GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל אחילאה: מאידך גיסא, הרשות יכולה להעביר לממשלה את הצעותיה באופן ישיר.
טליה לבני: אני נגד שיקול דעת, אבל אני בעד העברה ישירה.
ענבל גבריאלי: אנחנו נשמור את ההבחנה בנוסח כפי שהוקרא.
ענבל גבריאלי: אנחנו רושמים את ההערה - את ההתנגדות של משרד הממשלה לפי שיקול דעתה, אנחנו לא רוצים את זה כחלק מהחוק.
יעל אחילאה: אני רוצה רק להעיר, שלאור העובדה שבהחלטת ועדת השרים היה כתוב שהנוסח יתואם עם משרד המשפטים, ועם משרד ראש הממשלה, אז אנחנו נעביר את השאלה בפני השרים, כדי שיוכלו להגיש הסתייגות, אם הם יהיו מעוניינים להגיש הסתייגות.
טליה לבני: יש משהו שפוגע בממשלה.
ענבל גבריאלי: מי מהאוצר?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לפני כשבוע פנה אלי דן ממשרד המשפטים ואמר לי, שצריך להסדיר את סוגיית העובדים שיעברו מהרשות לתאגיד החדש.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אמרתי לו שבוודאי, זו סוגיה שחייבים לטפל בה, וחייבים לדאוג לה, ושאנחנו נקיים דיון בהקדם האפשרי ונלמד את קבוצות העובדים, ותוך הידברות איתם נגיע להסדרים מה נעשה עם הקבועים, מה נעשה עם בעלי חוזים, וכך נפתור את הבעיה.
ענבל גבריאלי: מתי אם יורשה לי לשאול?
ענבל גבריאלי: כל דבריי מכוונים לאוצר ולתרבות ההתנהלות של האוצר, להתנהגות של האוצר, ולהבטחות המופרות שוב ושוב של האוצר, לא את.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני רוצה לציין שאני מאגף שכר והסכמי עבודה, שהוא קצת שונה מיתר האגפים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני באמת אמיתית, היתה לנו כוונה לפתור את הבעיה הזאת.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אז קבעו את הדיון הזה, ולא הספקנו, אבל אנחנו מתכוונים לעשות את זה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: עכשיו כאשר הגעתי לכאן, הבנתי מטליה שיש רצון להתנות את כל השינוי המבני הזה בהסכם קיבוצי.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני רוצה לומר שהעמדה שלנו לאורך כל השנים, וגם עמדת בית הדין לעבודה, השופט אדלר, שלא מתנים שינוי מבני בהסכם קיבוצי עם העובדים, אין דבר כזה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: השינוי המבני רץ, במקביל יש חובה על המעסיק למצוא פתרונות לעובדים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אם מדובר בקבוצה גדולה להגיע להסכם קיבוצי - - -
ענבל גבריאלי: את יודעת בכמה עובדים מדובר?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני יודעת.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: בדיוק כמו שאמרתי לטליה, מדובר בסך הכל על שבעה-שמונה עובדים.
יהודית פלוטקין: שני עובדים קבועים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: שני עובדים קבועים, היתר מועסקים בחוזים אישיים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: ולכן אני לא חושבת שזה ראוי מבחינה חקיקתית.
יהודית פלוטקין: היתר בחוזים מיוחדים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: חוזים מיוחדים ברור, זה המינוח בחוק.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני באמת חושבת שבשביל קבוצת עובדים כל כך קטנה לא ראוי לחוקק חוק, לא מחוקקים לשמעון וראובן ודני, זה לא מתאים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: במקביל יש עוד הצעת חוק מאוד רחבה וגדולה, שנקראת הרשות למלחמה בתאונות דרכים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: גם שם זו רשות הרבה יותר גדולה, שכוללת קבוצת עובדים הרבה יותר גדולה, והרבה יותר עובדים קבועים, אין הוראה כזאת בחוק.
ענבל גבריאלי: את מכירה את רשות העתיקות?
ענבל גבריאלי: כמה עובדים שם היו?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: כן, אני מכירה את רשות העתיקות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אז זה היה בזמנו גוף.
ענבל גבריאלי: כמה עובדים היו שזה הצדיק סעיף חוק?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני מוכנה לבדוק את זה, אבל אני לא יכולה להגיד לך תשובה, אבל בטח לא היו שם שישה עובדים.
ענבל גבריאלי: את יודעת מה מוזר?
ענבל גבריאלי: כאילו שאותו סעיף חוק, שבסך הכל אנחנו מדברים ואומרים רק שישה, אבל זה שישה חלקים שכל חלק זה חיים שלמים.
ענבל גבריאלי: שאולי אם לא נעשה את זה, אנחנו נפגע פגיעה מאוד קשה.
ענבל גבריאלי: ונדמה כאילו, האוצר, אולי שר האוצר בעצמו, את אותו סעיף חוק שכאילו הוא סוחב אותו כאן, וזה מאוד יכביד עליו, זה לא.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: השאלה שלי היא כזו, למה יש חשש שרוצים לפגוע בעובדים האלה?
