GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל אחילאה: המבנה של תאגיד ציבורי שמשרד המשפטים סבור אחרי עבודה מאוד מקיפה וארוכת שנים של המועצה המייעצת שזה הסבור היה מבנה היעיל ביותר לתאגיד ציבורי שאין בו מנהלה, שלדעתנו הוא גוף מיותר, ויש פיקוח על מנכ"ל.
יעל אחילאה: זה גם לא מגביל בשום צורה את הפעילות של המנכ"ל, זה רק אומר שהמנכ"ל לא יכול להיות חבר בגוף שמפקח על פעילותו.
יעל אחילאה: לגבי מעמדו של ראש הממשלה ביחס למנהלת הרשות.
יעל אחילאה: זה נכון שראש הממשלה אולי ימנה את מנהלת הרשות, אבל מנהלת הרשות לפי החוק ולפי דרך הפעולה לתאגיד ציבורי היא צריכה להיות כפופה למועצה שקובעת את מדיניותה של הרשות.
יעל אחילאה: אין כפיפות ישירה לראש הממשלה, אין כפיפות בכלל.
יעל אחילאה: יכול להיות שראש הממשלה ירצה בתור השר האחראי להביא את דבריו בפני המועצה, להביא את דבריו בפני המנהלת, הוא יכול לעשות את זה.
יעל אחילאה: אבל להבדיל ממבנה ההיררכי של רשות שהיא חלק ממשרד ראש הממשלה וכפופה לראש הממשלה, כאן רוצים להפריד את הרשות מתוך משרד ראש הממשלה, רוצים להוציא אותה.
יהודית פלוטקין: ראש הממשלה והממשלה, כי את הדוח שלה היא צריכה להביא לממשלה.
ענבל גבריאלי: שוב, אני מקשיבה לך אנחנו באמת רוצים לעשות איזה שהיא הפרדה, אני לא בטוחה שאנחנו רוצים לנתק את זה לגמרי.
ענבל גבריאלי: בכל זאת אנחנו אומרים שהוא השר האחראי, אנחנו לא מבקיעים ממנו בעצם את יכולת המינוי?
יעל אחילאה: לא.
יעל אחילאה: יכולת המינוי הוא דבר אחד והסמכות לתת הוראות היא דבר שונה לגמרי.
יעל אחילאה: והמועצה לתאגידים ציבוריים שהיא מועצה מייעצת לשר המשפטים חשבה שזה דבר מאוד חשוב לתת למועצה של תאגיד ציבורי את הסמכות לקבוע את מדיניות התאגיד.
יעל אחילאה: והשר הממונה ולממשלה יהיו סמכויות מוגבלות בלבד ביחס לנושא הזה.
יעל אחילאה: זה לדעתנו הלב של הסיבה למה לוקחים גוף מסוים ומפרידים אותו מהממשלה, כדי שתהיה לו עצמאות מסוימת.
עירית גזית: לא יודעת אם אני רוצה ממש לנקוט עמדה, אני רק חוששת שכל התוספות האלו מחליפות כבלים שמופעלים על עבודת הרשות בכבלים חדשים.
עירית גזית: אולי צריך למצוא איזה דרך כי זה נושא שהוא בעייתי, הוא לא נושא פשוט כמו בתאגידים סטאטוטוריים אחרים, זה נושא שהוא טעון ובעייתי בעיסוק שלו.
עירית גזית: אני חושבת שזה עלול קצת לשתק את העבודה של הוועדה, כל מנגנוני הפיקוח.
עירית גזית: צריך פיקוח, צריך לפקח, צריך שהכל יתנהל כמו שצריך, בטח שאנחנו רוצים להציג משהו שהוא באמת נטול אינטרסים, אבל אולי צריך למצוא שפחות יכבול ויאפשר.
דריה חסקין: אנחנו כן תומכים בעמדה של משרד המשפטים ביחס לעובדה שגוף מפוקח לא יכול להיות חבר בגוף מפקח.
דריה חסקין: המצב הזה קיים בחקיקה נוספת כולל בחוק לרשות למלחמה בסמים וגם שם אנחנו עובדים על תזכיר חוק ואנחנו מבקשים לשנות את המצב הזה כי המצב הזה הוא לא נכון.
דריה חסקין: זה דבר אחד.
דריה חסקין: דבר שני, לגבי הארכת הכהונה של מנהלת הרשות, אני סבורה שיש מקום פה דווקא לעשות התייעצות עם איזשהו גוף נוסף בשל החשש הזה של מינויים פוליטיים וכו'.
דריה חסקין: אז פה אולי כן ראוי שייצאו עם איזשהו גוף רלוונטי לגבי המשך הכהונה שלה.
יעל אחילאה: יכול להיות, אבל בכל מקרה המנהלת של התאגיד של הרשות תהיה כפופה לבדיקה של ועדת רביבי לפי חוק החברות הממשלתיות, כמו מנהל של כל תאגיד ציבורי.
ענבל גבריאלי: שוב, מבחינת עמדת הוועדה אנחנו נוטים לא לקבל את חובת ההתייעצות ומבקשים לא לכלול אותה בסעיף.
ענבל גבריאלי: לגבי תקופת הכהונה אנחנו מקבלים את החמש השנים ואת האפשרות לשוב ולמנות לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד.
