GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הילה טנא: בעקבות הדוח הזה הוזזו הרבה דברים, קידמנו הרבה מאוד דברים ובין היתר גם התחלנו להעביר תשומות של המדינה למחלקת המדינה וכל הדוחות מאז נכתבו עם תשומות מטעם המדינה.
הילה טנא: החל מהדוח השני שפורסם עלינו לדירוג השני.
הילה טנא: בשנה שעברה דורגנו ברשימת המעקב כאשר הנימוק העיקרי שניתן, הדירוג לרשימת המעקב, היה אי-עשייה בנושא של סחר בבני אדם למטרות עבודה.
הילה טנא: בשנה האחרונה, כמו שניתן לראות גם בעלייה בדירוג וכמו שתכף אפרט, ישראל עלתה לדירוג השני ואנחנו מקווים לעלות הלאה, לדירוג הראשון.
רן כהן: זה לא מספיק לקוות.
רן כהן: דרושה עשייה מאוד משמעותית בעניין.
הילה טנא: זה נכון.
הילה טנא: אנחנו עובדים קשה מאוד.
הילה טנא: הדוח מציין שהעלייה שלנו לדירוג השני נובעת מההתקדמות המשמעותית שנעשתה, מאמצים משמעותיים שהמדינה עשתה על מנת לעמוד בסטנדרטים למניעה של סחר בבני אדם, דגש על התיקונים בחוק, על נושא הסיוע המשפטי, על תוכנית הפעולה למאבק בסחר בבני אדם.
הילה טנא: רחל גרשוני אחרי כן תרחיב ותאמר מה נעשה.
הילה טנא: בסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, צוין לרעה נושא אי אישור הפרוטוקול הנוסף לאמנת פלרמו, אמנה בדבר פשע לאומי מאורגן לגבי מניעה, דיכוי וסחר בבני אדם, בפרט נשים וילדים.
הילה טנא: זאת ההערה השלילית היחידה שצוינה בתחום הזה.
הילה טנא: לטובה צוין תחום האכיפה, המשך האכיפה נגד סחר בנשים למטרות ניצול מיני, חקירה והגשת כתבי אישום נגד סוחרים.
הילה טנא: צוינו לטובה מספר הליכים הפליליים שמתנהלים בתחום הסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, גם כנגד שוטר שהיה מעורב בנושא של סחר.
הילה טנא: צוין שיתוף פעולה עם רשויות אכיפה באוקראינה, בבילרוס, במולדובה ובצ'כיה, נושא של הסגרה של סוחרים וסיכול של רשתות סחר.
הילה טנא: בתחום של ההגנה צוינו לטובה השירותים שניתנים לקורבנות סחר – מקלט, שירותי הגנה, אי-ענישה של הקורבנות בגלל עבירות שנובעות מהיותן קורבנות סחר, המקלט לקורבנות סחר, מקלט מעגן, סל השירותים הנרחב שניתן בו, העובדה שמועברות למקלט גם קורבנות שאינן מסוגלות או יכולות להעיד, האופציה של הארכה בת שנה של אשרת שהייה משיקולים הומניטריים.
הילה טנא: בנושא המניעה צוין לטובה המשך ניתור הגבול הדרומי עם מצרים בנושא סחר, הפעילות של יחידת רמון והנושא של סינון יזום של מסתננים.
הילה טנא: בתחום של הסחר בבני אדם למטרות עבודה צוין לרעה תחום האכיפה כאשר מדובר בהיעדר כתבי אישום פליליים מכוח החוק החדש בגין עבירות סחר למטרות עבודה, היעדר הרשעות בגין עבודת כפייה במהלך שנת 2006, או חקירות פליליות כנגד סוכנויות כוח אדם בגין גבייה של דמי תיווך לא חוקיים.
הילה טנא: בתחום ההגנה צוין לרעה היעדר שירותי הגנה לקורבנות סחר למטרות עבודה, היעדר מקלט, היעדר סיוע רפואי ופסיכולוגי וגם נושא של אי-עידוד של עובדים זרים לסייע בחקירות כנגד הסוחרים.
הילה טנא: בתחום המניעה צוין שנמשכים מאמצים צנועים למניעה של סחר בבני אדם שזה מתקשר למה שציין השגריר בנאום הפתיחה שלו.
הילה טנא: מנגד צוינו לטובה בתחום האכיפה שיעור ענישה מספק ומרתיע, תיקונים משמעותיים בחוק איסור סחר בבני אדם שאסרו את כל צורות הסחר בבני אדם, כולל למטרות עבדות ועבודת כפייה, השלמה של תוכנית הפעולה, התיקים הפליליים שמנהלת היחידה ללוחמה בפשיעה במינהלת ההגירה בגין עבירות שמבוצעות כנגד עובדים זרים, הכשרות שמבוצעות בשיתוף עם ארגונים בלתי ממשלתיים, לשופטים, לעובדי מדינה ולמשרדי ממשלה רלוונטיים, וכן ההכשרה שניתנה לעובדי הסיוע המשפטי לגבי החוק החדש.
