GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיותה שנבל: כמי שעובדת במשרד ממשלתי נוצר לי קשר גם ברמה אישית וגם ברמה מקצועית עם נעמי עם כניסתה לתפקיד.
חיותה שנבל: אני חושבת שלנעמי היה הרצון להכנס לתחומים ולנסות לפתח ולקדם דברים שהיא חשבה שהם בסדר עדיפות.
חיותה שנבל: היו לה תמיד יוזמות, פניות.
חיותה שנבל: אני חושבת שתחילת העבודה של הרשות היתה באמת תחילת עבודה שצריכים היו לחשוב איך לקדם דברים ומה לעשות.
חיותה שנבל: אולי היו לנו ציפיות מדברים שלא יכלו להתקדם, אבל אלה דברים שבמשך הזמן לומדים ורואים.
חיותה שנבל: זאת היתה חוויה לעבוד יחד איתה.
חיותה שנבל: אני בהחלט מאחלת לה את כל ההצלחה עם סיום התפקיד היום, וכמובן שנמשיך לעמוד בקשר עם כל הצוות שעובד יחד איתה.
חיותה שנבל: רונית היא האדם המתאים, במקום המתאים ובזמן המתאים להכנס לתפקיד.
חיותה שנבל: אני מקווה שנמשיך לקדם את הנושאים שחשובים גם בתחום העשייה בשטח וגם במשרד.
חיותה שנבל: אני מאחלת לך הרבה מאוד הצלחה בשמי ובשם כל הצוות.
איידה טומלסימן: אני לא כל כך הכרתי מקרוב את נעמי וגם לא את העבודה שלה.
איידה טומלסימן: אני מכירה את רונית.
איידה טומלסימן: אני לא יכולה להגיד שאנחנו חברות הכי טובות, אף על פי שהייתי רוצה, אבל לא היתה הזדמנות.
איידה טומלסימן: אני יודעת את העשייה שלך, רונית, גם במקלט וגם בנעמ"ת.
איידה טומלסימן: אני חושבת שאם תשקיעי את אותו מאמץ שהשקעת עד היום ברשות אני בטוחה שנוכל להתקדם ולהשיג יותר ויותר, וזאת אם באמת יהיה תקציב גם לרשות שתוכל לפעול ולבצע ולתכנן.
איידה טומלסימן: אני אניח על שולחנך דרישה מיידית.
איידה טומלסימן: אני הייתי דורשת לבדוק את הנושא של הייצוג והצורה שמורכבת ממנה הוועדה המייעצת והמינהלה.
איידה טומלסימן: אני מאוד הייתי דורשת לבדוק את זה מחדש, ולבדוק במיוחד את הייצוג של הנשים הערביות.
איידה טומלסימן: היית רוצה שתנתן תשומת לב שווה לבעייתיות הקיימת בנושאים ששייכים ונוגעים למעמד האישה הערבייה בישראל.
איידה טומלסימן: בהצלחה לשתיכן, גם בתפקיד וגם אחרי התפקיד.
עירית אומנית: רוב היושבות פה הן חברותי לעבודה בנושא של מאבק באלימות כלפי נשים.
עירית אומנית: בנושא הזה יש לנו אוזן מאוד קשבת מהשטח.
עירית אומנית: בשבילי החגיגה היא בזה שיש מישהי ברשות שהיא לגמרי מהשטח, שהיא חלק מהמאבק של קידום נשים ומאבק באלימות כלפי נשים לפני רבות מאיתנו.
עירית אומנית: זה מהפיכה בשבילי.
עירית אומנית: בשבילי המשך הנושא של אלימות קשור בכישלון של החברה הישראלית לקדם נשים לעמדות כוח.
עירית אומנית: דווקא ברשות אני רואה את ההבנה של הקשר הזה ואת תחושת המאבק לקידום נשים לעמדות כוח כעניין העיקרי שבו אמורה הרשות לעסוק.
עירית אומנית: אין לי מושג אם זה שזה במשרד ראש הממשלה הדבר מגיע לאוזנו של ראש הממשלה, או בעצם זה שמקימים רשות אמורים לקדם את הנשים.
עירית אומנית: אני מאחלת לך הצלחה רבה.
מרי חדייר: הקמת גוף חדש אינה מלאכה פשוטה, במיוחד כאשר עומדים לרשותו רק אמצעים דלים.
מרי חדייר: הירושה שקיבלה נעמי עם כניסתה לתפקידה הסתכמה במצבת כוח אדם שכללה 2 עובדות - ולאחרונה הצטרפה שחקנית רכש ותגבורת – אדריאנה - והתמיכה החשובה והמבורכת של חברת הכנסת יעל דיין כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת, אבל תקציב שהוא כלי אלמנטרי לצורך ביצוע אין.
מרי חדייר: נעמי, בהיותך המנהלת הראשונה של הרשות נתת חלק מרכזי בעיצובה הראשוני של הרשות.
מרי חדייר: בחריצות ובהתמדה רבה הפכת את לשון החוק לשפת המעשה, תרמת מניסיונך לגיבוש דרכי פעולה עניינים, והרשות בזכותך ניצבת היום כגוף מובן מאליו וחשוב עם הקצאה תקציבית של 2 מיליון שקל בשנה.