ענבל גבריאלי: לגבי המבנה, אני לוקחת לעצמי את הסמכות להשאיר את הדבר הזה לוועדה וצריך עיון כרגע, במיוחד לאור ההערה של אנשי משרד ראש הממשלה, לגבי כוונתם לשנות את זה גם באותם גופים שאנחנו בעצם ייצגנו אותם כאן כמשל לרצוננו במבנה אחר.
ענבל גבריאלי: אני רוצה לעבור לסעיף הבא.
דריה חסקין: סליחה, שלא יובן לא נכון.
דריה חסקין: אנחנו לא הולכים עכשיו לעשות תיקוני חקיקה גורפים בכל החוקים.
דריה חסקין: מה שמגיע רלוונטית ואנחנו מכינים פה, אז בבד בבד אנחנו גם מתייחסים לנושאים האלה.
דריה חסקין: שלא תחשבו שמשרד ראש הממשלה הולך ליזום.
ענבל גבריאלי: לא, הדברים הובנו.
ענבל גבריאלי: ושוב, אנחנו כך או כך לא נקיים הצבעה על כל הצעת החוק, מפאת הרצון שלנו כן להתעמק ולקיים דיון רציני בכל סעיף שמוצע לשנותו, אז את הנקודה הזו אנחנו נשאיר בצריך עיון ונעבור לסעיף הבא.
ענבל גבריאלי: אבל אני מתנצלת שאני צריכה לעזוב, ותחליף אותי חברת-הכנסת גילה פינקלשטיין.
גילה פינקלשטיין: שיהיה בהצלחה.
גילה פינקלשטיין: קשה לומר מה יותר חשוב, המקום אליו את הולכת או המקום הזה.
גילה פינקלשטיין: החלפת יו"ר לישיבה – היו"ר גילה פינקלשטיין
גילה פינקלשטיין: אנחנו מדברים עכשיו על תיקון סעיף 5.
גילה פינקלשטיין: בסעיף 5 לחוק העיקרי בפסקה המילה: "לתאם" תימחק; הפסקה 6 בטלה; בפסקה 8 במקום: "מסגרות" יבוא: "והפעלת מסגרות".
גילה פינקלשטיין: בעצם נציין את זה עד הסוף ואז נתחיל בהערות?
יעל אחילאה: מה שאת מקריאה זה הנוסח המשולב עם ההצעות שלנו לתיקון וההערות שלנו.
דן אורן: של משרד המשפטים.
גילה פינקלשטיין: אפשר להציע להוסיף ברישא "לסייע לממשלה" במקום "המדינה" יבוא: "הממשלה ולהגיש לה";
דן אורן: גברתי היושבת-ראש, כל פסקה פה צריכה לדון בה.
גילה פינקלשטיין: או-קיי, אז נעבור על כל פסקה ופסקה.
גילה פינקלשטיין: אנחנו מדברים על המילה "לתאם".
דן אורן: אני מציע שהיועצת המשפטית של הוועדה תגיד מה אותו סעיף בחוק הנוכחי אומר ומה מוצע לתקן.
גילה פינקלשטיין: או-קיי, בבקשה.
הלית מגידו: אני רוצה להקדים ולעדכן את חברת-הכנסת פינקלשטיין שזה עתה הצטרפו אלינו חברת-הכנסת גבריאלי וחברות הכנסת שהגישו את הצעת החוק המקורית.
גילה פינקלשטיין: כל חברות הכנסת הגישו?
הלית מגידו: אמת.
הלית מגידו: הנוסח שאת מסתכלת עליו כרגע הוא נוסח שהוגש על-ידי משרד המשפטים.
הלית מגידו: הוא כולל כבסיס את הנוסח של הצעת החוק המקורית, אבל עליו מסומן במודגש ההצעות שמשרד המשפטים חשב שהן מחייבות שינוי נוסף בחוק.
הלית מגידו: עכשיו הפסקה הראשונה שהם מציעים כאשר מציעים למחוק את המילה "לתאם" זה בעצם הצעה שלהם שהיא לא היתה במקור ועל כן באמת בהתאם להצעה של דן, אני אקריא.
הלית מגידו: סעיף 5 מדבר על תפקידי הרשות והוא אומר כך: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף " (סעיף 4 הוא תחומי פעולתה של הרשות) יכללו תפקידי הרשות גם את אלה: לעודד, לתאם ולקדם את פעולות משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וגופים אחרים הפועלים בתחומי פעולתה של הרשות; הצעה של משרד המשפטים למחוק את המילה "לתאם".
הלית מגידו: תאמר בעצם שהרשות תעודד ותקדם את אותן פעולות אבל לא תעודד ותתאם אותן.
הלית מגידו: אני מניחה שהכוונה היא שלא הגוף כתאגיד סטאטוטורי.
יעל אחילאה: יתאם בין משרדי הממשלה השונים.
דן אורן: רק כדי שוב לעדכן את היושבת-ראש הנוכחית.
דן אורן: ההערות שלנו נובעות מהמומחיות שלנו בקשר לתאגידים ציבוריים וממה שנובע ומתחייב מהפיכת הרשות לתאגיד סטאטוטורי.
דן אורן: אז כיוון שמדובר בתאגיד סטאטוטורי הוא מתרחק מהממשלה ולכן היא לא יכולה לתאם כמו משרד ממשלתי ולכן עמדתנו היא שצריך למחוק את המילה "לתאם" מפסקה 1.
