במקרה אני עכשיו שר הרווחה אבל אחד המשרדים שהכי אהבתי להיות בו היה משרד הבריאות וניסיתי לחולל שינוי מאד יסודי בכל הגישה בטיפול בבריאות הנפש.
אהוד אולמרט: החלטנו לאחרונה לעשות רפורמה בנושא הטיפול בבריאות הנפש.
אהוד אולמרט: אני מאמין גדול בטיפול בקהילה, אני לא חסיד מוסדות ככלל.
אהוד אולמרט: אני בעד השקעה מרבית בטיפול בקהילה וגם בתחום של בריאות הנפש.
אהוד אולמרט: יש המון אנשי שמטופלים המון שנים בבתי חולים מנותקים לחלוטין מכל מסגרת של חיים תקינים, של משפחה שכנים של קהילה, תקועים במחלקות סגורות בבתי חולים לחולי נפש כשהם יכלו להיות חלק ממשפחה וחלק מקהילה.
אהוד אולמרט: צריך תהליכי הסתכלות גם במחשבה שלנו לגבי דרכי הטיפול וגם במחשבה שלנו כחברה קולטת שיודעת לשאת את השונה ולהתמודד אתו ולא להתנתק ממנו.
אהוד אולמרט: בכל מקרה, מעמדו של משרד הבריאות כבודו במקומו מונח ואף אחד לא יגזול ממנו את הדברים שהוא והוא עושה היטב.
אהוד אולמרט: עסקנו היום בשתי תופעות ובכמה בעיות שהם בתוך המסגרת הזו, יצחק קדמן הזכיר כהרגלו את הטיפול בילדים והיעדר כלים לטיפול בנפגעים של תקיפה מינית בגיל צעיר.
אהוד אולמרט: אני לא חושב שצריכה להיות בעיה, יכול להיות שהיא קיימת אבל היא לא צריכה להיות והיא תטופל על ידנו.
אהוד אולמרט: בהקשר הזה, החלטנו לאמץ את דוח ועדת שמידט שעוסק בילדים בסיכון, ובוודאי שבמסגרת האמצעים הללו, שהם לאין ערוך יותר גדולים, אנחנו מדברים על השקעה של 400 מיליון ₪ לשנתיים לאימוץ מלא של דוח ועדת שמידט, אז במסגרת טיפול בילדים בסיכון זה יבוא לידי ביטוי והבעיה היא יצירת הכלים.
אהוד אולמרט: אין לי ספק שבסופו של דבר גם בנושא הטיפול בנפגעות זנות, כאלה שעוסקות בזנות וכאלה שהן קורבנות של סחר בנשים וגם הנפגעות של תקיפה מינית, אנחנו חייבים לייצר מרכזים שנותנים טיפול מקיף בהרבה מאד מקומות בארץ.
אהוד אולמרט: במסגרת הטיפול הזה צריך להיות ריכוז המומחים שעוסקים בליווי הפסיכולוגי ובהקשרים האחרים ובקבוצות הגיל השונות.
אהוד אולמרט: אני מניח שבשנתיים שלוש הקרובות נשקיע בזה לאין ערוך יותר מכפי שהשקענו עד היום.
אהוד אולמרט: חלק מהבעיות כבר עכשיו, גם מבחינת המימון שלהם, לא מטופלות במתן סדרי העדיפויות הנכונים בהקצאת המשאבים במסגרת השירותים הקיימים וזה עניין שצריך לחדד את התודעה ביחס אליו במסגרת לשכות הרווחה של הרשויות המקומיות שהן זרוע הביצוע האמיתית של משרד הרווחה.
אהוד אולמרט: אני מכיר את העניין לא רק מהראיה הלאומית הכוללת אלא בעיקר מהשטח, והזרוע הביצועית האמיתית היא בידי הרשויות המקומיות.
