GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענבל גבריאלי: ברגע שאנחנו נקבע שזה אפשרי, בתקווה שנקבע שזה אפשרי וברגע שנעשה את זה, נמצא את הדרך לסייג ולהבהיר שעצם הישיבה של ארגוני הנשים במועצה היא כי הן מביאות את הידע ואת הנסיון ואת הצורך בשיתוף פעולה, ולכן נמצא משהו.
טליה לבני: אני רוצה להוסיף אולי למחשבה נוספת את העניין של הוועדה המייעצת והמועצה.
טליה לבני: קודם במבנה הקיים היתה ועדה מייעצת מתוך חבריה גם נבחרה המנהלת.
טליה לבני: הקטע הזה של ההיררכיה, בכלל הגופים, ההרכב, המבנה הוא בעייתי מאוד, כמו שהיום, אחרת לא עשינו כלום.
יהודית פלוטקין: בישיבה הקודמת הגיע נציג האוצר ואמר שהוא נעשה לבקשתה של מנכ"לית הרשות להכניס סעיף לגבי זה שהאוצר מכסה את תקציב הרשות ושלרשות מותר לאסוף תרומות.
יהודית פלוטקין: זה היה סעיף מאוד קריטי שצריך להיכנס.
טליה לבני: אנחנו רוצים לתת כלים לרשות שקיימת ולחזק אותה.
ענבל גבריאלי: אני שוב אומרת, זו יכולה להיות אבן הנגף היחידה שתעמוד בפני החוק כולו.
ענבל גבריאלי: אני לא אתן לחוק ששמי מתנוסס עליו לעבור בצורה כזו שאני יודעת שתביא להחטאה של הפעילות של הרשות.
ענבל גבריאלי: חד-משמעית אני אומרת כאן לפרוטוקול, ובכלל לכולם, נראה לי שאפשר להתגבר על זה.
ענבל גבריאלי: אני אדבר איתך מחר, ואם צריך להסביר למישהו שם משהו, מבחינת איך זה עובד, אני אשמח לעשות את זה.
ענבל גבריאלי: הנקודה השנייה לדעתי פחות בעייתית, הנושא של להביא לידיעתו את תכנית העבודה מתוך הבנה ברורה שלגבי התקציב שיאפשר עבודה לפי תכנית העבודה הזו טעון את אישור ראש הממשלה.
ענבל גבריאלי: אלה שתי הנקודות היחידות.
יעל אחילאה: זה כולל את הנושא של התרומות.
ענבל גבריאלי: יש נוסח גם לגבי הנושא של סעיף התקציב.
יהודית פלוטקין: ליעל יש נוסח יותר טוב.
יעל אחילאה: אז נביא את זה לישיבה הבאה.
ענבל גבריאלי: על סדר היום: הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האישה (תיקון – הרשות כתאגיד סטטוטורי).
ענבל גבריאלי: אנחנו ממשיכים לדון בהצעת החוק לקראת אישורה לקריאה ראשונה.
מאירה בסוק: הנוסח שלפני
מאירה בסוק: כם עדין לא שלם אבל משרד המשפטים הכניס בו כבר לפחות חלק מההסכמות שהגענו אליהם בישיבה הקודמת.
מאירה בסוק: אני מציעה, ברשותך, שאעבור על ההסכמות ונראה מה חסר בנוסח החדש כדי שנוודא שכל ההסכמות שהגענו אליהן בוועדה יכנסו לנוסח כפי שיתפרסם בהמשך השבוע.
מאירה בסוק: התיקון הראשון שהסכמנו עליו נמצא בסעיף 3, שהוא כרגע חלק מסעיף 1 להצעת החוק.
מאירה בסוק: אני אדבר על הסעיפים לחוק העיקרי כדי שכולנו נדע על מה מדברים לגבי מבנה הרשות ומנהלת הרשות, כאשר בסעיף קטן (ג) הוסכם שלא נסת
מאירה בסוק: פק במי שהיא בעלת רקע או ניסיון אקדמי אלא נדרוש מישהי שיש לה השכלה אקדמית ובנוסף לכך, רקע אקדמי מקצועי הוא ניהולי.
מאירה בסוק: התיקון הבא שעליו הסכמנו או לפחות עליו דיברנו הוא בעמוד הראשון לנוסח החדש לגבי סעיף 4 לחוק העיקרי, לגבי כך שהרשות תסייע ותייעץ לממשלה.
מאירה בסוק: דיברנו בישיבה הקודמת לגבי כך שהישיבה תסתייע ברשות וגם היה דין ודברים וויכוח האם זה יהיה בהתאם לשיקול דעתה של הממשלה או לא.
מאירה בסוק: עורכת הדין רוני טלמור ממשרד המשפטים רוצה להתייחס לנקודה הזאת.
רוני טלמור: עשינו התייעצויות בין המשרדים למשרד ראש הממשלה.
רוני טלמור: אין חקיקה שאנחנו מכירים או איזו שהיא אסמכתא אחרת שמטילה חובת התייעצות על הממשלה, בטח לא בנושא רחב כל כך כמו הנושאים של סעיף 4 שהם נושאים יחסית רחבים ולא מדובר בעניין מסוים.