הילה טנא: בתחום ההגנה צוין לטובה הסיוע שהמדינה מגישה לקורבנות סחר בהשגת מקומות תעסוקה חדשים, העובדה שאין מאסר של עובדים שמגישים תלונות פליליות, הערכה שהכינה רחל גרשוני שהיא המתאמת לרשויות אכיפת החוק לסיוע בזיהוי קורבנות סחר, החוק החדש שהקנה גם סיוע משפטי לכל קורבנות הסחר לרבות פיילוט של סיוע משפטי עד 2008 לקורבנות סחר למטרות עבדות, וסמכויות חילוט רחבות למדינה לטובת שיקום ופיצוי.
רן כהן: באיזה מסגרת נעשה הפיילוט?
הילה טנא: במסגרת החוק.
הילה טנא: עד ספטמבר 2008 יש סיוע משפטי לקורבנות סחר למטרות עבדות.
רן כהן: למה זה צריך להיות פיילוט?
רן כהן: למה זה לא יהיה נורמה נורמטיבית לכל עובד?
זהבה גלאון: זאת הייתה הפשרה במהלך החקיקה.
זהבה גלאון: השיקול היה תקציבי.
זהבה גלאון: כמובן שרצינו שזה יהיה גורף וזה החל מכך שקבענו שיהיה סיוע משפטי לנשים שהן קורבנות סחר.
זהבה גלאון: כיוון שביקשנו להחיל את זה גם לגבי קורבנות מהגרי עבודה והאוצר התנגד לזה, כמו תמיד אנחנו מגיעים לשיקולים תקציביים, הפשרה הייתה בסוגיה הנקודתית הזאת להתחיל כפיילוט.
זהבה גלאון: האוצר חשש שתהיינה עשרות תביעות ויזדקקו לסיוע משפטי רב, ואנחנו חשבנו שאלה דברים שיהיו במתחם הסבירות.
זהבה גלאון: לכן הסכמנו, כדי להעביר את החוק.
רן כהן: ההערה שלי היא למשרד המשפטים שלא צריך להתפשר אלא היה צריך לתת סעד לכל אדם שיש לו טענה.
זהבה גלאון: מי כמוך יודע מה קורה כאשר יש עריצות של משרד האוצר.
זהבה גלאון: חשבנו שזה יהיה הדבר הנכון בתקופה ההיא - כדי לקדם את החוק הכולל – וללכת למהלך של פיילוט בעניין הזה.
הילה טנא: סמכויות החילוט הרחבות שיש במסגרת החוק לטובת שיקום ופיצוי קורבנות, כאשר 50 אחוזים מקרן החילוט מוקצים לנושא של שיקום ופיצוי קורבנות.
הילה טנא: בתחום המניעה צוינו לטובה הזכותונים שמעדכנים את העובדים הזרים על הזכויות שלהם וגורמי סיוע בשפות שלהם וכן ניתור של הגבול הדרומי.
הילה טנא: במהלך הכתיבה של הדוח אנחנו נעזרים בשיתוף פעולה ובקבלת נתונים מהרבה מאוד משרדי ממשלה וגופים, גם גופים בתוך משרד המשפטים, גם גופים בתוך המשטרה ומינהלת ההגירה, ואנחנו מקבלים שיתוף פעולה יוצא מן הכלל.
הילה טנא: כאמור, בקרוב נתחיל לעמול לקראת הדוח הבא ואני מקווה שהתוצאות יהיו טובות.
רן כהן: לגבי הסוגיה של דמי תיווך לגבי עובדים זרים בארצותיהם, שזה נראה קנוניה בין מאפיה ישראלית ומאפיה זרה, מה אתם עושים בעניין הזה?
רן כהן: הרי זו ממש מחלה נוראה וזאת מכה איומה.
רן כהן: זה סחר בבני אדם מהסוג המכוער ביותר שקיים בעולם.
רן כהן: יש לי הרגשה שבדבר הזה לא נעשה כמעט שום מהלך.
רן כהן: כמה אנשים כבר הועמדו לדין על הנושא הזה?
רחל גרשוני: ההתקדמות הכי ניכרת שנעשתה בעניין הזה הייתה כפי שציינה גברת הלפרין ממשרד החוץ ההסכם עליו חתמנו דרכו הגיוס של עובדים מתאילנד נעשה תחת בקרה.
רחל גרשוני: זה אומר שזה כולל גביית דמי תיווך.
רחל גרשוני: כלומר, עובדים יגויסו תוך סייג שהם לא ישלמו מעבר לסכום מסוים דמי תיווך, וגם זה בגלל שושנה סטרס ממשרד התעשייה שהייתה גורם מרכזי בהשגת ההסכם הזה.
רחל גרשוני: באיזשהו שלב היא אמרה לי שזאת מדיניות ממשלתית חדשה, לכרות הסכמים כאלה וזאת כדי למנוע את גביית דמי התיווך הגבוהים.
רחל גרשוני: באשר לגביית דמי התיווך בארץ.
רחל גרשוני: יש מספר צוותים בין-משרדיים ששוקדים על המלאכה וביניהם צוות בראשות המשרד לביטחון פנים.
רחל גרשוני: הצוות הזה מתייחס גם לגביית דמי תיווך גבוהים בארץ והאחריות עכשיו ניתנה ליחידת הסמך של העובדים הזרים להתחיל למקד את המבט בתופעה הזאת.
רחל גרשוני: אני מקווה שזה יעזור.