אהוד אולמרט: יש רשויות מקומיות שיש להם רשויות רווחה מעולות מקצועיות ברמה גבוה ביותר עם תפיסה הוליסטית שיודעת לתת את הדגשים השונים לצרכים השונים והשאלה היא איך אנחנו מעבים את השירותים, מגדילים את האמצעים העומדים לרשותם ומחזקים תחומים מקצועיים מסוימים שבהם אנחנו לא נותנים את תשומת הלב הראויה עד עכשיו.
אהוד אולמרט: אנחנו חייבים לגלות קצת יותר חדשנות.
אהוד אולמרט: חברת הכנסת גלאון דברה על זה שהיא הגישה הצעת חוק בנושא של מעון טיפולי לגברים, או מתקני משמורת לגברים.
אהוד אולמרט: אני אבקש ממרית להכין בנושא הזה עבודת מטה מסודרת עם כל המשרדים כדי לבדוק איך מקימים.
אהוד אולמרט: לא עסקתי בפירוט של כל ההיבטים הללו כדי לתת תשובה אם זה מחייב שינוי חקיקה.
אהוד אולמרט: יש פה בעיה, בדרך כלל נשים מוכות עוזבות מרצון את הבית - - -
קריאות: הן לא עוזבות מרצון, הם חייבות.
אהוד אולמרט: הן מחפשות מקלט.
אהוד אולמרט: הבעיה עם גברים מכים היא איך ליצור מצב שאפשר להוציא אותם מהבית, איך אפשר לעשות את זה במהירות כזו שבמצבי ביניים, הנשים לא ימשיכו להיות קורבן כי אנחנו רואים את מקרי הרצח רק של החודש האחרון.
אהוד אולמרט: כל הקונספט הזה דורש בדיקה יותר יסודית גם בהיבט החקיקתי וגם בהיבט הארגוני והבין משרדי וגם בהערכת העלויות של העניין.
אהוד אולמרט: אני בהחלט מוכן ללכת לניסיון בשנה הקרובה להקים מעון אחד כה על מנת שאפשר יהיה לבדוק איך המתכונת הזו נותנת תשובה בהשוואה למתכונת שהיינו רגילים לטפל בה.
אהוד אולמרט: עסקנו היום בשתי סוגיות בלבד וכמובן מעמד האישה לא מתמצה רק בשתי סוגיות אלה.
אהוד אולמרט: מעמדן של נשים בעבודה, טיפול במעונות יום לילדי נשים עובדות, הסבסוד שלהם, החיזוק שלהם, הכשרת כוח אדם ראוי לטיפול במוענות כאלה היא סוגיה עצומה שהתחלנו לעסוק בה כשהייתי שר התעשייה המסחר והתעסוקה ויש עוד הרבה מה לעשות.
אהוד אולמרט: יצירת הזדמנות שווה לנשים לצאת לעבודה בתנאים סבירים היא בהחלט חלק ממעמד האישה ועוד שורה ארוכה של נושאים שאם יהיה לכם זמן ולא תהיו עסוקים ותזמינו אותי לישיבה נוספת אז אני מניח שאוכל להתייחס גם לנושאים הללו.
אהוד אולמרט: מדינת ישראל אכן הולכת לקראת מהפכה חברתית, זה מתחיל לבוא לידי ביטוי כבר בתקציב השנה הזו שבו יש תוספת של 2.9 מליארד ₪ לנושאים חברתיים מעל למה שהיה בתקציב 2006 ומעבר לגידול הטבעי.
אהוד אולמרט: איך שלא נתווכח על זה ולמרות שהשקענו גם בנושא הביטחון עוד 1.925 מילארד ₪, הוספנו לתקציבים החברתיים יותר בהשוואה לתקציב 2006 וזה עוד יגבר בשנים הקרובות, והנושאים הללו הקשורים למעמד האישה יהיו חלק משמעותי ביותר בתוספות החברתיות הללו את זה אני יכול להבטיח לכם.
אהוד אולמרט: אני לוקח הרבה חומר לקריאה מכל התזכירים והמצגות שלא הוצגו כאן וגם מהדברים שרשמתי ואני מודה לכל חברי הכנסת שהואילו להשתתף בישיבה.