ענבל גבריאלי: בגלל היכרות עמוקה עם המערכת.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: בואו נראה איך העובדים האלה מועסקים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: רוב העובדים מועסקים בחוזים עם השכר הכי נמוך בשירות המדינה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: איזה אינטרס יש לי להתנגד שהם יעברו עם זה?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני רק אומר שחקיקתית זה לא נכון.
ענבל גבריאלי: השלכות רוחב?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לא השלכות רוחב.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני חוזרת ואומרת, אם רוצים לשמר לעובדים את הזכויות שלהם, הזכויות שלהם הם הכי נמוכות בשירות המדינה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: כל עובד חדש שנכנס מקבל זכויות.
ענבל גבריאלי: עבורן אלה הזכויות היחידות.
יהודית פלוטקין: כמנכ"לית רשות, וכמי שמטעם הוועדה המייעצת, המנהלת, והאמונה שלי גדולה.
יהודית פלוטקין: רוצה להעביר את החוק מה שיותר מה, ומה שיותר טוב, ומקסימום גמישות.
יהודית פלוטקין: יכולתי להגיד, רגע, מה נתעכב על העובדים, נמשיך הלאה.
יהודית פלוטקין: אני אומרת לא, יש פה עניין עקרוני, העניין של הצדק, סליחה שאני מזכירה מלה כזאת גסה.
יהודית פלוטקין: אבל זה הצדק החברתי.
יהודית פלוטקין: אני במעמד האשה, בגלל שאני חושבת שיש אי צדק חברתי בנושא של נשים, זה הזווית שלי.
יהודית פלוטקין: יש פה עניין של מעמד האשה.
יהודית פלוטקין: יש פה נשים שאני מקווה שבמסגרת הכניסה לתאגיד יוכלו לקבל מעמד הולם לכישוריהן, וזה גם חלק מהעניין של הכניסה לתאגיד.
יהודית פלוטקין: מכיוון שיש פה סך הכל שתי עובדות שהן קבועות, וגם עם האחרות - - -
ענבל גבריאלי: גם לא תהיה עלות תקציבית.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: זה ממש לא עניין של עלות תקציבית.
ענבל גבריאלי: סעיף החוק הזה, אתם חושבים שבגלל שניים או שלושה או שישה עובדות, אין מקום לחוקק חוק, זה כל העניין.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: צריך לשבת ולהסדיר את העניין, ואפילו להידבר איתן, לראות מה הן רוצות, איזה פתרונות.
יהודית פלוטקין: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד.
יהודית פלוטקין: גם אם אני מנסה להיכנס לנעליכן - אנחנו יודעים שיש פה מצב, זה לא שפתאום באה הישיבה.
יהודית פלוטקין: אנחנו יודעים שעכשיו בכל הנושאים, בכל החוקים, נעשה הילוך מהיר כי הכנסת הולכת להתפזר, והחוק הזה עוד לא עבר קריאה שנייה.
יהודית פלוטקין: אנחנו מאוד רוצים שלפחות בקריאה ראשונה הוא יעבור.
יהודית פלוטקין: בישיבה הקודמת היה פה ועד העובדים, ואמר את דעתו בעניין, ואנחנו מסכימים שצריך להסדיר.
יהודית פלוטקין: אם פה היה עניין של 200 או 2,000 עובדים, אתם פוחדים מתקדים.
יהודית פלוטקין: אני אומרת, אי אפשר לאחוז את המקל משני הקצוות.
יהודית פלוטקין: אם אתם פוחדים להכניס בחוק, אז תפתרו את המצב של שתיים וחצי עובדים בעוד שתיים וחצי דקות.
יהודית פלוטקין: ואם לא, אז זה יהיה בחוק.
יהודית פלוטקין: אתם יכולים לפתור כי זה שני עובדים.
ענבל גבריאלי: אולי כדאי לפני שאתה מתחיל לדבר, בנוסח שנמצא על שולחן הוועדה בהתאם לסיכומים ביניכם, בסוף מופיעה כותרת שנקראת - עוד סעיפים שצריך להוסיף נוכח ההפיכה לתאגיד.
ענבל גבריאלי: למטה בסעיף האחרון כך אומר משרד המשפטים, סעיף העברת עובדים מהרשות של היום לתאגיד הסטטוטורי.
דן אורן: פה יש איזשהו צ'ק ליסט.
דן אורן: כעיקרון, ברוב החוקים שאני מכיר כשיש העברה מהממשלה לתאגיד סטטוטורי, יש סעיף כזה או אחר, ואין אחידות בסעיפים.
ענבל גבריאלי: ואין התייחסות כמותית.
דן אורן: לפעמים הכמות נכנסת לשיקולים.
דן אורן: אם אפשר לדבר כעובד מדינה על השקפת עולם, אני בוודאי חושב שכל אדם הוא עולם ומלואו.
דן אורן: מצד שני, לא כל דבר שטעון טיפול, טעון חקיקה.
דן אורן: הנקודה העיקרית שרציתי לעמוד עליה, ואני חושב שהיא חשובה, חברתי מגי הזכירה את זה.