מרי חדייר: על כל אלה ברצוני להביע את תודתי והוכרתי בשם עובדות הרשות – חנה מור יוסף, אדריאנה באומל, ואנחנו מאחלות לך הצלחה רבה בהמשך דרכך.
מרי חדייר: לרונית, המנהלת הנכנסת, את שפועלת רבות לנושא קידום מעמד האישה בישראל, אנו משוכנעות שתתרמי מנסיונך ותפעלי לקידומן ועצמאותן של הנשים בישראל.
מרי חדייר: דעי לך שעומד לרשותך צוות מיומן שיסייע לך במילוי תפקידך על הצד הטוב ביותר.
מרי חדייר: אנחנו מאחלות לך הצלחה רבה רבה בתפקיד החדש.
לאה אהרונוב: אני רוצה לצרף את הברכות של אמונה.
לאה אהרונוב: היה לנו שיתוף פעולה מאוד פורה עם נעמי.
לאה אהרונוב: אני מאחלת לך הרבה הצלחה.
לאה אהרונוב: לרונית, ההצלחה שלך תהיה ההצלחה של כולנו ואני מקווה שנעבוד בצוותא.
מרי חדייר: לגבי הרשימה של מנויים, את תקבלי אותה בהמשך.
מרי חדייר: לגבי יעוץ משפטי, קיבלנו תמיד ליווי צמוד מהלשכה המשפטית.
מרי חדייר: לא תהיה שום בעיה.
מרי חדייר: לגבי הצעות חוק אנחנו מכינות תמיד עמדות של הרשות בנוגע לכל הצעת חוק שרלוונטית לנשים לוועדת שרים וחקיקה.
יעל דיין: אבל אם זה נופל בוועדת שרים והעמדה שלכם לא מתקבלת, אז איבדנו אתכם בהמשך החקיקה?
יעל דיין: ועדת שרים לא מאשרת בערך 90% מהדברים.
יעל דיין: אנחנו חברי הכנסת ממשיכים.
יעל דיין: אם יש דברים שאתם תומכים בהם אז אתם לא כפופים לוועדת שרים.
יעל דיין: אם אתם כפופים לוועדת שרים, אז חבל על הזמן.
יעל דיין: כל העניין הוא שלנעמי יש עמדות משפטיות שהיא נדרשת מצד אחד להגיש חוות דעת, ומצד שני לה את העמדה שלה.
יעל דיין: נעמי אף פעם לא ויתרה על זכותה להמשיך ולהאבק על אותו דבר שהיא והרשות מאמינות בו.
יעל דיין: יש ניגוד אנטרסים מובהק.
יעל דיין: ועדת שרים מעוניינת את ה-110% של הדברים שאתם מגישים לפסול.
יעל דיין: זה לא אומר שאתם מקבלים את הפסילה הזו.
יעל דיין: זה שמגישים תזכיר או חוות דעת לוועדת שרים זה ממש כלום מבחינת עתיד החוק.
יעל דיין: זה אפילו פחות ממשרד ממשלתי.
יעל דיין: אם העמדה של משרד ממשלתי היא נגד החוק, הוא ממשיך להלחם.
יעל דיין: אם העמדה שלכם היא בעד החקיקה, תמשיכו להלחם.
יעל דיין: חייבים כאן מידה מסויי מת של עצמאות.
חברי הוועדה: חוסנייה ג'אברה מוחמד כנעאן עיסאם מחו'ל רחמים מלול דליה רבין-פילוסוף
מוזמנים: מנחם וגשל מ"מ מנהל אגף תקון, משרד העבודה והרווחה מירב שביב רפרנטית תחום עבודה, אגף תקציבים טל קורמן מנהלת איגוד מרכזי סיוע לנפגעות תקיפה מינית לאה אהרונוב אמונה דניאלה במברגר האגודה לזכויות האזרח בלה כהן ויצ"ו חיה לאונוב מנהלת מקלט, ויצ"ו רבקה נוימן מנהלת מקלט, ויצ"ו רונית לב-ארי רות רזניק מנהלת מקלט לנשים מוכות, הרצליה אירית אומנית מנהלת מקלט לנשים מוכות, חיפה איידה טומלסימן נדיה חילו יועצת למעמד האישה במגזר הערבי
נושא: מצוקה כספית למכרזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית; רצח אישה על ידי בעלה, אסיר שברח (הלס"י).
נושא: מצוקה כספית למרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית; רצח אישה על ידי בעלה, אסיר שברח (הלס"י) הפרטת מקלטים ותקציבים.
יעל דיין: על סדר היום של הוועדה שני סעיפים שקשורים לדיווח של משרד העבודה והרווחה ומשרד האוצר.
יעל דיין: אני אקדיש שתי דקות לנושא הפרטת המקלטים כדי לראות מה קורה בנושא הזה.
יעל דיין: אני רוצה לדעת לאיזה סיכום הגיעו.
מנחם וגשל: אחרי הדיון שהיה כאן בוועדה והדיון שהיה בוועדת עבודה ורווחה ועל רקע בקשה שלך כיו"ר הוועדה פה, פנינו ליועץ המשפטי לממשלה.
מנחם וגשל: קיימנו דיון אצל מני מזוז, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שהשתתפו בו גם ראש מחלקת הבג"צים, נציגים של משרד המשפטים ונציגי המשרד שלנו – הגזברות הראשית, החשב, אנוכי, חיותה.
מנחם וגשל: אנחנו הצגנו נאמנה את הבקשות שהיו כאן בוועדה.