הלית מגידו: יחד עם זאת, חברת-הכנסת גבריאלי ממש לפני שהיא יצאה אמרה שהיא עדיין לא שוכנעה באופן מוחלט בצורך של השינוי המבני והיא החליטה להשאיר את העניין הזה בצריך עיון.
הלית מגידו: אז זה תיקון שמתחייב, הדן על בסיס הקבלה של הוועדה בעצם השינוי.
דן אורן: אם הוועדה תחליט שלא להפוך את הרשות כתאגיד סטאטוטורי, יש לזה השלכות.
גילה פינקלשטיין: אנחנו עוד נקיים דיון על זה.
טלי שחר: במידה וייהפך לתאגיד סטאטוטורי אז כדאי, אחרת זה ירחיק אותי מכל דיון.
דן אורן: זאת אומרת, ההערות שלנו הן על בסיס הצעת החוק שהופכים את הרשות לתאגיד סטאטוטורי.
יהודית פלוטקין: ברשותך משפט אחד שאמרתי קודם.
יהודית פלוטקין: הצעת החוק שלכן היא הצעה שמכסה מספר נושאים שנועדו לשדרג את הרשות.
יהודית פלוטקין: ועדת שרים החליטה לאמץ את הצעת החוק, משרד המשפטים העיר לוועדת השרים שבמידה ויוחלט לשדרג את הרשות לתאגיד סטטוטורי, יש להם מספר הערות, גם הן פה במסמך הזה לגבי ההיבט המבני של הרשות והם נתנו דוגמה, גודל ועדה מייעצת וכן הלאה כן הלאה.
יהודית פלוטקין: ולאור זה היתה החלטה שאת ההיבטים האלה צריך לתאם.
יהודית פלוטקין: עכשיו בא משרד המשפטים ואומר, לא, דברים שהוא לא אמר בפני ועדת השרים, למיטב הבנתי, ואומר, אין לי רק עניין עם המבנים האלה, אלא אני רוצה בגלל שאתם נהפכים לתאגיד סטטוטורי, בעצם בלשון של הדיוטות, לא משפטנים, להעניש אתכם ולקחת ממכם כל מיני סמכויות אחרות שיש לכם.
דן אורן: אנחנו מסתייגים מהאמרה הזאת.
יהודית פלוטקין: רק תרשה לי לסיים ותסתייג, אני מכבד אותך דן.
יהודית פלוטקין: זה התחושה שלי, אני מדברת בלשון לא משפטית ואומרת את התחושה שלי.
יהודית פלוטקין: אז אני בטוחה שזה לא מכוונה רעה, אבל המצב הוא שאני לא כמשפטנית עשיתי שיעורי בית, התייעצתי וראיתי שכל מיני סעיפים שאתם ביקשתם להוריד לנו קיימים בתאגידים סטטוטוריים שהמטרה שלהם דומה, זהה, מבדילה שבנויים על אותה מטרה.
יהודית פלוטקין: בסך-הכל הרשות למעמד האישה הוקמה כדי להיות גוף מרכזי וזה נכתב במטרות החוק.
יהודית פלוטקין: אז אם הרשות למלחמה בסמים לא תוכל לתאם את כל הגורמים שפועלים בתחום הסמים, אז בשביל היא קיימת כגוף.
טליה לבני: זה ממש לא נכון.
טליה לבני: תאגיד סטטוטורי מוקם על-פי חוק ומה שהחוק קובע שהוא יהיה.
טליה לבני: עכשיו עם הממשלה רוצה לפעול, גם לתאם בין משרדים, על-ידי התאגיד הסטטוטורי שיעשה את כל הפעילויות, פשוט אם זה כתוב זה נשאר.
טליה לבני: לכן אני לא חושבת שיש סיבה להוציא את המילה "לתאם".
דן אורן: בשביל מה יש לנו כללים מנחים, בשביל מה יש חוקי יסוד אם המחוקק יכול לקבוע את הכל?
שלומית ברנע: אני מבקשת להבהיר שהחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה היתה לתמוך בהצעת החוק בכפוף לתיאום עם משרד המשפטים ומשרד ראש הממשלה.
שלומית ברנע: לא נאמר שזה בכפוף לתיאום סעיף אחד או נושא שני.
שלומית ברנע: והחלטה חד משמעית בכפוף לתיאום עם משרד המשפטים ומשרד ראש הממשלה.
שלומית ברנע: עכשיו אני רוצה להבהיר.
שלומית ברנע: לא ניתן לקחת, ללקט הוראה אלמונית מחוק מסוים והוראה פלמונית מחוק אחר.
שלומית ברנע: כל חוק נבנה כמקשה אחת, בצורה כוללת בהתייחס להוראות שונות וליחסי הגומלין ביניהם.
שלומית ברנע: אי אפשר לקחת מהרשות למלחמה בסמים דווקא הוראה מסוימת זו, ומהרשות להגבלים עסקיים הוראה אחרת.
שלומית ברנע: לכל חוק יש את הנסיבות ואת ההוראות המיוחדות שלו.
שלומית ברנע: עכשיו נושא התיאום פה הוא מאוד בעייתי.
שלומית ברנע: הרי משרד המשפטים אמון על נושא של תאגידים סטטוטוריים, לא ניתן במקרה הזה לאפשר לתאגיד סטטוטורי, שאני רוצה להסביר מה זה תאגיד סטטוטורי, אולי לרענן קצת את הזכרון.