אהוד אולמרט: אני חייב לציין שזה ניסיון ייחודי, אני לא רגיל להשתתף בישיבות כנסת בהן מספר חברי הכנסת בתום הישיבה אינו נופל ממספרם בראשיתה, זה בוודאי הודות לכוח המשיכה המיוחד של היו"ר ושל נציגי הארגונים המתנדבים שבאו לכאן להם כולנו חייבים תודה והערכה מיוחדת כל מה שהם עושים זה חלק מתחושה של אחריות חברתית ואנחנו מאד מודים להם.
גדעון סער: תודה רבה הישיבה נעולה.
גדעון סער: נושא הישיבה הוא רביזיה בהחלטה שהתקבלה.
גדעון סער: לצורך העניין הרביזיה היא רביזיה שלי.
גדעון סער: כאשר הבנתי גם מחה"כ אורלב וגם מהממשלה באמצעות עו"ד אסיף ממשרד המשפטים שנמצאת כאן, שיש הסכמה להגיע ל-15 כפשרה בין שתי העמדות שהוצגו בדיון.
שרה מרום שלו: אני כרגע אמרתי לה את זה.
גדעון סער: שצריך להתפשר?
שרה מרום שלו: לא צריך באמת להוריד את זה.
גדעון סער: שלא צריך להוריד?
שרה מרום שלו: ל-12 אפילו.
גדעון סער: בסה"כ היתה פה שאלה.
גדעון סער: אני חשבתי שצריך להישאר 14 כפי שהמציעים הציעו בהתחלה, אבל אם הממשלה והמציעים הגיעו לאיזושהי הבנה, אז אני מכבד את זה, מתוך הנחה שאם זה יגיע למליאה, הרוב יצביע בעד גיל יותר גבוה מכיוון שהרוב לא יתעמת בנושא הזה באותו אופן שזה נעשה פה בדיונים.
גדעון סער: אתה רוצה להוסיף משהו, חה"כ אורלב?
זבולון אורלב: אני סבור שגיל 16 הוא הגיל הנכון.
זבולון אורלב: אימצנו, אני חושב שהנימוקים האלה נכונים, אבל בחיים הפרלמנטריים צריך לדעת שלא תמיד אדם יכול לתת את כל בקשתו בידו.
זבולון אורלב: ולכן אם אתה מציע פשרה ואתה מפציר בי לקבל את הפשרה, אז אני נענה להפצרתך.
גדעון סער: אם כך, נצביע קודם על הרביזיה ואחר-כך על ההצעה המתוקנת.
גדעון סער: מי תומך ברביזיה?
גדעון סער: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין
גדעון סער: כעת נצביע על הנוסח שהוא נוסח שכולל את התיבה "15 שנים" אחרי המילה "לקטין".
גדעון סער: מי תומך בנוסח?
גדעון סער: הנוסח התקבל פה אחד.
גדעון סער: שלום לכולם, אני מבקש לפתוח את ישיבת הוועדה, בנושא הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – צו הגנה כנגד קטין), התשס"ו-2006, של חברת הכנסת זהבה גלאון (פ243).
גדעון סער: אנחנו עוסקים בהכנת ההצעה לקריאה ראשונה.
גדעון סער: בתמצית, אני מבין שאנו עוסקים בהתאם להסכמה שהושגה בין המציעה לבין הממשלה.
גדעון סער: בחלק הראשון להצעת החוק, שמבקש לתקן את סעיף 2 לחוק למניעת אלימות במשפחה, אני מציע שחברת הכנסת זהבה גלאון תציג את הנושא.
זהבה גלאון: החוק במקורו הוצע על ידי חברת הכנסת ענבל גבריאלי ואורית נוקד.
זהבה גלאון: היום אני בעצם ממשיכה את הניסיון להביא את ההצעה לכדי חקיקה.
