GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק אהרונוביץ': .. אני לא צריך לספר לכן שקשה לעמוד בסיטואציה.
יצחק אהרונוביץ': צריך לשלוח אותן ולשחרר אותן, וברגע שיש אהדה והיא מצולמת, חייבים לשחרר את השסתום הזה כי ברגע שיש את העדות, אותו סוחר עדין מתהלך חופשי בארצנו ועדין מוביל סחורה.
יצחק אהרונוביץ': צריך לאפשר לאותן בנות לבוא ולהעיד ולצאת ולהשתחרר ולהגיע לסוחר.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שיש אהדה ויש עדות מפלילה לגביהם, ואני לא יודע אם נמצאים פה ממשרד המשפטים, בסופו של דבר, באיזה שהוא מקום אותם סוחרים יעצרו מיד, אם יש עדות, והסוחר לא ימשיך להתעסק בדברים האלה מספר חודשים או מספר שנים.
יצחק אהרונוביץ': יש פה עינוי.
יצחק אהרונוביץ': הדברים האלה קיימים.
יצחק אהרונוביץ': יש לעצור מיד את הסוחר, להביא אותו ובהליך מזורז להעניש אותו ולשחרר את האישה.
יצחק אהרונוביץ': להתמקד בסוחרים עצמם, שם צריך לשים את האצבע.
יצחק אהרונוביץ': דבר נוסף, ואני אומר גם לצבא וגם למשטרה שנמצאים פה, שגבול מצרים פרוץ.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר את זה בצורה ברורה וגלויה.
יצחק אהרונוביץ': אני בא עכשיו מוועדת החוץ והביטחון וברור שגבול מצרים פרוץ.
יצחק אהרונוביץ': כל אישה שרוצה להגיע מחבר העמים יכולה להגיע מחר בבוקר.
יצחק אהרונוביץ': מי שאומר שלא כך, אני אומר לכם שכן כך.
יצחק אהרונוביץ': עשרות נשים ואף מאות נשים חודרות פנימה מגבול מצרים.
יצחק אהרונוביץ': יש פה חיבור של הרבה כסף בין סוחרים, שברובם הם בדואים, לבין סוחרים שברובם בדואים בסיני שמתחברים יחד.
יצחק אהרונוביץ': התחנה היא מאותה עיר בירה, שיוצאים מהחלק המזרחי של אירופה, מגיעים לקהיר ברכבת לילה וממשיכים הלאה ובלילות הם עוברים ומגיעים דרך הגבול המצרי.
יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת גלאון מכירה ואתם מכירים את זה.
יצחק אהרונוביץ': כולנו מכירים את המעברים בגבול הזה.
יצחק אהרונוביץ': יש בו מקומות כמעט קבועים שעוברים בהם כל לילה.
יצחק אהרונוביץ': נכון שהצבא מתמקד בתחום האמל"ח, בנושא של נשק ותחמושת וזה חמור מאוד.
יצחק אהרונוביץ': אבל גם נשים זה חמור מאוד וזה פוגע בחברה ויש גם הרבה סמים.
יצחק אהרונוביץ': כלומר, אם מחברים את כל הדברים האלה, תראו לאן אנחנו הולכים.
יצחק אהרונוביץ': כולם יודעים ואחר כך מתפלאים.
יצחק אהרונוביץ': תסגרו את הברז, לא לחפש אחר כך את הטיפות.
יצחק אהרונוביץ': זה גם בסמים, זה בנערות ליווי וזה תעשיה.
יצחק אהרונוביץ': הגבול הזה צריך להיסגר.
יצחק אהרונוביץ': יש לי כמה פתרונות וזה לא המקום.
יצחק אהרונוביץ': צריך לעשות מעשה על הגבול עצמו.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר לצבא ולמשטרה שהגבול הזה חייב להיות חסום ואני ידע שגם במחוז הדרומי וגם במשטרה יודעים מי הסוחרים שמתעסקים בזה.
יצחק אהרונוביץ': זה להטריד אותם, לעצור אותם ולהביא אותם.
יצחק אהרונוביץ': המערכת הזאת צריכה להיות מסונכרנת עם בתי המשפט, הפרקליטות וגם הצבא, כי החלק הגדול הוא באחריות הצבא ולא באחריות המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': אלה המעגלים שצריכים לעשות.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר שאנחנו עושים מעט מדי, אנחנו לא מספיק רציניים לטפל בתופעה הזאת ואחר כך, אנחנו מתעוררים בוקר אחד ורואים את הבנות המסכנות או אותה אחת שראינו אותה עם 20 שעות עבודה, וזו טיפה בים.
יצחק אהרונוביץ': זו אישה אומללה שצריך לראות מה היקף התופעה ומשחק פה הרבה כסף.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר ליושבת ראש שאני מוכן להירתם לנושא הזה וגם למערכת אכיפת החוק ולצבא, כולנו חייבם לעשות.
יצחק אהרונוביץ': אי אפשר לחסל את התופעה אבל אפשר לצמצם אותה.
יצחק אהרונוביץ': המעבר דרך האוויר זה אחוזים נמוכים יחסית.
יצחק אהרונוביץ': דרך אגב, מי שחוזר בזהות קשה לה יותר, אבל הן נכנסות.
יצחק אהרונוביץ': יש את התופעה של כניסה בפעם שניה.