דן אורן: יש קונסנסוס מאוד רחב שצריך בין בחקיקה, ובין שלא בחקיקה להתייחס לנושא, ועד שיבוא החוק לקריאה שנייה ושלישית, להגיע להסדר שהוא סביר.
ענבל גבריאלי: דווקא את הדבר החשוב אתה אומר כלאחר יד בין בחקיקה בין שלא בחקיקה.
ענבל גבריאלי: זאת אומרת, זו עמדת משרד המשפטים.
דן אורן: העמדה שלנו הרבה פעמים בחוקים זה שלא כל דבר שטעון טיפול טעון חקיקה.
ענבל גבריאלי: אבל אין לכם איזושהי התנגדות עקרונית, מכיוון שהדבר מוכר מחקיקה אחרת, וכאן אם אני מבינה נכון מגי, הטעם היחידי או הטעם העיקרי להתנגדות זה הכמות.
דן אורן: גברתי היושבת ראש, רציתי להתייחס לנקודה מעבר לשאלה של כן חקיקה לא חקיקה.
דן אורן: אני רוצה להתייחס לפחות להצעה שאני ראיתי של הוועד.
דן אורן: הייתי בקשר עם הוועד של משרד ראש הממשלה.
ענבל גבריאלי: האם יש בכלל מקום להגיע להסדר מחוץ לחקיקה?
ענבל גבריאלי: במקום שנתעקש כן חקיקה לא חקיקה, האם יש מקום?
דן אורן: אני מניח שההוראה שהציעה ההסתדרות מונחת בפני הוועדה, והיא הוראה שאני חייב לומר - - -
ענבל גבריאלי: עם כל הכבוד, טליה יהודית דן וכולם, לא נראה לי שהוועדה לקידום מעמד האישה - זה לא רלבנטי כרגע אם מדובר בנשים עובדות או בגברים עובדים.
ענבל גבריאלי: לא נראה לי שהוועדה היא זו שצריכה לנהל את המשא ומתן על התנאים של העובדים, אם אני רוצה לקבוע את המסגרת.
ענבל גבריאלי: אני שואלת אם יש מקום שאתם תגיעו להסדר מחוץ לחקיקה.
ענבל גבריאלי: אני נכנסת לתמונה, הוועדה נכנסת לתמונה, רק אם אנחנו מתעקשים על סעיף חוק שמחייב להסדיר.
ענבל גבריאלי: מגי, אני אומרת לך.
ענבל גבריאלי: אנחנו אמורים לאשר את זה עד שבוע הבא בקריאה ראשונה, כדי שיגיע למליאה ונוכל לאשר בקריאה ראשונה, כדי שבקדנציה הבאה נוכל להחיל דין רציפות.
ענבל גבריאלי: אני לא חושבת שראוי להגיד לכם בתוך כמה ימים תגיעו להסדר.
ענבל גבריאלי: יכולות להיות מחלוקות, ויכולים להיות פערים בין האוצר לבין העובדים, וזה יגלוש מעבר לשבוע.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: בואו ננסה לפחות בשבוע הזה.
ענבל גבריאלי: הרי להתקדם בקריאה ראשונה לא נתקדם.
ענבל גבריאלי: אני מקווה להיות פה, אבל לא בטוח שזה יקרה.
ענבל גבריאלי: יש כאן אנשים שבטוח יהיו כאן בקדנציה הבאה.
ענבל גבריאלי: שהם יתחייבו שזה ייפתח לדיון מחדש כל הנושא הזה.
ענבל גבריאלי: למשל אנחנו מעבירים את זה עכשיו בקריאה ראשונה, כדי שהעובדים יידעו שאנחנו לא זונחים אותם.
ענבל גבריאלי: אני לא אומרת לך עכשיו, אני גם לא יכולה להתחייב לך, כי אני לא יכולה להתחייב לך שאני אהיה כאן שוב, או בכנסת, או בוועדה, או בכלל.
ענבל גבריאלי: אני לא יכולה להגיד לך אנחנו מכניסים את זה רק לקריאה ראשונה, ונשמיט אחר כך.
ענבל גבריאלי: כי פעם הכנסת אישרה בקריאה ראשונה, ויקום מישהו ויבקש החלת דין רציפות, לי לא בטוח שתהיה בקרה אם אני לא אהיה כאן.
יהודית פלוטקין: אז לכן את אומרת להם בואו נכניס, אלא אם כן אתם מגיעים להסכם.
ענבל גבריאלי: אני לא רוצה לומר להם לא.
ענבל גבריאלי: אני לא רוצה לדחוק אותם, לדעתי זה לא יהיה לא לטובתם ולא לטובת העובדים לפחות משבוע.
ענבל גבריאלי: אני אומרת בואו נכניס את זה, זה מופיע בפרוטוקול שהרשות מתחייבת, הרשות על כל גורמיה ואנשיה והיבטיה.
ענבל גבריאלי: הרשות מתחייבת בפעם הבאה לאחר קריאה ראשונה בדיונים לקראת שנייה ושלישית, לא להמשיך ולהתעקש ולהחזיק בהתעקשות, להשאיר את זה בחקיקה, אלא לבדוק קודם לכן האם ניתן להגיע להסדר עם העובדים מחוץ לחקיקה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: איזה סעיף אתם מציעים להכניס לחקיקה?