זהבה גלאון: כמו שכתוב בדברי ההסבר בעמוד 2, הרעיון שעומד בבסיס ההצעה הזאת אומר, שעם כל הצער, יש מצבים שגם קטינים הם בחזקת פוגעים, ומה עושים עם קטין שבחזקת פוגע, הרעיון הוא להוציא צו הרחקה, או מתן צו הגנה לאנשים שעלולים להיפגע מאותו קטין.
זהבה גלאון: כמובן, יש לכך כל מיני מגבלות, גם כאשר מדובר בקטין פוגע, אמרנו שיש כמה דברים שאנחנו רוצים לוודא שיישמר שלומו וטובתו של קטין, גם כשהוא קטין פוגע, וההצעה מפרטת במה מדובר.
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, אני הסכמתי לוותר על הסעיף השני במסגרת הצעת החוק.
זהבה גלאון: ואנחנו מדברים בעצם רק על הסעיף הראשון, אחרי שבית המשפט שוכנע שלקטין נמצא מקום חלופי, ושיהיה מי שאחראי לו, גם לשלומו הפיזי, גם לשלומו הנפשי, בתקופה שהוא מורחק יינתן הצו.
זהבה גלאון: כמובן הדבר הזה ייכנס לתוקף, אחרי שיוגש לבית המשפט תסקיר של פקיד סעד.
גדעון סער: רציתי לשאול אותך חברת הכנסת גלאון, האם היית עדה או הכרת מצבים שבהם הוצא צו הגנה כנגד קטין, בעצם אותו קטין נזרק אחר כך לרחוב.
זהבה גלאון: אני לא מכירה מצבים כאלה, אבל זה לא אומר שהם אינם קיימים, אני לא מספיק מודעת.
זהבה גלאון: אבל הרעיון הוא מעבר לעניין הזה עם אותו קטין, שכמובן אנחנו מבקשים להגן עליו.
זהבה גלאון: הרעיון הוא גם עיקרון של הוצאת צו הגנה.
גדעון סער: בגלל הסייפא של מקום מגורים חלופי, זה עניין אותי.
זהבה גלאון: אנחנו מדברים על האקט המיידי של ההוצאה וההרחקה שלו מהבית.
זהבה גלאון: ושנית, הדאגה לשלומו ולבטחונו של הקטין.
תמי סלע: קצת ממה שביררתי לפני, בכוונת הממשלה שוודאי תמכה בהצעת החוק, יש הסכמה שהמצב הנוכחי שבו החוק הזה שבא לטפל בסיטואציה של לתת סעד קצר טווח בבעיית חרום כזאת של אלימות, הוא לא נכון בצורה הזאת, כי מדובר בקטין.
תמי סלע: כאשר מדובר בקטין, יש רצון לראות את המכלול, את כל המשפחה, שהבעיה של אלימות הקטין כנראה קשורה לבעיות נוספות.
תמי סלע: בית הספר שלו, וכל המערכות שהוא נמצא בהם, ולא רק על ההרחקה שלו כגורם אלים בתוך המשפחה, ולכן חשוב פה מעורבות של פקיד סעד.
תמי סלע: אבל יש שאלה מה הדרך הנכונה לעשות את זה, מייד נשמע כל מיני עמדות.
תמי סלע: יש את חוק הנוער טיפול והשגחה שגם נמצא כאן על השולחן, שזה בעצם חוק שמיועד לטפל בסיטואציות של קטין נזקק, וכשזה קטין שנזקק זה סיטואציה של סיכון במשפחה.
תמי סלע: גם קטין שיש לו התנהגות עבריינית, יש כל מיני כלים לפקיד הסעד ולבית המשפט, בסיטואציה הזאת זה בית משפט לנוער, לנסות למצוא פתרונות יותר כוללים, כי המטרה היא שיקום של הקטין, שיקום של המשפחה.
תמי סלע: שם, מי שמתניע את ההליכים, זה פקיד הסעד בחוק הנוער.
תמי סלע: יש אפשרות שהמסלול יהיה דרך חוק הנוער, שם יש גם כן כלים לטפל בסיטואציה של קטין אלים, גם אם האלימות מופנית כלפי אחד מבני המשפחה.