יצחק אהרונוביץ': הבעיה היא של אותן בנות שבאות במודע ויש כאלה, הרבה מאוד, שהולכות לעבוד ולהתעסק בעבודות שלא קשורות לנושא הזנות.
יצחק אהרונוביץ': כך הן מגיעות והן נכנסות למעגל הזה וקשה להוציא אותן ממנו.
יצחק אהרונוביץ': הדברים מורכבים ואנחנו מעלים את זה בוועדה, אני מוכן להיות שותף לדברים ואני מודה לך, גברתי.
זהבה גלאון: ברגע זה גוייסת, חבר הכנסת אהרונוביץ.
זהבה גלאון: אני חושבת שנגעת בעניין מאוד מהותי בעניין המעברים וההברחה לארץ, למרות ששמענו שיש שינוי בדפוסי הפעולה.
זהבה גלאון: בשבוע הבא, ביום שני, אנחנו מקיימים כאן ישיבה משותפת עם הוועדה למאבק בסחר בסמים בהשתתפות נציגי מג"ב רמון ונציגים של צה"ל והמשטרה.
זהבה גלאון: אותם אנשים שאמונים לגבי שיתוף הפעולה ונשמח ללמוד מהניסיון שלך ונשמח אם תגיע לכאן.
זהבה גלאון: אני רוצה להודות לך על הדברים שלך.
זהבה גלאון: אנחנו לא נחים על זרי הדפנה, אבל אין ספק שיש שיפור מאוד משמעותי במאבק של המשטרה וגם בלמידה במשך השנים במאבק וביכולת, אבל הדבר שמטריד אותי הוא משך הזמן שנשים נתקעות בארץ לפרקי זמן ארוכים וכל הנושא של העדות המוקדמת, אולי צריך לחשוב על דן יחיד בבתי משפט.
זהבה גלאון: במהלך דצמבר נארח בישיבת הוועדה את מנהל בתי המשפט החדש וננסה לחשוב אתו איך מקדמים את העניין הזה, כי בצדק אמרת שתופסים, עוצרים, עושים עבודות בילוש ותשאול ואז בסוף הנשים נמצאות כאן וכשמגיעים לשם - -
יצחק אהרונוביץ': מקבלים בסוף את הענישה כמה חודשים.
יצחק אהרונוביץ': מבין מכך הסוחר?
זהבה גלאון: יש שיפור גם ברמת הענישה אבל אני מסכימה אתך שצריך לעשות כאן עבודה הרבה יותר מאומצת.
זהבה גלאון: לפני שאני עוברת למנהלת ההגירה, אני רוצה לשאול אם יש עוד מישהו במשטרה שרוצה להשלים דבר מה?
זהבה גלאון: נשמע את משטרת ההגירה ונפתח דיון קצר.
שלי אלוני: מנהלת ההגירה מתחברת לנושא גם בעבודה בשטח, כשהמגע הראשוני של חלק מהקורבנות נעשה עם שוטרי מנהלת ההגירה ולכן הכשרנו את השוטרים האלה גם בשטח, באכיפה וגם במתקני המשמורת שלנו.
שלי אלוני: הן יושבות אצלנו מעט זמן כי מיד כשאנחנו חושדים או עולים סימנים שהן קורבנות סחר, אנחנו מתחברים עם הגורמים במשטרה ומעבירים אותן למקלט.
זהבה גלאון: איך אתם מאתרים שהן קורבנות סחר?
שלי אלוני: יש שאלונים, יש קציני משטרה שהוכשרו לזה, יש נציגים של הארגונים במתקנים שלנו, בעיקר במתקן "מיכל", שם שוהות הבנות והשאלונים בשפתן.
שלי אלוני: יכול להיות שמגיע מידע מבחוץ ואז אנחנו מאתרים אותו דרך גורמים אחרים במשטרה.
שלי אלוני: אני רוצה להתחבר לשני נושאים שאנחנו מטפלים בזה, שזה הנושא של גבול מצרים.
שלי אלוני: כמעט שלוש שנים אנחנו זועקים את הזעקה הזאת.
שלי אלוני: כרגע, בלית ברירה אנחנו עושים שימוש בחוק ההסתננות, שהוא חוק מאוד ישן ובעייתי אבל אין ברירה, זה הכלי יחיד שיש לנו.
שלי אלוני: אנחנו יודעים שיש הצעת תיקון לחוק שתקועה כבר כמעט שנתיים, ולא עברה את הקריאות.
שלי אלוני: הצעת התיקון מאוד תוכל לסייע לנו כי הענישה שם יכולה להרתיע.
שלי אלוני: אנחנו משתדלים לעשות את המקסימום.
שלי אלוני: בנושא של זהות שאולה, עד שמנהלת ההגירה לא התחילה להגיש כתבי אישום בנושא, הנושא לא טופל.
שלי אלוני: אנחנו מטפלים בתופעה ומגישים כתבי אישום ובקשות למעצר, כמובן שלא נגד הנשים.
זהבה גלאון: יש לך נתונים כמה נשים נכנסו בזהות שאולה?
שלי אלוני: השנה קרוב ל-40 כתבי אישום הוגשו בנושא זהות שאולה בכלל.
שלי אלוני: בתי המשפט רואים בחומרה את התופעה.
שלי אלוני: אני לא בטוחה אם בשל הניצול של הבנות או בשל ניצול המדינה, כי סכומי הכסף פה גבוהים מאוד.
