GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת חולתא: ברור שהמקור - ואנחנו יודעים את זה גם בעולם של הסחר בבני אדם לכל המטרות – שהמניע העיקרי והרקע העיקרי לצמיחה של התופעות הפליליות הללו היא מצוקה כלכלית ואנושית.
ענת חולתא: במקומות בהם אנשים נקלעים לעוני ונקלעים למצב של ייאוש ושל אין ברירה, ובמקומות בהם מערכות הרווחה והתמיכה קורסות, ארגוני הפשע נכנסים ואנשים עושים צעדים נואשים.
ענת חולתא: זה הרקע לסחר בבני אדם למטרות זנות וזה גם הרקע כמובן לניוד של מהגרי עבודה שנאלצים להגיע מהמדינות בהן הם נמצאים במצוקה למדינות המערב שהם תופסים אותן כמפותחות יותר ומשגשגות יותר והם באים אליהן כדי להרוויח כסף.
ענת חולתא: אין ספק שברקע של כל התופעות האלה עומדת מצוקה כלכלית וחברתית.
ענת חולתא: אני אעיר עוד הערה אחת ואחרונה בעניין של עבודות הכפייה.
ענת חולתא: כיום התחום הזה נמצא באחריות האכיפה בעיקר של מינהלת ההגירה וכפי שציין קודמי אנחנו נמצאים בשיתוף פעולה מקצועי עם מינהלת ההגירה שזה באמת דבר חדש לנו כפרקליטות לעבוד ביחד.
ענת חולתא: יש שתי פרשיות שאמורים להיות מוגשים בהן כתבי אישום ראשונים במדינת ישראל בעבירה של עבודות כפייה ומדובר ממש בימים ספורים.
ענת חולתא: לאחר התייעצות משותפת החזרנו את התיקים להשלמת חקירה.
ענת חולתא: אני יודעת משלי יהלומי שהיא אחראית על התביעות במינהלת ההגירה שההשלמות הללו בוצעו ובאמת תוך כמה ימים התיקים הללו יוגשו ואנחנו אז נחכה לדברו של בית המשפט בפרשנות – בפעם הראשונה בישראל – של היקף העבירות האלה.
רן כהן: טוב מאוד שהגעתם לשיתוף פעולה.
רן כהן: עכשיו גם משרד הפנים צריך להיכנס לתמונה.
רחל יוספוב: בימים אלה אנחנו נמצאים בגיבוש סופי של הנוהל שלנו בנושא של סחר בבני אדם.
רחל יוספוב: הנוהל למעשה מחולק לשני חלקים כאשר החלק הראשון הוא החלק שמדבר על הקטע שהקורבן נמצא פה במהלך של חקירה במשטרה והמתנה לעדות, והחלק השני של הנוהל הוא לגבי שנת שיקום ואיך אנחנו מחזירים אותו בחזרה למעגל העבודה.
רחל יוספוב: בשתי התקופות האלה הוא מקבל מאתנו אשרה ב/1.
רחל יוספוב: אנחנו מסתמכים למעשה על החלטה של מינהלת ההגירה כי לנו במשרד הפנים ובמינהל האוכלוסין אין את הכלים לתת החלטה אם מדובר בקורבן סחר בבני אדם.
רן כהן: ברגע שבו מינהלת ההגירה אומרת לכם שכאן מדובר בקורבן, השאלה היא אם אוטומטית אתם נותנים את האשרה.
רחל יוספוב: אוטומטית אנחנו נותנים לו אשרה ב/1.
רחל יוספוב: במהלך השנה הזאת קיימנו ימי עיון לעובדים שלנו במינהל אוכלוסין.
רן כהן: מתן האשרה דורש אישור של מר גנות?
רחל יוספוב: לא.
רחל יוספוב: זה לא דורש אישור של מר גנות אלא זה עובר אישור שלי.
רן כהן: את מוסמכת לעשות את זה בעצמך.
רחל יוספוב: אני מוסמכת לעשות את זה בעצמי.
רחל יוספוב: ברגע שמינהלת ההגירה מעבירה לי את המקרה ואומרת שמדובר פה בקורבן סחר בבני אדם, אותו אדם מקבל את המעמד.
זהבה גלאון: כמה מקרים כאלה היו לך בשנה האחרונה, ב-2007?
רחל יוספוב: שישה מקרים.
רחל יוספוב: במהלך 2007 עשינו גם ימי עיון לעובדים שלנו בלשכות שבמידה שהם מזהים מקרים כאלה, להפנות אותם למשטרה כדי שהיא תוכל לטפל.
רן כהן: מה קורה עם עובד שבורח מהמעסיק שלו בגלל תנאי עבודה קשים?
רחל יוספוב: יש לנו נוהל.
רחל יוספוב: הוא מקבל אשרה ב/2 עד שהוא מוצא מעסיק חדש.
רן כהן: איפה הוא מוכיח את המעמד שלו?
רן כהן: איפה הוא מוכיח את זה שבעצם מה שקרה הוא שהוא חי בתנאים קשים ואיומים ולכן הוא זכאי להגנה שלכם?