שלומית ברנע: מדבר פה באנשים שהם לא עובדי מדינה ומנהלת רשות, שאני מאחלת לה שרק תזכה למצוות על מעשים טובים, היא לא תהיה עובדת מדינה אבל וגוף שהוא מתנהג כתאגיד לכל דבר ועניין והוא מחוץ לממשלה.
שלומית ברנע: הקשר שלו עם הממשלה יתבטא רק בתקצוב וכן בנציגים, נציגי הממשלה.
שלומית ברנע: אותו גוף שיפעל לפי פרמטרים אחרים לחלוטין, אולי מסחריים לפי חוק החברות, אני לא יודעת, לפי פרמטרים מסחריים או אחרים, גוף שמגייס תרומות, גוף שפועל לטובת הגשמת המטרות שלו וזה מאה אחוז וזה ככה צריך להיות.
שלומית ברנע: אותו גוף זר לעבודה הממשלתית הפנימית.
שלומית ברנע: לכן לא ייתכן שגוף חיצוני יפעל לתיאום בין הגורמים.
גילה פינקלשטיין: המטרה שלנו לשדרג את הרשות.
שלומית ברנע: אבל תוך יחסי גומלין נכונים מבחינה קונסיטיטציונית ביחס לעבודת הממשלה.
שלומית ברנע: למשל לדוגמה לנושא קידום מעמד האישה זה לא משהו מאוד מאוד מסוים, משום שהוא עניין מאוד רוחבי שחוצה משרדים, בכל משרד ומשרד יש היבטים שונים.
שלומית ברנע: יש חוק לדוגמה, זה מקרוב בא, שלא ניתן להקים ועדה ציבורית ללא מינויים של נשים בפנים.
שלומית ברנע: יש הרבה מאוד עשייה ששומרת על קידום מעמד האישה בצורה מאוד מובנית בתוך עבודת המשרדים.
שלומית ברנע: יש פה הצעה לדוגמה לבטל או לעצור מכרזים על-ידי הרשות החדשה.
יהודית פלוטקין: לא, לא, אין פה הצעה כזאת.
יהודית פלוטקין: את פשוט לא היית בתוך הדיונים ולכן לא הבנתם את הנייר שהעברנו למשרד המשפטים.
יהודית פלוטקין: זה היה אם אנחנו נשארים לא תאגיד סטטוטורי.
שלומית ברנע: זה גם כך וגם כך.
שלומית ברנע: לכן אני אומרת ברגע שמשרד המשפטים בא ואומר שמבחינת הנורמות החלות על תאגידים סטטוטוריים, במקרה הזה גם מכל הרצון ואנחנו רוצים לעזור ליהודית, לשדרג את מעמד הרשות.
יהודית פלוטקין: זה לא ליהודית.
שלומית ברנע: סליחה, לעזור לרשות, לעזור לקידום מעמד האישה, אנחנו בוודאי רוצים לעזור קידום מעמד האישה.
שלומית ברנע: אנחנו עושים בפועל, עובדים למעשה יום יום, אנחנו חושבים שזה לא נכון לתת לה סמכות כזו.
יהודית פלוטקין: אני מבקשת עוד הערה אחת לשלומית.
יהודית פלוטקין: כשאת מדברת שהרשות לא יכולה ללקט, קודם כל מי שרוצה לעזור לנו, צריך לעזור לנו ללקט איזה סמכויות יש ברשויות שהן מגבילות ולראות מה מבחינה חוקית אפשרי ומה שלא.
יהודית פלוטקין: ככה אני מרגישה, אולי אני טועה.
יהודית פלוטקין: שתיים, אי אפשר להחליט שמלקטים רק את השלילי, זאת אומרת, מוציאים את כל התאגידים הסטטוטוריים שאין להם לתאם ואת כל התאגידים הסטטוטוריים שאין להם לפקח.
יהודית פלוטקין: מתעלמים מהמוני התאגידים שהם מאוד דומים ויש להם מטרות דומות שיש להם כן לתאם ולפקח ולייצג את ישראל בפני גופים בינלאומיים.
יהודית פלוטקין: זה הליקוט שנעשה פה, למיטב הבנתי הלא משפטית.
יעל אחילאה: קודם כל הערה מקדמית.
יעל אחילאה: אני מטפלת בנושא של תאגידים ציבוריים במשרד המשפטים.
יעל אחילאה: קודם כל אני רוצה להבהיר, השתמשו פה במילה לשדרג את מעמד הרשות מרשות פנים ממשלתית לתאגיד סטטוטורי ואני מתנגדת לעצם השימוש במילה הזאת ולרעיון שעומד מאחריה.
יעל אחילאה: בתור עובדת מדינה שהיא לא עובדת של תאגיד סטטוטורי, אני למשל לא חושבת שצריך לשדרג את מעמדו של משרד המשפטים ולהפוך אותו לתאגיד סטטוטורי.
יעל אחילאה: יש את המדינה והממשלה שהם הגוף המרכזי במגזר הציבורי.
יעל אחילאה: הממשלה היא הגוף שקובעת את המדיניות שתיושם במדינה וככה צריך לראות את זה.
יעל אחילאה: והמשרדים השונים מסייעים לו והרשויות הפנים ממשלתיות מסייעות למשרדי הממשלה ולממשלה בגיבוש המדיניות בתיאום בין המשרדים וביישום מדיניות שהממשלה רואה אותה כחשובה באותה תקופה.