מנחם וגשל: בקשה אחת היתה שכשמדובר על מקלטים לנשים שהגופים שיוכלו לגשת יהיו גופים שמנוהלים על ידי העמותות האידיאולוגיות שהקימו אותם.
מנחם וגשל: הבקשה השנייה היתה שכשמדובר על מגזרים יחודיים, כמו המגזר הערבי, שיוכלו לגשת לזה מגזרים שונים.
מנחם וגשל: אנחנו הצגנו את הנושאים האלה.
מנחם וגשל: ההחלטה שהתקבלה בסופו של דבר היתה שאי אפשר לקבוע לפי חוק המכרזים לגוף הזוכה סייגים ומגבלות מראש.
מנחם וגשל: אגב, גם אי אפשר לקבוע אם גופים פרטיים יוכלו לגשת.
מנחם וגשל: יש כמובן בתוך העדפות עניין של מחירים וכו'.
מנחם וגשל: בעיקרון, אי אפשר לפסול מראש שום גוף מלגשת למכרז, אבל ניתן לחייב את הגוף הזוכה להעסיק צוות שיהיה ייחודי בשתי רמות: 1.
מנחם וגשל: אם מדובר על המגזר הערבי, שתהיה לו ידיעה על בוריה של השפה הערבית 2.
מנחם וגשל: שהצוות יהיה לו הבנה מעמיקה בתרבות ובערכים של הגוף שבו הוא הולך לעבוד.
מנחם וגשל: ההנחה היתה שבמצב כזה האנשים שאיתם הנשים או הנערות נפגשות צריכים שיהיה להם הבנה עמוקה גם בתרבות וגם בשפה.
מנחם וגשל: על רגע ההחלטה הזאת ביטלנו את המכרזים הקודמים גם לנשים וגם לנערות ואנחנו נצא למכרזים חדשים כפוף למה שאמרתי.
יעל דיין: אנחנו ביקשנו לא לצאת עם מכרז ראשון ובהפרש זמן לגבי המגזר הערבי, כי ראינו בזה איזה כתב האשמה שדווקא מכל המקלטים ומכל המגזרים זה מנוהל לא טוב וצריך עוד פעם מהר לעשות מכרז על זה.
יעל דיין: צריך שזה יהיה באותו זמן.
מנחם וגשל: אני אמרתי כאן בוועדה ואני עומד על זה שאנחנו בהפרש קטן של זמן נצא למכרזים נוספים.
מנחם וגשל: המכרז הראשון היה למקלט לנשים חרדיות שנפתח, כאשר התנינו איתם שאנחנו פותחים אותו בפטור ממכרז ונפרסם מכרז על ההפעלה שלו.
יעל דיין: מי היא ועדת המכרזים לצורך הספציפי הזה?
מנחם וגשל: ועדת המכרזים היא ועדה שנקבעת במשרד.
מנחם וגשל: יש לה, לפי דעתי, תוקף חוקי.
יעל דיין: לא מבחינת תוקף חוקי, מבחינת היכולת שלה לשפוט בנושא הספציפי המאוד עדין ומורכב הזה.
מנחם וגשל: השאלה שאת שואלת היא לא על ועדת המכרזים אלא על ועדות המשנה.
מנחם וגשל: אחרי שוועדת המכרזים מחליטה מי הם הגופים שיכולים לעמוד בעניין, נקבעות ועדות משנה שצריכות לקבוע לפי התנאים למי יש יותר ולמי יש פחות.
מנחם וגשל: אני לא יודע להגיד.
מנחם וגשל: אני לא רוצה להגיד דברים שאני לא יכול לעמוד בהם.
מנחם וגשל: אני מוכן לחזור עם השאלה הזאת לחשב המשרד ולבוא עם תשובה הנה.
דניאלה במברגר: השאלה היא אם בכלל צריך לעשות מכרזים.
מנחם וגשל: הדרך היחידה – וזה מה שאמר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה – לאכוף את העניין הזה זה לעשות שינוי בחקיקה.
מנחם וגשל: לא שזה תורה מסיני, אבל החקיקה כרגע קובעת חד משמעית את מה שאמרתי.
מנחם וגשל: היה דיון של כמה שעות, הכל הוצג, הכל נבחן, לקחנו בחשבון את הסיכון שיש למשרד בביטול המכרזים.
מנחם וגשל: כל הדברים הוצגו, כל השיקולים נלקחו בחשבון.
מנחם וגשל: ההחלטה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אמרה שאנחנו חייבים ללכת בדרך הזאת.
דפנה בוסתן: על מה מתמודדות עמותות שבאות להתחרות במכרז?
מנחם וגשל: לכל מכרז יש תנאי סף, כאשר מי שלא עובר את תנאי הסף לא יכול ללכת למכרז.
מנחם וגשל: המכרז יכול להיות על כל מיני דברים.
מנחם וגשל: הוא יכול להיות, למשל, על גובה התקורה שהגוף המציע רוצה, הוא יכול להיות על מה שאמרתי פלוס זה שהמציע יוכל להעמיד מבנה.
מנחם וגשל: אנחנו במכרזים מכניסים היום שהמציע מתחייב להעמיד מבנה כמו שאנחנו קובעים אותו, כלומר מוסכם על ידי הרשות המקומית.