רחל יוספוב: לשם כך אנחנו קיימנו את ימי העיון האלה לעובדים שלנו במינהל אוכלוסין כדי שאם הם מזהים מקרה כזה, הם ייתנו לאותו עובד מעמד זמני ויפנו אותו למשטרה כדי שיוכל להגיש תלונה על מנת שתיפתח חקירה.
רחל יוספוב: אם המשטרה תאמר לי שמדובר כאן בקורבן, הוא יקבל אשרה ב/1.
רחל יוספוב: אנחנו גם לא משייכים אותו לשום מעסיק בתקופה של החקירה, העדות והשיקום.
רחל יוספוב: אם הוא מוצא מעסיק, אנחנו מאפשרים לו.
זהבה גלאון: עשינו הבחנה בין מי שמנוצל, גם אם זה באופן מחפיר, לבין קורבן סחר.
זהבה גלאון: זאת אומרת, יש קו תיחום מאוד ברור בין ניצול, שעבוד וכפייה.
דוד פרץ: אנחנו בודקים אם יש ראיה שהאדם הזה סבל ואם זה כך, אנחנו מתחילים בחקירה.
דוד פרץ: כרגע אנחנו מטפלים במקרה כזה בצפון הארץ כאשר דבר ראשון אנחנו גם בקשר עם אנשי משרד התעשייה ואנחנו נבטל לאדם סיעודי את ההיתר שלו כך שהוא לא יוכל יותר להעסיק עובד זר.
רן כהן: זה הדבר הראשון שאתם צריכים להשתמש בו.
רן כהן: מי שמעסיק בתנאים כאלה, צריך פשוט לשלול את האפשרות שהוא יקבל עובד זר.
דוד פרץ: לגבי אותן שתי גברות.
דוד פרץ: אני לא רוצה להזכיר בדיוק את המקרה הספציפי, אבל לגבי אותן שתי גברות כמובן אנחנו בודקים אם יש להן מקום עבודה ואנחנו בקשר עם משרד הפנים ועם משרד התעשייה.
דוד פרץ: מנסים למצוא להם איזשהו מקום עבודה.
דוד פרץ: לא כל הנשים רוצות להיות במקלט אלא הן רוצות לעבוד ולהתפרנס.
דוד פרץ: מי שמוצאת עבודה ומתפרנסת, אנחנו בקשר חודשי אתה.
זהבה גלאון: זה על פי המודל שעורכת-הדין רחל גרשוני ציינה, מקלט ודירות.
דוד פרץ: הן לא במקלט ולא בדירות אלא הן מתגוררות במקום עבודתן ובענף הסיעוד רובן מתגוררות עם המעסיקים הסיעודיים.
אבי גור: בדוח של מחלקת המדינה מוזכרות שתי תופעות עיקריות: סחר בבני אדם למטרות עבודה ולמטרות זנות.
אבי גור: היום זה יום זכויות הילד וצריך לתת איזשהו ממד בדיון וגם בסיכומים לאחר מכן, אם אפשר, לנושא של זכויות הילד.
אבי גור: ראינו בתקופה האחרונה מספר כתבות בטלוויזיה שמראות את הילדים שנולדו במקרים של סחר בבני אדם למטרות עבודה, את הילדים שנולדו לנשים שעבדו בזנות, וכיצד הילדים האלה לא זוכים לטיפול בו היינו רוצים כאשר בחלק מהמקרים זה אפילו מהווה סכנה כי אנחנו מחסנים את הילדים שלנו כנגד מגפות אבל אותם הילדים שמוזכרים בשני הסעיפים האלה לא נמצאים במסגרת של משרדי הממשלה, של חוק בריאות התלמיד, סעיף 21(א) בביטוח בריאות ממלכתי.
אבי גור: צריך למצוא את הדרך כדי שהילדים האלה כן יחוסנו וכן יקבלו את כל מה שמקבלים ילדים אחרים בבריאות התלמיד.
זהבה גלאון: רק אתמול ממשלת ישראל דחתה הצעה של חבר הכנסת דב חנין, לתת מענה בדיוק בסוגיה הזאת.
זהבה גלאון: זאת ההזדמנות, אדוני השגריר, להפעיל גם את השפעתך בממשלה, בדיוק בסוגיה החשובה הזאת.
זהבה גלאון: ממשלת ישראל דחתה אתמול הצעת חוק חשובה ביותר שמבקשת לתת מענה ושירותי בריאות לאותם ילדים שנולדו כאן.
אבי גור: מעבר לכך, הילדים האלה נמצאים תחת האפוטרופסות של ההורים.
אבי גור: זאת אומרת, ברוב המדינות בעולם כל ילד עד גיל 18, ההורה הוא האפוטרופוס שלו.
אבי גור: לצערי, ההורים – ואני מדבר כנציג ההורים – לא מקבלים את כל מה שמקבלים ההורים במדינת ישראל.
אבי גור: זאת אומרת, את ההדרכה איך להיות הורה, איך ללכת לטיפת חלב, איך לקבל סיוע בלימודים וכל הדברים שהורים אחרים מקבלים במדינה אבל ההורים שנפגעו במסגרת הסחר בעבודה, הם לא מקבלים את הדברים האלה.
אבי גור: אני חושב שבמידה שהמשרדים הממשלתיים יעשו משהו, זאת גם תהיה הדרך למנוע את הסחר מכיוון שאז הם ייכנסו לגופו של עניין.