יעל אחילאה: עכשיו תאגיד סטטוטורי הוא גוף שהוא חיצוני לממשלה ולכן אנחנו סבורים שצריך להטיל עליו תפקידים שונים מאשר התפקידים שמוטלים על משרדי הממשלה.
יעל אחילאה: ולכן צריך לעשות שינויים, אין פה עניין של שדרוג או לא שדרוג.
גילה פינקלשטיין: לשדרג את הטיפול במעמד האישה, כפי שאמרה ליאורה.
לאה אחילאה: צריך לשדרג אולי את הטיפול במעמד האישה.
גילה פינקלשטיין: לגבינו זה אותו דבר.
לאה אחילאה: אבל זה לא אותו דבר, אני רוצה להסביר, שדרוג של יכולות של גוף מסוים יכול לבוא בצורות שונות והוא לא דווקא בא לידי ביטוי בסמכויות מסוימות שנמצאות בסעיפים מסוימים שמסדירים את החוק.
לאה אחילאה: יכול היה להיות, יש משרדים, רוב משרדי הממשלה לא פועלים בכלל לפי חוק, יש להם סמכות של הממשלה כרשות המבצעת וזאת הסמכות השיורית וזאת הסמכות הרחבה ביותר.
לאה אחילאה: עכשיו אנחנו אומרים במקום שהרשות תהיה חלק ממשרד ראש הממשלה ויהיה לה את הסמכויות, היא תוכל להפעיל באמצעות תקציבים וכוח-אדם ודברים כאלה, את הסמכויות שהן נתונות בידיו של משרד ראש הממשלה כמי שחבר ממשלה ומוביל שינויים ומוביל פרויקטים שמשרד ראש הממשלה רואה בהם חשיבות, רוצים להפוך אותה לתאגיד ציבורי.
לאה אחילאה: שהוא גוף מה לעשות, שהוא נספח לשירות המדינה, הוא קצת יותר בפריפריה הוא לא במרכז.
לאה אחילאה: ולכן אין מקום שתאגיד ציבורי יקבע למשל את מדיניות הממשלה, כי אתה לא תיטול את הסמכות הזאת מהממשלה.
יהודית פלוטקין: גם הרשות בתוך משרד לא קובעת את מדיניות הממשלה, מה אנחנו קובעים.
דן אורן: אין מקום שהיא תתערב.
יעל אחילאה: במגזר מסוים יכול להיות שאנחנו רוצים להטיל על גוף פנים ממשלתי לסייע לממשלה בגיבוש המדיניות ואנחנו פחות ניטה לכך שתאגיד ציבורי שהוא גוף נפרד והוא קצת יותר בפריפריה, יעשה את זה.
יעל אחילאה: ולכן גם העניין של התיאום.
יעל אחילאה: לא הגיוני היה בעינינו שרשות חיצונית לממשלה תבוא ותתאם את משרדי הממשלה.
יעל אחילאה: משרדי הממשלה לא צריכים קבלן חיצוני.
יעל אחילאה: יכול להיות שזה נאמר לגבי גופים אחרים ותאגידים אחרים, אבל זה לא בהכרח כל מה שנאמר לגבי איזשהו תאגיד בחוק מסוים, הוא נכון.
יעל אחילאה: ויש תאגידים כאלה ויש תאגידים אחרים.
יעל אחילאה: אני אפילו רואה שיש פה דברים שלא באו לידי ביטוי במסמך הזה ואני רוצה להתייחס גם אליהם.
יעל אחילאה: למשל לקיים מעקב ובקרה לגבי פעילות משרדי הממשלה.
יעל אחילאה: אנחנו דיברנו על זה בישיבות שהתקיימו, משום מה אני לא רואה את זה פה במסמך.
יעל אחילאה: זה גם לא מתאים לרשות חיצונית.
יעל אחילאה: במשרד ראש הממשלה קיים אגף לביקורת והוא בודק איך משרדי הממשלה מיישמים את דוחות מבקר המדינה ואיך הם צריכים להמשיך ליישם אותם.
יעל אחילאה: זה גם לא נושא שמתאים לפעולה של גוף חיצוני.
יעל אחילאה: עכשיו למה אנחנו רוצים להוציא דברים מהחוק הזה, כי החוק הוא בנוי לפי מחשבה שזה גוף פנימי, שזה גוף שיושב מאוד מאוד קרוב לראש הממשלה כדי שתוכל להיות לו השפעה על כלל הממשלה ומשרדי הממשלה.
יעל אחילאה: עכשיו אומרים לנו המציעים, אנחנו לא רוצים שהגוף הזה יישב במרכז ליד ראש הממשלה, אנחנו רוצים שהוא בכלל ייצא מכל שירות המדינה.
יעל אחילאה: אז אנחנו אומרים במשרד המשפטים, אנחנו סבורים שאין מקום שגוף שהוא חיצוני לממשלה והוא קצת בפריפריה של השירות הציבורי, יבוא ויעשה לנו תיאום ומעקב ובקרה על הפעילות של משרדי הממשלה פנימה.
גילה פינקלשטיין: אנחנו כמובן מסתייגים מהדברים שלך.
יעל אחילאה: יכול להיות.
