GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי לבני: "סוגיות בעלות חשיבות לאומית ובינלאומית לרבות תהליכי קבלת החלטות, ניהול משא ומתן, פתרון משברי במהלך פעילות מדינית לקראת הסדר".
דלית דרור: קבלת החלטה זה משהו פרטיקולרי; מדיניות זה משהו קצת יותר רחב.
דלית דרור: אתם מדברים על שניהם, נכון?
אתי לבני: או על מדיניות ואחר-כך על החלטות מדיניות.
מרב ישראלי: ההחלטות לא מתקבלות על-ידי הצוות, אלא על-ידי הגוף המבצע, לכן זה תהליך קבלת ההחלטות ולא ההחלטות עצמן.
מרב ישראלי: אז אמרנו שהצוות מתמנה על-ידי ראש ממשלה, שר או ממשלה בעניין עיצוב מדיניות לאומית.
מרב ישראלי: מה עוד?
אתי לבני: ובינלאומית.
אתי לבני: "מניעה, ניהול ופתרון סוגיות בעלות חשיבות לאומית ובינלאומית".
יולי תמיר: הייתי אומרת: "בצוותים השותפים בעיצוב מדיניות לאומית, וצוותי משא ומתן השותפים לניהול סכסוכים, מניעתם ופתרונם, ולמאמץ להגיע להסדר ביניים או להסדרי קבע יינתן ייצוג הולם לנשים".
יולי תמיר: זה מכסה פה את כל מה שאפשר להעלות על הדעת.
אתי לבני: לא הסכם ביניים או קבע, לקראת הסדר.
מרב ישראלי: אתן רוצות שני דברים: עצוב מדיניות לאומית וצוותי משא ומתן.
אתי לבני: "לאומית ובינלאומית".
יולי תמיר: מדינת ישראל לא מעצבת מדיניות בינלאומית.
יולי תמיר: היא קובעת עמדות, אבל היא לא מעצבת.
מרב ישראלי: עיצוב מדיניות לאומית זה גם עיצוב המדיניות הלאומית בדברים בינלאומיים.
מרב ישראלי: אם כך אנחנו מדברים על "צוות או גוף" – נמצא מילה – "הממונה על-ידי ראש הממשלה, שר או הממשלה בעניין עיצוב מדיניות לאומית או לעניין ניהול משא ומתן- -".
יולי תמיר: אבל לא רק משא ומתן.
יולי תמיר: אני רוצה גם "ניהול ופתרון סכסוכים" כי יש הרבה צוותים שיכולים ללוות את התהליך.
אתי לבני: מניעה, ניהול ופתרון – אלה שלוש הפאזות.
מרב ישראלי: "טיפול בסכסוכים בינלאומיים, לרבות מניעה, ניהול משא ומתן - -
יולי תמיר: לרבות המאמץ להגיע להסדר.
יהודית פלוטקין: הייתי מכניסה "על כל היבטיהם".
אתי לבני: זאת לא מילה משפטית, נדמה לי.
מרב ישראלי: כל מה שכתבנו כאן הוא לא כל-כך משפטי, צריך לבדוק איך לנסח את זה.
דלית דרור: אז מה יש לך בינתיים?
מרב ישראלי: "צוות המתמנה על-ידי ראש ממשלה, שר או ממשלה בעניין עיצוב מדיניות לאומית או לעניין טיפול בסכסוכים בינלאומיים, לרבות מניעתם, ניהול משא ומתן ופתרונם.
מרב ישראלי: יינתן ייצוג הולם לייצוג של נשים בנסיבות העניין".
דלית דרור: למה אנחנו לא מדברים על טיפול בסכסוכים בינלאומיים, ולא בסכסוך בין אנשי התשתיות לבין אנשי איכות הסביבה?
אתי לבני: סוגיות בעלות חשיבות לאומית.
דלית דרור: עיצוב מדיניות זה רחב, זה הלאומי; ולעומת זאת טיפול בסכסוכים זה רק על בינלאומי.
מרב ישראלי: אבל כשיש סכסוך בין שני גופים הטיפול הוא בידי היועץ המשפטי לממשלה.
יולי תמיר: דלית אומרת:
יולי תמיר: אם יקימו ועדה לפתרון המשבר עם המורים; אבל זאת שאלה לאומית.
מרב ישראלי: השאלה היא האם זה עיצוב מדיניות לאומית.
יולי תמיר: זאת שאלה לאומית.
מרב ישראלי: סכסוך בין שני משרדים זה לא נחשב לאומי.
יולי תמיר: מצדי אפשר להכניס לכאן גם סכסוכים פרטיים, פנימיים.
קריאה: מי קובע מה זה ייצוג הולם?
יהודית פלוטקין: אתם מרחיבים את זה מעבר למדיני, אז בואו נעשה את זה כמו שצריך.
אתי לבני: ראשית כל הסכמנו עם הממשלה שאנחנו מורידים אחוזים; שנית יש לנו בית המשפט בעניין ייצוג הולם, ויש כבר פסיקה מה זה ייצוג הולם.