ריטה חייקין: אני רוצה להודות לשגריר ארצות-הברית בישראל ולתמיכת מחלקת המדינה שניתנת כל שנה לארגונים בין-ממשלתיים בנושא מאבק בסחר בנשים בישראל.
ריטה חייקין: זאת באמת מהווה השפעה גדולה, עזרה לנו בהגנה על קורבנות סחר ויוזמה במאבקים ציבוריים ברמות שונות.
ריטה חייקין: אני רוצה לציין שישראל עשתה צעדים מאוד משמעותיים בשבע השנים האחרונות אבל אני תמיד מתחילה לספור משנת 2002 כי בשנת 2002 התחילו התזוזות במערכת.
רן כהן: במידה מסוימת בזכות הדוחות של מחלקת המדינה.
ריטה חייקין: תודה לארצות-הברית שכל כך משפיעה על מדינת ישראל.
ריטה חייקין: יחד עם זאת, אני עדיין צריכה לציין שמדינת ישראל עשתה את הצעדים אבל בכל דבר יש עדיין את המאבק ותקווה זה לא מספיק.
ריטה חייקין: עדיין יש על מה לעבוד ויש עוד מה לעשות.
ריטה חייקין: ציינה ענת חולתא את פריחת סחר הפנים.
ריטה חייקין: נכון, יש פחות נשים זרות אבל יש יותר ויותר נשים ישראליות שנמצאות בזנות ואנחנו קוראים לזה סחר פנים.
ריטה חייקין: עדיין אנחנו לא רואים שינויים מטעם המדינה ושהיא יכולה לעשות משהו באופן פרקטי.
ריטה חייקין: אנחנו עדיין לא רואים שנשים קורבנות סחר יכולות לזכות לביטוח בריאות ואני מדברת על אלה שלא נמצאות במקלט.
ריטה חייקין: אנחנו עדיין מוצאים את עצמנו בבעיות ומאבקים עם משרד הפנים וכל יום אנחנו שואלים את עצמנו האם האישה הזאת תישאר כאן בישראל או שעוד מעט היא תצטרך לעזוב ולא ברור מה קורה עם הילדים שלה שנולדו בישראל והם אזרחי ישראל.
ריטה חייקין: הם אזרחי ישראל, אבל משרד הפנים לא מכיר בהם כמקרים הומניטריים.
ריטה חייקין: אנחנו לא מבינים עדיין את התנהלותו של המקלט כי לא ברור לנו האם המשטרה אחראית על כניסת קורבנות סחר ולמה המשטרה היא זאת שצריכה לפנות למשרד הפנים לקבל את התשובה ממנו, האם אפשר להעביר את האישה למקלט.
ריטה חייקין: לא חשבתי שארצות-הברית התכוונה לכך כאשר היא תרמה בהתחלה את הכסף למקלט.
ריטה חייקין: אנחנו מאוד חוששות מביטול מתן האשרות לאזרחי רוסיה, וזה אומר שכל אזרחי רוסיה יקבלו את האפשרות להגיע לכאן.
ריטה חייקין: אנחנו חוששות מהצעד המאוד משמעותי הזה כי זה לא רק שלמשטרה תהיה עבודה קשה אלא כמו שאמרו לנו כבר יוכלו להקים את הנציגות בשדה התעופה.
ריטה חייקין: זה חשש מאוד גדול ואני מאוד הייתי ממליצה למשרד התיירות לחשוב בכובד ראש כאשר הוא מקבל החלטה מסוג זה.
ריטה חייקין: היינו רוצות להודות לרחל גרשוני על תרומתה.
ריטה חייקין: אנחנו יכולות להגיע למדינות אחרות ולספר מה יש לנו כאן ואיך בעצם אנחנו מארגנות את המכניזם של המאבק בסחר בנשים שזה מאוד חשוב לפעילותנו.
אמי סער: אני מייצגת היום את מוקד סיוע לעובדים זרים וגם את קו לעובד שנציגיו לא יכלו להגיע.
אמי סער: אלה שני ארגונים שלמעשה מטפלים במהגרי עבודה.
אמי סער: אני לא אתייחס היום לנשים שדיברו עליהן הרבה.
אמי סער: קודם כל, תודה לדוח שבזכותו נחקק החוק לאיסור סחר בבני אדם.
אמי סער: אני חושבת שזה נהדר שיש לנו חוק אבל היישום עוד בדרך ואנחנו עדיין רואים קשיים כאשר אנחנו מבקשים אשרות ואנחנו לא מבקשים מיליוני אשרות.
אמי סער: אין כאן שום פגיעה בריבונות של מדינת ישראל.
אמי סער: עדיין יש מאבקים עם משרד הפנים ואולי בגלל דוחות שהם מקבלים מהמשטרה.
אמי סער: צריך לזכור שמדובר בקורבנות ושלא מדובר בעדים שצריך אותם לחקירה, ואם הם יעילים לחקירה, הם כן יקבלו אשרות, ואם הם לא יעילים לחקירה, הם לא יקבלו את האשרות.
אמי סער: אלה קורבנות שצריכים מקלט משלהם ולא צריך להיאבק כל פעם שרוצים להכניס קורבן סחר למקלט.