יעל אחילאה: אין לנו התנגדות לשדרוג הפעילות של הרשות למעמד האישה.
יעל אחילאה: השדרוג של הפעילות הזאת יכול לבוא בכל מיני דרכים.
יעל אחילאה: יכול לבוא בתקצוב, יכול לבוא בקידום שינוי סדרי העדיפויות בתוך הממשלה.
יעל אחילאה: יכול לבוא בדרכים שונות.
ליאורה מינקה: איך הוא ייעשה אבל לפי זה?
ליאורה מינקה: איך את משדרגת את פעילות הרשות שאת לא מגדירה את המאפיינים שלו?
יעל אחילאה: החוק הזה קובע סמכויות מסוימות לרשות.
טליה לבני: אבל יכול להיות שנצא מפה מוחלשים ואז צריכים לומר, רגע, חכו, בואו נחשוב מחדש.
טליה לבני: זה לא חכמה, אתה נכנס לוועדה למטרה מסוימת, אתה יכול לצאת ממנה בדיוק הפוך.
גילה פינקלשטיין: רבותיי, אנחנו ניתן את רשות הדיבור לחברת הכנסת אתי לבני שהיתה תקופה ארוכה יושבת-ראש הוועדה ועזרה הרבה ופעלה הרבה.
אתי לבני: אני חושבת שמוסכם עלינו שאנחנו רוצים לחזק את הרשות הזאת.
אתי לבני: מוסכם על כולנו, רוצים לתת לה יותר ויותר סמכויות.
אתי לבני: נדמה לי שהויכוח מה הדרך הנכונה איך לעשות את זה.
אתי לבני: אני זוכרת שאני התעסקתי בתחילת כהונתי בכנסת במועצה לביטחון לאומי ורציתי להקים דבר גדול וחשוב, חשבתי חשוב מאוד.
אתי לבני: אמרו לי, תשמעי, אם הוא יישב ליד ראש הממשלה וחדר ליד ראש הממשלה תכתבי בחוק, ואז יהיה לו את ההשפעה האמיתית, עם התקציבים, עם ההשפעה.
אתי לבני: כאשר מוציאים דבר מחוץ למערכת זה נחלש.
אתי לבני: אין לי ויכוח על המבנה.
אתי לבני: יהודית, אני רוצה לחזק את הנושאים האלה, אני רוצה אתך ואתכם כולכם, לחזק את הנושאים האלה.
אתי לבני: אם אני שומעת ממשפטנים ומרות הלפרין-קדרי שאומרת שזה לא זה, בואו נחשוב מחדש איך אנחנו מחזקים.
אתי לבני: אני רוצה שר לענייני נשים, אני רוצה הכל בענייני נשים, בואו נחזק את זה.
אתי לבני: אם יש כאן משפטנים ואחרים והם לא נגדנו, שלומית לא נגדנו או משרד המשפטים לא נגדנו.
אתי לבני: בואו נחזק את זה בצורה הכי טובה.
אתי לבני: אבל בואו לא נלך עם הראש בקיר.
אתי לבני: ואני רוצה ללכת אתך יד ביד, בואי תתייחסי לדברים שנאמרו כאן.
יהודית פלוטקין: אני אשמח להתייחס.
יהודית פלוטקין: אנחנו כמובן כולנו מאותו צד, כולם.
יהודית פלוטקין: לא במקרה באנו עם העניין הזה לא אחרי שנה של הרשות ולא שנתיים, שבע שנים של הרשות, אני נכנסתי אחרי שהרשות היתה חמש שנים, עברנו תהליך של ייעוץ אסטרטגי, ייעוץ משפטי, אך תהליך עם כל הוועדה המייעצת של הרשות שהתייעצו איתם בתת ועדות לגבי כל אחד מהנושאים.
יהודית פלוטקין: והוחלט שזו הדרך הטובה יותר.
יהודית פלוטקין: הדרך הזאת הוצעה על ידי חברות הכנסת, אושרה על-ידי ועדת שרים לחקיקה.
יהודית פלוטקין: אני יושבת בישיבות, עוד לא ראיתי מקיר לקיר כזאתי ששרים נדבקים לכסא ולא הולכים כדי להצביע בעד העניין הזה.
יהודית פלוטקין: אז זה אל"ף.
יהודית פלוטקין: בי"ת, מה שאני טענתי לפני שאת נכנסת שיש כל מיני סעיפים שאני בכלל לא יודעת, אני בספק אם זו מטרת ועדת השרים כי ועדת השרים אישרה את התיקון לחוק ועכשיו משרד המשפטים אומר, או-קיי, אתם מתקנים את זה, יש עוד המון סעיפים שאני רוצה לקחת מהרשות סמכויות, זה לא דעה שהוא הביע בוועדת שרים, אבל נשים את זה כרגע בצד, לא יודעת, אני צריכה לשאול.
יהודית פלוטקין: כל מיני סמכויות שרוצים פה לקחת מאתנו קיימים בתאגידים סטטוטוריים זהים, מקבילים, בעלי מטרות.
גילה פינקלשטיין: את יכולה לתת דוגמאות?
יהודית פלוטקין: חוק הרשות הלאומית למלחמה בסמים, חוק הרשות לפיתוח הגליל והנגב וחוק הרשות לפיתוח הנגב, חוק הרשות לשיקום האסיר.
יהודית פלוטקין: ליזום חקיקה - חוק הרשות לשיקום האסיר, הרשות הלאומית למלחמה בסמים.
