GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרולינה אייזן: צריך לתת מקום, המקרה שלי זה לא הדוגמה, אבל צריך לתת מקום לנשים בתחומים שהם לא תחומים מסורתיים של נשים.
קרולינה אייזן: תעבירו את המסרים האלה לכתבים שלכם מכל הכיוונים, מכל המקצועות, תעבירו את המסרים זה יעשה שינוי הדברים האלה.
קרולינה אייזן: מה עוד אומר, חינוך, הדרכה, קחו רכזו את המסרים האלו שידעו הכתבים והעורכים והמגישים, שיהיה להם בראש הנושאים האלה.
קרולינה אייזן: כשהם יבוא באיזה שהיא צומת שזה יהיה להם בראש.
קרולינה אייזן: נעשה עוד שישיבות בנושאים האלה.
קרולינה אייזן: זה בהחלט נושאים שאנחנו יכולים להיות פעילים, ומה שאני אוכל אני אעשה, ותודה רבה לכולכם.
אתי לבני: בוקר טוב לכולם.
אתי לבני: אני חושבת שאנחנו מקיימים היום דיון חשוב, בנושא מעמדן של היועצות למעמד האישה ברשויות המקומיות ובעיריות, משבקשו את הדיון הזה הוא הארגון שנקרא אלזהראא, ראשית אני מברכת על הדו"ח שאתם ערכתם בשיתוף וביחד עם מוסווא, אני חושבת שהוא דוח יפה, רציני, והתיחסתם לא רק לרשויות הערביות, אלא גם לכל הנושא, ובהחלט אתם מהווים קטליזטור או אתם מניעים אותנו להתיחס לנושא הזה עוד פעם, אנחנו הרי מתיחסים מידי פעם, לראות מה אפשר לתקן, גם ברשויות היהודיות וגם ברשויות הערביות.
אתי לבני: נושא קידום מעמד האישה, הנושא היועצות לקידום מעמד האישה ברשויות, יש לנו חוק שהעבירה אותו חברת הכנסת לשעבר יעל דיין בכנסת ה-15, בשנת 2000, חוק מאד משמעותי שבא לעשות שינוי ברשויות המקומיות, אבל הוא היה חוק שחוקק תוך כדי פשרה, תוך כדי ראיית התקציב, המודעות, האפשרויות ואכן אחרי שהוא חוקק באופן, מה שמשמח שהרבה מאד רשויות כן מינו יועצות למעמד האישה, והמספרים בהחלט משמחים.
אתי לבני: אני כמה פעמים כתבתי לרשויות ודרשתי מהם למנות יועצות למעמד האישה, וחלק ניכר בעצם נענו לזה.
אתי לבני: אז מתוך 80 רשויות מקומיות ערביות יש ב-61 מהם תפקיד של יועצת, בסך הכל 266 רשויות 180 יועצות ישנן, אפילו המספר יחד עם הרשויות היהודיות הוא יותר נמוך מאשר ברשויות הערביות שיש יצוג נאה.
אתי לבני: אחרי שאמרנו את המספרים, לא אמרנו על המהות, ולא התיחסנו למהות, וכאן הנושא הוא הרבה בעיתי.
אתי לבני: ברוב המקומות היועצת למעמד האישה הוא תפקיד נוסף לתפקיד אחר, מעט מהרשויות התפקיד הוא בלעדי.
אתי לבני: אני לא זוכרת את כולם גם לא אמנה רק את יוצאות הדופן, אבל בעיקר המהות של הענין, ואני מבינה שברשויות הערביות ענין המהות הוא עוד יותר חמור כי החלק התודעתי והחינוכי, וההכרתי, הוא לוקח יותר זמן להפנים.
אתי לבני: אבקש מנדיה חילו לפתוח בהצגה של הנושא, שאת בתפקיד יועצת למעמד האישה הערביה בשלטון המקומי ובנעמת.
נדיה חילו: קודם כל אני מאד מברכת על קיום הישיבה, זאת לא ישיבה ראשונה בנושא הזה, התקיימו מאז נחקק החוק כמה ישיבות בנושא בקדנציה הקודמת, וגם בעצם בנושא של המעמד וגם בנושא של השכר, ובנושא של התקינה, ואני רוצה להקדים לפני שאני נותנת תמונת מצב ולומר, החוק במהותו כשהוגש, בזמנו, לא היה בתמונה הסופית שהוא נתקבל.
נדיה חילו: כלומר, זה התגלגל הרבה מאד, אני השתתפתי בכל הישיבות אז, כשהוגש החוק, וההגשה של החוק היתה בעצם גם היתה לה כוונה להסדיר את התקן הזה גם בשכר, ויתר הדברים.
נדיה חילו: לאור חוסר ההענות לתקצוב של המשרה הזאת, נתקבל החוק במתכונתו הנוכחית, שלדעתי גם מבחינה מקצועית היא לוקה בחסר, והיא מאד משפיעה באופן שלילי על עבודתם ותפקודם של היועצות ממש לגבי יום יום.