רוני טלמור: לכתוב כאן שלממשלה תהיה איזו שהיא חובה להתייעץ, זה משהו שהממשלה כממשלה ומשרד ראש הממשלה אחראי על מזכירות הממשלה ועל העבודה שם, זה לא מקובל בחקיקה ולכן, נראה לנו שגם כאן אין מקום להכניס אותו ואנחנו בכל זאת מבקשים לחזור לנוסח המקורי שבו התפקיד מוטל על הרשות.
רוני טלמור: אגב, זה קיים גם לגבי נגיד בנק ישראל, גם שם לא כתוב שהממשלה חייבת להסתייע.
רוני טלמור: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לתיקון בסעיף 5 לתפקידי הרשות, בכל העניינים שקשורים לאמנות וכולי, שם הגישה היתה יותר מקלה משום שמדובר בעניינים הרבה יותר ספציפיים ושם לא היה להם אכפת לומר בנוסחים שמשרד החוץ הסכים להם, לתת מעמד יותר מובהק וברור לגבי איזה עניין זה.
רוני טלמור: הנוסח של סעיף 4, בגלל שהוא מאוד רחב, אנחנו מבקשים לחזור לנוסח שהצענו, שמועצת הרשות תסייע ותייעץ לממשלה.
ענבל גבריאלי: אני לא בטוחה, אבל אני חושבת שיש הבדל בין חובת התייעצות, כשמדברים על ממשלה, לבין לומר תסייע, שבפועל זה אומר שהממשלה הולכת לעסוק בנושא הזה והיא צריכה לקחת בחשבון את הרשות.
ענבל גבריאלי: זה ההבדל לטעמי, בין הטלת חובת היוועצות לבין לומר: תסייע.
ענבל גבריאלי: ב"תסייע" אין חובת היוועצות.
רוני טלמור: חובה כזאת לא קיימת היום על הממשלה ולא לגבי שום גוף.
רוני טלמור: לא לגבי נגיד בנק ישראל ולא לגבי אף גוף אחר, לפחות עד כמה שאני יודעת וזה גם מה שאומרים במשרד ראש הממשלה.
רוני טלמור: לכן זה לא מקובל, בבחינת סדרי עבודת הממשלה, להקים מן כזאת חובה שהממשלה אינה חופשית לדון בנושא מסוים בלי שהיא באה לרשות.
רוני טלמור: לכן אנחנו מבקשים בעניין הזה לחזור לנוסח המקורי.
דוברת: המטרה המרכזית של נגיד בנק ישראל זה להיות גוף עצמאי כדי שאם הממשלה לא רוצה לקבל את דעתו, הוא יתנגד לה.
דוברת: מה שאנחנו עושים פה, כשהופכים את הרשות לתאגיד סטטוטורי, אנחנו גורמים לו מצד אחד אולי להתחזק מבחינה כספית אבל אנחנו מחלישים אותו מבחינת הקשר שלו עם הממשלה.
דוברת: הוא יכול לקחת גם ארגון אחר, את שדולת הנשים, את נעמ"ת וכל גוף אחר ולהתייעץ אתו בנושא של מעונות.
דוברת: לויצ"ו ונעמ"ת יש ידע רב יותר מהרשות.
דוברת: בגלל שהרשות הופכת לתאגיד אנחנו מעמידים אותה למשהו שדי דומה ל - -
עדנה גרוס: כיום, כאגף במשרד ראש הממשלה, אין כאן לפי דעתי איזו שהיא בעיה לקבל את הנוסח הישן.
עדנה גרוס: זה לא משמעותי בכלל.
עדנה גרוס: אני לא חושבת שאנחנו צריכים להתעקש על זה.
עדנה גרוס: מה שמשמעותי זה שהיום, כאגף במשרד ראש הממשלה, אנחנו דאון ולא אפ.
עדנה גרוס: בעצם מה שאנחנו רוצים לעשות זה שיהיה מעמד למעמד האישה באמצעות תאגיד של רשות למעמד האישה.
עדנה גרוס: זאת המטרה ואני לא חושבת שזה כל כך משנה.
עירית גז: - -
עדנה גרוס: אני לא בטוחה.
עדנה גרוס: השאלה מה הרשות במעמד סטטוטורי תהיה מסוגלת להוכיח מאשר מעמד של אגף במשרד ראש הממשלה, כי כבר מראש, כאגף במשרד ראש הממשלה, יש לה מעמד נחות.
מרי חדייר: אני רוצה להבהיר שהמעמד הזה נוצר עם הקמת הרשות.
מרי חדייר: אף מנהלת לא פעלה לשנות את הסטטוס ובגלל זה יש חוק שקוראים לו הרשות.
מרי חדייר: זה שעם הקמת הרשות ניסו לתת לנו איזו שהיא תדמית לנסות ולבדוק את האפשרות, הנושא הזה לא נבדק אף פעם.
מרי חדייר: אמרו את זה ממשרד המשפטים, שלא נבדקה אפשרות המשרד בנציבות לבדוק חלופות נוספות וצריך לבדוק את הנושא.
מרי חדייר: לאגף אין את האפשרויות האלה.
מרי חדייר: ברשות עצמאית - יכולנו להיות אגף.
מרי חדייר: אני מדברת, אני שהקמתי את הרשות, שליוויתי את החוק עשר שנים, אני יודעת מה היו המניעים להקמת הגוף בתוך הממשלה.
מרי חדייר: כתוב בדברי ההסבר לחוק הראשון שמדובר ביחידת סמך במשרד ראש הממשלה לא כאגף, בשום פנים ואופן.