הילה טנא: כמובן שיש גם תיקון של חוק שירות התעסוקה שנכנס לתוקף והוא מגביל את הסכום שניתן לגבות מעובדים זרים באופן רשמי עד 3,050 שקלים והתקנות שנכנסו לתוקף, שזה עוד נדבך במה שנעשה על מנת לצמצם ככל שניתן את התופעה הזאת של דמי תיווך.
רן כהן: אם כן, דרושה אכיפה.
מרינה סולודקין: כבוד שגריר ארצות-הברית מר ריצ'רד ג'ונס, יושבי-ראש שתי ועדות הכנסת, חברים.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שלפני עשר שנים הייתי מוזמנת לשר שרנסקי שהיה אז שר התעשייה והמסחר והפגישה אתו הייתה מאוד חשובה והחומר שנדון היה חדש עבורי.
מרינה סולודקין: הפגישה הייתה עם נציגי CIA מארצות-הברית ועם אנשים שנשלחו על ידי מחלקת המדינה והייתה קשורה לתופעה של סחר בנשים, כאשר ב-1997 לפחות למדינת ישראל הנושא הזה היה חדש.
מרינה סולודקין: הגיעו אנשים והסבירו לנו שזה מאוד חשוב, שיש פניות רבות למחלקת המדינה של ארצות-הברית מנשות אוקראינה שפנו למחלקת המדינה על מנת לחזור לאוקראינה ממדינת ישראל.
מרינה סולודקין: אחרי חמש שנים שעבדנו ביחד עם חברת הכנסת זהבה גלאון בוועדת חקירה פרלמנטרית, שזה היה כלי מצוין כדי לחקור את התופעה וכדי להביא את כל הגורמים במדינה – משטרה, משרד המשפטים, משרד החוץ – להבנת התופעה ואיך להתמודד אתה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שבזה כנסת ישראל עשתה את הצעדים הנכונים כדי למגר את התופעה.
מרינה סולודקין: שוב, אני מדגישה שאני מאוד מעריכה את מה שעשו בשנים האחרונות המשטרה ומשרד המשפטים, אבל עם כל זה להגיע לדירוג הראשון, יהיה מאוד מאוד קשה.
מרינה סולודקין: בישיבה האחרונה שקיימנו בנושא הגבול שלנו עם מצרים כאשר מביאים אנשים דרך הגבול הזה, אני חושבת שגם למצרים יש אחריות ואני לא מבינה איך לאורך 120 קילומטרים אין אפשרות לסגור אותו לכניסה בצורה בה נכנסים.
מרינה סולודקין: חלק מהנשים שמביאים לכאן הן ילידות ואזרחיות של ברית-המועצות לשעבר ואני יכולה לומר לכם שיש לנו עוד גבול שעדיין אנחנו לא מבינים ולא חוקרים מה קורה שם.
מרינה סולודקין: אחר כך, אחרי ישראל, מבריחים את הנשים האלה לרשות הפלשתינאית ושם המצב מאוד גרוע ואנחנו צריכים גם לחשוב איך אפשרי להעביר את הנשים ממקום למקום.
מרינה סולודקין: בוועדה הזאת יזמנו פעולה לפיה משרד החוץ הישראלי יפיץ את חומר ההסברה לארצות המוצא.
זהבה גלאון: חברת הכנסת סולודקין יזמה את זה.
מרינה סולודקין: ואת תמכת.
מרינה סולודקין: מאוד חשוב להמשיך בפעולה הזאת כי קודם כל צריכה להיות הבנה בארצות המוצא שלא כדאי להגיע לכאן ולא כדאי להיכנס לרשתות של פשע מאורגן בינלאומי שעוסק בהברחת נשים ובסחר בנשים.
רחל גרשוני: כפי שאמרה נציגת משרד החוץ, אנחנו רואים בדוח מחלקת המדינה קרש קפיצה ללימוד ולא רק בפרק על ישראל אלא בפרקים על כל מדינות העולם וזאת משום שאנחנו לומדים על העובדות.
רחל גרשוני: אתן לכם דוגמה שראיתי בארצות אחרות, שם מגייסים למשל את החברות הפרטיות כדי להילחם נגד הסחר ועכשיו יש יוזמה שאנחנו רוצים לגבש – וגם המלצות צוות משרד החוץ הן בכיוון הזה - כאשר נגייס למאבק הזה חברות כמו אל-על ולהכין ערכות שייתנו לעובדים הזרים בארצות המוצא כאשר הערכות האלה מדברות על זכויותיהם.
רחל גרשוני: עם זאת, אני חייבת לציין שהמניע שלנו למגר את התופעה איננו נובע רק מלחץ בינלאומי.
רחל גרשוני: כעם שידע עבדות, אנחנו לא רוצים להיות עם של אדונים ועבדים.
רחל גרשוני: אני אתן כמה מבזקים לגבי מה שנעשה.
רחל גרשוני: לגבי הסיוע המשפטי.
רחל גרשוני: הסיוע המשפטי – ויושבת כאן נציגה של הסיוע המשפטי – שוקד על פרוצדורה ליישם את הסיוע המשפטי, איך מיידעים את העובדים הזרים שיש להם סיוע משפטי, איזה צמתים הם חשובים בעניין הזה, איך לתת את הסיוע המשפטי בדרך שהעובדים הזרים ידעו שפועלים לטובתם ולא כבעלי סמכות מטעם המדינה.