יולי תמיר: ייצוג הולם זה יותר מ- 25%.
אתי לבני: זה יותר, זה שליש.
אתי לבני: את זה צריך להשאיר כאן כי "תפסת מרובה, לא תפסת".
מרב ישראלי: אולי נכניס "עיצוב מדיניות לאומית בנושא חוץ ופנים.
אתי לבני: אני כתבתי "לאומי ובינלאומי".
דלית דרור: כשכותבים "עיצוב מדיניות" זה בכל נושא, אבל החשש שלי הוא ש"טיפול בסכסוכים" זה מבחינתכם רק בינלאומי.
מרב ישראלי: ברור, זה כל הרעיון.
דלית דרור: אבל יש גם סכסוכים לא בינלאומיים.
מרב ישראלי: אבל סכסוכים במדינה הם או סכסוכי עבודה, או סכסוכים בין שני משרדים, ואז זה מגיע ליועץ המשפטי לממשלה.
מרב ישראלי: במקרים האלה את לא ממנה צוות כדי לפתור סכסוך.
דלית דרור: את קוראת "סכסוך" כמשפטנית.
מרב ישראלי: הממשלה לא ממנה צוות כדי לפתור סכסוך פנים ממשלתי, אני לא שמעתי על זה.
יהודית פלוטקין: וצוות לפתרון סכסוך עם ההסתדרות?
מרב ישראלי: זה משא ומתן בדיני עבודה, זה משהו אחר.
יהודית פלוטקין: האם ועדת דברת הייתה נכללת?
יהודית פלוטקין: המועצה לביטחון לאומי הייתה נכללת בפנים?
קריאות: זה מכוח חוק.
יהודית פלוטקין: לא צריך להיות שם ייצוג הולם?
יהודית פלוטקין: אני בכוונה מביאה את הדוגמות של המועצה לביטחון לאומי או לחילופין את ועדת דברת כדי שנראה אם בתור נייר לקמוס לחוק האם הוא חל עליהם או לא.
מרב ישראלי: המועצה לביטחון לאומי ממונה על-ידי הממשלה, והיא בוודאי עוסקת בעיצוב מדיניות לאומית בתחום הביטחון.
מרב ישראלי: לכן היא בהחלט שייכת, לדעתי.
מרב ישראלי: השאלה האם עיצוב מדיניות לאומית לרבות בנושאי ביטחון, חינוך- -
אתי לבני: לא לפרט.
אתי לבני: לאומי ובינלאומי.
מרב ישראלי: אף על פי שאם אני אומרת "לרבות" זה לא נורא.
אורית רשפי: פנים וחוץ תופס טוב יותר, נראה לי.
דלית דרור: פנים הוא כל מה שלא חוץ?
דלית דרור: אני לא בטוחה.
אתי לבני: דלית, מה את אומרת על "לאומי" ו"בינלאומי"?
דלית דרור: עדיף "לאומי" ו"בינלאומי".
יהודית פלוטקין: השאלה אם כשנשאיר את זה רק "לאומי" ו"בינלאומי" לא נישאר רק עם הדרג הכי גבוה.
סימי מור: פנים וחוץ זה הכול.
יהודית פלוטקין: אני הייתי שמה את שניהם.
מרב ישראלי: לא, זה אותו דבר.
יהודית פלוטקין: "לאומי" ו"פנים" זה לא אותו דבר.
מרב ישראלי: אבל את עדיין אומרת "בעלי חשיבות לאומית".
לירון בר-שדה: שכל מה שקשור למדינה.
מרב ישראלי: השאלה היא מה רוצים.
מרב ישראלי: אתם יכולים להגיד שבכל צוות ששר ממנה יהיה ייצוג הולם.
מרב ישראלי: לא צריך להגיד "עיצוב מדיניות לאומית" ולא כלום; כל צוות שממונה על-ידי שר הוא אופציה אחת, ואז לא צריך להיכנס לכלום.
מרב ישראלי: אבל אני מבינה שמשרד המשפטים אומר שאנחנו רוצים לייחד את זה לדברים שיש בהם יותר שיקול.
דלית דרור: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו.
דלית דרור: כשיש סוגייה ספציפית של סילוק פסולת מוצקה או מומחה לחומרים מסוכנים במשרד לאיכות הסביבה שהממונה שם הוא גבר, לא יכול להיות שאי-אפשר יהיה לבנות צוות קטן, יעיל וזריז של שניים רק בגלל החוק הזה.
יולי תמיר: לטעמי, אפשר להגיד "בתנאי אלה צוותים שגודלם עולה על שלושה אנשים".
אתי לבני: לא כדאי.
אתי לבני: אנחנו מכניסים גלגלים.
יולי תמיר: אני לא מכירה דבר כזה בהיסטוריה של הצוותים הגדולים שהוקמו.
דלית דרור: יש לנו בעיה עם הגמישות בצוותים הקטנים.