מרי חדייר: לא נעשו הפעולות עד היום להוביל את זה, לבדוק חלופות נוספות, שהאגף לא יהיה אגף, כי יש חוק.
מרי חדייר: יש לבדוק חלופות כגוף עצמאי.
מרי חדייר: רוני אמרה זאת כמה פעמים, ואחי-לאה אמרה, שיש אפשרויות נוספות לקבל עצמאות.
מרי חדייר: אני רוצה שכל הדברים יהיו על השולחן.
מרי חדייר: את צודקת, עדנה, המצב שלנו כזה כי לא נעשו פעולות נוספות.
יהודית פלוטקין: חלופות נוספות נבדקו בכל התהליך של הייעוץ האסטרטגי, כולל במינהלת האחרונה.
יהודית פלוטקין: זכורים דבריה של עורכת הדין נורית זיו שניתחה את המצב והוא התקבל על ידי כל המשפטנים, שהרשות לקידום מעמד האישה, מעצם היותה במשרד ראש הממשלה, פרט לבעיות הארגוניות שבגללן אנחנו רוצים לצאת, הכוח שלה נובע מזה שיש לה כמה בוסים.
יהודית פלוטקין: בכל תחום יש לה בוס מקצועי באותו תחום – חשבת, סמנכ"לית משאבי אנוש, מנכ"ל המשרד וראש הממשלה והעוזרים שלו.
יהודית פלוטקין: לכן, כל סמכות שניתנה לה פה, בחוק, יש עליה את האיזונים ובלמים של כל הדרגות.
יהודית פלוטקין: לכן, אם היא יוצאת החוצה, צריכים לעשות תיקון.
יהודית פלוטקין: כן קיבלנו את עמדת משרד המשפטים שלא יאפשר לה חופש מוחלט שהגולם יקום על יוצרו.
יהודית פלוטקין: מצד שני, מאוד משדרג אותה מבחינה משפטית, כספית סמכותית וארגונית, ואת זה עברנו.
ענבל גבריאלי: הקשבתי להערה של מאירה, שאת מנסה לומר, שלהבדיל מהנגיד, שהוא יכול לקום ולהתנגד ולצאת כנגד הממשלה, בעצם אנחנו מאפשרים אותו כוח לרשות עכשיו, מה שלא היה קודם.
ענבל גבריאלי: אני לא מתכוונת להיכנס לוויכוח אם נכון או לא להקים הרשות כתאגיד.
ענבל גבריאלי: אנחנו כבר אחרי זה.
ענבל גבריאלי: מי שאגרה כוחות חדשים להביא את זה הנה, אולי אחר כך.
מאירה בסוק: אני מפחדת שהרשות תהיה בחוץ, ובמשרדי הממשלה, בגלל הוואקום תקום רשות שוב.
רוני טלמור: נאמר פה לגבי המעמד של הרשות אחרי, הרשות כתאגיד סטטוטורי תהיה במעמד דומה לבנק ישראל שהוא גם תאגיד סטטוטורי.
רוני טלמור: אין היום אף תאגיד סטטוטורי שיש חובה להתייעץ אתו, לנגיד יש מעמד של יועץ בממשלה.
רוני טלמור: באופן לא פורמלי, הממונה על ההגבלים העסקיים, נחשב ליועץ הממשלה לענייני תחרות.
רוני טלמור: הדברים נרכשים מכוח המעמד המקצועי והדומיננטי של האנשים.
רוני טלמור: לכן לא צריך להוסיף על הנוסח כאן, בגלל שהוא לא קיים בחקיקה אחרת.
רוני טלמור: אנחנו מקוות שהרשות תקום כגוף חזק ודומיננטי כזה שממילא הממשלה, מרצונה, ולא רק בגלל שזה כתוב בחוק, תפנה לרשות ותסתייע בה בעניינים שקשורים לפעילות הרשות.
הלית מגידו: הנקודה הבאה שאליה התייחסנו בישיבה הקודמת היתה תיקון סעיף 5, במיוחד פסקאות 9,10,11 לסעיף 5.
הלית מגידו: משרד החוץ העביר אלינו נוסח שאקריא אותו לפרוטוקול למען הסר ספקות, שזה נוסח שיכלל בנוסח שאותו נפרסם בכחול.
הלית מגידו: אני קוראת: "לסייע לממשלה לפעול ליישומה של האמנה לביעור כל צורות האפליה נגד נשים משנת 1972 להלן: האמנה.
הלית מגידו: להכין בעבור הממשלה ולהגיש לה דיווחים תקופתיים שעל המדינה לפרסם בהתאם לאמנה ודיווחים נוספים כפי שהוטלו עליה על ידי הממשלה.
הלית מגידו: להוות גוף מרכזי שהממשלה מסתייעת בו בכל הקשור לקיום קשרים עם גופים בינלאומיים ועם גופים במדינות חוץ הפועלים בתחומי פעילותה של הרשות.
הלית מגידו: " הנקודה הבאה היתה בתיקון סעיף 9 לחוק העיקרי.
הלית מגידו: אנחנו נתבקשנו להוסיף בסעיף קטן (ג) לחוק שהיושב ראש יהיה מבין חבריה, שיהיה אחד מנציגי הציבור.
הלית מגידו: הנושא הזה בא לידי ביטוי בכתב היד בעמוד השלישי, במה שיהיה פסקה 3 אבל עוד קודם, סליחה שדילגתי על כך שמשרד המשפטים ביקש להוסיף תיקון לסעיף 9 כך שבסופו יבוא שתוקף המינוי הוא ל-3 שנים.