טליה לבני: את הנוסח שהוצע על ידי ההסתדרות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: התניה בהסכם קיבוצי אנחנו לא יכולים להסכים.
טליה לבני: טוב מאוד, זה יהיה אחר כך בכל חוק.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: מקסימום ברשות העתיקות.
דן אורן: אין לך משטר בעולם שיש זכות וטו כזה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אין דבר כזה.
רחל קרמרמן: זה עוד לא בחוק, זה בהצעה לקריאה ראשונה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אנחנו מדברים על סעיף כמו רשות העתיקות שאומר – שתנאי השירות של עובדי המדינה ימשיכו להיות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני מוכנה שזה יוכנס לחוק, ובלבד שנקיים על זה דיון נוסף בהמשך.
ענבל גבריאלי: מי מהרשות שיאשר כאן כל הגורמים, זה מופיע בפרוטוקול.
דן אורן: זה הסדר הוגן.
קריאה: על מה שאני חושבת שנאמר לי שכדאי שייכנס, זה זכויות עובדים.
ענבל גבריאלי: עובדי המדינה – זה מופיע ברשות העתיקות בפרק ה', העברת עובדים נכסים זכויות והתחייבויות.
ענבל גבריאלי: מה שמתייחס לעובדים זה בכמה סעיפים.
ענבל גבריאלי: עובדי המדינה מועסקים ערב תחילתו של חוק זה באגף העתיקות עם השינויים המחוייבים, שבמשרד ראש הממשלה, כאן זה בחינוך, יעברו לשרת כעובדי הרשות בתנאי שירות שלא יהיו גרועים מתנאי שירותם ערב תחילת חוק.
דן אורן: אנחנו רק אומרים שזה כפוף למה שהיושבת ראש אמרה.
ענבל גבריאלי: תוך שמירת רצף זכויות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לא, לא תוך שמירת רצף זכויות, זה סעיף מאוד בעייתי.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אמרנו שאנחנו רוצים להיצמד לרשות העתיקות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני באתי לקראת, אם הסעיף הזה היה טוב שם, הוא טוב גם פה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: מה זה זכויות, אני לא יודעת.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: זה עובדים בחוזים אישיים צריך לזכור.
ענבל גבריאלי: זה כתוב.
ענבל גבריאלי: יש לך את חוק הרשות?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אותו דבר בדיוק אין לי בעיה, אבל להמציא את המשפט תוך שמירת רצף זכויות.
ענבל גבריאלי: זה אותו דבר, רק אמרתי בשפה חופשית.
הלית מגידו: מגי, זה יהיה אחת לאחת, רק שבמקום ראש ממשלה נכתוב - - -
ענבל גבריאלי: בשינויים המחוייבים.
יהודית פלוטקין: האם הניסוח אומר שהעובדים שעוברים לרשות עם הזכויות, גם המדינה מעבירה לרשות את מה שנצבר בזכויות שלהם.
יהודית פלוטקין: שלא יהיה מצב שיעברו לרשות והזכויות - - -
ענבל גבריאלי: אני מקריאה עוד פעם את הסעיף שיופיע בפרוטוקול.
ענבל גבריאלי: אני שוב מציינת שזה כפוף לדיונים בעתיד לקראת קריאה שנייה שלישית, בהתחייבות של הרשות.
יהודית פלוטקין: יושבת פה חברת מנהלת, חברת ועדה מייעצת, סמנכ"לית.
ענבל גבריאלי: חברת ועדה מייעצת רחל קרמרמן, חברת מנהלת טליה לבני, יושבת ראש הרשות הגברת יהודית פלוטקין.
ענבל גבריאלי: אני מקריאה בשינויים המחוייבים.
ענבל גבריאלי: סעיף 27 מחוק רשות העתיקות – סעיף קטן (א) עובדי המדינה מועסקים ערב תחילתו של חוק זה באגף העתיקות והמוזיאון, אם זה יהיה ברשות לקידום מעמד האישה שבמשרד ראש הממשלה, יעברו לשרת כעובדי הרשות בתנאי שירות שלא יהיו גרועים מתנאי שירותם ערב תחילת החוק.
ענבל גבריאלי: סעיף קטן (ב) זכויות עובדי הרשות שיועברו לשירותה והנובעות מעבודתם כעובדי המדינה כאמור בסעיף קטן (א) ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות הרשות.
ענבל גבריאלי: סעיף קטן (ג) ההסדרים לגבי זיכוי הרשות בסכומי התשלומים אשר עובדים שיועברו לשירותה יהיו זכאים להם, ייקבעו תוך שנה מיום תחילתו של חוק זה בהסכם בין הרשות ובין הממשלה.
יהודית פלוטקין: אני עדיין שואלת את השאלה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: התשובה היא בסעיף קטן (ב) כתוב שכל הזכויות - - -
יהודית פלוטקין: אני סוציולוגית ואני שואלת שאלות של הדיוט.
טליה לבני: את צודקת, תוך שנה זה יוסדר.
