GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהבה גלאון: אחד, שמדינת ישראל הופכת למדינת מקור והדבר השני, סחר בנשים ישראליות, סחר פנים.
זהבה גלאון: אדוני המנהל הכללי, לפני כשנה ישבה ועדת המנהלים הכלליים ופרסמתם שורה של המלצות, גיבשתם תכנית לאומית למאבק גם נגד הסחר בבני אדם למטרות זנות וגם התייחסתם התייחסות ספציפית לזנות בכלל, לא רק בעניין הסחר.
זהבה גלאון: נשמח לשמוע מה קרה מאז, כל מה שעולה בדעתך, ואחר כך נפתח את הדיון.
זהבה גלאון: נבקש לדעת נתונים מהפרקליטות לגבי העמדה לדין, ונתונים מהמשטרה.
זהבה גלאון: אחד הנושאים שהדוח מתריע, זה על המספר הנמוך של מקרי ההעמדה לדין.
משה שילה: קודם כל, אני שמח להיות כאן בוועדה הזו.
משה שילה: המאבק בסחר בבני אדם, לטעמי, מהווה אחד מהאתגרים הגדולים שיש לנו היום במדינה.
משה שילה: אני התבקשתי והסכמתי לעמוד בראש ועדת המנהלים הכלליים ואני אפרט בהמשך מספר מהצעדים שאנחנו עושים, גם במקומות בהם הצלחנו, גם במקומות שבהם הצלחנו פחות, או לא הצלחנו.
משה שילה: אני מברך קודם כל על שיתוף הפעולה הזה.
משה שילה: נדיר לראות כל כך הרבה גורמים שמשתפים פעולה בתחומים האלה, מבלי יותר מדי מריבות; ממשלה, כנסת, ארגונים חוץ ממשלתיים שנותנים כתף לסייע, ואני מקווה שוועדת המנהלים הכלליים תמשיך ותיעזר בעזרה של כל הגופים האלה, כפי שהיה עד היום.
משה שילה: זה דבר שהוא לא חזון נפרץ במקומותינו, שהממשלה עושה את המאמץ להיעזר בכל הגופים האלה.
משה שילה: דוח מחלקת המדינה, מנקודת המבט שלי, מהווה כלי לימוד באשר להתמודדות עם תופעת הסחר בבני אדם, בעולם בכלל, בישראל בפרט.
משה שילה: בין היתר, בנקודות מסוימות, הדוח הזה יכול להוות זרז לטיפול בנקודות החשובות.
משה שילה: אנחנו נוקטים תהליכי לימוד נוספים.
משה שילה: אנחנו לא מסתפקים רק בדוח מחלקת המדינה האמריקאי, עם כל הכבוד.
משה שילה: כך לדוגמה, ממש לפני שבוע חזרה משלחת ישראלית די גדולה מביקור במולדובה.
משה שילה: במשלחת הזו היו גם מספר נציגות של משרד המשפטים שיושבות כאן, גב' רחל גרשוני, המתאמת הבין משרדית, הילה טנא, מהיחידה להסכמים בינלאומיים, ענת חולתא מהפרקליטות וסיגלית זוהר מהאגף לסיוע משפטי.
משה שילה: כל היחידות האלה מטפלות, כל אחת מנקודת המבט שלה, בתופעה הזו.
משה שילה: הפעילות של מדינת ישראל, כפי שהיא מתבטאת בדוח של מחלקת המדינה, מצביעה על פעילות רבה שנעשית כאן.
משה שילה: אני לא יודע אם אפשר לומר שצריכים להתגאות עליה, אבל אפשר להעריך שנעשו מספר גדול של צעדים בכיוון הנכון.
משה שילה: עצם העובדה שמאז 2006 אנחנו לא נמצאים ב-wotch list, אלא במקום השני, שזו רשימה שיש בה כמה מדינות מתוקנות, מעידה על כך בצורה מובהקת.
משה שילה: אני אוסיף גם שאנחנו עושים איזה שהיא הבחנה בין סחר למטרות זנות לבין סחר למטרות העבדות, אז ככל שמדובר במאבק בתופעה של סחר למטרות זנות, אני סבור שמדינת ישראל היתה יכולה להיות קרובה הרבה יותר למקום הראשון, לרשימה הראשונה, בזכות הצעדים הרבים שכבר ננקטו בתחום הזה.
משה שילה: המצב שונה בנושא של מאבק בסחר למטרות עבדות.
משה שילה: חשוב לציין שהמדינה נותנת עדיפות למלחמה בתופעות האלה.
משה שילה: עצם העובדה של מינוי ועדת המנהלים הכלליים, שאני בראשותה, מצביעה על כך.
משה שילה: עצם המינוי של המתאמת הבין משרדית, שפעם היא היתה מתאמת והיום יש לה כבר יחידה קטנה, מעידה על כך.
משה שילה: התכניות הלאומיות שהוצגו על ידי ועדת המנהלים הכלליים, אושרו על ידי ממשלת ישראל.
משה שילה: ועדת המנהלים הכלליים הגדירה את סדרי העדיפויות לפעולה בכל אחד ואחד מהתחומים הקשורים לתופעה הזו.
משה שילה: ברשותכם, אני אתייחס לעיקרי הדוח, קצת יותר ממה שהזכירה פה גב' הילה טנא, ואני אתייחס קודם כל לנקודות שבהן צוינו לחיוב, ולאחר מכן לנקודות שבהן ברור שאנחנו צריכים לשפר את צעדינו.