רוני טלמור: התברר לנו אתמול, תוך כדי עבודה, שהחוק לא מגדיר את תקופות הכהונה.
רוני טלמור: דה פקטו הבנתי שממילא מדובר בתקופות של 3 שנים של המינוי היום אז כותבים את כתבי המינוי באופן רגיל ורצינו להבהיר בחוק שהמינוי לא לנצח.
רוני טלמור: יש תיקונים טכניים לכל אורך החוק - בכל מקום שיהיה "מינהלת", יהיה "מועצת".
רוני טלמור: זה ברור.
הלית מגידו: הנקודה הבאה בתיקון סעיף 15 לחוק העיקרי - דובר על כך שלישיבות הוועדה המייעצת לא תוזמן רק מנהלת הרשות כי אם חברי המועצה יוזמנו, ובנוסף לכך אמרנו שבכל מקרה אם קובעת הוועדה המייעצת שלעניין מסוים הם לא ישתתפו, לא יוזמנו להשתתף בישיבות, למצער יובאו הערות מנהלת הרשות ושל חברי המועצה בפני הוועדה המייעצת.
רוני טלמור: כדי להקל על הישיבות, הרעיון שהוועדה המייעצת מזמינה את כל המועצה קצת מכביד מבחינת ניהול דיון.
רוני טלמור: הצענו שיזמינו את יושבת הרשת, שתדע מה עמדת המועצה כי היו החלטות ותחזור אליה.
רוני טלמור: הרעיון שישבו 10 מוזמנים בפורום הזה נראה שיכביד על עבודת הוועדה המייעצת.
ענבל גבריאלי: בסדר.
ענבל גבריאלי: בפעם הקודמת ישבו כאן נציגות של המינהלת ושל הוועדה המייעצת -
עדנה גרוס: גם עכשיו - אני גם במינהלת, גם הוועדה המייעצת.
ענבל גבריאלי: - - אמרו שיש עבודה הדוקה בין שתיהן, וברגע שנפריד יהיה נתק פנימי.
ענבל גבריאלי: הן תסתדרנה מבחינת הכבדה על ניהול הדיון.
רוני טלמור: בסדר.
רוני טלמור: לכאורה, למועצה אמורה להיות עמדה מסוימת.
רוני טלמור: בסיפה כתבנו שאם הוועדה המייעצת מחליטה לא להזמין, תינתן אפשרת להביא עמדה בפני הוועדה.
רוני טלמור: השאלה אם אתם חושבים שנכון שכל חברת מועצה תוכל להביא עמדה או שתהיה החלטת מועצה ברוב ומיעוט.
יהודית פלוטקין: כל המועצה מוזמנת, יו"ר הוועדה יביא העמדה של המועצה.
ענבל גבריאלי: נראה לי שזה לא משהו שאנחנו צריכים לכתוב כי כאשר תביא המועצה את הערותיה, זה לא אומר שכל חברה תביא את עמדתה.
ענבל גבריאלי: תהיה עמדת רוב ומיעוט.
איילה גליקסברג: זה צריך להיות במינהלת, והדעה תבוא -
הלית מגידו: הנקודה הבאה היא תיקון סעיף 17 לחוק העיקרי.
הלית מגידו: כאן הגענו לנקודה המהותית של הדיון הקודם דהיינו, היותם של לפחות חלק מנציגי הציבור במועצת הרשות מארגוני הנשים.
הלית מגידו: משרד המשפטים מביא בפנינו נוסח לפיו מתוך חמשת נציגי הציבור יהיו שתיים לפחות הפעילות בתפקידים בכירים בארגוני הנשים.
ליאורה מינקה: למה לא נציגות ארגוני הנשים?
ענבל גבריאלי: כי הנציגות מארגוני הנשים תשבנה כחברות במועצה ולא כמייצגות ארגוני הנשים.
רוני טלמור: הכוונה למנוע ניגוד עניינים.
ליאורה מינקה: אבל יש נציגי משרדים, אין להם ניגודי עניינים.
ענבל גבריאלי: זה משהו אחר, אלה נציגי ממשלה, אלה גופים שאינם ממשלתיים.
רוני טלמור: רצינו ליצור נוסח שמצד אחד מונע את החשש לניגוד עניינים כי באלמנט הייצוג יש ניגוד עניינים שנציגה מייצגת את הארגון שבאה ממנו לבין החובה שלה לרשות ולמועצה.
רוני טלמור: במשרדי ממשלה זה לא קיים.
רוני טלמור: הנחיות היועמ"ש לממשלה מתייחסות בצורה שונה לעובדי מדינה כי התפקיד שלהם לא בא לייצג אינטרס של גוף פרטי, גם אם הוא NGO אלא מדובר בממשלה שמקימה ומממנת את הגוף.
רוני טלמור: הדבר השני, כדי שלא תיווצר שאלה למה שני גופים מיוצגים ואחרים לא.
רוני טלמור: סברנו שנכון - -
ליאורה מינקה: את לא עונה על השאלה שלי.
ענבל גבריאלי: רגע, אני רוצה להגדיל את הייצוג ההכרחי, שזה יהיה לפחות 3 נציגות.
יהודית פלוטקין: אני בעד.
עדנה גרוס: גם אני.
ענבל גבריאלי: אני רוצה לדעת איך תיבחרנה הנציגות.