שלי אלוני: סל קליטה מגיע עד כ-100 אלף שקל וכמובן שהסוחרים מקבלים את זה בדרך או מי שמביא אותן.
שלי אלוני: זו התרומה שלנו להילחם בתופעה.
רחל גרשוני: ראשית, קטונתי, אבל אני רוצה לשבח את המשטרה לא רק בשל המעשים אלא גם בקשר לשיתוף הפעולה שלה ולנכונות שלה להיערך ולטפל בבעיות שוטפות המתעוררות.
רחל גרשוני: לפי דעתי, ככל שאני שומעת יותר אני יותר ויותר ערה לכך שאנחנו צריכים מחקר מקיף בקשר לעולם הזנות בישראל, כדי לעמוד על דפוסי התנהגות ומספרים.
רחל גרשוני: אני יודעת שמחלקת המודיעין עסקה במחקר כזה, אבל הייתי רוצה להביא לכך שיהיה מחקר יותר מקיף ונפגשתי עם נציגה מאל-סלבדור, ששם רשויות הבריאות עשו את המחקר הזה.
זהבה גלאון: רחל, אני יודעת שחבר הכנסת גדעון סער העלה את הנושא הזה בישיבת הוועדה שהוא קיים בראשותו, הוועדה למעמד האישה ושווה אולי לעשות ישיבה משותפת בענין הזה, על ההשלכות והזיקות והקשר.
רחל גרשוני: נכון.
רחל גרשוני: גם בקשר לחקירה של הדירות הדיסקרטיות ושל פרסום שירותי זנות, ממה שאני שמעתי מכמה נציגים של ארגונים, יש עדין בעיה גם בעיתונות הארצית.
רחל גרשוני: בכל פעם שאנחנו חושבים שפתרנו בעיה, צריך לשים לב שלא תמיד לאורך זמן פותרים את הבעיה.
רחל גרשוני: לגבי החוק החדש, יש היערכות.
רחל גרשוני: מנהלת ההגירה מקיימת יום עיון.
רחל גרשוני: אני יודעת שעודד ברוק, שיושב פה, מכין הנחיות ואני מכינה מסמך להפיץ בין היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה.
רחל גרשוני: יש לי כמה שאלות למשטרה אבל אני לא יודעת אם יהיה סיפק לענות ובראשן השאלה: מה קורה עם נשים ישראליות שנסחרות?
רחל גרשוני: אני יודעת על כמה מקרים שבהן נשים ישראליות נסחרו לחו"ל.
רחל גרשוני: אני רוצה לדעת האם יש יד על הדופק בעניין הזה?
רענן כספי: אין לי נתונים.
זהבה גלאון: גם אם אין לך נתונים כרגע, לישיבות הבאות אולי כדאי שתביא.
רענן כספי: אין הרבה תיקים.
רענן כספי: מבחינתנו זו לא תופעה.
רענן כספי: אנחנו עוקבים גם אחרי המודעות בשפה הרוסית ובשפות אחרות.
רענן כספי: חלק מהמקרים בדקנו ולא גיבשו ראיות אבל בתיק האחרון של ימ"ר תל אביב, זה היה תיק מצוין עם סוכנים והוגש כתב אישום.
משה אמיר: היה לנו תיק שבו עבדנו בשיתוף פעולה עם קנדה, של סוחרים פה בארץ, שהעבירו נערות לקנדה.
משה אמיר: לומר שזה התפתח לכתב אישום או שיתוף פעולה?
משה אמיר: הסתבר שבקנדה זו לא עבירה והיתה לנו בעיה משפטית בעניין הזה.
משה אמיר: כל הנושא בבחינה עתה אם יהיה כתב אישום או לא.
ריטה חייקין: אני מארגון "אישה לאישה" מחיפה.
ריטה חייקין: אני רוצה להגיד תודה למשטרה כי אכן יש שינויים בשטח.
ריטה חייקין: נכון, יש שיפורים אבל אני רוצה להוסיף כמה הערות מטעם הארגון: אגב, כפי שהבנתי נשים ישראליות שנסחרות לזנות לחו"ל, אני הבנתי שהתיק נסגר.
זהבה גלאון: אל תיכנסי לזה, זה עניין נקודתי.
ריטה חייקין: עדין יש פרסום מודעות.
זהבה גלאון: הסוגיה של הקשר בין פרסום מודעות מין והגברת הסחר בנשים בכלל, נעשה ישיבה מיוחדת.
ריטה חייקין: לגבי סגירת בתי בושת:
ריטה חייקין: נכון שנסגרים בתי בושת ואנחנו מקבלות מכתבים מהמשטרה בנהריה ומימ"ר צפון וזה מאוד יפה אבל מצד שני, אנחנו מגיעות לקריית אתא, ואפילו בזמן המלחמה הגענו לשם, עומדים שומרים, יש מכון, הכל בסדר והכל פועל.
ריטה חייקין: אני לא יודעת איפה בדיוק הגבול ואיפה זה עובד ואיפה זה לא עובד, אבל אני רואה שבחיפה זה עדין קיים ואותו דבר גם בבאר שבע וגם באילת.
ריטה חייקין: גם בתל אביב אנחנו מקבלות פניות שהתחנה המרכזית מפוצצת במכונים.