משה שילה: בתחום הסחר בבני אדם למטרות זנות, בתחום האכיפה, צוינו לחיוב רב, בעיקר בזכות החוק החדש.
משה שילה: על כך יש להוקיר תודה לכנסת ולמי שדחף את החוק הזה, נדמה לי שחברת הכנסת גלאון היתה בין המובילים לכך.
משה שילה: בתחום ההגנה צוין לחיוב הפעלת המקלט לקרבנות סחר שבפיקוח משרד הרווחה ובסיוע עמותת קשת, על כל השירותים שניתנים בו.
משה שילה: בתחום המניעה צוינה, בין היתר, פעולת ההסברה של משרד החינוך והרשות לקידום מעמד האישה.
משה שילה: בתחום השני של הסחר בבני אדם למניעת עבדות, צוינו לחיוב המאמצים שנעשו להעמיד לדין במקרים של שעבוד והונאה של עובדים זרים.
משה שילה: וכמו כן צוין שם שהוגשו שלושה כתבי אישום בעבירה של עבודת כפייה.
משה שילה: בתחום ההגנה מצוינות הארכת הוויזה לקרבנות סחר, ראיונות של עובדים במתקני משמורת וכדומה.
משה שילה: בתחום המניעה – מסע הסברה של מנהלת ההגירה, להרתעת מעסיקים מפני ניצול.
משה שילה: עם זאת, בתחום הזה של מניעת סחר למטרות עבדות, עומדת בפנינו עבודה רבה ואני אתייחס לנקודות האלה שמנקודת מבטי הן לא פחות חשובות, אולי לפעמים יותר חשובות, כי אלו דברים שעדיין לא הצלחנו לייצב, מבחינת הפעילות של המערכות שלנו.
משה שילה: אני חושב שבראש ובראשונה, וזה גם מצוין בדוח, ובמקרה הזה אני מסכים עם הדוח, אנחנו צריכים להגדיל את פעולות האכיפה בתחום הסחר למטרות עבדות וניצול עובדים, כולל בתחום הסחר הפנים מדינתי למטרות זנות.
משה שילה: בקיצור, הגדלת מספר כתבי האישום בתחום הזה.
משה שילה: אני רוצה לציין בנקודה הזו מספר דברים להתייחסות.
משה שילה: הפרקליטות עושה מאמצים רבים להוביל את תחום האכיפה ולהנחות את היחידות החוקרות איך לפעול בחקירת חלק מהעבירות המורכבות.
משה שילה: במקביל, נוכח מספר תקלות שהיו, אנחנו נוקטים מהלכים מול אגף החקירות במשטרת ישראל, כדי לוודא שהעבירות הרלוונטיות לסחר בבני אדם מקבלות את העדיפות הראויה להן ונחקרות כמו שצריכות להיחקר עבירות חמורות מן הסוג הזה.
משה שילה: אני יכול לומר לכם שהיום מתקיימת פגישה בין פרקליט המדינה לבין ראש אגף החקירות במשטרה, וזה אחד הנושאים שעומדים שם על הפרק.
משה שילה: אני נפגש עם ראש אגף החקירות בשבוע הבא, בהמשך לאותה נקודה, וכוונתי להציג לו מספר דוגמאות שבהם הפעילות, לטעמנו, טעונה שיפור בתחום החקירות של המשטרה.
זהבה גלאון: לזה אתה מתכוון 'תקלות'?
משה שילה: תקלות, בהחלט.
זהבה גלאון: סבר את אוזנינו.
משה שילה: אני אסבר את אוזניכם.
משה שילה: היחידה שאחראית על חקירת עבירות הסחר בבני אדם, היא מנהלת ההגירה.
משה שילה: מנהלת ההגירה היא יחידה שמוכוונת קצת שונה בתחום הזה.
משה שילה: אתם זוכרים את מטרות ההקמה של היחידה הזו, ולהפוך את היחידה הזו ליחידה שחוקרת את העבירות של סחר בבני אדם, דרוש לעשות שינוי משמעותי בדפוסי החשיבה ביחידה.
משה שילה: צריך לתת את הדגש על עבירת הסחר ולא כשיש תלונה על עבירת סחר, לבוא ודווקא, נניח, לעצור את העובד ולא לחקור את המעביד שהחזיק אותו מספר שנים בתנאי עבדות.
משה שילה: למשל.
משה שילה: אני מדבר על דוגמאות שאני קיבלתי דיווח עליהן, הן מהמתאמת, שהעבירה גם דיווחים של ארגונים שאני מניח שחלקם יושבים כאן.
משה שילה: פניתי בנושא כבר ליועץ המשפטי לממשלה, לפרקליט המדינה ולראש אגף החקירות ואני מניח שהוא יטופל.
זהבה גלאון: זה בעניין של סחר למטרות עבדות, אבל בעניין של מטרות ניצול מיני, גם זיהיתם תקלות מבחינת העמדה לדין?
משה שילה: לא, לא.
משה שילה: אני לפחות לא זיהיתי תקלות ולפי הדיווחים שקיבלתי, האכיפה בתחום הזה מתנהלת בצורה לא רעה.