ענבל גבריאלי: תהיינה החלטות בכל אחת מארגוני הנשים שרואים עצמם כמועמדים שנציגה בכירה משלהם תשב ברשות.
ענבל גבריאלי: תהיה נציגה מ"ויצ"ו", "קולך", "אמונה", "נעמ"ת", כל ארגוני הנשים.
ענבל גבריאלי: איך ייקבע מי יהיו השלוש, לפחות שלוש, אולי כל חמשת נציגי הציבור יבואו מקרב ארגוני הנשים, ויש כידוע יותר מ-5 ארגונים.
רוני טלמור: החוק יקבע לפי הנוסח המוצע, שראש הממשלה הוא הגורם הממנה ומגדיר לו מספר מינימלי של נשים מארגונים כאלה.
רוני טלמור: איזה הליך הוא יבצע כדי לבחור את אותן שלוש נשים לפחות?
רוני טלמור: זה תלוי בו ובאופן שירצה.
רוני טלמור: הוא יכול לפנות לארגונים לבקש מועמדים, הוא יכול להתייעץ עם מנהלת הרשות.
רוני טלמור: הוא יכול לבחור בכל דרך שהוא מעוניין בה כדי לבחור את אותן נשים.
ענבל גבריאלי: אין חובה.
יהודית פלוטקין: במצב היום זה אותו הדבר, אבל לא מעוגן מקום ארגוני הנשים.
יהודית פלוטקין: כתוב: ארגונים לא ממשלתיים.
איילה גליקסברג: סליחה, על ידי כך כובלים ידי הארגונים שאפשר להכתיב להם מבחוץ.
ענבל גבריאלי: הגוף הוא גוף עצמאי, אף אחד לא יוכל להכתיב ל"אמונה" רק בגלל העובדה שלפני שנה, כאשר מינו את החברות, בחר ראש הממשלה למנות את אותה נציגה של "אמונה".
ענבל גבריאלי: אפשר להגיד את זה כמעט על כל דבר.
ענבל גבריאלי: זה לא נכון.
מאירה בסוק: תהיה מלחמה גדולה מאוד, זה יהיה ארגון פוליטי.
מאירה בסוק: יהיה רע.
מאירה בסוק: אם ראש הממשלה בוחר, ולא משנה מיהו - התאגיד יהפוך לגורם פוליטי.
יהודית פלוטקין: מה עכשיו?
מאירה בסוק: הרבה פחות כי יש יותר נציגים.
יהודית פלוטקין: אותו הדבר.
יהודית פלוטקין: רק פחות מארגוני נשים.
מאירה בסוק: כתוב כאן גם שאלה שבמועצה לא יהיו חברי ועדה מייעצת.
מאירה בסוק: זה הולך להיות מאוד בעייתי.
מאירה בסוק: כל המערכת הזאת תהיה מאוד בעייתי לטעמי, אבל קטונתי.
רוני טלמור: למה זה בעייתי שיש הפרדה פרסונלית?
רוני טלמור: מועצה שהולכת להתייעץ עם ועדה מייעצת לא יכולה להתייעץ עם אותם אנשים.
מאירה בסוק: כשאת מדברת על ארגון, ניקח למשל את שדולת הנשים, היא תהיה חברה במועצה אבל לא בוועדה המייעצת.
יהודית פלוטקין: גם היום.
ענבל גבריאלי: אם המועצה היא זו שתקבל החלטות בסופו של דבר, ואת יושבת במועצה, ואני מאותו ארגון, מנעמ"ת, אבל אני בוועדה המייעצת - -
מאירה בסוק: זה בסדר.
מאירה בסוק: אם אותו ארגון יכול - זה בסדר.
מאירה בסוק: חשבתי שאותה פרסונה - -
יהודית פלוטקין: - -
דוברת: איך אנחנו מבטיחים שיהיה רוב נשים?
דוברת: הרי יכולים להיות.
מאירה בסוק: כתוב פה, בחוק, שצריך לפחות 40% מכל אחד מהמינים.
עדנה גרוס: צריך להוסיף את זה.
מרי חדייר: בחוק הקודם יש - -
ענבל גבריאלי: נגיע לזה.
ענבל גבריאלי: זה מתקן.
רוני טלמור: זה כתוב בוועדה המייעצת.
רוני טלמור: במינהלת אין את זה.
קריאה: זה צריך להיות גם במועצה.
ליאורה מינקה: שישבו גברים אבל שיהיה רוב נשים.
יהודית פלוטקין: 4 גברים מתוך ה-9 (40%)
ליאורה מינקה: לא צריך יותר.
הלית מגידו: הנקודה הבאה היא בסעיף 17 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ג): סיכמנו בישיבה הקודמת שיושבת ראש המועצה לא תהיה עובדת מדינה וזה כבר בא לידי ביטוי בנוסח הזה, כך שזה יההי מבין חברי המועצה שהם מקרב הציבור.
הלית מגידו: תוקף המינוי לשלוש שנים - גם בסעיף 17(א).
הלית מגידו: הנקודה הבאה שהעלינו בישיבה הקודמת היתה בתיקון סעיף 18 לגבי תוכנית העבודה.
הלית מגידו: דובר על כך שתוכנית העבודה תובא לידיעת ראש הממשלה.
הלית מגידו: משרד המשפטים הציג עמדה בישיבה הקודמת לפיה הם מבקשים שזה יהיה באישור ראש הממשלה.