יולי תמיר: בסדר, אבל אם ראש הממשלה שולח את דב וייסגלס לדבר עם קונדוליסה רייס, זה לא צוות.
יולי תמיר: מדברים על הצוותים הגדולים בנושאים המרכזיים.
דלית דרור: אז בואי נוציא.
יולי תמיר: אם הוא שולח שני אנשים זה לא צוות, זה מסוג החלטות הממשלה.
יולי תמיר: צריך להשאיר את זה כך, יותר טוב שיתנצלו.
יולי תמיר: אנחנו נקבל את התנצלותם בהבנה.
דלית דרור: ראוי שיתייחסו ברצינות לחוק הזה על כל הוראותיו.
יולי תמיר: לכן מה שיהודית אומרת זה חשוב, צריך מערכת בקרה ויישום, ואם יהיה נושא שיוכיחו לנו שאין בו אף אישה מתאימה – לכל כלל יש יוצאים מן הכלל.
אתי לבני: זה חוק חינוכי, זה חוק שיעשה מהפך.
אתי לבני: אל תוציאי.
דלית דרור: 3 ומטה.
יולי תמיר: את מכירה תקדים שמינו 2 אנשים?
יולי תמיר: בחיים לא.
לירון בר-שדה: את אמרת שאלה צוותים שממנה ראש הממשלה, אז הכוונה היא לא לצוותים לפינוי אשפה.
יולי תמיר: מה שיהודית אמרה הוא נכון, אנחנו רוצים ייצוג הולם overall.
יולי תמיר: אז אם יוכיחו לנו שבצוות פינוי אשפה אין נשים, אבל בצוות אחר יש שתיים זה ייצוג הולם.
אתי לבני: מבט כולל.
מרב ישראלי: זאת בעיה, אי-אפשר לעשות ככה.
אתי לבני: לא בצוותים?
אתי לבני: חשבנו שיהיה איזון.
מרב ישראלי: כן, אבל זה כל-כך מקרי אילו צוותים ממנים באותו זמן.
מרב ישראלי: איך תבדקי את זה?
סימי מור: לכן לעומת מה שיהודית אומרת, הייתי אומרת "בכל צוות".
מרב ישראלי: כן, זה צריך להיות בצוות.
יולי תמיר: אנחנו רוצים להשאיר להם מעט גמישות כדי שאם במקרה- -
יהודית פלוטקין: אם אנחנו אומרים "בכל צוות" היא רוצה להתחיל לסייג את הגודל שלו- -
דלית דרור: אז תעשו צוות של למעלה מ- 3.
אתי לבני: אני רוצה לחזור ל"נסיבות העניין".
אתי לבני: זה ייצוג הולם בנסיבות העניין או בלי נסיבות העניין?
דלית דרור: עם "נסיבות העניין", זה גם סוכם במפורש בממשלה.
יולי תמיר: זה לא יעמוד בבג"ץ; אם הם יודעים שיש "נסיבות עניין" שבהן נשים לא מתאימות זה לא יעמוד בבג"ץ, אלא אם זה באמת משהו סופר פרופסיונלי, ואין אף אישה מתאימה.
יולי תמיר: אבל בכל "נסיבות העניין" נכריח שנשים רלוונטיות.
מרב ישראלי: לא סיכמנו על איזה סוג של פעילות זה יחול.
מרב ישראלי: מינוי על-ידי ראש ממשלה, שר או ממשלה זה תנאי אחד; אבל אנחנו עדיין צריכים למקד את סוג הפעילות.
אתי לבני: "סוגיות בעלות חשיבות לאומית ובינלאומיות" או "סוגיות פנים וחוץ" או "סוגיות של קביעת מדיניות לרבות קבלת החלטות".
יולי תמיר: אפשר אולי להגיד: "בצוותים השותפים לעיצוב מדיניות לאומית (פנים וחוץ) ובצוותי משא ומתן למניעת סכסוכים ולפתרונם, לרבות החתירה להגיע לפתרונם".
מרב ישראלי: אפשר כך: "בעניין עיצוב מדיניות לאומית בענייני פנים וחוץ, לרבות לניהול משא ומתן למניעת סכסוכים בינלאומיים ופתרונם".
מרב ישראלי: משהו פשוט כזה.
יולי תמיר: אני רוצה גם ניהול, זה הכי חשוב.
מרב ישראלי: "לרבות ניהול משא ומתן למניעת סכסוכים בינלאומיים ולפתרונם".
יולי תמיר: אני רוצה גם "ניהול סכסוך", Conflict Management.
יולי תמיר: זה הדבר שנעשה פה בעשור הקרוב, אז אני רוצה שזה יהיה כתוב.
אתי לבני: זה הסדרי קבע, מפת הדרכים.
מרב ישראלי: "משא ומתן למניעת סכסוכים, ניהולם ופתרונם".
יולי תמיר: אני הייתי כותבת בכל-זאת: "לרבות החתירה להסדר קבע".