מנחם וגשל: אני לא מוכן להגיע למה שהיה בעבר, שאחרי שגמרנו את כל התהליך פתאום התברר או שהמבנה לא מתאים לנו או שהרשות המקומית מתנגדת והתחלנו את כל התהליך מחדש.
מנחם וגשל: כל הדברים האלה הם תנאים שאנחנו נכניס אותם, ובלבד שהם יהיו שוויונים, זאת אומרת שכל הגופים יצטרכו לענות על אותם דברים ויקבלו מעמד שווה בשיקולים של הוועדה.
דפנה בוסתן: היום כאשר המדינה משתתפת בהחזקה של המקלטים אני מניחה שיש כבר את תנאי הסף האלה.
דפנה בוסתן: היום כשמישהו בא ומבקש את התמיכה שלכם, יש לו כבר את תנאי סף שהמבנה הוא לא מבנה להריסה.
דפנה בוסתן: מאיפה נולד העניין של המכרז?
דפנה בוסתן: מה שאתה טוען אלה טענות מאוד כבדות משקל, אבל אפשר להשיג את זה בדרך אחרת, לא בצורה של מכרזים.
מנחם וגשל: העניין של מכרז נקבע בחוק, והוא אומר שגוף שמשקיע 50% מהעלות יכולה ועדת הפטור לפטור אותו ממכרז.
דליה רבין-פילוסוף: המכרז הוא על הפעלת המקלט.
דפנה בוסתן: אני שאלתי על מה מתחרים במכרז.
דליה רבין-פילוסוף: כוח אדם, עלויות, איכות מבנה.
דליה רבין-פילוסוף: יש רשימה שלימה.
אירית אומנית: בצורה הזאת מכניסים את "נעמ"ת" ו"ויצ"ו", למשל, לאיזו מלחמה שאלה יתנו 2 עובדות סוציאליות ואלה יתנו 2 וחצי עובדות סוציאליות.
דליה רבין-פילוסוף: יכולים להגיע להסכם שאחד מוריד את המועמדות שלו.
דליה רבין-פילוסוף: הוא צריך את המכרז על פי חוק בגלל שהוא כאילו מוציא את זה משירות המדינה להפעלה על ידי עמותה.
דליה רבין-פילוסוף: החוק מחייב אותו כשהוא משתחרר מהתמיכה להוציא למכרז להפעלה.
דליה רבין-פילוסוף: זה מה שהחוק מחייב.
דליה רבין-פילוסוף: חייבים לצאת למכרז מי עומד בתנאים להפעלה, כי את רשימת התנאים יוצרים ביחד אנשי המקלט עם משרד העבודה והרווחה והגורמים המקצועיים.
דליה רבין-פילוסוף: אז אפשר להגיע להסכמה בין האירגונים שרק אירגון אחד יתמודד, וברגע שיש מתמודד יחיד אז הוא זוכה במכרז.
מנחם וגשל: אפשר להגיע לכל מיני הסכמות, אבל לא זאת הנקודה כרגע.
מנחם וגשל: הנקודה היא שאנחנו כממשלה מכניסים תנאים במכרז שהם לא לתחרות.
מנחם וגשל: אם אנחנו נכריז שבכל מקלט כזה צריכה להיות עובדת סוציאלית, אז הנושא הזה יוצא מהתחרות.
מנחם וגשל: זה לא שהכל פתוח לתחרות.
מנחם וגשל: יש דברים שהם לא פתוחים לתחרות.
מנחם וגשל: אנחנו נקבע את איכויות כוח האדם שצריכות להיות.
דליה רבין-פילוסוף: בכל מכרז זה ככה.
דליה רבין-פילוסוף: שאתה בונה את המפעל, את התפריט אתה מגיש כבסיס למכרז.
מנחם וגשל: את צודקת, כי למטה יכולה להיות תחרות ביניהם אם תהיה עובדת סוציאלית אחת או שתי עובדות סוציאליות.
דליה רבין-פילוסוף: יש תנאים בסיסיים שקבועים בגרעין של העניין.
אירית אומנית: כשאנחנו פתחנו את המקלט, פתחנו אותו בהסכם חתום עם משרד העבודה והרווחה.
אירית אומנית: היה הסכם חתום בין העמותה הזו למשרד לX שנים, עם סל שירותים כזה וכזה.
אירית אומנית: עכשיו, למשל, אנחנו מדברות על לבנות קומה נוספת.
אירית אומנית: מה הטעם להשקיע בקומה נוספת כשאתם פתאום באים ואומרים: סליחה, אנחנו מוציאים אתכם למכרז.
אירית אומנית: נוצר מצב שהמדינה שהצטרפה לעמותות שיזמו את הקמת המקלטים יוצאת מהתמיכה ונכנסת למכרז.
מנחם וגשל: גם לנושא תמיכה יש מחיר.
מנחם וגשל: כשמדובר על תמיכה, משרד הרווחה על פי חוק חייב לפרסם קריטריונים לתמיכה.
מנחם וגשל: למשל במרכזי הסיוע, טל חייבת לפרסם קריטריונים ובקריטריונים האלה יכולים להכנס כולם.
מנחם וגשל: זה לא מחייב את כל מי שחושב שהוא זכאי לתמיכה להכנס.
מנחם וגשל: יש לכל דבר את הרווח ואת ההפסד.