רחל גרשוני: המקלט ממשיך בעבודה הפורייה שלו ואני חייבת לציין שמדי שנה מנהלת המקלט מדווחת על הקורה במקלט וזה אחד האוצרות הגדולים שיש לנו לגבי אוכלוסייה של הנשים שהגיעה לכאן.
רחל גרשוני: אין לנו הרבה מחקר אבל המקלט עושה את המחקר ומכשיר את הנשים לעבודה במדינות המוצא כשהן יחזרו לשם.
רחל גרשוני: הדוח ציין שיש לנו תוכנית לאומית להילחם בעבדות והסחר וביולי 2007 אושרה תוכנית מיגור הסחר למטרת זנות שזאת תוכנית יותר ממוקדת משום שלגבי התופעה הזאת אנחנו במצב הרבה יותר טוב.
זהבה גלאון: מה כוללת התוכנית הזאת?
רחל גרשוני: היא כוללת, כמו כל תוכנית, גם מניעה, הגנה ואכיפה.
רחל גרשוני: אנחנו חושבים שחלק מהמניעה זה גם למנוע בכלל תופעות מסוימות הכרוכות בזנות כי מקום שיש זנות, הסחר צומח על רקע הזנות.
רחל גרשוני: באכיפה, אחד מהדברים הכי חשובים זה לשקול ולבחון את הדפוסים המשתנים בעולם הסחר בזנות.
רחל גרשוני: כיוון שאנחנו עכשיו יודעים שהסחר בזנות לא מתרחש בבתי הבושת הגלויים אלא במשרדי הליווי, כך שמערכת אכיפת החוק צריכה להתאים את עצמה למצב החדש הזה.
רחל גרשוני: כשאנחנו מדברים על הגנה צריך להיות למשל סל שירותי בריאות לכל קורבנות הסחר ולא רק לאלה ששוהות במקלט.
רחל גרשוני: צריך לייצר חזרה בטוחה לארצות המוצא לכלל קורבנות הסחר ולא רק לאלה ששוהות במקלט.
רחל גרשוני: אלה דוגמאות.
רחל גרשוני: אנחנו מכינים במשרד המשפטים אתר ובו נפרסם את התוכניות האלה כך שהציבור יוכל להעיר את הערותיו.
רחל גרשוני: אנחנו מתכוונים לעשות זאת בקרוב.
רחל גרשוני: על סמך התוכנית למיגור העבדות והסחר לעבדות הוקמו שישה צוותי משנה כדי לתת המלצות אופרטיביות לגבי היעדים בסדר עדיפות הכי גבוה.
רחל גרשוני: למשל, יש לנו צוות שעוסק בסל השירותים.
רחל גרשוני: הצוות הזה כבר סיים את הדיונים שלו והוא ממליץ על הקמת מקלט ושלוש דירות בפריסה ארצית לקורבנות עבדות וסחר לעבדות.
רחל גרשוני: יש עובדים זרים, אפילו אלו שעברו מסכת של סחר, שרק רוצים לעבוד ביום אחרי שהם הוצאו מהמקום הקודם כי הם רוצים להחזיר את החובות והם רוצים לשלוח כסף הביתה.
רחל גרשוני: לגביהם מספיקה מערכת של דירות שיתאימו להם עד שיעברו למקום עבודה חלופי.
רחל גרשוני: לעומת זאת, יש עובדים זרים שעברו מסכת של סחר ולא מסוגלים לחזור לעבודה מיד, ולהם מיועד המקלט בו הם יקבלו שירותי שיקום פסיכו-סוציאליים ורפואיים.
רחל גרשוני: השאלה אם יש תקציב לזה, והתשובה היא שאנחנו עובדים על זה.
רחל גרשוני: ההמלצה הזאת כבר זכתה לאישור ועדת המנכ"לים בנושא הסחר בבני אדם.
זהבה גלאון: האם נקבע תאריך ליישום התוכנית הזאת?
רחל גרשוני: אין תאריך, אבל לגבי העניין הזה יש עבודה אינטנסיבית עם מזכירות הממשלה כדי להשיג את המימון לכך.
רחל גרשוני: אנחנו רואים את זה כיעד ראשון במעלה, גם מבחינת ההגנה וגם מבחינת האכיפה כי אם אין מקלט או דירות, אי אפשר לחקור כי איפה נשכן את העובדים?
רחל גרשוני: אי אפשר להשאיר אותם אצל המעביד המתעלל ומצד שני איפה נשכן אותם?
רחל גרשוני: מחפשים כל הזמן מקומות לשכן בהם את העובדים.
רן כהן: אני מציע שתיידעו אותנו בכנסת כדי שאנחנו נוכל לסייע לכם גם כמנוף על משרדי הממשלה ועל משרד האוצר.
רחל גרשוני: נשמח לעשות זאת.
רחל גרשוני: בכל אופן, זאת הייתה אחת הביקורות ואנחנו עובדים על זה קשה.
רחל גרשוני: יש לנו גם צוות מצוין שעוסק בבניית מערך זיהוי לקורבנות סחר לעבדות ועבדות.
רחל גרשוני: הזיהוי של האנשים האלה הוא יותר קשה מאשר זיהוי קורבנות סחר לזנות כי איך אתה מבדיל בין עובדים זרים שמנוצלים סתם לבין עובדים זרים שעוברים מערכת של עבדות או סחר?