יולי תמיר: "לרבות צוותי משא ומתן לקראת הסדרי ביניים והסדר קבע.
יולי תמיר: פה אני רוצה להגיד את זה במפורש כי זה הדבר שיעמוד על השולחן יום אחרי שהחוק הזה יחוקק.
מרב ישראלי: בעצם זה כל דבר לקראת חתימת חוזה שלום.
דלית דרור: כגון.
יולי תמיר: זה "לרבות", דלית.
יולי תמיר: גם אני חושבת שזה שבצוותי ההתנתקות אין אף אישה זאת שערורייה.
סימי מור: אבל את חייבת לכתוב את המילה "כגון", כי אז את מסייגת את זה מאוד, ואת רוצה לפתוח.
יולי תמיר: לא, אנחנו אומרים, כל מה שקשור לניהול, לרבות - -
מרב ישראלי: אז זה נכנס בעצם לניהול סכסוך.
מרב ישראלי: "עיצוב מדיניות לאומית בענייני פנים ובענייני חוץ, לרבות צוותי משא ומתן למניעת סכסוכים בינלאומיים, ניהולם ופתרונם", וכאן את רוצה להכניס "לרבות" נוסף.
יולי תמיר: "לרבות החתירה להסדרי ביניים ולהסדר קבע".
אתי לבני: מה זה "חתירה"?
יולי תמיר: "לרבות צוותי משא ומתן לקראת הסדרי ביניים והסדרי קבע".
מרב ישראלי: "יינתן ביטוי הולם לייצוגן של נשים בנסיבות העניין".
אתי לבני: ב-2: "הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת והרשות לקידום מעמד האישה יקבלו דיווח"
אתי לבני: גם לכנסת.
מרב ישראלי: לוועדה של כנסת אנחנו מקבלים בדרך כלל דיווח שנתי, אין דיווח שוטף.
יהודית פלוטקין: מה את יכולה לשנות עכשיו בסוף השנה?
יולי תמיר: לרשות אנחנו רוצים דיווח שוטף.
דלית דרור: דיווח שוטף לרשות ודיווח שנתי לוועדה.
מרב ישראלי: אם הרשות רואה שיש בעיה היא תבוא לוועדה.
מרב ישראלי: אנחנו לא מחליפים את הרשות.
אתי לבני: אם יש פיקוח אז מתכוננים לקראת הפיקוח, הרשות זה רשות, והכנסת זה כנסת.
יהודית פלוטקין: ושלא יגידו לנו שזה ועדות חשאיות, כי גם בוועדות חשאיות אפשר לדבר על אחוזים במספרים של נשים בלי להגיד שזה- -
אתי לבני: הצבעה: בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין
יהודית פלוטקין: אני רוצה לומר שזאת הישיבה הראשונה שיש לנו אחרי הסיוט של ועדת כספים.
יהודית פלוטקין: אני חייבת להודות שמי שהתחילה עם העניין של העזרה להגדלת תקציב הרשות לקידום מעמד האישה הייתה חברת הכנסת אתי לבני, והיא עשתה עבודה של פריצת דרך.
יהודית פלוטקין: לשמחתנו, נכנסה לוועדה יולי תמיר, ועשתה עבודה נהדרת בוועדת הכספים.
יהודית פלוטקין: זה שוב מוכיח שיחד אנחנו כוח.
אתי לבני: אנחנו נשתמש בזה עכשיו לשיתוף פעולה בין הנשים בוועדה.
יהודית פלוטקין: מאוד חשוב שיבינו שהנושאים האלה הם קונצנזוס.
אתי לבני: תגידי את זה ראשית כל לראש הממשלה, ואחר-כך לכל היתר.
אתי לבני: בוקר טוב, שלום לכולן ולכולם, ואני רואה את כל חברי וחברותי, חברת הכנסת לשעבר יעל דיין.
אתי לבני: הרשות למעמד האישה קיבלה היום שני מיליון שקל ולתוספת תקציב שאני מאוד גאה בזה.
אתי לבני: וחברותי משדולת הנשים שיזמו את הדיון הזה ואת האירוע החשוב הזה וחברות הכנסת וכל היועצות וכולם.
אתי לבני: מאוד שמחתי לשמוע שהדיון הזה משודר, גם על זה היה מאבק, כי זה לא היה אמור להיות משודר.
אתי לבני: כי אני חושבת שאנחנו נמצאים היום ברגע חגיגי, אנחנו משיקות חוק מאוד חשוב, שאני חושבת שמפה הוא יוצא לדרך החקיקה ואני אקרא בכל הזדמנות, לכל חברי, חברי הכנסת, לתמוך בחקיקה הזאת.
אתי לבני: זה הצעת חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, תיקון נציבות שוויון הזדמנות בעבודה, חוק שהוגש על ידי, על ידי חברת הכנסת תמיר, חברת הכנסת גמליאל וחתומים עליו סך הכול 19 חברי כנסת ובוודאי רבים אחרים תומכים בו.