ריטה חייקין: הייתי רוצה שנשים לב לכך שקיים סחר בנשים ישראליות.
ריטה חייקין: זאת אומרת, לוקחים את הנשים הישראליות למטרת עיסוק בזנות באמצעות ניצול בסמים.
ריטה חייקין: ..
זהבה גלאון: לגבי הנשים הישראליות צריך לעשות אבחנה בין ניצול סרסרות לבין סחר.
ריטה חייקין: נקודה נוספת היא שהייתי רוצה לראות יותר נציגי משטרה יעבדו בחו"ל ולא רק נציג אחד.
ריטה חייקין: ככל שיהיו יותר נראה עבודה יותר פורייה ושיתוף פעולה פורה יותר בין-לאומי.
ריטה חייקין: אני לא חושבת שרק נציג אחד יכול לטפל בכל התופעה של סחר בנשים וגם בכל התופעות האחרות.
ריטה חייקין: דבר נוסף, לגבי "תקופת הרהור".
ריטה חייקין: באנגליה נעשה מחקר על ידי החוקרת קטיה צימרמן.
ריטה חייקין: במחקר נאמר שנשים שצריכות לעבור "תקופת הרהור", התקופה הכי טובה זה 3 חודשים.
ריטה חייקין: אני יודעת שזה לא כל כך טוב למשטרה.
ריטה חייקין: 92% מהנשים בשלות לעדות טובה וכשהן רוצות למסור עדות מרצונן ומוכנות לשתף פעולה עם המשטרה זה רק אחרי 3 חודשים.
זהבה גלאון: לא בלחץ.
ריטה חייקין: אם המשטרה תיקח את זה בחשבון ותחשוב על זה - -
רענן כספי: - - -
זהבה גלאון: יכול להיות שצריך לפנות בעניין הזה, כי כמו שאומר רענן, ממילא הן שוהות את פרק הזמן הזה אבל יכול להיות שצריך להגדיר מראש שיש להן מספיק זמן לחשוב.
זהבה גלאון: תודה לריטה חייקין.
ענת חולתא: בין כל הדברים שדיברנו עליהם היום, אני רוצה לדבר על הנושא של התיקים שמתנהלים כרגע ולעשות אפיון שלהם.
ענת חולתא: אני חושבת שזה תואם את הנתונים שהציגה המשטרה, למרות שמנקודת מבטה של הפרקליטות, שמקבלת תיקים אחרי חקירה, אנחנו לא יודעים מה נמצא בתחילת הדרך אלא מה מגיע בסוף הדרך, אבל זה נכון שהיום יש פחות ופחות תיקים שהם תוצאה של כניסות או עבירות סחר מהזמן האחרון.
ענת חולתא: רוב התיקים שמתנהלים היום זה תיקים של חוזרות או תיקים של נשים ששוהות כאן תקופות ארוכות.
ענת חולתא: זאת אומרת שההגעה לארץ נעשתה לא בחודשים האחרונים אלא נשים ששהו כאן תקופות מסוימות והתלונות הן מאוחרות או מתבצעות כשהתפיסה מאוחרת יותר לזמן ההגעה.
ענת חולתא: נדמה לי, ואני אהיה קצת יותר החלטית ממה שהמשטרה היתה קודם, שאם צריך לאפיין את צוואר הבקבוק, כמו שאנחנו מרגישים אותו היום, צוואר הבקבוק הוא בבתי המשפט.
ענת חולתא: ימ"ר תל אביב היא היחידה שחוקרת ומנהלת את רוב התיקים של הסחר בישראל אבל בית המשפט המחוזי בתל אביב הוא הכי עמוס במדינת ישראל.
ענת חולתא: לפחות מהקשר שיש לי עם רינת דווידוביץ, מנהלת המקלט, ואנחנו נמצאות בקשר לגבי התקופות הארוכות שקורבנות הסחר שוהות במקלט, כמעט כל המקרים החמורים של הימשכות של הליכים נובעים מהמתנה לעדות בבית המשפט המחוזי בתל אביב.
ענת חולתא: בגלל העומס של בית המשפט המחוזי בעצם המצב היום בפרקליטות הוא שאין טעם להגיש בקשות, כי זה חסר טעם.
ענת חולתא: לדבר הזה יש השפעה מיידית על האופן שבו התיקים האלה מסתיימים, ועל זה התכתבנו לא מזמן.
ענת חולתא: יותר ויותר תיקים מסתיימים בהסדרי טיעון שהם מטבעם מורידים את רמת הענישה.
ענת חולתא: זה נכון שאנחנו נהנים משנים קודמות של אכיפה מאוד אינטנסיבית שהעלתה מאוד את רמת הענישה ולכן, גם בהסדרי טיעון רואים שרמת הענישה גבוהה הרבה יותר ממה שהיתה בעבר אבל כשתיקים לא מסתיימים בעדויות כשהנשים בורחות, כיוון שהן לא יכולות לחכות יותר משנה במקלט ואז כשמגיעים לרגע האמת אין מי שיעיד, הדברים האלה משפיעים גם על רמת הענישה.
יצחק אהרונוביץ': כמה זמן לוקח תיק כשאין עסקת טיעון, עד שנגזר דינו?
ענת חולתא: נורא קשה להגיד.
ענת חולתא: אין פה עניין של ממוצעים.