רחל גרשוני: זה לא קל.
רחל גרשוני: הצוות הזה התכנס ועיצב המלצות והוא ממש בשלבים סופיים של הגיבוש.
רחל גרשוני: ישבתי היום עם יושבת-ראש הצוות ואנחנו רוצים לצאת עם המלצות ממש בקרוב, תוך שבועות ספורים.
רחל גרשוני: יש צוות בראשות מיכל יוספוב ממשרד הפנים שיושבת כאן שמעצב פרוצדורה למתן אשרות שהייה לקורבנות סחר לעבדות ועבודת כפייה ולקורבנות עבדות.
רחל גרשוני: אני חושבת שאני יכולה לומר שגם הצוות הזה בשלבים סופיים של עבודתו אבל השר לא מחכה לגיבוש הפרוצדורלי אלא הוא כבר נותן אשרות שהייה לחלק מקורבנות הסחר לעבדות ועבודת כפייה.
אמי סער: חלק גדול מהמקרים מקבל אשרה אחרי עתירה.
אמי סער: אנחנו מגישים בקשה, מקבלים סירוב, מגישים עתירה כדי שלא יגרשו, ואז, כדי שלא נגיע עם זה לבית המשפט, מקבלים אשרה.
זהבה גלאון: אני מוצאת את עצמי באופן קבוע כותבת לשר הפנים כדי לבקש אשרות שהייה לפרק זמן ועשיתי זאת בכמה מקרים אחרי פניות של ארגונים אליי.
זהבה גלאון: צריכה להיות כאן התדיינות אבל זה לא צריך להיות עניין של התדיינות.
זהבה גלאון: יש לנו בעיה.
זהבה גלאון: ב-12 בחודש שר הפנים אמור לבוא לוועדה שבראשותי כדי לדון בסוגיית האשרות לקורבנות סחר בזנות, אבל יכול להיות שאולי נהפוך גם את זה לישיבה משותפת ונתייחס לנושא הזה של האשרות גם לגבי מהגרי עבודה.
רחל גרשוני: אני יודעת על מקרים בהם אושרו אשרות כאלה, אבל בהחלט נכון שלפעמים האשרה ניתנת אחרי עתירה.
רחל גרשוני: יש גם צוות חלוקת עבודה, ולזה התייחסתי כאשר שאל אותי חבר הכנסת רן כהן בדבר דמי תיווך.
רחל גרשוני: הצוות הזה הוא צוות מאוד חשוב כי חשוב לייחד את הסמכויות ולדעת מי עוסק במה.
רחל גרשוני: יש הרבה גורמים ממשלתיים שעוסקים בהגנה על עובדים זרים – משרד התעשייה, מינהלת ההגירה, גורמי אכיפה כמו רשות המסים וכולי.
רן כהן: למשרד החוץ היו צריכים להיות שיתופי פעולה עם מדינות אחרות אבל לא נעשה כלום עם הפיליפינים ועם מדינות אחרות מהן מגיעים עשרות אלפי עובדים זרים ואין לנו אתן שום הסכמים ושום הסדרים.
רן כהן: שם נעשה פשע כלפי האנשים האלה.
רחל גרשוני: נכון, אבל כפי שאמרתי לך, ההסכם עם תאילנד היה רק צעד ראשון והכוונה היא להמשיך בצעדים האלה.
רחל גרשוני: אמרת שאתה רוצה לא לקוות אלא לעשות, אבל אני חושבת שתקווה היא לא מצווה, אבל מה שתקווה עושה, כל מצווה לא עושה כי אתה צריך את הדלק.
רחל גרשוני: אם כן, יש צוות חלוקת עבודה והוא מאוד חשוב והוא מתכנס ודן.
רחל גרשוני: הצוות יקיים ישיבה שהיא ישיבה לפניי אחרונה ב-21 בחודש וזאת כדי לעצב פרוצדורה לגבי מה עושה משרד התעשייה, מה עושה מינהלת ההגירה, איך יהיו שיתופי הפעולה ביניהם, איך הם מעבירים מידע מהאחד לשני וכולי.
רחל גרשוני: יש צוות תרגום מכיוון שלא בכל משרדי הממשלה יש מתורגמנים.
רחל גרשוני: יש צוות בראשות משרד החוץ שסיים את עבודתו לגבי מבצעי מידע לעניין עובדים זרים כדי ליידע אותם בקשר לזכויות שלהם הן בארצות המוצא והן כאן.
רחל גרשוני: העבודה נמצאת בשלבים סופיים של ניסוח.
רחל גרשוני: הוגש כתב אישום ראשון על סחר בבני אדם לנטילת אברים מן הגוף וכאן אנחנו רואים אומץ גדול של המשטרה ופרקליטות מחוז צפון שהגישו כתב אישום ראשון ותקדימי בכל העולם כאשר כמעט אין כתבי אישום ומקרים בהם הגישו כתבי אישום כאלה.
רחל גרשוני: יש רק לשבח את העניין הזה ולראות מה קורה.
רחל גרשוני: מתקיימות ישיבות לגבי תקנות קרן החילוט כדי שנוכל ליישם אותן.
זהבה גלאון: כבר הועבר כסף לקרן החילוט לצורכי פיצוי אנשים?