הלית מגידו: משרד המשפטים הסכים להתפשר אתנו על הנקודה הזאת, בא לקראתנו - -
רוני טלמור: רק בזאת.
הלית מגידו: זה יובא רק לידיעה.
הלית מגידו: שני דברים בעניין הזה – ראשית, זה לא יהיה דווקא בסעיף הזה אלא בסעיף התקציב, מבחינת מיקום זה לא מתאים פה.
הלית מגידו: בסעיף 22 לחוק העיקרי שמדבר על התקציב שיאושר על ידי ראש הממשלה, שהוא השר הרלוונטי ושר האוצר, כפי שזה לגבי תאגידים סטטוטוריים אחרים, נביא את תוכנית העבודה לידיעתם ולכן אני מדגישה שתכנית העבודה לא תובא רק לידיעת ראש הממשלה אלא גם לידיעת שר האוצר.
הלית מגידו: אנחנו עוברים להוספה של סעיף 20א לעניין גמול והחזר הוצאות.
הלית מגידו: נכניס פה את הנוסח שמקובל על הממונה על השכר.
רוני טלמור: סעיף 19 זה הסעיף שמדבר על סדרי עבודתה של המועצה.
רוני טלמור: שם יש את ההוראה שאומרת שמנהלת הרשות תוזמן להשתתף בכל ישיבות הוועדה, אלא אם קבעה הוועדה המייעצת אחרת לעניין מסוים.
רוני טלמור: אולי תרצי להוסיף שם - -
הלית מגידו: נכון, אנחנו משנים את אותה תוספת.
הלית מגידו: אמרנו את זה גם בישיבה הקודמת.
הלית מגידו: סעיף 22, סעיף התקציב – הוא בא לידי ביטוי בנוסח החדש.
הלית מגידו: ראשית, כפי שאמרתי לפני רגע, תוכנית העבודה השנתית תובא לידיעת ראש הממשלה ושר האוצר.
הלית מגידו: שנית, תקציב הרשות ימומן מאוצר המדינה וכן מתרומות שתקבל לפי סעיף קטן (ג) שקובע שבנוסף להקצבה מאוצר המדינה רשאית הרשות לקבל תרומות מכל אדם ולהשתמש בהן למילוי תפקידיה.
מרי חדייר: אני רוצה להעיר לגבי התקציב: בכל החוקים שקשורים לנשים תמיד פוטרים את האוצר מתוספת תקציבית.
מרי חדייר: כדי שהחוק לא יהיה אות מתה, כבעבר, צריך לקחת את החוק הזה לתרגם אותו לפונקציות - ויש תוספת תקציבית.
מרי חדייר: אם נעביר בתוספת התקציבית של היום, החוק יהיה שוב אות מתה.
מרי חדייר: צריך להוסיף פה תקציב,יש תוספת תקציבית.
יהודית פלוטקין: אין בחקיקה דבר כזה.
יהודית פלוטקין: יש לי ביום רביעי פגישה עם שר האוצר.
ענבל גבריאלי: את אומרת שמה שאת מבקשת כרגע - -
מרי חדייר: כדי שהרשות תוכל לפעול ולתפקד ולא להיות אות מתה - מאוד אופייני לכל החוקים שרלוונטיים לנשים, גם בחוק הקודם - -
ענבל גבריאלי: זה יכול להיות רלוונטי לכל דבר חקיקה.
ענבל גבריאלי: אין דבר כזה שכותבים.
מרי חדייר: כדי שנוכל לתפקד, צריך להיות תוספת תקציבית לכל הפעולות שצריך לבצע.
ענבל גבריאלי: אי אפשר לכתוב דבר כזה בחוק.
מרי חדייר: צריך לבוא לאוצר ולהגיד שאנחנו צריכים תוספת תקציבית.
מרי חדייר: הגיע הזמן שייאמר גם על החוקים האלה.
הלית מגידו: חשוב לי לשמוע מהאוצר, שבישיבה הקודמת דיברנו על כך שזה יהיה בסעיף תקציבי נפרד.
מאיר בינג: אין משמעות לסעיף תקציבי נפרד.
ענבל גבריאלי: כי יכולים לקבוע על אפס.
מאיר בינג: אמרתי בישיבה הראשונה שאין משמעות לסעיף תקציבי.
מאיר בינג: הרשות למלחמה בסמים, מרכז בגין, מרכז רבין, הן תוכנית בתוך משרד ראש הממשלה.
מאיר בינג: אין סיבה שפה יהיה אחרת.
מאיר בינג: אין קשר בין גובה התקציב לתכנית - -
ענבל גבריאלי: עדיין התקציב יהיה כסעיף בתקציב משרד ראש הממשלה?
מאיר בינג: כמו היום.
מאיר בינג: מי שמעביר את התקציב למרכז רבין, בגין, הרשות למלחמה בסמים זה דרך משרד ראש הממשלה.
מאיר בינג: תקציב המדינה מאושר בכנסת.
מאיר בינג: ברגע שיש תקציב מדינה, המדינה יכולה להכתיב.
ענבל גבריאלי: זה כמו כל דבר.
ענבל גבריאלי: נראה לי, שלנו עדיף שהתקציב ימשיך להגיע ממשרד ראש הממשלה, יהא ראש הממשלה אשר יהא, מאשר מהאוצר.
מרי חדייר: עדיף.
מרי חדייר: זה כבר קיים היום.