משה שילה: אשרור הפרוטוקולים של האמנות הבין לאומיות שצוין לרעה, על ידי מחלקת המדינה, צוין לטובה על ידי גב' הילה טנא לפני כמה דקות.
משה שילה: הפרוטוקולים אושררו בשבוע שעבר, ועוד אחד יאושר ממש בשבוע הקרוב.
משה שילה: ולקחנו לתשומת לב את ההערה בדבר מסע פרסום המוכוון לאזרחים ישראלים המטיילים למדינות יעד לתיירות מין.
משה שילה: אנחנו נצטרך לשקול איך לעשות את זה בצורה שבה לא נפגע במדינות זרות שלא לצורך, לא נפגע ביחסים הבין לאומיים של מדינת ישראל.
משה שילה: צריך לחשוב איך לעשות את זה נכון.
משה שילה: בתחום ההגנה על קרבנות הסחר למטרות עבדות – כפי שבוודאי ידוע לכם, התקבלה בתחום הזה החלטה מאוד משמעותית, החלטת ממשלה 2670 מיום 2.12, יום ביטול העבדות, התקבלה החלטה שהובלה על ידי משרד המשפטים וזה הקמת מקלט ומעונות לקרבנות בתחום הסחר לעבדות.
משה שילה: בינתיים חלו איזה שהם שינויים בתחום של איך לעשות את זה, אבל העסק כבר עובד ולקרבנות הסחר לעבדות יש כבר מקומות היכן לשכן אותם.
משה שילה: הנושא תוקצב על ידי הממשלה ומטופל על ידי משרד הרווחה.
משה שילה: בוועדת המנהלים הכלליים האחרונה, אישרנו צוות משנה למנגנון זיהוי קרבנות סחר למטרות עבדות ועבודת כפייה.
משה שילה: המשרדים נמצאים בשלבים של יישום ההחלטה.
משה שילה: אני מקווה שמערך הזיהוי יחלחל כלפי מטה וישפר את היכולת של כל הגופים שמטפלים בכך לזהות קרבנות סחר בבני אדם, לרבות משרד הפנים ולרבות בית הדין למשמורת שהוא חלק ממשרד המשפטים.
משה שילה: קיימים דיונים נוספים באשר להרחבת סל השירותים לקרבנות סחר בבני אדם למטרות עבדות ולמטרות זנות, אבל בעניין הזה כולנו צריכים לדעת שמדובר גם בשאלות תקציביות, נכבדות, ואנחנו לא בעלי הבית היחידים בתחום הזה, כמו שאתם בוודאי יודעים.
משה שילה: סקירה קצרה בהחלט על פעולת ועדת המנהלים הכלליים, מנקודת המבט של דוח מחלקת המדינה, ואני שוב רוצה לנצל את ההזדמנות להודות לאנשים שיושבים כאן, שאת חלקם אני מכיר, שמשתפים פעולה בוועדת המנהלים הכלליים ובצוותי המשנה וחלקם, אני מניח, הם מהארגונים שאותם אני מכיר פחות, אבל בהחלט מקבל את התוצרים שלכם ואנחנו נותנים להם תשומת לב רצינית.
משה שילה: תודה רבה.
מרינה סולודקין: אנחנו עובדים כאן גם בוועדת החקירה בנושא הברחת הנשים וסחר בנשים, ועכשיו בתת ועדה בשנים האחרונות.
מרינה סולודקין: הרבה שנים, שבע שנים, מ-2007, אנחנו כאן.
מרינה סולודקין: עשינו, ביחד עם הארגונים וביחד עם ממשלת ישראל והמשרדים, הרבה.
מרינה סולודקין: יש לנו חוקים טובים, יש עכשיו גם מעקב אחרי מה שקורה וגם ענישה חמורה מאוד, אבל אני חושבת שבגלל שאנחנו מדינה שקולטת אנשים מכל קצוות העולם וגם עכשיו יש שלב של גלובליזציה שגם יש הסכמים עם שורת מדינות שאפשר להגיע למדינת ישראל בלי ויזות ובישיבת האחרונה היה אישור על מקדוניה, אלבניה ורוסיה, להגיע למצב החדש, לחוק הכניסה, אני חושבת שתת הוועדה הזו, לצערי הרב, צריכה להיות קבועה בכנסת, למעקב.
מרינה סולודקין: בנוסף, התופעה קיימת בעולם ומדינות שפנויות ויש בהם אוכלוסייה לא הומוגנית יש תנאים לסחר בנשים.
מרינה סולודקין: בגלל זה אני מאוד מברכת את הבשורה שיש עכשיו, גם בוועדת המנהלים הכלליים, מעקב אחרי התופעה, ואני חושבת שזה שלב חדש, כי אנחנו בונים את כל הבניין של המניעה והמעקב.
זהבה גלאון: אחד הדברים שמטרידים אותי הוא זה שהפרקליטות מגישה מעט כתבי אישום.
זהבה גלאון: אני מדברת עכשיו בעניין סחר בנשים למטרות עיסוק בזנות.
זהבה גלאון: אין לי כל כך טענה לפרקליטות בעניין הזה כי היא לא מקבלת, לדעתי, מספיק...
זהבה גלאון: המשטרה לא מספקת לה כנראה מספיק חומרים להגשת כתבי אישום.