אמי סער: אם יש גברים, בכלל אין להם מקלט וצריך לחפש להם כל מיני פתרונות דיור ואנחנו הם אלה שצריכים לעשות זאת.
אמי סער: הרעה החולה הזאת לא תסתיים כל זמן שימשיכו לגבות עמלות ותמשיך הכבילה שאף אחד לא הזכיר אותה.
אמי סער: לפני כשנה וחצי בית המשפט העליון אמר שהכבילה היא עבדות מודרנית אבל הכבילה עדיין קיימת ולא ניכנס ולא נפרט זאת.
אמי סער: רק לפני חודשיים מדינת ישראל לקחה מהכלא יותר ממאה אריתראים והעבירה אותם למעסיקים חקלאים ונאמר להם שאם הם יעזבו את המעסיק, הם יחזרו לכלא.
אמי סער: המעסיקים משתמשים בזה והשכר שלהם הוא הרבה פחות ממה שצריך היה להיות.
אמי סער: תנאי העבודה והמגורים הם קשים.
אמי סער: זאת פשוט עבדות ולי זה תמיד מזכיר את הכושים בשדות הכותנה.
אמי סער: אני חושבת שאם נעלה את המודעות של כולנו ויהיו כאן שלטים וסרטונים, גם האנשים ברחוב אולי יבינו שיש כאן עבדים ויבואו ויספרו על מקרים כאלה שהם מכירים.
עדה פליאל טרוסמן: אני רוצה להעלות פן נוסף, לאור כל הדברים שנאמרו כאן ולאור העבודה היפה שהשירות שלנו והמשרד עשה בהקמת המקלט לנפגעות סחר, מקלט מעגן, ומתן הגנה ללמעלה מ-250 נשים במשך השנים האחרונות.
עדה פליאל טרוסמן: אנחנו נותנים גם טיפול לילדים במקלט.
עדה פליאל טרוסמן: השנה התקבלה תוכנית על-ידי ראש הממשלה שלנו וועדה בין-משרדית כאשר משרד הרווחה מוביל את הנושא, ואני מדברת על תוכנית שאנחנו עומדים לפתחה להוצאת נשים ישראליות, נערות וצעירות, ממעגל הזנות.
זהבה גלאון: הכסף כבר עבר אליכם?
זהבה גלאון: התוכנית היא יפה, אבל השאלה אם ראש-הממשלה העביר את ה-15 מיליון שקלים.
עדה פליאל טרוסמן: הוא יגיע.
עדה פליאל טרוסמן: זה לא 15 מיליון אלא 10 מיליון שקלים בבסיס, אבל גם זה סכום יפה.
רן כהן: חשוב שתדאגו להעביר אותו ב-2007.
עדה פליאל טרוסמן: אני מבקשת מכם להעביר את הסכום בחוק התקציב של שנת 2008.
עדה פליאל טרוסמן: יש לנו תוכנית מאוד יפה, ראשונית ומעמיקה לטפל בנערות, צעירות ונשים במטרה להוציא אותן ממעגל הזנות ברחבי הארץ.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: תודה רבה.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אדוני הישוב-ראש, גברתי יושבת-הראש וכל אלה מכם שנמצאים כאן היום כמאזינים ו כאנשים שנתנו כאן מצגות.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אחרי הדיון הזה אנחנו רואים כמה כל הסוגיה הזאת סבוכה ומורכבת.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: איתור הקורבנות, יידוען בכל הקשור לזכויותיהם, הגנה שניתנת לקורבנות, מנע וכולי.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: כל הדברים האלה קשורים.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: סביר מאוד להניח שהמכנה המשותף של כל המאמצים בא לכלל ביטוי בידי רחל.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: בסופו של דבר, מדובר בהגנה על הפרטים החלשים ביותר בחברה כמו נשים שמועסקות בזנות או ילדיהן הזקוקים לשירותי המדינה, הזקוקים להגנה כדי לצאת מהמעגל, כדי שלא יהיו החוליה החלשה ביותר בחברה הישראלית.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: כאשר מגיעים למודעות לגבי ממדי הבעיה, אני חושב שאפשר להבין טוב יותר כמה מתוחכמת הגישה כדי להתמודד עם הסוגיה, דבר שלא יכולה לעשות תוכנית אחת או גוף אחד או סוכנות אחת.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש כאן צורך ברשת.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: כפי שהסוחרים משתמשים ברשתות לסחר בבני אדם, כך גם הממשלה חייבת ברשת תוכניות כדי לתת תמיכה וסיוע לחלשים, לאלה שהם פגיעים לניצול ולסחר.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני סבור שמטרת הדוח שלנו בסופו של דבר היא לתת לאנשים מידע לגבי מה שעושים אחרים כדי שניתן יהיה ללמוד מניסיון הזולת, מההצלחות, וזה דבר שאנחנו עושים כל העת בארצות-הברית.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: הרבה מן הסוגיות שאתם מתמודדים אתן כאן באות לידי דיון במישור הפדרלי בארצות-הברית וכמובן גם לנו יש בעיה של סחר פנימי.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש לנו חוקים פדרליים והחוקים במדינות הם חוקים של המדינות עצמן.