רחל גרשוני: עדיין אין תקנות.
זהבה גלאון: עברה שנה מאז החוק נכנס לתוקף.
רחל גרשוני: זה רובץ לפתחי.
רחל גרשוני: אני אשמה בזה, אבל אנחנו בשלבים סופיים בנושא הזה.
רחל גרשוני: הדבר האחרון שרציתי לציין הוא את הגופים החדשים שנוטלים חלק במאבק כמו ועדת המנכ"לים בנושא הסחר בבני אדם שמעצבת מדיניות ותוכניות לאומיות, כמו הרשות לקידום מעמד האישה שנוטלת חלק מרכזי וחשוב במבצעי מידע וחינוך לציבור, גם במערכת החינוך, גם ברשויות המקומיות וגם בצבא.
רחל גרשוני: אין לי מלים כדי לשבח את מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה ומעשיה.
רחל גרשוני: בנוסף לכך הג'וינט, בשיתוף המקלט, עושה תוכניות הכשרה ובנוסף לכך יש לנו את העמותות השונות שעוסקות במלאכה ומדרבנות אותנו לפעול.
רן כהן: אני מבקש לשמוע את אנשי המשרד לביטחון פנים, אבל לא לפני שאני אביע מחאה על כך שאנשי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לא באו לכאן והדבר הזה הוא בלתי נסבל מבחינת הכנסת ובלתי נסבל מבחינתנו.
רן כהן: אני מתנצל אדוני השגריר שהאנשים האלה מהמשרד לא הגיעו.
רן כהן: זה משרד מאוד מאוד מרכזי בהעסקה של עובדים זרים ולכן היעדרם לא ראוי משום בחינה.
מוטי אבידן: בשנה האחרונה אנחנו מזהים עלייה של למעלה מ-80 אחוזים בפתיחת תיקים משטרה בנושא של סרסרות לזנות.
רן כהן: זה לא מעיד על כך שיש עלייה של 80 אחוזים בסרסרות בזנות.
מוטי אבידן: מדובר בעבירות חשיפה.
מוטי אבידן: תמיד אלה עבירות חשיפה ולכאורה אף פעם אין מתלוננים.
מוטי אבידן: אנחנו גם מזהים עלייה של למעלה מ-30 אחוזים בניהול מקום לשם עיסוק בזנות כאשר לשם כך אנחנו גם משתמשים היום בצווים מינהליים לסגירת אותם מקומות.
מוטי אבידן: מאידך אנחנו מזהים ירידה של למעלה מ-40 אחוזים בסחר בבני אדם, זאת כאשר אותן יחידות שעוסקות לכאורה באותו תחום, כאשר הן מגיעות, אין יותר סחר בבני אדם ואז לכאורה בגלל זה המהפך והעלייה בתיקים בסרסרות לזנות.
מוטי אבידן: כלומר, לדעתנו יש ירידה בגלל האכיפה המוגברת שלנו בנושא של סחר בבני אדם לשם סרסרות לזנות.
מוטי אבידן: ההנחיה של כל יחידות המשטרה כאשר למעשה כל מערכות המידע המשטרתיות מוכוונות היום ועוקבות אחרי פעילות היחידות המשטרתיות בכל נושא של יעדי הסחר בבני אדם והסרסרות לזנות.
מוטי אבידן: במטה יש אדם שעובד אך ורק בתחום הזה והוא בודק את פעילות היחידות באופן קבוע.
מוטי אבידן: אנחנו עוקבים אחרי הפעילות הזאת וגם מדווחים עד רמת השר וכמובן למפכ"ל.
מוטי אבידן: יש לנו גם מערכת של הדרכה כאשר היום כל קציני ושוטרי משטרת ישראל עוברים באופן קבוע הדרכות והרצאות מסודרות בתחום ואפשר לומר שכמעט כל חוקר היום מודע וקיבל הדרכה בעניין הזה.
מוטי אבידן: לכאורה המקום להחזקת הנשים, המקלט, מהווה כר נוח מבחינתן, אפילו שהן נמנעות מלהעיד, מכיוון שבעצם נשמטת הקרקע לכאורה מבחינתן ואז הן מרגישות נוח והרבה פעמים אנחנו נתקלים במצבים הפוכים בהם עצם זה שהן מוחזקות בידי הרשויות, אנחנו קצת מתקשים במובן הזה לשכנע אותן להעיד נגד הסוחרים ונגד האנשים שמבצעים את העבירות הפליליות.
מוטי אבידן: הלחימה של משטרת ישראל בארגוני הפשיעה משפיעה באופן עקיף גם על הארגונים לרצות ולהתקרב לנושא של פעילות בתחום סחר בבני אדם, שם יש כסף רב ומכיוון שאנחנו גם פעילים ועוקבים אחרי הפעילות הפלילית שלהם בנושאים האלה, זה משפיע כמובן גם על הרצון שלהם להתקרב לתחום הזה.
מוטי אבידן: כמובן שאנחנו שותפים למשרדי הממשלה בכל התחומים ואנחנו משתתפים בכל הפורומים, לומדים ומעבירים את הידע שלנו בכל התחומים האלה וזאת על מנת כמובן לשפר את שיתוף הפעולה כאשר כמובן משטרת ישראל לא נמצאת לבד בתחום הזה.