יהודית פלוטקין: תוך שנה זה יוסדר, אבל השאלה אם הכסף יעבור לרשות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: מאחר ועברתי המון שינויים מבניים מהסוג הזה, בהרבה יותר מסובכים, אסביר לכם בדיוק מה ההבדל בין (ב) ל-(ג).
מגי בר-אשר קריטנשטיין: סעיף קטן (ב) בא ואומר, העובד מבחינתו מוגן והזכויות שהיו לו עוברות איתו לרשות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: סעיף (ג) בא ואומר על השיפוי בין שתי הרשויות.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: למה?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: כי הרשות אחר כך תתן פנסיה תקציבית.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אבל הרשות לא תתן על כל תקופת העבודה, היא תתן על התקופה אצלה, והמדינה תתן על התקופה אצלה.
ענבל גבריאלי: (ג) הוא התשובה לשאלה ששאלת.
יהודית פלוטקין: אני הבנתי.
יהודית פלוטקין: חשוב לי מאוד העובדים.
יהודית פלוטקין: אולי אשאל שאלה מיותרת, אבל זה חשוב לי.
ענבל גבריאלי: היא לא מיותרת, כי אני חושבת שדאגנו להם בצורה הטובה ביותר.
ענבל גבריאלי: וההתחייבות מהדיון הקודם ששום דבר לא ייסגר ולא יוחלט ולא יוכרע, מבלי שיעלה לדיון ויוחלט ויוכרע בעניין העובדים, עמדנו בזה.
יהודית פלוטקין: עכשיו אני שואלת את משרד האוצר עוד שאלה אחרונה.
יהודית פלוטקין: האם יכול להיות מצב תיאורטי שבמשא ומתן של השנה הזאת המדינה תאמר - - -
מגי בר-אשר קריטנשטיין: המשא ומתן לא מעניין את העובדים.
יהודית פלוטקין: אני כעת מדברת על מנהלת הרשות.
יהודית פלוטקין: מותר לי לדבר, אני באה עם קופה ריקה.
יהודית פלוטקין: מה שווה לי אם יש לי נייר אם אין לי ממה לשלם.
יהודית פלוטקין: אני רוצה הבהרה מהמדינה, שלא יכול להיות מצב שבשנה הזאת יכולה המדינה לבוא ולהגיד, למשל הגברת מרי חדייר עובדת איקס שנים, חצי מהשנים הוותק שלה המדינה תתן, וחצי תתן הרשות מתקציבה החדש או מתרומות.
יהודית פלוטקין: האם מצב תיאורטי כזה קיים?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני חוזרת ואומרת, מבחינת העובד החוק מעניק לו את כל הזכויות שהיו לו.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לעובד יש כתובת אחת והיא הרשות.
יהודית פלוטקין: זה מה שהדאיג אותי.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: חוץ מזה כמו בכל שינוי מבני, ואתם לא שונים, לא מרפא"ל, לא ממע"צ ולא מאלף אחרים שעשיתי.
ענבל גבריאלי: אני רוצה שאלה שבאמת תבהיר הכל.
ענבל גבריאלי: היום הוקם התאגיד, בעוד שנה מפטרת המנכ"לית או פורש עובד או עובדת כי היא הגיעה לגיל פנסיה.
ענבל גבריאלי: עבד 89 שנים, על 88 המדינה תשלם הכל, ועל השנה האחרונה התאגיד ישלם?
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לא, זה לא הולך כך.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אי אפשר לאחוז בחבל בשתי קצותיו.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אם רוצים להפוך להיות תאגיד, החוק אומר שברגע שהתאגיד הופך אישיות משפטית אחרת, העובדים הופכים להיות עובדי האישיות המשפטית החדשה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אי אפשר לרצות להיות תאגיד, ומצד שני להישאר להיות עובדי מדינה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אם רוצים להישאר עובדי מדינה תישארו במדינה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: המדינה לא משלמת שכר לעובדים שהם לא עובדים שלה, כי מעסיק משלם שכר לעובדים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: המעסיק של העובדות האלה יהיה התאגיד, והתאגיד הוא זה שיכול - - - מה שאני אומרת זה לא עמדת אוצר, זה עמדת משפט העבודה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: מעסיק משלם שכר לעובדיו, וגם פנסיה לעובדיו.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לכן המחוייבות ביחס לכל הזכויות, יש לעובד לא רק מחוייבות הסכמית כלפי התאגיד, יש לו מחוייבות מכוח חוק, יש לו שני מישורים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אבל המדינה לא חייבת לו, מה שכן, הרשות צריכה לדאוג שהיא תקבל שינוי הסכמי שיפוי כמו שכתוב בחוק.
ענבל גבריאלי: אבל כתוב.
ענבל גבריאלי: גיבינו את זה בחוק.
יהודית פלוטקין: יכולים לתבוע ממני כספים שמגיעים להם, ולא יהיה לי ממה לשלם.
ענבל גבריאלי: עד לקריאה ראשונה, את מגובה בחוק.
ענבל גבריאלי: סעיף (ג) מחייב אתכן, מחייב אותך ואת המדינה לנסות להגיע להסכם.