ענת חולתא: זה תלוי באיזה בית משפט זה נעשה - -
יצחק אהרונוביץ': שנתיים, שלוש?
ענת חולתא: זה במקרים חריגים.
ענת חולתא: אני לא יכולה להגיד שזה הממוצע אבל אם החוק קובע כאיזה שהוא אידיאל שתיקים שבהם נאשמים עצורים, ורוב סוחרי הנשים עצורים עד תום ההליכים, יסתיימו בתוך תקופה של 9 חודשים ואחר כך, צריך פיקוח של בית המשפט העליון על תקופות המעצרים, אני יכולה לומר שאין תיקים של סחר בבני אדם שמתנהלים ושמסתיימים בתוך 9 חודשים.
ענת חולתא: כל התיקים האלה מגיעים אלינו ללשכה הראשית לבקשות להארכת מעצר לבית המשפט העליון.
יצחק אהרונוביץ': זה לפחות שנה.
ידידה וולף: רציתי להוסיף על המילים של ריטה חייקין: כיום אנחנו נמצאים במצב, שהמשטרה יודעת על מיקומם של הרבה מאוד בתי בושת ולא מוצאת דרך לסגור אותם.
ידידה וולף: זאת למרות כל החוקים שעברו בכנסת ולמרות ההנחיה החדשה של פרקליט המדינה.
ידידה וולף: צריך לשנות את המצב הזה.
ידידה וולף: עבירות הסרסרות וניהול בתי בושת הן מהעבירות החמורות שבחוק העונשין.
ידידה וולף: עונש על עבירה הוא 5 שנות מאסר בפועל וזו עבירה מאוד חמורה ומשום מה נמצאת בסדר עדיפות מאוד נמוך.
ידידה וולף: אין כל ספק שיש קשר בין העבירות האלה לבין עבירת הסחר בנשים.
ידידה וולף: לכן, צריך למצוא דרך לאכוף את החוקים האלה ולסגור את המקומות.
ידידה וולף: חשוב לציין שכשהמשטרה מדברת על הנתונים של התופעה, היא מדברת רק על המקרים שהיא יודעת מהם.
ידידה וולף: כל עוד היא לא תמצא דרך לחקור את העבירות הנלוות של סרסרות וניהול בתי בושת, היא לא באמת תעלה על הנתונים הנכונים ואנחנו לא נדע אם יש מאות בודדות של קורבנות סחר בנשים בישראל או שיש אלפי מקרים, אלא אם כן נוכל לאכוף כראוי, וזה לא המצב הנוכחי.
עדי וילינגר: אני שמחה על שיתוף הפעולה שיש לי עם המשטרה ומנהלת ההגירה.
עדי וילינגר: אני רוצה להצטרף לדברים שידידה אמרה עכשיו.
עדי וילינגר: אני מבינה שההערכה שיש מאות נשים כיום נסמכת על עבודת מודיעין ועל עבודת שטח.
עדי וילינגר: ככל הידוע לי, ותקנו אותי אם אני טועה, את רוב הפעילות של הביומים ושל הפשיטות עושה מנהלת ההגירה.
עדי וילינגר: הייתי שמחה לשאול את המשטרה ולדעת איך המשטרה עושה שימוש במידע שמועבר ממנהלת ההגירה, כי בסופו של דבר קורבנות סחר נעצרות, אבל רק קורבנות סחר ובעצם מי חוקר את כל העבירות הנלוות?
עדי וילינגר: מי הולך ומחפש את הסוחר והסרסור וסוגר את המקום שממנו האישה הגיעה?
עדי וילינגר: הייתי שמחה לקבל תשובה על זה.
עדי וילינגר: הייתי רוצה לענות על ההערה שהיום יש יותר ויותר נשים שמסרבות להגיע למקלט.
עדי וילינגר: מעבודת שטח גילינו שזה עניין של איך מציגים לאישה את הדברים ועם מנהלת ההגירה יש לי שיתוף פעולה מלא ואנחנו משוחחים איתן בטלפון והן מביעות נכונות לעבור.
עדי וילינגר: כחלק מעניין המאות הבודדות, אני מבינה שזה נסמך גם על פשיטות שכן נעשות ואז מגלים שמדובר בנשים ישראליות עם תעודות זהות.
עדי וילינגר: אני הבנתי עכשיו שיש הרבה נשים, קורבנות סחר,שמגיעות עם תעודות מזויפות, איך בדיוק אפשר לדעת אם האישה היא קורבן סחר או ישראלית שעושה את זה מרצונה, ואני לא מתחברת להגדרה הזאת.
עדי וילינגר: הייתי רוצה לדעת אם יש הערכה כללית כמה בתי בושת ודירות דיסקרטיות יש כיום בארץ ומתוך זה, להבין איך בדיוק מניחים שיש מאות נשים בארץ?
לאה גרינפטר-גולד: אני רוצה לברך על הישיבה הזאת ועל כך שהמשטרה מביאה נתונים מאוד יפים.
לאה גרינפטר-גולד: הוועדה הזאת עובדת כבר הרבה שנים ואנחנו מלווים אותה בכל השנים האלה.
לאה גרינפטר-גולד: אני מברכת את חברי הכנסת שהצטרפו לישיבה הפעם ולחבר הכנסת אהרונוביץ וחבר הכנסת זחאלקה, שדיבר בצורה מאוד רצינית על כך שנשאבות לתוך החלל שעזבו הנשים הנסחרות, שבאמת יש כבר מאות בודדות של נשים ישראליות.