זהבה גלאון: האם יש לך גם נתונים לגבי סחר במהגרי עבודה?
מוטי אבידן: נמצא כאן נציג מינהלת ההגירה שהיא יחידה ארצית שקיבלה אחריות בעניין הזה והוא יוכל להתייחס לשאלה.
דוד פרץ: אני אומר מה עשינו מאז חוקק החוק באוקטובר 2006.
דוד פרץ: למעשה כל הצוותים שלנו - אנחנו פועלים בשיתוף פעולה ובצוותים משולבים עם נציגי משרד התעשייה – הונחו בביקורות שהם עושים, והם עושים מדי יום ביומו ביקורות, לתת את דעתם לתופעה הזאת.
דוד פרץ: מעבר לזה, נקבע יעד למינהלת ההגירה וזה נובע ממדדים שנקבעו הן ליחידת המודיעין, הן ליחידת החקירות והן ליחידת התביעות.
דוד פרץ: לגבי תיקים.
דוד פרץ: במהלך שנת 2007, עד כה, נפתחו 12 תיקים שהם ממש סחר בבני אדם כאשר שלושה תיקים מתוכם נמצאים בפרקליטות המדינה והם בעיון ומעקב.
דוד פרץ: להערכתנו בשלושת התיקים האלה יוגשו כתבי אישום.
דוד פרץ: הפרקליטות ביקשה כמה השלמות אבל כנראה יוגשו כתבי אישום.
דוד פרץ: אני רוצה להתייחס לנושא שהועלה כאן והוא מתן האשרות למהגרי עבודה.
דוד פרץ: להלכה אולי לא ניתנות אשרות אבל למעשה מדי יום ביומו אנחנו נותנים אשרות ואני אסביר במה דברים אמורים.
דוד פרץ: במינהלת יש למעלה מ-300 עדים שהם עדים ברמה כזו אחרת ולאו דווקא בעבירות סחר אלא בכל עבירת מרמה כאשר עובד זר מרומה.
דוד פרץ: לצורך העניין, עובד זר הגיע לארץ והיה אמור להיות מועסק אצל מעביד מסוים, הוא לא הועסק אצל אותו מעביד – לדוגמה, אתמול הגיעה אלי עובדת שעבדה ארבעה חודשים אצל מעסיקה מסוימת אבל מאיזושהי סיבה שלי לא ברורה עדיין היא פיטרה אותה.
דוד פרץ: יש לדעת שעובדת בענף הסיעוד גרה עם אותה קשישה ואם היא אומרת לה שהיא יותר לא עובדת אצלה, זה אומר שהיא אומרת לה ללכת לגור ברחוב.
דוד פרץ: היא הגיעה אלי, קנינו לה אוכל ונתנו לה לאכול.
רן כהן: כל פגיעה כלשהי בעובדים ובתנאי עבודתם, מבחינתנו זאת מגרעת שנוגעת לנושא של סחר בבני אדם.
דוד פרץ: באותו רגע נתנו לה אישור עד שמעיד על כך שהיא עדה אצלנו ולמעשה לא ניתן להרחיב אותה והיא תמצא עבודה, ואנחנו מקווים שהיא תמצא עבודה מסודרת.
דוד פרץ: מאחר שההליך המשפטי במדינת ישראל נמשך קצת יותר משנה, אותם אישורי עד אלה למעשה מהווים אשרות שמאפשרות לאנשים להישאר בארץ ולהשתקם.
דוד פרץ: כפי שאמרתי, להלכה אולי לא ניתנות אשרות, אבל למעשה הן ניתנות גם ניתנות.
דוד פרץ: אצלנו במינהלת ההגירה מחזיקים להערכתי כ-300 עדים.
זהבה גלאון: אנחנו לא רוצים שהאשרות שניתנות למהגרי עבודה תהיינה על בסיס העובדה שיש בעיה במערכת המשפט ואז אותם אנשים נתקעים אלא אנחנו רוצים שתהיה כאן מדיניות של מתן אשרות לאנשים שעברו שעבוד, התעללות, כפייה ובעצם נסחרו.
זהבה גלאון: זאת ההזדמנות לעבור לעורכת-הדין ענת חולתא, עוזרת ראשית לפרקליט המדינה ואחר כך נפתח את הדיון גם לנציגי הארגונים.
ענת חולתא: בעניין פעילות האכיפה בסחר למטרות זנות דיברו כבר די הרבה ודיברו על האפקטיביות של האכיפה ועל ההפחתה וההקלה בתחום הזה שהגיעה בעקבותיה.
ענת חולתא: כאשר בודקים את התיקים התלויים ועומדים היום בתחום הזה של סחר למטרות זנות, אנחנו רואים שכמעט ואין היום בפרקליטות המדינה תיקים חדשים בתחום הזה.
ענת חולתא: גם התיקים החדשים שנפתחים, אין מדובר בקורבנות חדשים שהגיעו לאחרונה אלא בעיקר בקורבנות שנמצאות כבר כאן מזה מספר שנים ורק עכשיו הפרשיות נחשפות או שרק עכשיו התיקים הגיעו לתלונה או למיצוי של חקירה.
ענת חולתא: רוב התיקים נמצאים היום בערכאת הערעור בבית המשפט העליון, תיקים שהתחילו לפני כמה שנים בערכאות הדיוניות והיום נמצאים במסגרת של ערעורים הן מטעם הנאשמים והן מטעם המדינה.