מנחם וגשל: כאשר שקלנו את הדבר הזה של המקלטים וכששקלנו את המימון הכבד שהמקלטים מקבלים הנושא של התמיכה לא היה נכון, ואילו הנושא של המכרז בהפעלה כשהמדינה משתתפת בסכומים כל כך גדולים הוא הדבר הנכון על פי חוק.
מנחם וגשל: אני כרגע לא אומר אם זה דעתי או לא דעתי, כי אם החוק היה פוטר אותי אולי הייתי פוטר.
מנחם וגשל: אין בכלל צל של ספק שכשיבוא גוף אחד שיש לו מבנה שלו ויציע מועמדות למכרז ויבוא גוף אחר שאין לו מבנה שלו וירכוש את עלויות המבנה אז יהיה כאן עניין של עלות מול עלות.
מנחם וגשל: יש "משחק הוגן" כשהמכרז הוא פתוח וכולם יכולים להתחרות.
מנחם וגשל: אין בכלל ספק שכשבאים גופים שיש להם ידע, באים גופים שיש להם נסיון, באים גופים שיש להם נכסים, הסיכוי שלהם במכרז הזה הופך להיות סיכוי טוב יותר.
מנחם וגשל: אני לא מוכן כאן לשבת ולהתחייב לאף אחד כי אחרת זה לא מכרז.
דניאלה במברגר: השאלה היא אם משרד העבודה אכן מבין את האנומליה הזאת שאירית אומנית דיברה עליה.
דניאלה במברגר: יש פה שפע של אנומליות בתוך העניין הזה.
דניאלה במברגר: אם הבעיה היא חקיקתית והחוק לא יכול לתת מענה, אולי תציעו כהצעת חוק ממשלתית מטעם משרד העבודה והרווחה את התיקון הזה.
מנחם וגשל: אנחנו לא חושבים שמשרד העבודה והרווחה צריך ליזום חוק נגד חוק המכרזים.
יעל דיין: אני מבקשת לקטוע רגע את הדיון.
יעל דיין: נמצא פה חבר הכנסת מלול.
יעל דיין: אני רוצה שהוא יעלה את ההצעה לסדר שלו בנושא השני שעומד על סדר היום.
יעל דיין: אני רוצה לומר שבעניין המקלטים והמכרזים כל מה שאני מבקשת כרגע זה את לוח הזמנים הצפוי.
יעל דיין: הוועדה הזאת תתכנס פעם נוספת עם כל מי שש לו יד במקלטים אבל בלי המשרד.
יעל דיין: אנחנו נצטרך לדון בהיבט החד צדדי של האחראיות היום על המקלטים במבנים השונים ובסוגים השונים.
יעל דיין: יש משהו לא בסדר בהפרטה של מקלטים לנשים מוכות.
יעל דיין: אני לא יודעת אם התשובה היא בחקיקה.
יעל דיין: זה לא עניין שאנחנו נגד חוק המכרזים, זה עניין של מדיניות.
יעל דיין: יש דברים שבכלל לא צריכים להגיע למכרזים, מה גם שאתם לא מציעים הקלה בתקציב.
יעל דיין: לא מדובר כאן שהממשלה תשתתף בפחות והמקלטים יהפכו להיות לנושאי רווח ולפי זה אנחנו נהיה עומדים בתור כדי להקים מקלטים.
יעל דיין: העניין הוא של מדיניות, כאשר המדיניות כוללת מראש את המספר.
יעל דיין: יכולות להיות לכם הצעות טובות מאוד שעומדות בכל הקריטריונים, אבל כל הצעה שמתקבלת מחייבת את משרד העבודה והרווחה לממן את אותו מקלט.
יעל דיין: מראש העניין הוא של מדיניות של כמה מקלטים צריך ואיזה סוגים צריך לגבי האוכלוסייה הנזקקת בארץ.
מנחם וגשל: גם היום אנחנו מממנים.
יעל דיין: זה הרי מכרז שהוא חצי מכרז.
יעל דיין: המימון ממשיך להיות ממשלתי כפי שהוא היום.
יעל דיין: אני מקווה שאין כוונה בהפרטה הזאת לרדת מזה.
מנחם וגשל: ודאי שלא.
יעל דיין: ההפרטה היא לא הפרטה של שוק חופשי.
יעל דיין: אתם ממשיכים לממן.
יעל דיין: ההפרטה היא רק לבוא ולבדוק אם הניהול הוא ברמה הטובה ביותר.
יעל דיין: בשביל זה יש מכרז.
יעל דיין: בסיפור ההפרטה והמכרזים יש איזו שהיא נימה של האשמה, כי אחרת היינו אומרים: בואו נוציא את זה על ידי חקיקה.
יעל דיין: לא מפחיד אותי דבר שדורש חקיקה.
יעל דיין: זה עדיין נשקל על ידינו, אפילו כדבר זמני, כדי להערך בצורה שונה לגמרי למדיניות של הפרטת שירותי רווחה ובמועד יותר מאוחר.
יעל דיין: הדבר נעשה מהיום למחר אחרי שכבר יצא מכרז למקלט הערבי והיינו צריכים לעצור דבר שכבר התגלגל.
מנחם וגשל: מתוך כבוד לוועדה לא רצנו עם המכרז הזה.
יעל דיין: יכולתם הכל.
מנחם וגשל: אני חושב שעל סמך הבקשה שלכם ומתוך כבוד לוועדת שלכם עצרנו את התהליך, עשינו חשיבה מחודשת ואנחנו באים עכשיו אחרי חשיבה.