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: בחלק ממדינות ארצות-הברית הזנות היא אפילו חוקית.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: נכון, זה במעט מאוד מדינות, אבל זה קיים.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אחת הגישות של הממשלה הפדרלית למנוע זנות היא למנוע העברה בין מדינה למדינה.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אנחנו לומדים מן הדוגמאות של המדינות איך הן מתמודדות עם הבעיות וכמדינות כאלה שכנראה עושות עבודה טובה יותר הרי התוכניות האלה בסופו של דבר צריכות להיות כלל ארציות.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אם כן, יש לנו מעין מעבדה מתמשכת כדי לנסות דברים.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: מדינות קטנות יותר שאין להן חלוקות כאלה ומחלקות כאלה יכולות להפיק תועלת מן הניסיון הבינלאומי וזו אחת הסיבות לכך שאנחנו מוציאים את הדוח ונמשיך לעשות זאת.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: כאמור, אני יוצא מכאן עם כל מה שלמדתי כאן ואצור קשר עם האנשים כדי לדווח לוושינגטון כי גם אנחנו יכולים ללמוד לא רק איך להתמודד עם בעיותינו שלנו בכל הקשור בסחר בבני אדם אלא אנחנו יכולים ללמוד מכם איך להתייחס טוב יותר לתוכנית הזאת במישור הארצי, בעיקר כאשר מדובר במדינות זרות וזאת לדעתי תועלת אדירה לעם בארצות-הברית ולעולם כולו.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: לדעתי אנחנו זקוקים ליצור הזדמנויות לכל האנשים בעולם, אם אנחנו באמת רוצים למקסם את משאבינו כדי להתמודד עם כל הבעיות האדירות שעומדות בפנינו.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: פעם נוספת, תודה רבה לכם.
השגריר ריצ'רד ג'ונס: אין לי נוסחאות קסם לתת לכם אלא לומר לכם שתמשיכו בעבודה הטובה וגם אנחנו נמשיך לשתף אתכם פעולה.
זהבה גלאון: אדוני השגריר, תודה על ההשתתפות שלך ועל הצעדים הקבועים והמתמידים שאתם עושים גם מול ממשלת ישראל וגם מול הכנסת כדי להתמודד עם התופעה של סחר בבני אדם.
זהבה גלאון: לסיכום הדיון אני רוצה לגעת רק בשתי נקודות ולעדכן אותך בהיבט של סחר בנשים לעיסוק בזנות שאנחנו בוועדה בראשותי בחרנו לעסוק גם בחוליות נוספות בשרשרת של הסחר.
זהבה גלאון: אם עד היום מרבית העיסוק שלנו היה במתן הגנה או בניסיונות לתת הגנה לנשים קורבנות הסחר ולהיאבק בסוחרים ובסרסורים, להחמיר את הענישה והאכיפה, הרי שאנחנו שמים דגש בשנה האחרונה על חוליה נוספת שמזינה או משתפת פעולה עם תופעת הסחר ואלה הם הלקוחות, הצרכנים של התופעה.
זהבה גלאון: אנחנו שוקלים לקדם חקיקה לפיה ניתן יהיה להעמיד לדין את אותם לקוחות שצורכים שירותי זנות, לא רק מנשים קורבנות סחר אלא מנשים שעוסקות בזנות בכלל.
זהבה גלאון: סוגיה נוספת שאני רוצה להסב את תשומת לבך לגביה היא המאבק בכל מה שקשור לפרסום מודעות מין בעיתונים שגם הן מהוות נדבך נוסף ומעודדות את תופעת הסחר והזנות.
זהבה גלאון: אלה נקודות קטנות לתשומת לבך ולידיעתך.
זהבה גלאון: בהזדמנות הזאת אדוני השגריר אני רוצה להסב את תשומת לבך לכך שהפעילות של שתי הוועדות האלה שלנו לא הייתה נעשית כמו שהיא נעשתה עד היום לולא שיתוף הפעולה הבלתי רגיל גם עם ארגוני זכויות אדם, גם עם ארגונים שעוסקים במאבק בסחר בנשים, גם עם ארגונים שעוסקים בסיוע למהגרי עבודה וכמובן שיתוף הפעולה מול הרשויות בראשות המתאמת, רחל גרשוני.
זהבה גלאון: העבודה שלנו יוצאת נשכרת משיתוף הפעולה הזה ואנחנו מעלים את הנושאים בפני הממשלה, מעל בימת הכנסת, מקדמים חקיקה ואני מקווה שהדבר הזה בסופו של דבר יביא למצב שבפעם הבאה כשנארח אותך כאן נמצא את עצמנו במקום הרבה יותר טוב אצלכם.
רן כהן: אני רוצה להביע תודה גדולה לחברת הכנסת זהבה גלאון ולוועדה למאבק בסחר בנשים.
רן כהן: תודה רבה לשגריר ארצות-הברית בישראל ולמחלקת המדינה על הסיוע העצום שאתם נותנים באמצעות הדוח ובנורמות שאתם תובעים מכל מדינות העולם ובכלל זה מישראל.
רן כהן: אני רוצה לומר שני דברים שקשורים מאוד ספציפית לנושא של מהגרי עבודה.
רן כהן: אנחנו כאן בכנסת נחושים – ואני אומר את זה באופן הכי קטיגורי ויודעים זאת כל משרדי הממשלה – לעקור את התופעה הזאת של סחר בבני אדם, של התעללות בעובדים, של התעללות במהגרי עבודה.