יהודית פלוטקין: סמכויות פיקוח – חוק הרשות לפיקוח חקלאי, חוק הרשות השניה לטלוויזיה, חוק הגנים הלאומיים שמורות טבע.
יהודית פלוטקין: סמכויות בינלאומיות – רשות הדואר, חוק הגנים הלאומיים, חוק הרשות הלאומית להסמכת ועדות.
יהודית פלוטקין: ואני לא מומחית, אני פשוט ישבתי, קיבלתי תדרוך איפה לחפש, סמים, בטיחות בדרכים, החוק החדש, מורשת יהדות לוב קיבלה יותר סמכויות מאתנו.
יהודית פלוטקין: חבר'ה, באמת.
טליה לבני: אפשר לעשות תאגיד סטטוטורי קרוב קרוב, אפשר לעשות אותו רחוק רחוק.
דן אורן: יעל בטח תפרט כי היא המומחית בנושא.
דן אורן: או שעושים חקיקה במדינה שכל חוק זה משהו אחר, בלי שיטה, בלי קונספציה, או שעושים משהו אחר.
דן אורן: השר דן מרידור בהיותו שר המשפטים הקים את המועצה לתאגידים ציבוריים כדי לגבש קונספציה לגבי התאגידים הציבוריים.
דן אורן: ויש שני דוחות של המועצה לתאגידים ציבוריים שבהם חברתי פה יעל כתבה וזה נובע מקונספציה, כפי שאמרה יעל, שתאגיד סטטוטורי הוא מרוחק מהממשלה ובאמת צריך לקבל פה החלטות מה הכי טוב לקידום מעמד האישה.
דן אורן: אם הולכים על קונספציה של תאגיד סטטוטורי אז צריך לקבוע הוראות שהן נובעות ולשנות הוראות שנובעות מהאופי הבסיסי של תאגיד סטטוטורי שהוא לא גוף פנים ממשלתי, וזה שנעשו כל מיני דברים בחוקים האחרים זה לא מכשיר.
דן אורן: וככל שעמדתנו תתקבל תהיה שיטה בחקיקה ולא גחמות וגחמות שם, תסלחו לי.
יעל אחילאה: בהמשך למה שדן אמר, יש חוקים שכתוב בהם שהרשות תתאם.
יעל אחילאה: אני יודעת למשל ברשות למלחמה בסמים, זה כתוב.
יעל אחילאה: כמו שדן אמר, המועצה לתאגידים ציבוריים הוקמה מפני שהחוקים השונים שמקימים את התאגידים השונים הם לא אחידים, הם לא מסודרים, הם לא מתאימים, חלק מהסמכויות שכתובות בהן לא מתאימות לתפקידים שהמחוקק העניק לתאגיד.
יעל אחילאה: לא מוסדרים בהם היחסים בין השרים לבין התאגידים האלה.
יעל אחילאה: לפעמים יש להם עודף קרבה לשרים, לפעמים יש להם עודף ריחוק מהשרים.
יעל אחילאה: אני לא אתחיל למנות בפניכם את כל הסעיפים, אי אפשר גם לעשות את זה.
יעל אחילאה: כל חוק גם צריך לקרוא על רקע התפקיד המיוחד של הגוף שהוא מסדיר את הפעילות שלו.
יעל אחילאה: לגבי הרשות הזו, אני חושבת שצריך להגיש, החוק כמו שהוא קיים, חוק הרשות לקידום מעמד האישה, הוא בנוי במחשבה על גוף שהוא יושב ליד הממשלה ועוזר לה לגבש מדיניות ולפקח "במבט על" על משרד הממשלה ועל גופים נוספים.
יעל אחילאה: אם רוצים לשנות את המעמד של הגוף הזה ולהוציא אותו מתוך שירות המדינה ולהפוך אותו לתאגיד ציבורי, יש דברים שצריך להוציא, לדעתנו, מתוך החוק הזה.
יעל אחילאה: בין השאר את הסעיפים שמתייחסים לגיבוש מדיניות.
יעל אחילאה: יכול להיות שצריך לעשות תיקון גם בסעיף 4, אני רואה.
יעל אחילאה: זה משהו שלא מופיע במסמך שאנחנו העברנו אליכם.
גילה פינקלשטיין: הסעיף הבא, פסקה 6 בטלה.
גילה פינקלשטיין: פסקה 6 מה זה, "לפעול לקידום הצעות לחקיקה בתחומי פעולה של הרשות".
יהודית פלוטקין: זה לסמים יש, זה יש לכולם.
יעל אחילאה: המסמך שאנחנו העברנו הוא מסמך שגובש מאוד במהירות לאור הלוח זמנים הצפוף שנתנו לנו.
יעל אחילאה: אני רואה, יכול להיות שצריך לשנות פה את סעיף 6.
גילה פינקלשטיין: צריך לשנות הרבה ולעשות חשיבה מחודשת.
יעל אחילאה: לא, צריך לעשות אולי עוד קצת חשיבה מחודשת.
יעל אחילאה: בעקרון תאגיד ציבורי לא יוזם חקיקה, הוא יכול אולי לסייע לשר האחראי עליו להביא בפניו הצעות והשר יכול לשקול אם הוא מעוניין לקבל או לא לקבל את הצעות הרשות.