הלית מגידו: אנחנו מגיעים לנוסח המוצע לסעיף של ניגוד העניינים, שבו לא היו הערות.
הלית מגידו: החלת דינים על עובדי הרשות ויתר הסעיפים החדשים שלא הקראנו נוסח שלהם בישיבה הקודמת.
הלית מגידו: אני מציעה שאקריא ואשמע אם יש הערות לכל אחד מהם.
הלית מגידו: "החלת דינים על עובדי הרשות.
הלית מגידו: עובדי הרשות דינם כדין עובדי המדינה לענין החיקוקים שלהלן, וכן, בשינויים המחוייבים, לענין חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963: (1) חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט-1969; (2) חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים); התשי"ט-1959; (3) חוק שירות הציבור (מתנות), התש"מ-1980; (4) חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט-1969;" הערות?
מטי גרינברג: אני מהסתדרות עובדי המדינה.
מטי גרינברג: אנחנו מייצגים בהסתדרות 8 עובדות - -
מרי חדייר: יהיו 10, אישרו לנו 2 תקנים נוספים.
מטי גרינברג: אם יש 10, זה בסדר.
מטי גרינברג: לגבי העובדים האלה, אנחנו מבקשים שיחול הסכם קיבוצי כמו עובדים מאורגנים שמעבירים ממשרד למשרד.
מטי גרינברג: לאחרונה העברנו ממשרד הדתות למשרד הפנים.
ענבל גבריאלי: מי אחראי למספרים?
ענבל גבריאלי: בפעם הקודמת נאמר 6 עובדים, עכשיו אני שומעת שני מספרים שונים.
יהודית פלוטקין: אני אומרת שדין אחד הוא כדין אלף.
יהודית פלוטקין: יש לנו עובדים קבועים - סגנית מנהלת הרשות ומזכירה, פרט אליי.
יהודית פלוטקין: אני לא סופרת אותי.
יהודית פלוטקין: כעובדים קבועים.
יהודית פלוטקין: בנוסף לכך, יש כרגע עוד 2 עובדות, אחת נכנסה לפני מספר חודשים, היא עוד לא קבועה ואני מקווה שהיא תמשיך אתנו, אחת נכנסה בתחילת דצמבר.
יהודית פלוטקין: עוד עובדת אחת עברה לירושלים וב-1 בינואר תתחיל עבודה חדשה בירושלים.
ענבל גבריאלי: את אומרת שיש סגנית שהיא עובדת קבועה ומזכירה עובדת קבועה.
ענבל גבריאלי: עוד 3 עובדות על חוזים, שאחת מהן מסיימת החודש ובינואר מתחילה במשרד התמ"ת.
יהודית פלוטקין: שתיים אחרות - אחת התחילה בתחילת דצמבר, ואחת לפני מספר חודשים.
יהודית פלוטקין: נשמח אם הן ימשיכו אתנו, אבל אין פה בעיה של צבירת זכויות של שנים ואין בעיה של קביעות.
יהודית פלוטקין: אנחנו מאוד רוצים שהבעיות של כולן תיפתרנה.
יעקב זלצר: אנחנו עושים חשבון - -
ענבל גבריאלי: אנחנו עוד לא עושים חשבון, אנחנו חייבים לדעת כמה עובדים יש.
יעקב זלצר: יש עובדות שעובדות לפי חוזה אבל יש עובדת אחת שעזבה את משרד התחבורה כדי להתקבל, היא עברה מכרז ועכשיו היא עובדת ברשות.
יעקב זלצר: היא עובדת טובה ועכשיו היא עומדת בפני שוקת שבורה והיא לא יודעת איפה היא.
יעקב זלצר: אני יודע על 8 עובדים: סגנית, מזכירה, עוד מזכירה, אחת שאמורה לעבור ב-1 לחודש, לא סגור.
יעקב זלצר: לא מצאנו לה עבודה.
יהודית פלוטקין: מצאתי לה בתמ"ת, היא התקבלה.
יהודית פלוטקין: הכל סגור.
יעקב זלצר: היא לא הודיעה על כך.
יהודית פלוטקין: גם לשני עובדים וגם לאחד צריך לדאוג.
יהודית פלוטקין: תדייקו בעובדות.
יהודית פלוטקין: אני בעד לעשות מלחמת עולם גם על עובד אחד, אבל נדייק בעובדות.
יעקב זלצר: את מספרת לי עכשיו.
יעקב זלצר: לגבי משרד התמ"ת - אני לא יודע.
יעקב זלצר: אני יודע על 8 עובדים.
ענבל גבריאלי: אנחנו באים לפתור כאן את עניין העובדים.
ענבל גבריאלי: מבחינתי, אין הבדל אם יש עובדת אחת או 10.
ענבל גבריאלי: אני רוצה להבין על מה הוויכוח ולמה חוסר ההתאמה?
ענבל גבריאלי: איך אתה אומר 8 ואני שומעת כאן מספר אחר.
מרי חדייר: אני העובדת הוותיקה ואני יודעת.
מרי חדייר: יש 8 עובדים, שתיים קבועות, השאר על חוזים.
מרי חדייר: בתקופה האחרונה יש פירוק ברשות, בואו לא ניתמם - -
ענבל גבריאלי: שתי עובדות שעוברות למשרדי הממשלה האחרים זה פירוק?
מרי חדייר: לא.
מרי חדייר: אושרו עוד שני תקנים נוספים בנציבות.