לאה גרינפטר-גולד: אני מצטרפת גם לדברי רחל גרשוני, שאמרה שצריך מחקר מאוד רציני בעניין התופעה הכללית של הזנות.
לאה גרינפטר-גולד: לפני שבועיים היתה פה בחסותך, חברת הכנסת גלאון, נשיאת הארגון הבין-לאומי מדנמרק וסיפרה לנו בצורה מאוד משמעותית איך דנמרק מטפלת בתופעת הזנות כבר 20 שנה, כאשר יש בידם תופעת הסחר בנשים שמתווספת אליה, כיצד ניתן בצורה מערכתית שכוללת גם טיפול בלקוח ובכל הנושא של הביקוש, כי בלי ביקוש אין היצע וכולי.
לאה גרינפטר-גולד: מדובר פה לא רק במשטרה שלא יכולה לעשות הרבה, אם לא תהיה דרישה גם לקמפיינים הסברתיים ולחינוך.
זהבה גלאון: תודה לכולם.
זהבה גלאון: תודה למשטרה ולחבר הכנסת אהרונוביץ.
זהבה גלאון: אני רוצה לסכם את הישיבה: ראשית, אני חייבת להודות שאני מאוד מרוצה מהמאבק של המשטרה בתופעה של סוחרי נשים.
זהבה גלאון: אנחנו אף פעם לא נהיה מרוצים עד הסוף כי אנחנו ניזונים ונהנים מהיכולת שלנו לקבל נתונים מארגוני השטח, שעובדים ורואים מה נעשה באמת.
זהבה גלאון: אם יש נציגות ארגונים שטוענים שמעבר לכך שהמשטרה מודיעה שמרבית בתי הבושת הגלויים נסגרו אבל חיפה ובמקומות אחרים עדין יש מכונים או בתי בושת פתוחים, זה מצריך דיבור ביניכם כדי להסב את תשומת ליבה של המשטרה או לוודא שהמשטרה אוכפת.
זהבה גלאון: כמו שאני יודעת, אחד הדברים החשובים זה שיתוף הפעולה שהביא לדברים מאוד משמעותיים כתוצאה מעדכון שלכם.
זהבה גלאון: אז אם אתם יודעים על דברים גלויים, אני מציעה לעדכן את המשטרה.
זהבה גלאון: אני קוראת למשטרה לעשות סריקה על כל הארץ, בעיקר במקומות שידועים כמקומות שיש בהם עדין בתי בושת, תל אביב באר שבע, אזור הצפון.
זהבה גלאון: צריך לקחת בחשבון שבאזור הצפון יושב הכוח הרב לאומי וההשלכה שלו על הצורך בנשים מיובאות ולא ניכנס לזה כרגע.
זהבה גלאון: אין ספק שיש עליה בטיפול המשטרתי.
זהבה גלאון: אנחנו ערים לכך שיש ירידה במספר הקורבנות, גם על פי נתוני הגירוש.
זהבה גלאון: כנראה שיש דברים שאנחנו לא יודעים וכנראה שהרבה יותר קשה להגיע לדירות הדיסקרטיות ולאותם מקומות וזה מצריך עבודה יותר מחוכמת ומתוחכמת כי ככל שהמשטרה מגבירה את הפעולה שלה, שמענו גם קודם ממומחה בעניין שהדרכים יותר מתוחכמות והרבה יותר קשה להגיע לנשים.
זהבה גלאון: אני מאוד מוטרדת מפרקי הזמן הארוכים שנשים נאלצות לשהות בארץ.
זהבה גלאון: אנחנו נטפל בזה בנפרד ונקיים ישיבה בשבוע הבא על הברחת הנשים דרך הגבול המצרי.
זהבה גלאון: אנחנו נעשה ישיבה נפרדת שקשורה לפרסום שירותי מין שמשפיע בעיקר ומשליך על הפעילות של הנשים באותן דירות דיסקרטיות.
זהבה גלאון: ננסה לתת מענה לכל הנושאים של עדות מוקדמת, התנהלות בתי המשפט, "תקופת הרהור" וכל הדברים שציינו קודם לכן.
זהבה גלאון: אני רוצה לנצל שוב את ההזדמנות ולהודות לנציגי המשטרה שהגיעו לכאן וכמובן גם לרוח של השר לביטחון פנים, שלקח את הנושא של המאבק בסחר בנשים לתשומת ליבו ונתן לזה דרגת עדיפות גבוהה.
זהבה גלאון: מדובר ברשת מאורגנת של פשיעה, של פשע מאורגן, שעוסקת בסחר בנשים, בסמים, באמצעי לחימה ואנחנו נמשיך ונעקוב.
זהבה גלאון: בוודאי שלא ננוח על זרי הדפנה.
זהבה גלאון: הישיבה נעולה.
נסים זאב: זו ישיבה משותפת של הוועדה למאבק בנגע הסמים עם ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.
נסים זאב: הגבול הוא גבול מצרים, מה שמאפיין שם זו הפעילות הנרחבת של הברחה של אנשים, נשים, אמצעי לחימה, סחר בנשים וסמים.
נסים זאב: בדו"ח שנמצא בפנינו אנחנו רואים שאם מדובר בסחר בנשים, מה שנתפס למשל ב-2005 – 37 נשים בסך הכל, כאשר בפועל דווח על 340 נשים.