אתי לבני: זאת הצעת חוק שבאה ליישם את החוק הטוב שלנו על שוויון הזדמנויות בעבודה.
אתי לבני: שיש בו הרבה דברים וסעיפים טובים וחשובים, אבל כמו שאנחנו יודעים במדינת ישראל בכלל ובחוקי העבודה בפרט, ובנושא עולם העבודה, לא מיושמים.
אתי לבני: ואנחנו מקיימים בוועדה למעמד האישה, קיימנו הרבה מאוד ישיבות על אכיפת חוקים בנושא עבודה, בנושא נשים, נשים ועבודה, פיטורין, שכר עבודה, קבלה לעבודה, נושא הגיל שהוא מאוד קריטי ונושא של חוסר שוויון הזדמנות בעבודה.
אתי לבני: ואנחנו מקווים שהחוק הזה שנחקק ביוזמת המחלקה המשפטית של שדולת הנשים, אנחנו נשמע על זה יחד עם פרופסור רות בן- ישראל, ואנחנו הגשנו אותו לכנסת ב-30 למרץ 2005, הנחנו אותו על שולחן הכנסת.
אתי לבני: אנחנו מקווים שהוא יעשה שינוי, יהיה לנו נציבות, יהיה לנו צוות אכיפה שיוכל לנהל תיק מתחילתו ועד סופו.
אתי לבני: ללכת לבתי הדין לעבודה, לנהל את התביעות, לעשות את החקירות, להשיג פסקי דין, להעביר לגישור, לעשות כל דבר שנחוץ כדי שחוק שוויון ההזדמנויות אכן ימולא בחברה הישראלית.
אתי לבני: כאשר אנחנו שומעים היום על מצב שוק העבודה בישראל, המצב הוא בכי רע ואנחנו באות עם החוק הזה לתקן חלק מהעיוותים והקשיים של שוק העבודה הישראלי, שהיום סובל מחולאים רבים ואנחנו עוקבים אחרי זה ממש יום יום דרך העיתונות ודרך השטח.
אתי לבני: שכר המינימום לא משולם, חוקי העבודה לא מיושמים, אנשים מפוטרים, יש חוזים זמניים, יש עובדי קבלן הרבה יותר ממה שצריך ואני לא אמנה את כל מה שיש.
אתי לבני: אז זה הצעד הראשון שלנו כדי לאכוף ומסביבנו אני בטוחה שיתאגדו גם גורמים אחרים ששוק העבודה הישראלי יקר להם, חשוב להם, חיוני להם.
אתי לבני: הישיבה הזאת שאנחנו מקיימים היום היא לזכרה של מורתי פרופסור דפנה יזרעאלי שהרבה ממה שאני יודעת היום בנושאים האלה, למדתי ממנה.
אתי לבני: ואני חושבת שהישיבה הזאת באמת מכבדת, אנחנו מכבדים אותה וזכרה מכבד אותנו כאשר אנחנו חוזרים ומזכרים אותה בכל הנושאים האלה של מגדר, של נשים, של שוק העבודה ושל שוויון.
אתי לבני: תודה רבה ואני מקווה שיהיה לנו דיון חשוב ופורה וברוכה באה גברת אוולין קולינס נציבת שוויון הזדמנויות מצפון אירלנד שמתארחת אצלנו ותספר לנו על המודל בצפון אירלנד ואני פותחת הדיון הזה ואני מקווה שהוא באמת הצעד הראשון והחשוב, תודה.
רותי סיני: שלום לכולם, שמי רותי סיני, אני עיתונאית בעיתון ששמו "הארץ" ואני כותבת בין השאר על אותם נושאים שיושבת ראש הוועדה דיברה עליהם, תחום העבודה.
רותי סיני: אני אין לי פה הרבה תפקידים היום חוץ מלהיות שוטרת תנועה ואני מבקשת להטיל על כל הדוברים משמעת קואליציונית או אופוזיציונית, מאיפה שהם באים.
רותי סיני: כמו שאתי הזכירה, הכנס היום נערך לזכרה של דפנה יזרעאלי, בנה תכף יעלה לומר כמה מילים על אימו.
רותי סיני: כפי שכולכם בוודאי יודעים אבל בכל מקרה חשוב לומר, דפנה הנהיגה מהפכה פמיניסטית במאבק על זכויות נשים בציבור בכלל, בציבור הדתי בפרט ומעבר לקריירה האקדמית שלה כסוציולוגית, כאנתרופולוגית, היא הקימה את החוג למגדר בבר אילן, היא יצאה בתחום של מעמד האישה בגופים רבים, בין השאר הייתה ממקימות שדולת הנשים.
רותי סיני: וספריה שימשו בסיס לפעילות אקדמית, לפעילות ציבורית ענפה.
רותי סיני: דיי אם נזכיר את "מין, מגדר ופוליטיקה" שהוא בוודאי מוכר לרובנו כאן.
רותי סיני: ואני מזמינה את חיים את יזרעאלי, את בנה של דפנה לשאת כמה מילים.