טליה לבני: כתוב שתוך שנה המדינה תגיע להסכם עם הרשות.
טליה לבני: אם המדינה לא תגיע להסכם סעיף (ב) אומר שיש להם רציפות זכויות, והם עובדים שלי.
טליה לבני: המשמעות היא אחריות - - -
ענבל גבריאלי: סעיף (ב) ו-(ג) מכסה את זה.
יהודית פלוטקין: הזכויות והכספים, לא רק הזכויות.
טליה לבני: תיקון קטן ל-(ג).
טליה לבני: לא תוך שנה, אלא המדינה תבטיח זיכוי - - -
קריאה: לא, את לא יכולה לעשות את זה.
ענבל גבריאלי: האוצר מסכים לזה, למרות שאני די התפלאתי שמגי הסכימה.
ענבל גבריאלי: זה או זה או שיישאר פתוח תחליטו אתן.
ענבל גבריאלי: אין להבטיח ולחייב ולכבול, אתן צריכות להבין שאנחנו מדברים על משרד ראש הממשלה מחד, וגם על משרד האוצר מאידך.
ענבל גבריאלי: ועם כל הכבוד לרשות, אי אפשר שכל משרדי הממשלה יתכופפו ויכבלו ידיהם אל מול הרשות, באמת במלוא הכבוד.
יהודית פלוטקין: אלה זכויות שנצברו לעובדים.
ענבל גבריאלי: יהודית זה או זה, או שיברו את הראש.
טליה לבני: אנחנו צריכים קצת לסמוך על המדינה שתגיע להסכם עם הרשות.
ענבל גבריאלי: אני לא מדברת במונחים של לסמוך על המדינה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני רק רוצה להבהיר לכולנו מה הבעייתיות בסעיף הזה, ולמה אמרתי שצריך לשבת קודם כל ולדבר.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: מעבירים לי פתק שאומר, שהיום מנכ"ל רשות במדינה מקבל שכר של מנכ"ל משרד ממשלתי.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: לעומת זאת, לגבי תאגידים שהם מחוץ למדינה יש מדרג; לפי היקף הפעילות, לפי מספר העובדים.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: בוודאי שמנכ"ל ותאגיד לא מקבל את השכר הזה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אז שתבינו מה אנחנו עשינו פה.
מגי בר-אשר קריטנשטיין: אני לא חוזרת בי ממה שאמרתי, אבל שתבינו למה אני חושבת שצריך ללמוד על העובדים ועל הזכויות שלהם, לפני שרצים וכותבים מן סעיף כזה.
ענבל גבריאלי: אני אעזור לך.
ענבל גבריאלי: למשל בנושא כזה.
ענבל גבריאלי: שאם מלבדך קיימת עוד עובדת כזו, אמרנו שהם יעברו לשרת כעובדי הרשות בתנאי השרות שלא יהיו גרועים מתנאי שירותם ערב תחילת החוק, זה דבר אחד.
ענבל גבריאלי: דבר שני, אנחנו מדברים על רציפות של הזכויות.
ענבל גבריאלי: דבר שלישי, אנחנו אומרים שבתוך שנה תצטרך הרשות לשבת עם המדינה ולהגיע לאיזשהו הסכם שיפוי.
ענבל גבריאלי: אני באמת לא מצליחה להבין במה לא נגענו.
יהודית פלוטקין: העיקר שהבנתם מה מדאיג אותי, על מה אני מקבלת ומה אני מוחה.
ענבל גבריאלי: מגי, תודה ולהתראות.
מרי חדייר: אם יורשה לי, אני רוצה להודות לחברת הכנסת ענבל גבריאלי על נכונותה ורצונה.
מרי חדייר: ולמנכ"לית הרשות, ואני מודה לכל הרצון הטוב להביא להסדר המקובל על כולם.
ענבל גבריאלי: אנחנו חוזרים לתיקון סעיף 6 שמתייחס לסעיף 7 בחוק העיקרי.
הלית מגידו: סעיף 6 להצעת החוק שמתקן את סעיף 7 לחוק העיקרי, ומבקש לעשות שני תיקונים.
הלית מגידו: ראשית, להוסיף סעיף קטן (א)1 שאני אקריא את הנוסח המוצע שלו.
הלית מגידו: קיבלה הרשות מידע ממנו עלה כי גוף מבוקר איננו פועל בהתאם לדין בנושא כלשהו בתחומי פעולתה של הרשות, או כי הוא פועל בניגוד למטרות חוק זה, תמסור הודעה לראש הגוף המבוקר ולמנהלו הכללי כמשמעותו בסעיף 21 א לחוק מבקר המדינה.
הלית מגידו: היה הגוף המבוקר משרד ממשלתי, תימסר הודעה על כך גם לנציבות שירות המדינה.
הלית מגידו: התיקון השני המוצע הוא למחוק את סעיף קטן (ד), סעיף קטן (ד) הקיים קובע כי חבר בוועדה המייעצת או במנהלת הרשות לא יגלה מידע שנמסר לרשות לפי סעיף זה, אלא ברשות מנהלת הרשות.
הלית מגידו: כל סעיף 7 מדבר על קבלת מידע.