יעל אחילאה: יש פה עוד נושא שאנחנו לא התייחסנו אליו בנייר שלנו.
יעל אחילאה: אבל בסעיף 4, כתוב פה "הרשות תגבש, תקדם ותעודד מדיניות ופעילות לקידום מעמד האישה".
יעל אחילאה: אני הייתי משנה אותו והייתי אומרת שהרשות מוסמכת לסייע למשרד ראש הממשלה, אם רוצים שהתאגיד יישב במשרד ראש הממשלה, לסייע לממשלה בעצם לגבש מדיניות.
יהודית פלוטקין: את הופכת למשרד ייעוץ לראש הממשלה, זה מה שאתם הופכים אותנו.
יעל אחילאה: לגוף שהוא מחוץ לממשלה אין סמכות לקבוע.
יהודית פלוטקין: אבל זה בכל הרשויות האחרות יש.
יעל אחילאה: זה לא כל הרשויות, יש אולי שתי רשויות שזה כתוב בהן.
יעל אחילאה: אנחנו לא סבורים שזה ראוי שיהיה כתוב בהן, יכול להיות שבפועל מדובר על רשויות שפועלות בצורה שהיא טובה, אבל אנחנו לא הוליכם לחזור על דברים שלדעתנו הם טעויות שנעשו.
גילה פינקלשטיין: תודה.
גילה פינקלשטיין: מאחר ואנחנו במקום להתקדם הולכים אחורה, מה שאני מציעה זה שהרשות, משרד המשפטים, משרד ראש הממשלה יישבו שוב ויחשבו שוב על החקיקה וניפגש שוב.
טליה לבני: אני רוצה לומר את זה בעיקר למשרד המשפטים.
טליה לבני: כנסת ישראל חוקקה את חוק הרשות, היא שמה את זה במשרד ראש הממשלה כדי לתת לזה מעמד משפיע.
טליה לבני: יכול ראש הממשלה, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר לתת לרשות תקציב של 100 ₪ וההשפעה שלה תהיה בהתאם לתקציב.
טליה לבני: אין לזה קשר לתפקידים.
טליה לבני: יכולה לבוא הממשלה ואנחנו מדברים על ועדת שרים לענייני חקיקה והכנסת ולבוא ולומר, אנחנו רוצים שהתפקידים האלה שהממשלה חושבת שמישהו צריך לקיים אותם, יקיים אותם במעמד חזק יותר ויתאם אותי בנושאים האלה ויזום חקיקה בנושאים האלה ויהיה לי פרוז'קטור ורמזור אדום, ידליק לי נורות אדומות בכל פעם שאני לא פועלת נכון.
טליה לבני: היא יכולה לעשות את זה.
טליה לבני: אתם מציירים מצב הפוך.
טליה לבני: אתם מציירים מצב שכאילו בחיים לא יכולה הרשות לקידום מעמד האישה להיות משהו שיצמח ויהיה חזק יותר.
טליה לבני: משום שאם היא יושבת עם הסמכויות בתוך משרד ראש הממשלה, הוא יכול לעיין אותה.
טליה לבני: אבל אני מדברת כרגע על ציבור הנשים במדינה, אני לא מדברת כרגע.
דן אורן: יש הרבה גופים פנים ממשלתיים שיש להם כוח.
טליה לבני: דקה, אני מדברת כרגע, החקיקה הזאת היתה תוצאה של לחץ של ארגוני נשים, אני מדברת על כל ארגוני הנשים במדינה שרוצים שהנושא הזה יקבל את המשקל הנכון שלו.
טליה לבני: עכשיו התפקיד שלך זה למצוא לי את הדרך הנכונה, גם התפקיד שלך, כי זאת המטרה ולא הפוך.
טליה לבני: אנחנו לא צריכים להיות במצב שאתם תגידו לי את המילה "לתאם", מה הבעיה לתאם.
טליה לבני: הרי הממשלה כשהיא רוצה שיתאמו את משרדי הממשלה היא יכולה לקחת ולהתקשר עם אמרגן והוא מתאם אותה.
טליה לבני: מדובר בסך-הכל בנושאים שלנו, זה מה זה, זה להכתיב לראש הממשלה מה לעשות?
טליה לבני: זה כאשר מדובר נניח באיזה שהן פעילויות, אז לעודד כן, לקדם כן, אבל לתאם, לא.
טליה לבני: אז מה שגם יהיה חוסר תיאום בבלגן?
טליה לבני: אבל כשנותנים את זה למשרד אמרגנות או למשרד של ייעוץ אסטרטגי, כל משרדי הממשלה עומדים מתואמים וצועדים.
טליה לבני: אני רואה בתיאום עניין טכני.
דן אורן: אני מכבד אותך אבל לא מסכים אתך.
טליה לבני: אתה יכול לא להסכים.
טליה לבני: אל"ף, טוב שאתה מכבד, אבל אתה יודע למה אתה לא מסכים?
טליה לבני: כי אני רואה את זה מעיניים אחרות, אני רואה את זה מעיניים של ציבור נשים שרוצה שסוף כל סוף יהיה גוף חזק יותר שייזום חקיקה.
טליה לבני: וכל אחד מהארגונים יכול להביא חקיקה לגוף, אבל עדיין בכל אופן באותו גוף ישבו וידונו ותהיה לשכה משפטית רצינית שתעבוד על חקיקה, תעזור לוועדה הזאת.