רן כהן: לא בא בחשבון שמדינת ישראל כמדינת העם היהודי, כמדינה דמוקרטית, כמדינה שבאה להגן על כבוד האדם וחירותו, שהתופעה הזאת תתקיים בה.
רן כהן: מתוך זה אנחנו מאוד ממוקדים בימים אלה, בעיקר בסוגיה הזאת של דמי התיווך שנגבים מהעובדים שכל רצונם הוא לבוא לעבוד כאן ולהתפרנס בכבוד והם נקלעים למצוקות מאוד מאוד קשות.
רן כהן: כאן הפנייה היא גם למשרד לביטחון פנים על העמדה לדין של כל מי שעוסק בעניין הזה בישראל ולא משנה אם הוא גובה את הכסף כאן או גובה אותו בארץ המוצא.
רן כהן: אני פונה למשרד החוץ להחריף ולחזק את הקשר בינינו לבין מדינות העולם כדי לעקור את התופעה הזאת גם בארצות המוצא, אם זה סין, תאילנד, הפיליפינים וכל מדינה אחרת ממנה מייבאים עובדים.
רן כהן: צריך לעקור את התופעה הזאת של דמי התיווך כי זאת עבדות ואין לזה שום מילה אחרת.
רן כהן: אני רוצה להדגיש את תנאי העבודה של העובדים כאן.
רן כהן: גם הפיכת עובדים זרים לעבדים, זה סוג של סחר בבני אדם.
רן כהן: לכן אסור להשלים אתו ואנחנו לא נשלים אתו.
רן כהן: אני רוצה לסיים את דבריי בעניין אחד שלקחתי על עצמי כוועדה לעובדים זרים, לטפל ולהראות למרות שזה לא בדיוק בקפסטי של הוועדה שלי וזה הנושא של פליטי סודן ודארפור.
רן כהן: אנחנו רוצים בעניין הזה להיות מדינה ראויה למדינה שהוקמה על ידי עם של פליטים ולהתייחס אל הפליטים הללו באופן הוגן ונכון כי הם בני אדם שנרדפים במדינתם.
רן כהן: אדוני, אני מתנצל לפניך בשם הכנסת על זה שהכנסת דחתה הצעת חוק גם שלי לתת מעמד לפליטים הללו במדינת ישראל.
רן כהן: אולי באמת בעזרת ממשל בוש ומחלקת המדינה, גם ממשלת ישראל תפתח את העיניים ותבין שפליט ראוי למעמד ראוי.
רן כהן: מדינת ישראל הייתה צריכה להיות הראשונה לתת מעמד לפליטים הללו אבל זה עניין אחר ואני מודה שתפסתי טרמפ על הדיון הזה, אבל מאחר שזה אכפת לי מאוד אני לא יכול שלא להתייחס לזה.
רן כהן: אדוני השגריר, אני שוב מודה לך.
זהבה גלאון: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
זהבה גלאון: הישיבה היום אמורה לעסוק בסוגייה של קרן הפיצויים, אי הקמתה של קרן הפיצויים, התעשרות המדינה בעצם מרווחי הסחר בנשים כתוצאה מכך שקרן הפיצויים שהיתה אמורה לקום לאחר שהחוק לאיסור סחר בבני אדם נחקק באוקטובר ונכנס לתוקפו או נרשם ברשומות בעשרים ותשעה באוקטובר 2006, דהיינו יותר משנה מאז שנחקק החוק, בעצם לא הוקמה אותה קרן חילוט ייעודית שהיתה אמורה לקום ושהיו אמורים להיות מופקדים בה כספים שחולטו לצורך עזרה גם בשיקום הקורבנות.
זהבה גלאון: יש השגות שהושגו בזמנו, במסגרת הדיונים בוועדת החוקה, על ידי מוקד סיוע לעובדים זרים.
זהבה גלאון: המכתב של המוקד מונח לפניכם, אחר כך אני אתן לעדי להשיג השגות רחבות יותר בכלל על ייעודיה או תפקידיה של הקרן, אבל בעקבות העובדה שהחוק נחקק, והוא קבע דברים מסויימים, אגב שאנחנו לא מאושרים מכולם, התברר לנו ראשית שהקרן לא הוקמה, שנית העובדה שהחוק הנחה את בתי המשפט לפסוק פיצויים לקורבנות העבירה, מתברר לנו שהנושא הזה מיושם רק במקרים בודדים.
זהבה גלאון: בהליך הפלילי אנחנו רואים שנפסקים סכומים זעומים לקורבנות הסחר בנשים, זעומים בודאי ביחס לרווחי הסוחרים.
זהבה גלאון: בהליך האזרחי אמנם נפסקים סכומים גבוהים יותר, אך מסתבר שהקורבנות, שהנשים אינן מצליחות בעצם לגבות את הכסף שנפסק להן מידי הסוחרים.
זהבה גלאון: יוצא שהפיצויים אינם משולמים לקורבנות והמדינה בעצם מרפדת את קופתה מפעילות הסחר בנשים, גם באופן ישיר, גם באופן עקיף על ידי כך שהמדינה מטילה קנסות על הסוחרים, המדינה שמענו כבר בישיבות קודמות, המדינה גובה מסים מסוחרי הנשים, הכסף הזה הולך לקופת המדינה.