זהבה גלאון: לפחות ממידע שהגיע אליי מהארגונים, הם למשל מצביעים על כך שיש מקרים שנחשבים בעיניהם עבדות מינית קלאסית, למשל נשים שמשתמשות בסמים ומועסקות בזנות על ידי סרסורים.
זהבה גלאון: על פי החוק הנשים האלה הן קרבן עבדות, המשטרה עוברת לידן בעיניים עצומות, אני עצמי הייתי עדה לכך מספר פעמים בדרום תל אביב ובמקומות אחרים.
זהבה גלאון: גם הייתי רוצה לשמוע, לפני שגב' רחל גרשוני מדברת, מידע או פרטים מהמשטרה בנקודה הזו.
זהבה גלאון: העובדה שבפעם הראשונה מדינת ישראל היא לא רק מדינת יעד, היא גם "יצואנית" של נשים ישראל לחוץ לארץ וגם העובדה שיש עלייה בסחר פנים, בעיניי זה מצריך הגברה משמעותית של הגשת כתבי אישום בעניין הזה.
זהבה גלאון: השאלה אם אנחנו יכולים לשמוע מהמשטרה נתונים כלשהם, גם לגבי סחר נשים קלאסי – אם אני יכולה להגיד את זה, זה נשמע נורא – נתונים בעניין זה, נתונים בעניין נשים שהוברחו לחוץ לארץ ובעניין ניצולן של נשים ישראליות.
יצחק אהרונוביץ': אני אציג נתונים בנוגע לסחר בנשים, בהתייחס לדוח מחלקת המדינה שמדבר על שנת 2007 וגם המגמות החדשות לשנת 2008 ואת הנתונים בנוגע לסחר למטרות עבדות יציג מר דודי פרץ, נציג מנהלת ההגירה.
יצחק אהרונוביץ': במהלך שנת 2007 אנחנו עדים לירידה של כ-41% בפתיחת תיקי סחר בנשים ובמעצרים בתיקים אלה, לעומת שנת 2006.
זהבה גלאון: כמה זה במספרים?
יצחק אהרונוביץ': בנוגע למעצרים – ב-2007, במצטבר, יש לנו 382 תיקים בסך הכל, שזה כולל גם את תיקי הסחר וגם את העבירות הנלוות, שאנחנו תופסים אותן כחלק מכלל התופעה ולכן אנחנו שינינו מעט את דפוס הפעולה, לעומת שנת 2006 שיש 295 תיקים בסך הכל.
יצחק אהרונוביץ': בנוגע לתיקי הסחר, בלבד, יש לנו בשנת 2007 20 תיקים, לעומת 34 תיקים בשנת 2006.
יצחק אהרונוביץ': באשר למעצרים, 76 מעצרים ב-2007 מול 83 ב-2006, כאשר מתוך אלה, מעצרים עד תום ההליכים ועד החלטה אחרת, יש לנו 9 ב2007 ו-47 ב-2006.
זהבה גלאון: איך אתם מסבירים את הירידה הזאת?
יצחק אהרונוביץ': מיד.
יצחק אהרונוביץ': האגף לחקירות ולמודיעין זיהה, במהלך 2007, ירידה משמעותית במספר קרבנות הסחר למטרות זנות, הזרות, כלומר כאלה שהגיעו לישראל, וזה בגלל מספר סיבות.
יצחק אהרונוביץ': אחת מהן זה הפעילות האכיפתית המוגברת שנעשתה בארץ לטובת העניין הזה.
יצחק אהרונוביץ': זה וההרחקה המסיבית של קרבנות הסחר למעשה הפחיתה את הכדאיות הכלכלית הטמונה בסחר של נשים מחוץ לארץ לישראל, וגם הענישה המחמירה שננקטת פה כנגד אנשים שמורשעים בסחר בבני אדם.
יצחק אהרונוביץ': משנת 2005, לפי הנתונים שיש לי, יותר מ-40 סוחרים נידונו לעונשי מאסר מאוד משמעותיים, בין 8 ל-18 שנה.
יצחק אהרונוביץ': אינדיקציה נוספת היא הפנייה של הרבה נשים למקלט מעגן, כמו גם ירידה בנכונות של קרבנות הסחר להתלונן במשטרה ולשתף פעולה עם רשויות האכיפה.
זהבה גלאון: כמה נשים יש היום במקלט?
עדה פליאל טרוסין: 32.
יצחק אהרונוביץ': מתוכן, ככל הידוע לי, אין עדות בתיקים של סחר.
זהבה גלאון: זאת אומרת יש ירידה במספר העדות.
זהבה גלאון: למה שיעידו כשהן צריכות להיתקע פה כל כך הרבה זמן עד ששומעים את העדות שלהן?
זהבה גלאון: זאת אומרת, היום מתוך ה-32 נשים שיושבות במקלט אין נשים מעידות.
יצחק אהרונוביץ': ככל הידוע לי, אין נשים שהן עדות.
יצחק אהרונוביץ': כמו כן, הארגונים הבלתי ממשלתיים בעצמם מפנים הרבה פחות נשים למשטרה.
יצחק אהרונוביץ': מאידך אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שיש עלייה משמעותית בכמות---
מרינה סולודקין: האם זה לא כישלון של המשטרה שאין עדות?
זהבה גלאון: תיכף נדבר על זה.
מרינה סולודקין: מי עובד איתם?