חיים יזרעאלי: אימא הייתה מספרת על אישה שהלכה בחוף הים ופגשה דג זהב, דג קסמים והדג אמר, מה את רוצה?
חיים יזרעאלי: מה שתבקשי אני אעשה.
חיים יזרעאלי: היא אמרה, אני רוצה שלום במזרח התיכון.
חיים יזרעאלי: טוב שלא קצת הגזמת, אולי משהו אחר, אמרה, טוב, אז אני רוצה שוויון בין נשים וגברים, הוא אמר, טוב תביאי את המפה של המזרח התיכון.
חיים יזרעאלי: והמחשב הזאת שהדברים האלה זה לא דברים שקורים בנס, אין דגי זהב, אלא זה הרבה מאוד עבודה שקורת כל הזמן שהרבה מאוד אנשים שמצטרפים ביחד באמת כדי להגיע למטרה הזאת.
חיים יזרעאלי: כשחשבתי על מה אני רוצה לדבר ביקשתי מחלי רשימה של כל המאמרים שאימא כתבה בנושא של נשים בעבודה.
חיים יזרעאלי: חשבתי להקריא את הרשימה וזה ייתן איזה שהוא יריעה של כל העשייה הזאת.
חיים יזרעאלי: אז היא כתבה לי, מצורפת בזאת הרשימה, לא נראה לי שיהיה לך די זמן להקריא את כל המאמרים, יש יותר מידי כאלה.
חיים יזרעאלי: אז ויתרתי על זה.
חיים יזרעאלי: בכל זאת מתוך סקירה כללית של הרשימה ניתן לראות שהיא לא פסחה כמעט על אף היבט הקשור לעולם העבודה, כולל הרעיון של החצר האחורית, זאת אומרת המשפחה והזוגיות, אשר גם אותם היא העבירה לקדמת הבמה.
חיים יזרעאלי: אחד החלומות שלה, ולכך כיוונה בעשייה בשטח במחקר אקדמי, היה להביא נשים מעמדות כוח בפוליטיקה ובעולם העבודה.
חיים יזרעאלי: היא הבינה שכל אחד מהגורמים קשור לאחר, המשפחה השוויונית ממנה שואבת האישה את הכוח, שוויון ההזדמנויות בעבודה שמאפשר לאנשים השווים כלים גדולים אשר יוכלו להוביל אותם לעמדות כוח בחברה ויאפשרו להם לשנות את אופייה.
חיים יזרעאלי: למרות ההתעסקות עם עמדות כוח, אימא מאוד האמינה במצבים של מנצח מנצח, או מנצחת מנצחת.
חיים יזרעאלי: או במחשבה שקידום נשים איננה רק לטובתם אלא שהדבר הוא לטובת הציבור כולו ולכן הרבתה לעסוק מצד אחד בהיבטים של כוח ומצד שנים בגישות של משא ומתן.
חיים יזרעאלי: לא היה אצלה הבדל בין האישי לבין שאר המימדים כמו הפוליטי או התעסוקתי.
חיים יזרעאלי: וכך גם הסוגיות אותן חקרה ופעלה עבורן, באו מהמקום הכי אישי, הכי כואב, הכי אכפתי.
חיים יזרעאלי: ולכן גם שמחה שהיה צורך להזיז את עצמה ולהשים במרכז הפעילות את האחר או את האחרת ובלבד שהחזון ימשיך.
חיים יזרעאלי: אימא ידעה שיש עוד הרבה עבודה ועד שעותיה האחרונות בער בה הרצון להעביר את הידע ואת התבונות אשר רכשה הלאה לאלה שמשותפים לדרך ושממשיכים בעשייה.
חיים יזרעאלי: לאחיותיי ולי יש הערכה והוקרה רבה לכך שאירוע כזה נושא את שמה של אימנו, מכבד את זכרה.
חיים יזרעאלי: לו הייתה כאן, לבטח הייתה מתמלאת בשמחה ובגאווה רבה ואולי דווקא בגלל זה ברגעים כאלה, אנחנו מרגישים את חסרונה ביתר שאת.
חיים יזרעאלי: אנחנו מודים מקרב לב לכל אלה שפעלו ליצור את האירוע ולכם שבאתם לכאן מתוך רצון לשמוע ולפעול, תודה.
רותי סיני: אני מזמינה את רינה ברטל, יושבת ראש שדולת הנשים.
רינה ברטל: צהריים טובים, נשיאות נכבדה, לחיים הבן וליאורה הבת, תודה שבעזרתכם אנחנו יכולים להיזכר בדפנה ואתם כחלק ממנה כאן.
רינה ברטל: אני מבקשת להודות למר קווין לואיס, לקרן סטיל שבלעדיה זה לא היה קורה.
רינה ברטל: כמובן לאורחת שהגיעה במיוחד, הגברת אוולין קולינס.