זהבה גלאון: בחוק נקבע בזמנו, אני אומרת שוב, למרות ההתנגדות של מוקד סיוע וגופים אחרים, נדמה לי מוקד סיוע וקו לעובד למיטב זכרוני, בחוק נקבע שמחצית מהסכום השנתי של הקרן יוקצה למטרות הגנה וייווצר הסדר שמאפשר תשלום פיצוי שנפסק לקורבן סחר שבעצם לא הצליח או לא הצליחה לממש את פסק הדין לפיצוי.
זהבה גלאון: והחוק גם קבע, אני מדגישה, שעבירות מצדיקות החמרה בענישה, דובר אז על עונשי מינימום, למי שמוחזק בתנאי עבדות, והחוק גם קבע שראוי לפסוק פיצוי לניזוקים.
זהבה גלאון: אנחנו בטח נשמע בהמשך מעו"ד רחל גרשוני, אני רוצה רק להזכיר לוועדה הזו שאני קיבלתי מעו"ד רחל גרשוני בחודש אוגוסט האחרון מסמך של ועדת המנכ"לים, אני לא זוכרת את התאריך אבל נדמה לי שהמסמך הוא מאוגוסט.
זהבה גלאון: ועדת המנכ"לים בנושא המאבק בסחר בנשים התכנסה וקיימה דיון מקיף בשורה של סוגיות, בכל מה שקשור לתכנית הלאומית למאבק בסחר בבני אדם, ובין היתר קבעה ועדת המנכ"לים בסעיף 8: "..
זהבה גלאון: יש לקדם תשלום פיצויים לקורבנות הסחר ובין היתר על ידי העלאת מודעות פרקליטים ושופטים לחשיבות שבפסיקת פיצויים בסכומים הולמים, על ידי קידום הסדרים להבטיח תשלום פיצויים לקורבנות סחר שעזבו את המדינה, ועל ידי העלאת מודעותם של פרקליטים להנחיית פרקליט המדינה בדבר התניית הסדרי טיעון בהפקדת כספי פיצויים לפני הצגת ההסדר בבית המשפט.
זהבה גלאון: .".
זהבה גלאון: אני חושבת שזו החלטה מאוד חשובה של ועדת המנכ"לים.
זהבה גלאון: ההחלטה החשובה היתה בעצם חקיקת החוק, ועדת המנכ"לים, אנחנו נרצה לדעת היכן הדברים עומדים, מעל שנה מאז שנחקק החוק, למיטב ידיעתי הדברים עדיין לא זזו, אלא אם כן אנחנו נשמע פרטים אחרים.
זהבה גלאון: אני רוצה ליידע את הוועדה שהגיע לידיי קטע מתוך ידיעה שהתפרסמה ב"אובזרבר" הלונדוני בתחילת ינואר השנה, לגבי החלטה חסרת תקדים שהתקבלה על ידי מה שנקרא: "הרשות לפיצוי פגיעות פליליות", יש דבר כזה.
זהבה גלאון: הרשות הזאת היא בעצם אחראית לפיצוי קורבנות פשיעה אלימה והרשות הזאת החליטה לפצות ארבע קורבנות סחר בנשים, קורבנות של עסקי המין, היא החליטה לפצות אותן על הסבל הנפשי וההתעללות המינית להן הן היו נתונות, והפיצוי הוא, שימו לב, מאה ארבעים אלף לירות סטרלינג כל אחת, זאת על אף שפגיעות בקורבנות סחר מין לא היוו עילה מוכרת לפיצויים על פי הנחיות הרשות.
זהבה גלאון: ההערכה היא שבעקבות ההחלטה צפויים קורבנות סחר לקבל פיצויים בסך מיליוני לירות שטרלינג מידי הממשלה.
זהבה גלאון: אני יודעת שאנחנו לא אנגליה וכנראה אנחנו לא עושים מערכת כזאת של פיצויים לנשים קורבנות הסחר אבל הלוואי והיינו אנגליה לצורך העניין, אבל דבר אחד אני חושבת שצריך להדריך אותנו, לפחות יישום החלטות של כנסת, החלטות של חקיקה של כנסת, אין שום הצדקה לכך שכנסת מחוקקת חוקים ויותר משנה לאחר מכן ההחלטות אינן מיושמות.
זהבה גלאון: אנחנו נרצה לשמוע למה הן אינן מיושמות, למה נשים לא מצליחות לגבות את כספי הפיצויים שמגיעים להן, למה המדינה לא הקימה עדיין את הקרן, למה הכספים לא הועברו.
זהבה גלאון: רחל גרשוני, בבקשה.
רחל גרשוני: בעניין התכנית שעליה הצבעת, בשני לדצמבר הממשלה אישרה את התכנית הזאת.
רחל גרשוני: זה לא רק שוועדת המנכ"לים אישרה אלא הממשלה אישרה.
רחל גרשוני: עכשיו לגבי הפיצויים, אני מתחילה בסוגיות היותר קלות.
זהבה גלאון: מה הממשלה אישרה?