מרינה סולודקין: אני לא בטוחה שעובדים נכון.
מרינה סולודקין: עד כמה שאני יודעת, מאלה שיושבות שם, יש שמוכנות להעיד.
זהבה גלאון: היא אומרת שהיום אין אף אישה מעידה במקלט, שהמקלט הוא לצרכי הגנה.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שיש עלייה בכמות תיקי ניהול בתי הבושת וסרסרות בשנת 2007 לעומת 2006, וזה נובע מתוך כך שלפני כשנה הוצאה הנחיה של ראש אגף לחקירות ולמודיעין ותכנית עבודה בתחום הזה למחוזות וליחידות החקירה שעוסקות בנושא.
זהבה גלאון: מה זה אומר עלייה מבחינת נתונים?
זהבה גלאון: הרי יש לכם ירידה בעניין תיקי הסחר ועלייה בעניין ניהול בתי בושת.
יצחק אהרונוביץ': אני רק אסביר מדוע.
יצחק אהרונוביץ': התכנית הזאת עובדת על בסיס תפיסת הפעלה שרק טיפול במכלול העבירות הכרוכות בסרסרות ובזנות יביא למעשה להרתעה בתחום של הסחר בבני אדם.
יצחק אהרונוביץ': ההנחיה הזאת הטילה על יחידות החקירה יעדים ברורים שחייבו פעילות יזומה ואפקטיבית וזאת אחת הסיבות לעלייה בפעילות ובכמות התיקים בניהול בתי בושת וסרסרות.
יצחק אהרונוביץ': לעניין כמות התיקים – שוב, אני מדברת על 2007 מול 2006 ויש לי גם נתונים לגבי 2008.
יצחק אהרונוביץ': סרסרות לזנות יש לנו כמות של 84 ב-2007, מול 36 ב-2006; ניהול והחזקת מקום 249 תיקים ב-2007 מול 194 תיקים ב-2006.
זהבה גלאון: מה ב-2008?
יצחק אהרונוביץ': ב-2008, עד סוף חודש מאי, יש לנו 29 תיקים בשנת 2008 בסרסרות לזנות, מול 25 ב-2007 ובעבירה של ניהול והחזקת מקום 130 תיקים ב-2008 מול 79 תיקים ב-2007.
זהבה גלאון: ב-2008, מעבר לניהול תיקים וסרסרות?
יצחק אהרונוביץ': בנוגע לסחר?
יצחק אהרונוביץ': אני מדברת על סחר לעיסוק בזנות בלבד, יש לנו ב-2008 5 תיקים מול 9 תיקים בתקופה המקבילה אשתקד.
זהבה גלאון: האמת שמבחינת נתונים על סחר למטרות עבדות, אמנם מר דודי פרץ פה, אבל זה לא הוועדה.
זהבה גלאון: אני מבינה שזה הוצג אתמול בוועדה לעובדים זרים, אז אנחנו מתעסקים היום רק בנתונים שמעניינים את הוועדה הזו.
דודי פרץ: אחד הדברים שנאמרו פה, שאנחנו לא מטפלים בחברות כח אדם או משהו בדומה לזה.
דודי פרץ: עיקר העבירות של חברות כח אדם, מאחר ולא חלים יחסי עובד-מעביד ואין אינטרקציה, זה עבירות של מרמה.
דודי פרץ: זה הוצג גם בוועדה, זה מוצג כמעט בכל ועדה שאני חבר בה, ואני חושב שזו אחת הבעיות; התשלום הגבוה שמשלמים אותם עובדים, אותם מהגרי עבודה שבאים לעבוד בארץ.
דודי פרץ: אז כלפי אותן לשכות פרטיות, או אותן חברות כח אדם, אנחנו בדרך כלל מגישים כתבי אישום בקבלת דבר במרמה.
דודי פרץ: לצורך העניין, השנה כבר פתחנו 300 תיקים של תלונות של עובדים זרים.
דודי פרץ: 'קו לעובד' לא נמצא פה, אבל אנחנו בקשר, באינטרקציה קבועה איתם, תלונות שלהם, שמטפלים בהם, בעובדים שמגיעים לארץ.
דודי פרץ: הם מגיעים לנמל התעופה ולמעשה אף אחד לא בא לאסוף אותם ועוד כהנה וכהנה, והם פוטנציאל, לצערי הרב, לאחר מכן לפגיעה קשה בזכויותיהם.
דודי פרץ: זה פחות או יותר המישור שאנחנו בעיקר עובדים, ובאותן תלונות שהוצגו אתמול, שאין טעם לחזור עליהן.
דודי פרץ: אנחנו כן שינינו פה מגמה.
דודי פרץ: היום לדוגמה, לצורך העניין, אני מחזיק במנהלת ההגירה 252 עדים שמחזיקים אישור שהם עדים מטעמי בעבירות מרמה.
דודי פרץ: זאת אומרת שיש פה איזה שהוא שינוי מיקוד אמיתי בנושא הזה.
זהבה גלאון: אני לא רוצה---
משה שילה: אני דיברתי על סחר למטרות עבדות.
זהבה גלאון: אני לא רוצה לפתוח את הנושא הזה.