הלית מגידו: למישהו יש הערות לגבי הסעיף הזה?
יהודית פלוטקין: מוסכם.
הלית מגידו: אם כך, אנחנו עוברים לסעיף 7 להצעת החוק שמתקן את סעיף 9 הקיים.
הלית מגידו: הנוסח המוצע הוא בסעיף 9 לחוק העיקרי 1 בסעיף קטן (א) המלים – לאחר שהתייעץ עם מנהלת הרשות יימחקו.
הלית מגידו: 2 בסעיף קטן (ב) פיסקה 1 יימחק.
הלית מגידו: ו-2 בפיסקה 4 במקום 16 נציגים יבוא 17 נציגים, במקום 13 מהם יבוא 14 מהם.
הלית מגידו: לבסוף בסעיף קטן (ד) בפיסקה 1 במקום 4 יבוא מ-3, ובפיסקה 2 במקום מ-5 יבוא מ-3.
הלית מגידו: בואו נבהיר את מה שעשינו כאן, כי זה קצת תלוש מהנוסח.
ענבל גבריאלי: הורדנו את חובת ההיוועצות.
הלית מגידו: סעיף 9 מדבר על הוועדה המייעצת.
ענבל גבריאלי: זרקנו בבושת פנים את מנהלת הרשות מהוועדה המייעצת.
הלית מגידו: כאשר ראש הממשלה ממנה את הוועדה המייעצת, הוא לא מתייעץ עם מנהלת הרשות.
הלית מגידו: הדבר השני הוא, שאנחנו משאירים על כנו את מספר החברים בוועדה המייעצת, דהיינו 35 ולא מעלים את זה כפי שהוצע בעבר ל-60 או למספרים אחרים.
הלית מגידו: לא הוסיפו את הסעיף של ניגוד עניינים.
הלית מגידו: אני הבנתי שקיים סעיף ניגוד עניינים נפרד.
הלית מגידו: דבר נוסף, סעיף קטן (ב) שמדבר על חברי הוועדה המייעצת, מורידים את מנהלת הרשות, מוציאים אותה מתוך החברה המייעצת כפי שהזכרת.
הלית מגידו: מנגד, במספר הנציגים מקרב הציבור, במקום 16 יהיו 17 נציגים מקרב הציבור, כאשר במקום 13 מהם מקרב ארגונים וגופים לא ממשלתיים העוסקים בתחומי פעולתה של הרשות יהיו 14 מהם מקרב ארגונים וגופים כאמור.
הלית מגידו: תיקון אחרון בסעיף קטן (ד) בפיסקה 1.
הלית מגידו: פיסקה 1 אומרת, היום הנציגים של משרדי ממשלה כאמור בסעיף קטן (ב)2 ושל המוסד לביטוח לאומי, נציבות שירות המדינה ושירות התעסוקה כאמור בסעיף קטן (ב)3 ימונו מבין העובדים שדרגתם אחת מארבע הדרגות הגבוהות במשרד.
הלית מגידו: כאן מדברים על כך שבמקום 1 מ-4 הדרגות הגבוהות, יהיה מ-3 ומ-5 גם יבוא מ-3.
ענבל גבריאלי: אני רוצה להתחיל מהסוף.
ענבל גבריאלי: היכן שמופיעים התיקונים, כתוב בסוף תיקון סעיף 9, האם התיקון נחוץ.
ענבל גבריאלי: השאלה היא שלכם?
יעל אחילאה: זה לא שאלה משפטית.
ענבל גבריאלי: ברור לי שלא משפטית, בגלל זה אני רוצה להתחיל מזה.
יהודית פלוטקין: אנחנו ביקשנו.
ענבל גבריאלי: אני שואלת מי שאל האם התיקון נחוץ.
יהודית פלוטקין: משרד המשפטים.
ענבל גבריאלי: אין לכם עם זה יותר בעיה, הבנתם את השיקולים שלנו למה זה כן נחוץ.
יעל אחילאה: העניין לוועדה להחליט.
ענבל גבריאלי: לגבי רמת הבכירות של העובדים.
ענבל גבריאלי: בסעיף 9 לחוק העיקרי בסעיף קטן (ד) מדובר על הנציגים של משרדי הממשלה ושל המוסד לביטוח לאומי, נציבות שירות המדינה ושירות התעסוקה כאמור באותה ועדה.
ענבל גבריאלי: ימונו מבין העובדים שדרגתם אחת מארבע הדרגות הגבוהות במשרד.
ענבל גבריאלי: אחר כך יש סעיף שמתייחס לצבא ולמשטרה, שאומר אחד מחמש הדרגות הגבוהות.
ענבל גבריאלי: אנחנו פשוט רוצים לוודא את בכירות הנציגים, מארבע הורדנו לשלוש, ומחמש הורדנו לארבע.
יעל אחילאה: הליך שאולי היה מתנהל קצת יותר בנחת, ובלי כל הלחץ שכולנו נמצאים בו, אולי היה ראוי שאנחנו נפנה לכל הגופים האלה ונשאל האם יש ביכולתם לשלוח גורמים שהם די בכירים.