נסים זאב: לפי ההערכה, מוברחות למדינת ישראל כ-1,000 נשים בשנה, כאשר 340 או 380 נשים מובאות דרך גבול מצרים, והנתפסות אולי בודדות כ-20 עד 30 נשים.
נסים זאב: זאת אומרת, שהאמצעים של המודיעין שלנו לא עובדים ולא פועלים, מדינת ישראל צריכה לראות בעניין הזה מעבר להברחה של סמים ונשים, וכל הנושא של האמל"ח מהווה סכנה ביטחונית למדינת ישראל.
נסים זאב: הגעתי עכשיו מוועדת חוץ וביטחון, וברור לנו שהגבולות האלה כיום פרוצים לחלוטין.
נסים זאב: לכן, אני חושב שהוועדה צריכה לדון ולראות כיצד ניתן לצמצם, היום לא אומרים למנוע, כי למנוע אי אפשר, אבל לצמצם ככל האפשר את הנושא של ההברחה גם בתחום הנשים וגם בתחום הסמים.
נסים זאב: רשות הדיבור ליושבת ראש הוועדה למאבק בסחר בנשים, זהבה גלאון.
זהבה גלאון: אני שמחה שאנחנו מקיימים ישיבה משותפת.
זהבה גלאון: יש לנו אינטרס משותף.
זהבה גלאון: עד לאחרונה, או עד לשנה האחרונה, מרבית הנשים שהוברחו לארץ ממדינות ברית המועצות לשעבר, הובאו למצרים והוברחו דרך הגבול המצרי.
זהבה גלאון: מנתונים שקיבלנו בוועדה שלנו הסתבר במהלך השנים שאותן כנופיות, אם אפשר לקרוא לזה כך, או אותם ארגוני פשע כשהם מבריחים את הגבול, הם עושים הברחה כוללת, בין אם של נשים, בין אם של סמים כמו שציינת, ובין אם נשק וכל יתר הדברים האחרים.
זהבה גלאון: בזמנו, במסגרת הוועדה שלנו סיירנו בגבול.
זהבה גלאון: אין ספק שבמהלך השנים חל שיפור בניסיונות החסימה להברחות.
זהבה גלאון: אבל לצערי עדיין מסתבר שהגבול פרוץ, נשמח לשמוע כאן נתונים.
זהבה גלאון: אני רוצה לעדכן אותך שבשבוע שעבר קיימנו ישיבה עם המשטרה, עם נציגי המשרד לביטחון פנים.
זהבה גלאון: יושב כאן רפ"ק רענן כספי, ומהנתונים שהוא דיווח לנו בשבוע שעבר יש ירידה במספר הנשים שמוברחות דרך הגבול המצרי.
זהבה גלאון: לפחות במספר הנשים שנעצרו, שדיווחו שהן הוברחו דרך הגבול המצרי, מסתבר שיש שינוי בדפוסי הפעולה של אותן כנופיות פשע, חזרו לשיטות של הברחת נשים דרך נמל התעופה בזהות שאולה וגם דרך הים.
זהבה גלאון: אבל, למרות שבשנה האחרונה יש שינוי בדפוסי הפעולה, עדיין הגבול ממשיך להיות פתוח.
זהבה גלאון: אני מודה שאף פעם לא הצלחתי להבין למה אי אפשר לסגור אותו הרמטית, כמו שאמרת, למגר לחלוטין לא ניתן, אבל לצמצם.
זהבה גלאון: נשמח לשמוע כאן נתונים.
רפ"ק רענן כספי: ברשותך, הערה לגבי הנתונים שחבר הכנסת נסים זאב ציין, ש-340 נשים נפגעות סחר, רשום שבשנת 2005 דיברו איתן.
רפ"ק רענן כספי: אבל, מהתיקים שיש לנו, נשים נכנסות בכל שנה ושנה, זאת אומרת, לא נכונה המציאות שכל הנשים, ה-340, נכנסו ב-2005, זה גם ב-2000, 2001, 2002.
זהבה גלאון: הבנתי, צריך לציין שזה מספר כולל.
נסים זאב: ומה לגבי הנתון ש-1000 בשנה כן נכנסות מכל הגבולות?
נסים זאב: יש הברחה של נשים, כ-1,000 במספר בשנה, האם הנתון הזה נכון?
רפ"ק רענן כספי: אין שום מחקר, וגם שום מחקר לא יכול להציג נתון אמפירי של הנושא, גם לא משטרת ישראל, לגבי הכמות המדויקת.
רפ"ק רענן כספי: בשנת 2001, הערכות המשטרה היו שיש 3,000 קורבנות סחר בנשים.
רפ"ק רענן כספי: בשנת 2005-2006 אנחנו מעריכים שיש מאות בודדות של קורבנות סחר בנשים זרות שנסחרו.
רפ"ק רענן כספי: בשבוע שעבר דנו וציינו את הכמויות, ושזנות בישראל קיימת, אבל מבחינת קורבנות סחר בנשים זרות יש ירידה משמעותית.
רפ"ק רענן כספי: יש עלייה בתיקים, יש 82% עלייה בתיקים.
אבשלום פלד: כדאי שנתחיל בסקירה קצרה.
אבשלום פלד: קודם כל, לא מקרה הוא שישבתי כאן גם בוועדת הסמים.