זהבה גלאון: ראשית, זה לא במנדט שלי, אבל מהדברים שהבנתי מהמנהל הכללי של משרד המשפטים, הוא התמקד בנקודה שמדברת על סחר למטרות עבדות וכנראה שהדבר מצריך איזה שינוי תפיסה ושינוי דרכי פעולה של מנהלת ההגירה, אבל כיוון שזה לא במנדט שלי והמנהל הכללי ייפגש עם ראש אגף החקירות, אז אני מניחה שהמערכת תתגבש לעבודה בהתאם, אבל זה ממש לא במנדט שלי.
זהבה גלאון: אני מצטערת, אני לא רוצה להיכנס לזה.
זהבה גלאון: מה שרציתי לשאול, מהנתונים שנמסרו לנו עכשיו כאן, כשאתם מדברים על ניהול בתי בושת, זה כולל התייחסות לנשים ישראליות שמועסקות, שנסחרות לצרכי זנות, בארץ?
זהבה גלאון: או שהעמדה לדין כאן או פתיחת תיקי חקירה לא מתייחסת דווקא לנשים ישראל, כפי שהודגש בדוח האמריקאי שיש מגמה בנשים ישראליות שנסחרות.
יצחק אהרונוביץ': הנתון של ניהול בתי בושת מתייחס לכלל התיקים.
זהבה גלאון: אין לכם פילוח כמה מתוכן נשים זרות.
יצחק אהרונוביץ': אין לי כאן נתון בנוגע להתפלגות של העדות, אבל ידוע לי שהיו מספר תיקים בנוגע לסחר בנשים ישראליות, אם זה למטרות יצוא ואפילו ידוע לי, באופן אישי, על תיק אחד של סחר פנים מדינתי שהמשטרה זיהתה שבאותן עדות נעברו עבירות של סחר והוגשו כתבי אישום בתיק הזה.
רחל גרשוני: רק הקדמה ואז אני אתייחס גם בפירוט לסוגיות שהעלית.
רחל גרשוני: אחד, אני רציתי להגיד שבעיניי הדוח הוא מאוזן והוגן.
רחל גרשוני: הוא מציין את נקודות השבח שמגיעות לנו ונקודות הגנות שמגיעות לנו.
רחל גרשוני: עצם קיום המנגנון הממשלתי הזה של ועדת מנהלים כלליים לנושא מיוחד זה, ומתאם, כשוועדת המנהלים הכלליים יכולה להעלות החלטות עקרוניות שמחייבות תקציב לממשלה, הוא כבר התקדמות גדולה וכאן אני רוצה לציין גם שבכל שנות פעילותי בתחום הזה, אני לא חוויתי גם דבקות, נחישות ומחויבות לעניין הזה, כמו שחוויתי אצל המנהל הכללי של משרד המשפטים.
רחל גרשוני: אני חייבת להגיד את זה.
זהבה גלאון: יש כאן נקודה מאוד חשובה, המנהל הכללי עמד עליה עכשיו.
זהבה גלאון: באמת קראתי את הדוח הזה בעיון, בנוגע להתייחסות של הדוח לכל מה שקשור לסחר למטרות ניצול מיני, אז יש שם דברים שזקוקים לשיפור, אבל מאוד יכול להיות שאם לא היתה לנו את הבעיה של הסחר למטרות עבדות, היינו עולים בכל זאת---
רחל גרשוני: יכול להיות, וזה טבעי.
מרינה סולודקין: האם זה נורמלי שרק מחלקת המדינה עושה דוח בנושא של מדינת---
רחל גרשוני: זאת שאלה לחוד, האם האו"ם צריך לעשות.
רחל גרשוני: עובדה שהם לקחו את התפקיד, ומי שלוקח את תפקיד, כמו שגב' זהבה גלאון לקחה תפקיד, יבורך.
מרינה סולודקין: אבל במקביל אפשר לעשות דוח שלנו.
רחל גרשוני: יפה שאמרת את זה.
רחל גרשוני: אני בעד.
רחל גרשוני: זה דווקא חלק מהתכנית הלאומית.
מרינה סולודקין: זו המלצה, חברת הכנסת גלאון, שאנחנו חייבים לעשות, בגלל שנמאס לי שזה מחלקת המדינה.
מרינה סולודקין: יש לכם הרבה במה להתעסק, חוץ מישראל.
רחל גרשוני: קיימנו ישיבה על זה אצל המנהל הכללי, רציתי לקדם את זה ורציתי להשתמש במידע שאוספת חברתי כל שנה לדוח מחלקת המדינה, כדי להתחיל להכין את הדוח שלי.
רחל גרשוני: כמובן שהדוח שלי, לפי דעתי, צריך להיות מבוסס גם על מידע שאקבל מארגונים לא ממשלתיים, וגם שאלות קצת שונות, כיוון שהדוח שלי צריך להתרכז על מה נותר לעשות ולא דווקא על הדברים החיוביים.
מרינה סולודקין: אני מרגישה שאנחנו נכנסנו לשלב חדש, יותר מתקדם, בגלל שסחר בנשים והברחת נשים זה פשע מאורגן בין לאומי ואם היה לנו הברחה וזו הכנסה של גורמים של סחר בנשים בתוך המדינה, עכשיו יש לנו יצוא.
מרינה סולודקין: אתם יודעים עד כמה זה מסוכן.
מרינה סולודקין: הם התחזקו, יש הרבה כסף בתחום, ואנחנו עכשיו גם מגיעים למדינות אחרות.