רינה ברטל: רק לכמה מחברותי שנמצאות כאן ואני מאוד מתרגשת ותודה שבאתם, יעל דיין, יהודית פלוטקין, רבקה שקד, חברות הנהלת השדולה וטליה לבני שראיתי אותך נכנסת לפני שנייה, ואם שכחתי מישהי אז תסלחו לי.
רינה ברטל: אני לא אדבר על החוק בכלל, אני רוצה לדבר על משהו אחר.
רינה ברטל: כשמגיעים לבית הזה, זה מתחיל בחוץ, יש המון פקחים והמון שוטרים והמון משטרה, ולא נותנים לחנות באזור ואחר כך נכנסים פנימה ויש כאן כל מיני אנשים, חלקם נחמדים וחלקם מזה לא נחמדים.
רינה ברטל: החלטנו לקיים את המפגש הזה כאן כי זה המקום, הבית הזה הוא המקום לקיים את הדיון על החוק הזה.
רינה ברטל: ויום אחד, דרך אגב, מפחידים אותנו כל היום אלה שבאו מהשפלה וצריכות לחזור חזרה, שבשעה חמש ישרפו פה בדרכי ם את הטיירים ולא יאפשרו לנו לחזור הביתה ואני במיוחד אומרת את זה, מפני שיום אחד אנחנו נצטרך לתת את הדעת על איזו חברה תהיה כאן, עדיין לא הספקנו לעשות את זה כי אנחנו עסוקים וטרודים בנושאים אחרים.
רינה ברטל: והחברה שתהיה כאן, אותה חברה אזרחית שאנחנו אזרחית שאנחנו מנסות לבנות אותה, היא חברה שלעניות דעתי עדיין לא נותנת את המעמד השווה, לגיטימי, הנכון לאישה בחברה הישראלית.
רינה ברטל: וחברה שאיננה מאפשרת ואיננה נותנת היא איננה חברה חופשית, דמוקרטית ושוויונית ולכן המפגש הזה הוא כל כך חשוב, ולכן הנושא הזה הוא כל כך חשוב.
רינה ברטל: וכל כך ברור לי שרוב הגברים שנמצאים בבניין הזה, הנושא הזה לא מעניין אותם, הוא לא מעניין אותם כמו שהרבה נושאים אחרים שקשורים למעמדה של האישה בחברה הישראלית, בעבודה, לא בעבודה, כן בעבודה, בתעשייה, במסחר, בבתי המשפט, בסחר, בזנות, הם לא נושאים שמעניינים.
רינה ברטל: והתפקיד שלנו לשכנע את השותפים שלנו הגברים שיושבים בבית הזה, שהנושא הזה הוא חשוב גם למענם, גם למעננו, ובעיקר למען הדורות שאנחנו מבקשים לחנך שיבואו אחרינו ויקימו את החברה שתהיה אולי פחות אלימה, יותר סובלנית, יותר נחמדה, יותר נעימה ותבין שרק כאשר יהיה שוויון מלא לנשים וגברים ותינתן ההזדמנות השווה לנשים בכל מקום שבו הן תהינה, אנחנו נחיה כאן בצורה טובה יותר, הולמת יותר ונכונה יותר, תודה.
רותי סיני: תודה לרינה.
רותי סיני: ואני מתכבדת להזמין את מר קווין לואיס מנכ"ל המועצה הבריטית שבניגוד למה שאמרה רינה על גברים פה בבניין שלא מעניין אותם הנושא, אני בטוחה שכן מעניין אותו הנושא.
קווין לואיס: Good afternoon.
קווין לואיס: First of all I would like to thank very much the organizers of this afternoon’s event, the Knesset Committee for the Advancement of Women and the Israel Women’s Network with whom we in the British Council have been working for a number of years now.
קווין לואיס: There are a number of people, certainly where I come in the United Kingdom and here in Israel, who have many things in common in discussing these issues of equality which are concerning our two communities.
קווין לואיס: We have by no means reached the end of the road, but all sorts of questions have been opened up.
קווין לואיס: Enormous changes have taken place over that period of time.
קווין לואיס: I think there is a great deal of interest here in Israel in what we have been, are going through in the UK.
קווין לואיס: There is also a great deal of interest in the UK to understand more about the changes that are taking place in Israel, and I think a great need for people in Israel to explain those changes to visitors.
קווין לואיס: To that extent we have embarked upon a program of work to bring Northern Ireland closer to Israel, to explain to people what has been happening in that part of the United Kingdom over recent years.
קווין לואיס: I detect a great deal of interest here in Israel in that similarly there is in Northern Ireland a great deal of interest in what is happening in Israel.
קווין לואיס: There is a great deal of information.
קווין לואיס: There is a great deal of misinformation.
קווין לואיס: I think for all of us it would be beneficial and extremely interesting for the dialogue at an informed level between the people of Israel and the people specifically of Northern Ireland to continue.
קווין לואיס: So I wish this conference well.
קווין לואיס: I am very grateful for Evelyn Collins, the Chief Executive of the Equality Commission of Northern Ireland to visit here as our guest and as the guest of the organizers of this afternoon’s meeting.