יעל דיין: יכול להיות שבישיבה הזאת שנקיים נבקש דחייה בעוד שנה, זאת אומרת להמשיך בשנת התקציב הבאה במצב הקיים.
יעל דיין: אני אעשה ביודעין ישיבה חד צדדית של הגורמים שקיימים היום, כאשר אנחנו נבוא אליכם או בהצעה להמשיך בתהליך מיד, או בהצעה לעכב את זה ולבקש עוד ארכה.
מנחם וגשל: כדי שלא יווצר מצב כאילו יש תחושה שעשינו איזה שהוא מחטף, אני רוצה לומר שלגבי המקרה של הנערות אנחנו בתוך התהליך של יציאה למכרז.
מנחם וגשל: לגבי המקלט לנשים, יש לנו את הזמן כי ממילא זה לא יעבור לפני ינואר שנה הבאה.
יעל דיין: אתה מדבר על המגזר הערבי?
מנחם וגשל: שני המקלטים.
מנחם וגשל: אם יש לכם רצון לעשות איזה שהם תהליכים, אני מבקש שזה ייעשה כי אנחנו נמצאים בתוך תהליך.
מנחם וגשל: אני לא מוסמך ולא רשאי לעצור את התהליך הזה.
מנחם וגשל: אני גם לא רוצה לבוא ושתגידו לי: שמעת ובכל זאת הלכת.
יעל דיין: לכן ביקשתי את לוח הזמנים שלכם.
בלה כהן: אנחנו כנציגות אירגונים כבר הגענו להחלטה בינינו ובין עצמינו שאנחנו מתחייבות אחת לשנייה לא לגשת למכרזים האחת של השנייה.
יעל דיין: לכן אנחנו נקיים ישיבה בנפרד כדי לראות לאיפה אנחנו מגיעים.
יעל דיין: אני עוברת לנושא של מרכזי סיוע.
יעל דיין: אני מוכרחה להגיד שהיתה כאן אי תקינות בהתגלגלות הדברים.
יעל דיין: אלי פנו בs.o.s על כך שהמימון שעליו הוחלט לגבי תקציב 2000 לא התקבל במרכזי הסיוע.
יעל דיין: אני בעקבות זה ביקשתי לכנס את הוועדה, אבל גברת טל קורמן אמרה לי שהיא לא מוכנה כי היא צריכה לאסוף נתונים.
יעל דיין: היא ביקשה לדחות את זה במספר שבועות, וכך עשיתי.
יעל דיין: בינתיים קיבלתי מכתב ממנה שהעניין פחות או יותר נפתר.
יעל דיין: אני לא יודעת עד כמה זה נפתר, ולכן בכל זאת קיימתי את ישיבת הוועדה.
יעל דיין: זה שכן עשו או לא עשו זה דבר שהוציא אותי מדעתי.
יעל דיין: פנו אלי בטענה שאין להם גרוש והם יצטרכו לסגור, ובסוף הסתבר ששום דבר לא קרס והם דיברו על הקצפת ועל הדובדבן ולא על הבשר עצמו.
יעל דיין: כל שיטת הדיווח בינינו, טל, היא לא בסדר.
יעל דיין: כשאתם צריכים את עזרתינו אתם מזעיקים אותנו עד ראש הממשלה והולכים ישירות לראש הממשלה ולכל אחד אחר, וכשאתם מסתדרים אז אנחנו נשארים עם הזעקה הגדולה בשמכם.
יעל דיין: אני מבקשת כסידרי עבודה לומר שהוועדה הזאת נותנת תמיכה לכל הגופים שמהווים חלק מהמערך התומך בנושא אלימות, בין אם זה למרכזי סיוע, למקלטים או לאירגונים שעובדים במסגרות שונות.
יעל דיין: אנחנו נותנים סיוע לקראת תקציב ואחר כך לגבי ביצוע ויישום התקציב לאחר שאושר ואם צריך רזרבות ותוספות.
יעל דיין: אני לא אומרת שתעקפו אותנו, אבל מאוד קשה לנו כשאנחנו לא מדווחים בשלבים השונים ואחר כך אנחנו ניצבים בפני עובדה או שהכל בסדר או שהכל קטסטרופה.
יעל דיין: אני מבקשת שניצור איזה שהוא דפוס פעולה.
יעל דיין: אני אומרת את זה כי עם מרכזי סיוע היו לנו בעיות.
יעל דיין: עם הגופים המאורגנים אין לנו בעיות, כי אנחנו עובדים בשיטה מסויימת.
יעל דיין: עם המקלטים בדרך כלל אין לנו בעיות, כי הם פונים במקביל ואנחנו מסתדרים.
יעל דיין: אין צורך לעקוף.
יעל דיין: צריך לאחד את הכוחות.
יעל דיין: אני לא יודעת מה זה הוא הבטיח, היא הבטיחה, הסתדרנו, הכל בסדר, כבר לא צריך.
יעל דיין: יש תקציב, יש בסיס תקציב, יש רזרבות, יש דרישות בפועל ויש דיווח שלכם על מה נעשה בפועל.
יעל דיין: זה לא צריך להיות מורכב מכיבוי שריפות, אלא רק כאשר יש שריפה אנחנו מנסים לכבות אותה.