ענת חולתא: במדינת ישראל הפרקליטות רשאית להגיש ערעורים על קולת העונש ועל זיכויים ובעניין הזה השיטה שלנו קצת שונה מהשיטה המשפטית האמריקאית.
ענת חולתא: יש היום כמה וכמה תיקים, גם תיקים עקרוניים וגם תיקים שקשורים בענישה והם תלויים ועומדים בבית המשפט העליון.
ענת חולתא: בגלל העומס שמוטל על מערכת המשפט שלנו, שזה גם נושא שחוזר ונדון בוועדות במהלך השנים, בעבר אמרנו שבעיקר ערכאות הדיוניות מהוות צוואר בקבוק בתיקים האלה אבל היום אנחנו אומרים שבעיקר בית המשפט העליון מהווה צוואר הבקבוק בדיונים האלה, וזאת כאשר בודקים את הפריסה של התיקים.
ענת חולתא: בכל-זאת אני רוצה לומר שהאכיפה האפקטיבית בתחום של הסחר למטרות זנות לא הותירה אחריה חלל ריק, לא ברחוב הישראלי ולא בעולם הפשיעה הישראלי ואנחנו צופים בדאגה מאוד גדולה אחרי השינויים בתעשיית המין המקומית שביחד עם השחיקה הסוציו-אקונומית שעוברת החברה בישראל בשנים האחרונות מגבירים את התופעות הפליליות ואת היקפי הזנות המקומית עד כדי כך שאנחנו מזהים היום יותר ויותר קטינות שמעורבות בעולם הזנות המקומי ועד כדי תופעות שמזכירות לנו במקרים רבים תופעות ויחס כלפי העוסקות בזנות שהם דומים לתופעת הסחר, וזה כמו שאנחנו מבינים את התמונה, אנחנו כפרקליטות מבינים את התמונה, בדיוק כתוצאה מהעניין הזה.
ענת חולתא: בעולם הזה, עד שלא ממגרים לחלוטין את התופעות האלה, אין ואקום וכאשר הנשים הזרות יוצאות, הזנות המקומית מתגברת והדבר הזה מאוד מדאיג אותנו.
ענת חולתא: אמנם אני לא מדברת עכשיו על ניוד של נשים בחוץ לארץ ולא מדובר בנושאים שנבחנים בדוח של מחלקת המדינה האמריקאית והאו"מ אבל כרשויות אכיפה התופעה מטרידה אותנו באותה מידה, בעיקר כאשר אנחנו מזהים דפוסים דומים של קורבנות ושל עבריינות בתחום הזה.
ענת חולתא: לכן אנחנו סבורים שיש להגביר ולשכלל את האכיפה בעבירות הסרסרות, בעבירות של החזקת מקומות לצורכי זנות, בעבירות של פרסום שירותי זנות שצריכות לעבור רפורמה וכמובן כל מערך האכיפה שסובב את זה גם בתחום הכלכלי, גם בתחום של הפשיעה המאורגנת ושל הלבנת ההון.
ענת חולתא: מדובר בדיוק באותם דפוסים וכחברה בישראל הדברים האלה מטרידים אותנו באותה מידה.
רן כהן: יש סימביוזה מאוד מסוכנת בין תופעת ההפקרות של תנאי החיים של העובדים הזרים עם הגברת המוטיבציה לערב בזה גם את הזנות ואת השימוש בזנות כחלק אינטגרלי של אותה תופעה.
רן כהן: ראינו את זה בכל המקומות בהם יש ריכוזי עובדים זרים, חוקיים ובלתי חוקיים, כאשר הם נמצאים בתת-תנאים.
רן כהן: אז יש עלייה מאוד גסה בתופעת הזנות בכל מיני רבדים מאוד מכוערים שלה.
ענת חולתא: אני מאוד מצטערת שקשה לי בעניין הזה להסכים שיש קשר בין עליית כמות מהגרי עבודה במדינות המערב לבין העלייה של הזנות.
ענת חולתא: נדמה לי שאחד הדברים שלמדנו בשנים האחרונות הוא שכל שכבות האוכלוסייה, ובעיקר האוכלוסייה המקומית, היא הצרכנית של עולם הזנות ושל תעשיית המין.
ענת חולתא: מדובר בתעשייה שמגלגלת כסף רב.
רן כהן: כיוונתי לסוגיה ספציפית בתוך העניין הזה.
רן כהן: את יכולה לראות את זה במרכז תל-אביב, תמצאי שם ריכוז גדול מאוד גם של עובדים זרים שחיים בתנאים תת-אנושיים וגם תופעה מאוד גסה של זנות.
זהבה גלאון: אני חושבת שמה שחבר הכנסת רן כהן התכוון הוא לא לומר שעובדים זרים משתמשים בשירותיהן של נשים שעוסקות בזנות אלא כאשר מצב החיים או המצב הסוציו-אקונומי נמוך, את רואה עלייה בתופעת הזנות.
זהבה גלאון: הוא לא כרך את זה בכך שדווקא עובדים זרים הם אלה שמשמשים כלקוחות של הנשים שעוסקות בזנות.
ענת חולתא: אני מבינה.
ענת חולתא: אני מתנצלת על שלא הבנתי קודם.