אבשלום פלד: אנחנו יודעים שהאוכלוסייה שעוסקת בהברחות, אם נדבר בשפה המשטרתית, הכנופיות שעוסקות בהברחות, או הפיגורות שעוסקות בזה, למעשה, וזה גם הופיע בסקירה של רועי, זה עסק כלכלי, והם מבריחים כל מה שיש תחת הידיים.
אבשלום פלד: אם זה נערת ליווי, אם זה עובד זר, ואם זה נשק ומחבלים.
אבשלום פלד: למעשה זה אותם אנשים שעוסקים בהברחות האלה, זה אמור באיזשהו מקום להקל.
אבשלום פלד: אוכלוסיית המבריחים, אם נדבר על היריב שאנחנו מתמודדים מולו, זו אוכלוסייה שאנחנו מחלקים אותה לשתיים.
אבשלום פלד: אלה אנשים שבאים ממצרים, מסיני יותר נכון, רובם ככולם ממוצא בדואי - אנשי סיני, תושבי סיני.
אבשלום פלד: יש את הצד שנמצא בארצנו, שזה הצד שקולט את ההברחות - רובם, אם ניתן לומר גם כולם, הם תושבי הפזורה הבדואית בנגב.
אבשלום פלד: למעשה, לגבי נתיבי ההברחות, אפשר בהיסטוריה ללכת הרבה מאוד שנים אחורה ולראות שזה היה קיים כמעט מאז ומתמיד.
נסים זאב: הברחות של סמים ונשים?
אבשלום פלד: אם השנה זה השתנה, הכל זה היצע וביקוש.
אבשלום פלד: זה עסק לכל דבר ועניין, כך הם רואים את זה.
אבשלום פלד: מבחינתם זה לגיטימי, זה מקור הכנסה ורווח גבוה מאוד.
אבשלום פלד: היו תקופות שזה היה אפילו קל מאוד, היום קצת יותר קשה להם אבל עדיין במקומות מסוימים יחסית קל.
אבשלום פלד: אני אומר שזאת האוכלוסייה שמבצעת את זה לאורך שנים.
אבשלום פלד: כל השנים אנחנו שמים לב למגמות.
אבשלום פלד: המגמה של האנשים זו מגמה יחסית יציבה, למרות שאנחנו רואים ירידה מסוימת.
אבשלום פלד: קודם כל תפסנו פחות, למרות שזה לא אומר שום דבר.
אבשלום פלד: מאיסוף המודיעין והמחקר השוטף שאנחנו עושים, אנחנו יודעים שיש ירידה בהיקף הנשים שרוצות לחדור לתוך הארץ.
אבשלום פלד: כשאני אומר רוצות לחדור, לאו דווקא הן מעונינות בזה, חלקן אני מניח זה כחלק מסחר.
אבשלום פלד: אנחנו יחידה אופרטיבית מבצעית, מה שאנחנו תופסים עובר ליחידות חקירה של המשטרה, שרענן פה מייצג אותן.
אבשלום פלד: המחקר המעמיק יותר זה שלהם, של המטה הארצי של המשטרה, ופחות שלנו.
אבשלום פלד: אנחנו עוסקים יותר בנושא האופרטיבי.
זהבה גלאון: אתם לא מתשאלים?
אבשלום פלד: אנחנו כן מתשאלים.
אבשלום פלד: רק כדי לעשות סדר, אני יחידת משטרה, יחידת משמר הגבול, משטרה שכפופה לצבא.
אבשלום פלד: אני למעשה כפוף לאוגדה שנקראת אוגדה 80, שהיא אחראית על הגבולות, גבול ירדן וגבול מצרים.
נסים זאב: האם מביאים אותן בכפייה?
אבשלום פלד: אני חושב שאנשי המחקר יוכלו להשיב.
אבשלום פלד: רק כדי לסייע, יושב פה ניצן שהוא קצין המודיעין של אוגדה 80, שזו היחידה שאני כפוף לה אופרטיבית.
אבשלום פלד: לשאלה שלך, אני חושב שהשאלה מצוינת, כי הרבה זמן עסקתי במחשבה האם באמת רוב הנשים האלה הן נשים שמביאים אותן בכפייה, או שהן רוצות לבוא.
אבשלום פלד: אין לי מספרים מדויקים, אנשי המחקר יאמרו את זה.
אבשלום פלד: מתוך שיחות שלי עם אנשים שתפסנו שהוברחו, זה גם זה וגם זה.
אבשלום פלד: יש נשים שכבר דוברות עברית שנתפסו פעם ראשונה, שנייה, שלישית ורביעית, וכל פעם מגורשות על-ידי מינהלת ההגירה וחוזרות שוב לארץ.
אבשלום פלד: אבל יש נשים שמביאים אותן בכוח, על-ידי זה שלוקחים להן את הדרכונים ומאלצים אותן להגיע לכאן.
אבשלום פלד: יש נשים שחושבות שמגיעות לעסוק במשק בית, ולמעשה הן מוצאות עצמן מועסקות בזנות.
אבשלום פלד: כל המכלול הזה הוא למעשה מכלול נכון.
אבשלום פלד: כלומר יש את כל המאפיינים וכל הצבעים למה נשים מוברחות לארץ.
אבשלום פלד: נשים זה אחת מהסחורות שמוברחות על-ידם.