מרינה סולודקין: כמו ששמעתי, לאנגליה יש יצוא.
זהבה גלאון: בהמשך לשאלה של חברת הכנסת סולודקין, כיוון שמדובר כאן ברשת של פשע מאורגן, האם מזהים את אותם גורמים שקודם עסקו ב"יבוא" נשים ועכשיו עוסקים ב"יצוא" נשים, או שזה קבוצות נפרדות?
יצחק אהרונוביץ': אין לי כרגע נתונים שאני יכולה להציג בנוגע לשאלה הזו.
זהבה גלאון: נשמח לשמוע בכל מה שקשור בהברחה של נשים לחוץ לארץ, האם אתם מזהים את אותם ארגוני פשע, את אותם אנשים?
זהבה גלאון: נקודה מעניינת.
זהבה גלאון: אם הם שינו את דפוסי הפעולה שלהם, בגלל שנהיה קשה יותר להבריח לישראל, אז עכשיו מייצאים החוצה.
זהבה גלאון: נשמח לקבל נתונים לישיבה הבאה.
יצחק אהרונוביץ': יש יצוא של נשים ישראליות לחוץ לארץ, כשבנושא הזה יש לנו 2 תיקי חקירה.
זהבה גלאון: מה שאנחנו מנסים לבדוק, האם הגורמים שקשורים במעורבות, בפשע של יצוא והברחת נשים לחוץ לארץ, זוהו קודם כחלק מרשתות הברחה.
זהבה גלאון: כי מה שחברת הכנסת סולודקין מעוניינת לראות, כיוון שהיא מתייחסת לזה כאיזה רשת פשע מאורגנת, אנחנו מבקשים לדעת האם אלה שינו את דפוסי הפעולה שלהם.
זהבה גלאון: אנחנו רוצים לדעת איך זה עובד.
עדה פליאל טרוסין: אבל מעניין גם לשמוע באמת מה אנחנו יודעים על סחר בנשים ישראליות.
רחל גרשוני: כל הנושאים שהועלו פה, והם האם יש סחר פנים מדינתי, אנחנו לא יודעים, מי הסוחרים החדשים, מי הקרבנות החדשים.
רחל גרשוני: כל זה טעון---
מרינה סולודקין: אם אני קוראת את זה בעיתונות רוסית במדינת ישראל, אז יש.
רחל גרשוני: כל זה טעון בדיקה.
רחל גרשוני: יש צוות בראשות מר אלעזר רוזנבאום, שיושב פה.
רחל גרשוני: ישבנו אתמול על הנושאים שצריכים להידון בצוות הזה, שמכונה 'שינוי דפוסי הסחר לזנות'.
רחל גרשוני: מבין הנושאים שעמדנו עליהם, שינוי במדינות המקור.
רחל גרשוני: אנחנו רואים עכשיו מקרים של סיניות שמגיעות לישראל, כדי לעסוק בזנות.
רחל גרשוני: עוד שאלה, האם יש סחר פנים מדינתי, או רק זנות ישראלית?
רחל גרשוני: כשסחר צריך את העסקה לבן אדם.
רחל גרשוני: מה הפרופיל של הקרבנות החדשות?
רחל גרשוני: אם יש.
זהבה גלאון: אנחנו עדים לנשים שמובאות לארץ כמהגרות עבודה ואז הופכים אותן לשפחות מין.
רחל גרשוני: זה לא סחר לזנות, זה סחר לניצול מיני.
רחל גרשוני: צריך לדון בזה.
רחל גרשוני: מה הפרופיל של הסוחרים החדשים.
רחל גרשוני: לגבי מיעוט התיקים, זה מאוד מעניין, כי מצד אחד שמעתי מכמה גורמים משטרתיים, גם מהמודיעין המשטרתי וגם מהחקירות, שהמקורות שלהם אומרים שיש אנשים שפרשו מהמקצוע הזה, כי זה מסוכן מדי, והם עברו למקצועות אחרים כמו סמים.
רחל גרשוני: אז אולי זה לא צריך לשמח אותנו במלואו, אבל לפחות הם פרשו מהמקצוע הזה.
רחל גרשוני: דבר שני שראינו בכנסים בין לאומיים, גם במולדובה וגם בישראל, הוא שזה תופעה בין לאומית של שינוי דפוסי הסחר, שבמקום בבתי בושת, עכשיו משרדי ליווי, שזה מקשה מאוד על העבודה, משום שיש תנאים יותר טובים, אז נשים לא רוצות כל כך להתלונן, ובי"ת, קשה יותר לתפוס את הדמויות המרכזיות.
רחל גרשוני: זה גם נושא שצריך להידון אצל מר אלעזר רוזנבאום.
רחל גרשוני: גם פנינו למודיעין המשטרתי, כדי לבקש מחקר.
רחל גרשוני: מחקר הוא מעיקרי העניין פה, מחקר לגבי יצוא נשים ישראליות, מחקר לגבי מי ומי ההולכים פה, הפרופיל של הנשים, הפרופיל של הסרסורים.
רחל גרשוני: חייבים מחקר, אין מה לעשות.
רחל גרשוני: אני מקווה שהצוות הזה והצוות שבראשות נציגת הפרקליטות, דליה אברהמוב, שצריכה לשבת על זיהוי קרבנות סחר, יפעלו במשולב בשלב הראשון, יוכלו להאיר עינינו בנקודה הזאת, כי באמת זה דבר חשוב.