מרי חדייר: אז יש לנו ברשות 10 תקנים מאושרים.
יהודית פלוטקין: אושרו ולא אוישו.
יהודית פלוטקין: זה לא שייך.
ענבל גבריאלי: מרי, יש סגנית קבועה, יש מזכירה קבועה ועוד אחת לא קבועה.
יהודית פלוטקין: היא עברה לירושלים וב-1 לחודש - -
ענבל גבריאלי: סגנית קבועה, מזכירה קבועה, אחת שעוד 10 ימים עוברת לתמ"ת, עברה לגור בירושלים.
מרי חדייר: מזמן.
יהודית פלוטקין: היא לא רוצה להמשיך ברשות.
מרי חדייר: יש את הימת, שנכנסה לפני כמה חודשים.
מרי חדייר: איתך זה 8.
עקיבא איסרליש: אני דיברתי עם העובדת.
עקיבא איסרליש: זה לא נכון.
עקיבא איסרליש: זה דיני נפשות.
יהודית פלוטקין: העובדת התקשרה אלי.
יהודית פלוטקין: היא התקבלה לעבוד בתמ"ת.
יהודית פלוטקין: דיברתי איתה.
מטי גרינברג: יש אי הבנה לגבי מספר העובדים.
מטי גרינברג: אנחנו מבקשים שיחול עליהם הסכם קיבוצי כפי שקיים במשרדי הממשלה.
מטי גרינברג: גם עכשיו אנחנו מעבירים עובדים ממקום למקום בהסכם מסודר, קיבוצי.
מטי גרינברג: יש כאן נציגות ממשרדי הממשלה והם יודעים שזה התהליך.
מטי גרינברג: לכן אנחנו נדרשים לזה, לא משנה אם זה עובד אחד או חמישה.
יעקב זלצר: למה ההסכם הקיבוצי הזה צריך להיות ברור?
יעקב זלצר: כל עובד שעובר מיחידה אחת לשנייה, תהיה לו תקופת הסתגלות מספר שנים כדי שיהיה חוף מבטחים לחזור אליו.
יעקב זלצר: במצב היום, אם הם עוברים הם לא מקבלים יום חזרה.
יעקב זלצר: זה כרטיס לכיוון אחד.
יעקב זלצר: תאגיד, שזה משהו חדש, יכולים להגיד: גברתי, לכי הביתה.
יעקב זלצר: אין הגנת ההסתדרות, אין כלום.
יעקב זלצר: דבר נוסף - מסלול קידום - -
ענבל גבריאלי: רק רגע.
ענבל גבריאלי: בדיון שלפני הקודם, הערת את תשומת ליבנו.
ענבל גבריאלי: בדיון הקודם שבו קבענו מה נראה שיהיה לא היית, לצערנו.
ענבל גבריאלי: אני רוצה שנקריא את הדברים, וגם התייחסות להסכם הקיבוצי ואז נמשיך.
הלית מגידו: אני מדלגת לרגע לעמוד 8 בנוסח החדש, שבו יש סעיף חדש לעניין העברת עובדים, אותו סעיף שנלקח מחוק רשות העתיקות.
יהודית פלוטקין: זה שמרי הציעה.
מרי חדייר: לא, אני רוצה לדייק: האוצר התנגד להכניס את זה לחוק שיהיה הסכם קיבוצי.
מרי חדייר: לכן ראיתי ש- -
ענבל גבריאלי: מרי לא הציעה, בסדר...
מרי חדייר: הצעתי, צריך לדייק.
הלית מגידו: הנוסח שאני מקריאה עכשיו הוסכם בישיבה הקודמת והוצע על-ידי מגי בר-אשר מהאוצר.
הלית מגידו: מקריאה: "(א) עובדי המדינה המועסקים ערב תחילתו של חוק זה ברשות לקידום מעמד האישה שבמשרד ראש הממשלה, יעברו לשרת כעובדי הרשות, בתנאי שירות שלא יהיו גרועים מתנאי שירותם ערב תחילת החוק.
הלית מגידו: (ב) זכויות עובדי הרשות שיועברו לשירותה והנובעות מעבודתם כעובדי המדינה כאמור בסעיף קטן (א) ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות הרשות.
הלית מגידו: (ג) ההסדרים לגבי זיכוי הרשות בסכומי התשלומים אשר עובדים שיועברו לשירותה יהיו זכאים להם, ייקבעו תוך שנה מיום תחילתו של חוק זה, בהסכם בין הרשות ובין הממשלה.
הלית מגידו: " עוד נעבור על הנוסח.
הלית מגידו: אם יש הערות נוספות לעניין ההסכם הקיבוצי או לעניין מסלול הקידום, אין בעיה שנבדוק את זה, אבל זה יכול לעכב את הפרסום של הצעת החוק, ואז נגיע למצב שבו הצעת החוק לא תתפרסם עד יום רביעי לקריאה ראשונה ואי אפשר יהיה להחיל דין רציפות לכנסת הבאה.
יעקב זלצר: הכוונה לעכב את החוק לפני קריאה ראשונה.
ענבל גבריאלי: אני שמחה שאתה אומר זאת, אם זאת הכוונה, כי בישיבה הקודמת עשינו מלחמה כדי לוודא שנוכל לעגן על הצד הטוב ביותר את זכויות העובדים, הן לגבי ההסכם הקיבוצי והן לגבי הקידום שהתחלת לדבר עליו.