רחל גרשוני: הממשלה אישרה את שתי התכניות הלאומיות, למאבק נגד הסחר לעבדות ולמאבק נגד הסחר לזנות.
רחל גרשוני: והמאבק בסחר לזנות כולל את אותו סעיף 8 שאת ציטטת.
רחל גרשוני: אז לא זו בלבד שוועדת המנכ"לים אישרה את זה, גם הממשלה אישרה את זה.
זהבה גלאון: זה יפה שלקח לממשלה שנה לאשר את זה, אני מציינת עובדה.
רחל גרשוני: אני דווקא חושבת להיפך, שזה יפה שהממשלה אישרה את זה.
זהבה גלאון: אני ממש מצטערת, אבל הממשלה ממש לא עושה טובה.
זהבה גלאון: הכנסת חוקקה חוק, הממשלה אישרה את התכנית של המנכ"לים.
רחל גרשוני: שמרי את הכעס שלך, למה שאני אגיע עכשיו.
זהבה גלאון: אבל סעיף 8 שאת מציינת לפיצויים ולהקמת הקרן, בעצם מתייחס לחקיקת החוק.
רחל גרשוני: לגבי העברת הפיצויים לקורבנות הסחר בחו"ל אז התקיימו על זה מספר ישיבות והאפוטרופוס הכללי קיבל על עצמו את העבודה הזאת והוא מכין עכשיו נוהל.
רחל גרשוני: הוא שיתף כמה ארגונים לא ממשלתיים בדיונים שלו, שיש להם ניסיון בהעברת פיצויים לקורבנות סחר בחוץ לארץ.
רחל גרשוני: והוא גם ידאג לשמירה על הכספים וגם ידאג, בשיתוף ארגונים שיש להם ניסיון, להעברת הכספים.
רחל גרשוני: אז בעניין הזה יש התקדמות גם כן.
רחל גרשוני: לעניין הקמת הקרן זה רובץ לפתחנו.
רחל גרשוני: ואני אגיד לכם בדיוק למה היא לא הוקמה עדיין ומה כן ומה לא.
רחל גרשוני: כונס צוות בין משרדי בשיתוף שני ארגונים לא ממשלתיים שיש להם, שוב, ניסיון מעשי בתשלום פיצויים לקורבנות סחר ובסוגיות שמתעוררות סביב זה.
רחל גרשוני: הצוות הזה דן בסוגיות ביסודיות, למשל התפקיד של הארגונים הלא ממשלתיים בקרן, למשל מי זכאי להגיש את הבקשות לקרן, למשל מי יחליט על חלוקת הכספים בקרן, ואני אפרט את זה בהמשך.
רחל גרשוני: הבעיה היתה שהצוות הזה כונס רק מיולי 2007 וזה מחדל.
רחל גרשוני: אין מה להגיד.
רחל גרשוני: הישיבות האלה היו צריכות להתכנס לפני זה, מה שיותר מהר.
רחל גרשוני: מאז שהישיבות כונסו אני חושבת בכל אופן שדנו ביסודיות בסוגיות העולות.
רחל גרשוני: וכאן אני אפרוש בפניכם, כי השלב שזה נמצא עכשיו, סיימנו שש ישיבות, הוכנה טיוטה של התקנות, היא הועברה לכל מי שהשתתף בישיבות, קיבלתי רק הערות מהגברת חייקין, ולא מאף אחד אחר, שאני חושבת שאנחנו יכולים לעבור לשלבים הנוספים, שהם להגיש את הטיוטה למחלקת ייעוץ וחקיקה, למי שאחראי על תקנות המשנה, כדי שהוא יעבור על הנוסח, משם לשר שהוא יחתום על זה, ומשם לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רחל גרשוני: מה ההסדר שאימצנו?
רחל גרשוני: אנחנו נשענו על כמה מקורות.
רחל גרשוני: נשענו על קרן חילוט קיימת, שזו הקרן של הסמים והלבנת ההון.
רחל גרשוני: נשענו על חוק האפוטרופוס הכללי, ונשענו גם על נוהל שצריך להתגבש לכלל תקנות בעניין הלבנת הון, ששם הם נתנו את הדעת לסוגיות שונות.
רחל גרשוני: בעוד שבקרנות אחרות האפוטרופוס הוא גם זה שמחליט על הקצאת הכספים, כאן אנחנו החלטנו שהאפוטרופוס יהיה רק מבצע.
רחל גרשוני: הוא לא יחליט.
רחל גרשוני: מי יחליט, ועדה שמורכבת מנציגי ממשלה רלוונטיים, נציגי משרדי ממשלה, ונציג ציבור, שיש לו שרקע מעשי או אקדמי בתחום זכויות האדם.
רחל גרשוני: יושב ראש הוועדה הזאת יהיה שופט, מי שכשיר להיות שופט מחוזי, מפני שחשבנו שזה גורם אובייקטיבי וממלכתי שייתן יותר רצינות לעבודת הוועדה.
רחל גרשוני: נדונה הסוגייה האם לשתף את הארגונים הלא ממשלתיים, בוועדה שמחליטה על הקצאת הכספים והועלו השגות כאלה ואחרות.
רחל גרשוני: כשהארגונים הבינו שהתנאי לסיפוחם בוועדה היא שלא יגישו עתירות על עבודת הוועדה, הם נסוגו.