קווין לואיס: I do hope and expect it will be a very, very interesting dialogue.
קווין לואיס: Thank you very much.
קווין לואיס: [(תרגום מאנגלית).
קווין לואיס: אחר צהריים טובים, קודם כל אני רוצה להודות מאוד למארגני האירוע הזה, ועדת הכנסת למעמד האישה ושדולת הנשים הישראלית שאיתם אנחנו במועצה הבריטית עובדים במשך מספר שנים.
קווין לואיס: יש מספר אנשים, בוודאי מאיפה שאני בא, בריטניה, וכאן בישראל שיש להם דברים רבים במשותף בדיון בנושאים הזה של שוויון שמטרידים את שתי החברות שלנו.
קווין לואיס: בבריטניה, אני חוזר לתקופה שבה הייתי צעיר, בשנות השישים, כאשר כל מיני דברים באו ביחד, הייתה תנועת הגירה גדולה מחלקים אחרים בעולם לבריטניה, קולן של הנשים, קולם של אנשים מוגבלים התחיל להיות מושמע,יותר מאוחר, הקולות של מיעוטים מיניים התחיל להישמע.
קווין לואיס: יש כמובן את התנועה לזכויות האזרח בצפון אירלנד, כל הדברים האלה גרמו שינויים גדולים בחברה בבריטניה, שינויים שעדיין קורים.
קווין לואיס: אנחנו לא קרובים לסוף הדרך, אבל שאלות שונות נפתחו ושינויים מהותיים לקחו מקום בתקופת הזמן הזאת ואני חושבת שיש עניין גדול מאוד כאן בישראל במה שאנחנו עברנו עדיין עוברים בבריטניה.
קווין לואיס: יש גם עניין גדול בבריטניה להבין יותר על השינויים שלוקחים מקום בישראל, אני חושבת שיש צורך אדיר לאנשים בישראל להסביר את השינויים האלה למבקרים.
קווין לואיס: אז אני מאוד בעד הדיאלוג שלוקח מקום בין שתי המדינות שלנו, אני חושב שזה מאוד חשוב ובעיקר אני גיליתי כאן עניין במה שקרה בשנים האחרונות בצפון אירלנד, יש מספר מסקנות לגבי הניסיון בצפון אירלנד, נושאים של זכויות המיעוט, נושאים של אנשים שחיים באלימות מספר שנים ומנסים להילחם למען השלום, תנועות שלום.
קווין לואיס: אני חושב שאנשים מעוניינים מאוד להבין קצת יותר על מה שקורה בצפון אירלנד.
קווין לואיס: לכן בנינו תוכנית עבודה להביא את צפון אירלנד קרוב יותר לישראל, כדי להסביר לאנשים מה קורה בחלקים האלה של בריטניה בשנים האחרונות.
קווין לואיס: אני מאתר עניין גדול מאוד כאן בישראל בדמיון הזה, ויש בצפון אירלנד עניין גדול במה שקורה בישראל, יש עניין גדול של מידע, יש עניין גדול של חוסר מידע.
קווין לואיס: ואני חושב שעבור כולנו זה יהיה יעיל ומעניין מאוד לדיאלוג ברובד המידע בין האנשים בישראל ובמיוחד האנשים בצפון אירלנד להמשיך.
קווין לואיס: אז אני מאחל הצלחה, אני אסיר תודה לאוולין קולינס, נציבת שוויון בצפון אירלנד שבאה לבקר כאורחת שלנו וכאורחת של הארגונים שלוקחים חלק בכינוס הזה היום.
קווין לואיס: ואני מקווה ומצפה שזה יהיה דיאלוג מעניין מאוד.
קווין לואיס: תודה רבה.
קווין לואיס: ]
רותי סיני: אנחנו נעבור עכשיו לאורחת הכבוד שלנו, אני אגיד רק כמה מילים באנגלית, [אוולין קולינס הגיעה לישראל לפני כשלושים ושש שעות ואני חושבת שהיא עדיין במצב של הלם, אבל בכל אופן היא תגיד לכם בעצמה, אני אתן לה לדבר בשם עצמה, בבקשה.
רותי סיני: ] Evelyn Collins arrived in Israel 36 hours ago and I think is in somewhat in a state of shock.
רותי סיני: But she will tell you herself, I’ll just let her talk for herself.
אוולין קולינס: Thank you Rutie and good afternoon everyone.
אוולין קולינס: I’d like to start by saying, thank you for the invitation from the British Council and the Israeli Women’s Network and for the invitation to speak at this very important conference and indeed to Ettie for hosting it.
אוולין קולינס: It’s an enormous privilege for me to be in the Knesset this afternoon and having the opportunity to share a little bit about the work that we are doing in Northern Ireland.
אוולין קולינס: I have to say, after hearing about the women in whose honor this occasion is, I feel deeply honored on a personal basis to as we all helped those women in the past who have been really inspiring us to work in this area.
אוולין קולינס: I am here to as much to learn as to share.