יעל דיין: אי אפשר שתעוררו סערה כשאין שריפה רק הרגשה כללית שלא יתנו לנו, כן יתנו לנו.
יעל דיין: זה נשמע כגערה, אבל סידרי העבודה לא היו תקינים מול המרכזים כי המאמץ נעשה ואחר כך הוזעקנו ואחר כך אמרו לנו שזאת אזעקת שווא.
יעל דיין: אני בעד שתהיה תמיכה אישית של ראש ממשלה, של שרים מסויימים, אבל אז לפחות לשים הכל על השולחן ולהגיד: אנחנו קיבלנו, השריפות כובו, ולא להזעיק אותנו בזמן שמקומות אחרים נמצאים במצב של שריפה.
יעל דיין: חבר הכנסת מלול היה בין המציעים של ההצעה לסדר.
יעל דיין: כפי ששמעת ותיכף תשמע, העניין איבד מתכיפותו מאז שהעלית אותו, אבל בכל זאת אני אשמח אם תאמר כמה מילים לפרוטוקול.
רחמים מלול: ההצעה לסדר שלי עוסקת בנשים שמצבן הרבה יותר גרוע מנשים שאנחנו דנים בהן, שאמורות להיות במקלט לנשים מוכות.
רחמים מלול: אני דיברתי על רצח אישה שלצערינו מצאה מקלט של קבע לאחר שנרצחה.
רחמים מלול: הנשיאות איחדה בין שני הנושאים בגלל המכנה המשותף ביניהם, שהוא במקרה הזה המכנה המשותף התחתון, לא העליון, של אלימות נגד נשים.
רחמים מלול: הבאתי את המקרה של אסיר העולם בשם לוטפי חיג'אזי כדוגמה, שנידון למאסר עולם בשנת 1987 על רצח החייל חנוך דנמן.
רחמים מלול: חנוך דנמן היה עולה חדש מהולנד שהתגייר פה בארץ והתגייס לצה"ל, ולוטפי חיג'אזי רצח אותו כדי לשדוד את נשקו.
רחמים מלול: זה היה רצח מאוד אכזרי.
רחמים מלול: הוא נידון למאסר עולם פלוס 10 שנים.
רחמים מלול: החל משנת 1995, קרי 8 שנים לאחר שהוא נכלא, החל האסיר הזה לצאת לחופשות.
רחמים מלול: באחת החופשות שלו הוא נשא את אשתו נדיה.
רחמים מלול: אשתו לא ידעה שבעלה נידון למאסר עולם פלוס 10 שנים.
רחמים מלול: כנראה הוא הוליך אותה שולל.
רחמים מלול: לפני כחודשיים, שלושה, באחת החופשות שלו הוא רצח אותה כי הוא חשד שהיא בוגדת בו.
רחמים מלול: אני עד היום לא יודע אם הוא נתפס.
רחמים מלול: זה אסיר עולם שרצח פעם ראשונה, רצח פעם שנייה וברח.
רחמים מלול: אנחנו צריכים לדון לא על המקרה עצמו כי המקרים האלה לצערינו הולכים ורבים, אלא על המדיניות של השב"ס.
רחמים מלול: מה היא המדיניות של השב"ס בשיחרור אסירי עולם, או מה הם הקריטריונים?
רחמים מלול: האם יש פה איזו שהיא קלילות או פזיזות בשיחרור אסירים לחופשות קצובות?
רחמים מלול: האם יש מישהו בשב"ס שבודק את הרקע החברתי, הנפשי של אותו אסיר לפני שהוא משחרר אותו?
רחמים מלול: אין חקיקה שקובעת מתי אסיר עולם יכול לצאת לחופשה קצובה, זאת מדיניות של השב"ס.
רחמים מלול: המדיניות בשב"ס היא לשחרר אסירי עולם החל מ-8 שנות כליאה, אם הוא כמובן מתנהג כיאות.
רחמים מלול: אני לא יודע אם מעבר להתנהגות הנאותה בודקים עוד כל מיני דברים בגופו, בנפשו של אותו אסיר.
רחמים מלול: לצערינו, הקריטריונים הללו מתבררים כלא נכונים, ואין אנו יודעים עוד כמה סכנות כאלה צפויות לנו מחופשות קצובות או בלתי קצובות של אסירי עולם שנידונו על רקע של רצח אכזרי ונפשע.
יעל דיין: הנשיאות החליטה לחבר מספר הצעות לסדר ולהעביר אותן אלינו.
יעל דיין: העלינו לדיון מאוד מהותי בוועדת חוקה את כל העניין של שיחרורים אחרי שליש.
יעל דיין: אנחנו העלינו את זה לא בהקשר של מאסר עולם אלא בהקשר של עבירות מין, משום שבעבירות מין חמורות הסטטיסטיקה מראה שאנס שמשתחרר בהרבה מאוד מקרים הוא חוזר לסורו.
יעל דיין: זה מאוד אופייני לעבירות מין.
יעל דיין: אני לא יכולה להגיד שזה אופייני לרצח.
יעל דיין: עבירות על רקע מיני, בעיקר אונס ובעיקר אונס קטינים, אחרי השיחרור אנחנו מוצאים הרבה מאוד פעמים חזרה על אותו פשע.
יעל דיין: הרבה פעמים יש עיכוב של השיחרור על ידי האסיר עצמו.