יהודית פלוטקין: זה לא חייב להיות נשים.
יעל אחילאה: אני לא חושבת שזה מאוד קריטי במקרה הזה.
ענבל גבריאלי: אין כאן דווקנות על מין הנציגים.
ענבל גבריאלי: זאת אומרת, לא מחוייב שאלה תהיינה נשים.
ענבל גבריאלי: ברגע שאנחנו פונים לצבא ולמשטרה, אז תמיד עולה השאלה אם בדרגה הבכירה הזו יש מספיק נשים כדי שיוכלו לשבת בוועדה.
יעל אחילאה: השאלה היא לא רק לגבי המין שלהם.
הלית מגידו: יעל, אנחנו נשלח את הנוסח הכחול לכל הגופים האלה, ואני אבקש ממנהלת הוועדה לזמן אותם לדיון הבא.
יהודית פלוטקין: נעלבתי בתור מנכ"לית הרשות, להגיד, למשל כל משטרת ישראל או כל הצבא לא יכולים למצוא באחת מארבע הדרגות הבכירות בן אדם שמתאים פעמיים בשנה לבוא לישיבות של ועדה מייעצת של רשות?
יעל אחילאה: אני חושב שמן הראוי שמי שיישב בוועדה המייעצת לעניין קידום מעמד האשה, הוא אדם שבתפקיד שלו מטפל בנושאים שקרובים לתחומי פעילותה של הרשות.
יעל אחילאה: לכן צריך לוודא שזה לא יהיה ראש אגף החקירות, למשל, שלא קשור לנושא.
יהודית פלוטקין: אז שיהיה המפכ"ל, אין בעיה.
ענבל גבריאלי: הלית אמרה שהיא תשלח את הנוסח הכחול.
הלית מגידו: מנהלת הוועדה מעדכנת אותי שגם כך כל משרדי הממשלה קיבלו הזמנה לישיבות.
הלית מגידו: יעל, אני מתחייבת להפנות את תשומת ליבם של הנציגים שאני אשלח להם את הנוסח לסעיף הספציפי הזה.
ענבל גבריאלי: שאלה, כדי להתקדם.
ענבל גבריאלי: למה אנחנו מסלקים בבושת פנים ובבושה גדולה את מנהלת הרשות מהוועדה המייעצת, בחיוך, אבל אני שואלת ברצינות.
יעל אחילאה: עמדת משרד המשפטים שאין מקום שכשבעל תפקיד מסתייע בועדה מייעצת ובגוף מייעץ, יישב בגוף וכך ייעץ לעצמו.
יעל אחילאה: מדובר לדעתנו בניגוד עניינים יסודי.
יעל אחילאה: הוספנו גם הוראה שלפיה המועצה, אבל אם זה לא קיים לגבי הוועדה, אז אפשר להוסיף את זה לגבי הוועדה, שמנהלת הרשות תוזמן לישיבות הוועדה המייעצת, ותוזמן לישיבות המועצה.
יעל אחילאה: אנחנו חושבים שראוי במיוחד לתאגידים ציבוריים לשמור על הפרדה בין הגוף המנהל לבין הגוף שמפקח.
יהודית פלוטקין: במידה שאין ברירה וזה מקובל על יו"ר הוועדה, אני רוצה לבקש למחוק את הסעיף שאומר שהוועדה המייעצת וגם המועצה יכולה להחליט שהיא לא מזמינה את המנהלת.
יהודית פלוטקין: אם היא אמורה לייעץ לי, אז איך היא יכולה להחליט שהיא תייעץ לי שלא בנוכחותי.
ענבל גבריאלי: היא תעביר לך פרוטוקול.
יהודית פלוטקין: אני שואלת.
יהודית פלוטקין: אני צריכה לשאול שאלות.
יהודית פלוטקין: מה ההגיון שהוועדה יכולה להחליט שמייעצת למנהלת הרשות בלי נוכחותה.
יהודית פלוטקין: אפשר לוותר על זה, אבל גם לוותר על זה שלפחות היא תהיה מוזמנת.
יעל אחילאה: מנהלת הרשות תוזמן להשתתף בכל ישיבות הוועדה, אלא אם - - - אני מניחה שיכולים להיווצר מצב שבהם - - -
ענבל גבריאלי: עניין מסויים, שירצו לדון ספציפית על מנהלת הרשות.
יהודית פלוטקין: אין לה סמכות לפטר.
ענבל גבריאלי: השאלה היא אם רק הנושא הזה, והוא בלבדו יכול להיות מצב שאז הוועדה המייעצת לא תרצה נוכחות של מנהלת הרשות שם.
ענבל גבריאלי: השאלה היא אם זה מצדיק סעיף חוק, כמו ש-6 עובדים לא בהכרח מצדיקים סעיף חוק.
יעל אחילאה: אני חושבת שאי אפשר להשוות בין הדברים האלה.
יעל אחילאה: הנושא של הוועדה המייעצת שמייעצת למנהל זה עניין של ניגוד עניינים יסודי.
יעל אחילאה: אני מניחה שיכולים להתעורר מצבים שבהם הוועדה המייעצת תרצה לדון בנושא מסויים.