זהבה גלאון: אחרי שתיארת את כל המערך החדש הזה, או האפיונים של המערך החדש, את אומרת שכל זה צריך להיבדק אם זה קיים, אבל בדוח של מחלקת המדינה זה הוצג כדבר שהוא---
רחל גרשוני: זה הוצג שיש.
רחל גרשוני: אנחנו רוצים לראות על מה הם מסתמכים, בואו נראה אם הם מדייקים ואם זה באמת סחר, או שזה דפוסים חדשים של זנות.
רחל גרשוני: לא שאני מזלזלת בזה, אבל בהחלט צריך לראות את הדברים, צריך לבדוק את הדברים.
רחל גרשוני: גם בדוח מצוין במפורש שזה הגיע, בלי לזלזל.
רחל גרשוני: לגבי עניין של נשים שהן לא במקלט ולא מקבלות את מלוא הזכויות של הנשים במקלט, אז באמת יושב איזה צוות בין משרדי על זכויות רפואיות לקרבנות סחר, בין במקלט ובין לא.
רחל גרשוני: הוא קיים כבר 3 ישיבות וצריכה להיות עוד ישיבה מסכמת והמגמה המתגבשת היא לתת לכל קרבן סחר לזנות שירותים רפואיים, להכניס את זה תחת המטריה של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כך שיקבלו עם תנאים כאלה או אחרים.
רחל גרשוני: עובדים על זה.
רחל גרשוני: יש גם הפרס החדש, שגם אמור לתת משוב לגופים שעוסקים בנושא.
רחל גרשוני: מה שנקרא באנגלית often thankless task, אנשים עובדים, לא מקבלים משוב, אין תמיכה, אז לפחות שיוכרו.
רחל גרשוני: אז יש מגמה ממלכתית לתת פרס ממלכתי, עיטור לאנשים, וזה גופים ציבוריים, זה יכול להיות NGO, אנשים פרטיים ואנשי ממשלה.
רחל גרשוני: שלושה עיטורים, אם נמצא כל שנה בשנה.
רחל גרשוני: מה שרציתי גם להגיד, דבר אחרון הוא שהביקור למולדובה, שבו שותפו גם נציגים של ארגונים לא ממשלתיים וגם נציגי ממשלה, היה ביקור מאוד קשה.
רחל גרשוני: זה היה סמינר של האיחוד האירופי שלימד גם מה קורה באיטליה, מה קורה בבלגיה וגם סיור במולדובה.
רחל גרשוני: אחת מהתובנות שעלתה מהביקור הזה היא שאנחנו במצב פחות או יותר טוב, בלי להיות שאננים, בקשר למאבק בסחר בזנות.
רחל גרשוני: המקלט שלנו הוא הרבה יותר מרשים, אם כי המקלט שם היה די מרשים.
רחל גרשוני: גם כשאנחנו משווים את המצב שלנו למצב של איטליה, אני חושבת שאנחנו במצב יותר טוב, כי בכל זאת, הם דורשים, כדי לתת אשרות שהייה, סיכון, שהקרבן יהיה בסיכון, ואנחנו לא דורשים את זה.
רחל גרשוני: אז זאת תובנה שיצאה.
רחל גרשוני: אני רוצה לסיים בטוב מכל, שבכל זאת, יש מגעים אינטנסיביים, בינינו לבין הארגונים הממשלתיים, הם מפנים אלינו בעיות, כך אנחנו יכולים לנסות לפתור את הבעיות ואני רוצה לצטט את נציגת לסטרדה, בביקור במולדובה, שאמרה את הדבר הכי יפה בעיניי.
רחל גרשוני: צריך לפעמים לשתף פעולה עם אנשים שאנחנו לא תמימי דעים איתם, והיא אמרה: אי אפשר ללחוץ ידיים אם היד קפוצה.
רחל גרשוני: צריך ללחוץ ידיים.
זהבה גלאון: זה בכלל טוב, המשפט הזה.
מרינה סולודקין: מה עם הסברה במולדובה, שלא כדאי להגיע?
רחל גרשוני: משרד החוץ, לפני שנתיים, עשה איזה מבצע.
רחל גרשוני: היה, שוב, צוות שהמליץ על חידוש המבצע הזה.
רחל גרשוני: אנחנו צריכים להביא את זה ל אישור ועדת המנהלים הכלליים.
הילה טנא: מבחינת המודעות, מה שהם אמרו שם, שיש מודעות, הם עושים הרבה עבודה.
הילה טנא: הם מעריכים שאפילו מחוץ לעיר הבירה---
מרינה סולודקין: כי אנחנו יכולים, עם חברת הכנסת גלאון, לפנות לשרת החוץ שהיא גם אישה וגם מבינה, ולבקש משגרירות ישראל במדינת מולדובה להסביר למה לא כדאי להגיע.
זהבה גלאון: אבל יש כאן שתי נקודות.
זהבה גלאון: מה שמעלה חברת הכנסת סולודקין זה סוג של הסברה שכבר נעשתה פעם במדינות שם.
זהבה גלאון: מה שאמר המנהל הכללי, שזאת נקודה חדשה, שצריך לבחון את אופן ההסברה לתיירים ישראליים שיוצאים למדינות שיש בהן, שזה דבר מאוד...