יעל דיין: הוא אומר שהוא לא רוצה שיקום, הוא לא רוצה שליש.
יעל דיין: העניין של לשלול את השליש או לשלול חופשות צריך להיות מבוסס על זה שהציעו לו טיפול והוא לא קיבל.
דפנה בוסתן: או שכבר יש תלונות בצנרת מהמקרה החדש.
יעל דיין: אני אראה מתי מיועד להיות הדיון בוועדת חוקה בנושא הזה של שלילת חופשות או עיכוב שליש בסוגים מסויימים של עבירות.
יעל דיין: ברור שאי אפשר להחיל את זה על כולם, זה צריך להיות רק כאשר נכשל נסיון שיקום, או כאשר יש איומים של האסיר על האישה שבגינה הוא יושב.
יעל דיין: המקרה הספציפי הזה של הרצח הוא הפחות אופייני, הייתי אומרת, אבל אני אשמח להעביר אליך את הנתונים שיש לגבי חזרה על פשיעה באותם תחומים שהחזרה היא מאוד נכרת, וגם הצעות חקיקה שיש לגבי אי קיצור בשליש ולגבי שלילת חופשות.
יעל דיין: אנחנו חוזרים לנושא של מרכזי הסיוע, כאשר אין לנו את המציעים האחרים.
יעל דיין: עיקר ההצעות לסדר היו בנוסח שהבאתי כאן.
יעל דיין: זאת לא היתה גחמה של חבר הכנסת הירשזון או חברת הכנסת חזן, אלא מישהו פנה אליהם ואמר להם: לא קיבלנו את הכסף.
יעל דיין: אני רוצה לדעת איך נפתר הדבר והאם נפתר, ובמקום שלא נפתר מה לא נפתר.
טל קורמן: כל הסיכום שהגענו אליו השנה לגבי אופן הקצאת הסכום שעמד בתוכנית המרכזית היה פרי של יחסי עבודה מאוד מאוד טובים בינינו לבין משרד העבודה והרווחה.
טל קורמן: זה המקום להגיד שההצעות לסדר לא היו ביוזמתינו.
יעל דיין: אנחנו מדברים על שנתיים אחורנית ועל חודש אחורנית.
יעל דיין: לפני שנתיים כולנו טיפלנו במרכזי סיוע כאילו שאין שום גורם אחר שמטפל באלימות.
טל קורמן: זה נכון, אבל צריך בהקשר הזה להעמיד דברים על דיוקם.
יעל דיין: בסדר, אבל אנחנו לא עוסקים בהיסטוריה.
טל קורמן: אני מדברת על עכשיו.
טל קורמן: ההצעות לסדר שעלו כאן
טל קורמן: עסקו בעובדה שאין חולק עליה – לא אנחנו ולא משרד העבודה והרווחה – שעכשיו אנחנו נמצאים במחצית השנה ועדיין ההקצבה לא הועברה.
טל קורמן: חלק מזה בגלל שלקח זמן לגבש את ההסכמה על אופן הקצאת הכספים, וחלק בגלל איזה שהן דרישות שהוצגו על ידי משרד העבודה והרווחה שלגבי הרוב הגדול שלהן הגענו לאיזו שהיא הסכמה.
טל קורמן: הגענו להסכמה שמשרד העבודה והרווחה יפקח על כסף שעובר למרכזים באמצעות הרשויות המקומיות, כאשר תהיה נכונות מצידם להקצות למרכזים שיש להם בעיה עם זה מקדמות על חשבון סכום התמיכה הכולל בלי שהמרכזים יצטרכו להראות שהם הוציאו את הסכום.
טל קורמן: נכון לעכשיו קיבלתי ממנחם התחייבות לזה שהכספים יועברו מיידית, ויש לי בסיס די סביר להניח שלקראת חודש יולי המרכזים יוכלו להנות לפחות ממחצית התמיכה עד שהם יראו למשרד העבודה והרווחה איך נוצלה ההקצאה הזאת.
יעל דיין: מה נשאר פתוח ועומד?
יעל דיין: את כל הדברים האלה ידענו גם בינואר.
מנחם וגשל: צריך לקחת בחשבון שהקצינו השנה למרכזי הסיוע פי 5 ממה שהקצינו כל שנה.
מנחם וגשל: יש דברים שצריכים לעשות אותם בתהליכים.
מנחם וגשל: אני חושב שעשינו את התהליך הנכון, שכולו היה תוך רצון טוב של כל הצדדים, כולו היה תוך הבנה שיש קריטריונים שהמדינה תתבע אותם ובלי הקריטריונים האלה לא ניתן יהיה לעשות את זה.
מנחם וגשל: הסיבה היחידה שהגענו עד הלום זה כי היינו צריכים למצות את התהליך ולקבוע קריטריונים שיהיה ברור למה מרכז אחד מקבל יותר ולמה מרכז אחר מקבל קצת פחות.
מנחם וגשל: אנחנו נמצאים היום במצב שהנושא עבר את ועדת התמיכות של המשרד, כל הסכומים אושרו להוצאה.
מנחם וגשל: הדבר היחיד שאולי יש בעיה בו זה שהכסף לא ניתן בתקנות התקציב אלא ניתן מהתוספת שניתנה למשרד ולכן היה עיכוב של 3 או 4 חודשים מתחילת השנה עד שיכולנו בכלל להכנס.
יעל דיין: לא על זה דובר.