נדיה חילו: שתי נקודות מרכזיות בעצם שהם מבחינתי חסרות בחוק הזה, האחת הנושא של התקינה הברורה שלא נגזרת מתפקיד נוסף, כלומר, אלא יועצת בתפקיד מלא ושלם שבאה למלא את כל המשימות, והמשימות הם רבות מאד, ובעצם יש להם גם הרבה מאד משיקול הדעת בהפעלת התכניות למיניהם.
נדיה חילו: והשניה, החלק של התקצוב של תקציב פעולה, שגם בזמנו היתה גם לנו כוונה להסדיר את זה שכל יועצת גם יהיה לה את הכלים המינימליים לפחות כדי לפעול בשדה שהיא אמורה לפעול.
נדיה חילו: החוק התקבל, והיתה התלבטות בזמנו, מאד קשה, אם לדחות ולא לקבל את החוק, הועדה התלבטה מאד או לקבל אותו בתכונתו החסרה מתוך ראיה שזה צעד ראשון לקראת צעדים נוספים שיבואו ויתגברו.
נדיה חילו: אני אומרת את זה במלוא הדעת שגם לי היתה התלבטות אבל באופן מאד ברור הייתי מעדיפה לקבל את החוק בצורה הנוכחית, ולראות בו צעד מקדם לקראת חקיקה יותר שלמה ולא לדחות אותו על הסף כי יש בו גם מעבר לתפקיד ולתפקוד של היועצת יש בו איזה אמירה מאד ברורה על חשיבות הנושא בכל רשות מקומית.
נדיה חילו: מאז שנחקק החוק, על אף שהחוק נותן סמכויות לשר הפנים שתוך 6 חודשים אם לא תמונה יועצת יש לו את הסמכות למנות, הסעיף הזה על פי ידיעות שלי יש הוא אף פעם לא התקיים.
נדיה חילו: לאט לאט התחילו במינויים, אני יכולה לתת תמונת מצב, היום מהנתונים שלי יש, מספר היועצות בערים זה 68, במקומיות 43, וערביות 38.
נדיה חילו: כמובן שיש גם מועצות אזוריות שהם בעצם מוגדרות ולא מוגדרות מבחינת החוק, אבל גם בהם יש יועצות.
אתי לבני: אני מציעה, בואו נראה את הישיבה הזאת כישיבה של שלב ב' לחוק.
אתי לבני: מה אנחנו, אני מסכימה איתך שהיה חשוב להכניס את החוק הזה, אני מסכימה איתך שזאת אמירה שמנו את היד על השולחן, בואו נראה את זה כשלב ב', ונראה איך אנחנו יכולים להרחיב את מה שקיים בחוק, בשלבים.
אתי לבני: אולי לא להקצות מיליונים עכשיו לתפקיד הזה, אבל איזה שהוא שלב נוסף.
נדיה חילו: העמדה הפורמלית של מרכז השלטון המקומי - -
ואסל טאהא: הנתונים הם מעודכנים?
נדיה חילו: הם מעודכנים על פי נתונים שאני מקבלת.
נדיה חילו: אני ניזונה מנתונים שאני מקבלת מהרשויות המקומיות, על מינויים, על שינויים ואני באופן עקבי משנה את הנתונים ואת המאגר שיש לי.
נדיה חילו: כלומר, זה המאגר שיש לי גם בקדנציה הנוכחית, היועצות גם מושפעות אחרי בחירות בכל מיני שינויים, זה תפקיד שיש לו גם זיקה פוליטית, מעבר לחלק המקצועי.
נדיה חילו: והיו פה ושם שינויים.
נדיה חילו: אני ניזונה פשוט - -
אתי לבני: כמה ברשויות הערביות איזה מספרים?
אתי לבני: מתוך כמה?
נדיה חילו: 38.
נדיה חילו: אני רוצה להיות הוגנת ולומר, שהמספרים לא משקפים באופן מלא עשיה יום יומית, כי הרבה מאד מהמינויים הם גם מינויים שפה ושם לא מתממשים הלכה למעשה, הם באו חלקם רק להיות כיסוי לחוק, לאור המצב הכספי המאד קשה של הרשויות חלק מהתפקידים הם חסרי תוכן היום הלכה למעשה.
נדיה חילו: כך שגם אם יש לנו מספרים, המספרים לא מצביעים על נפח העשיה היום יומית בשדה של השלטון המקומי.
נדיה חילו: העמדה הפורמלית שלנו מבחינת השלטון המקומי, ואני התיעצתי לפני שבאתי עם המנכ"ל של השלטון המקומי ועם כל הגורמים לנושא הזה, אנחנו באופן מאד ברור רואים בתפקיד הזה חשיבות מאד גדולה גם מבחינת תוכן, תתקיים באופן מאד מיוחד החודש ישיבה מיוחדת של הנהלת השלטון המקומי בנושא של מעמד האישה, המנכ"ל זימן ישיבה בנושא עם כל ההנהלה.
נדיה חילו: ואנחנו מאד מקווים ורואים בתפקיד חשיבות.
נדיה חילו: מבחינת התקציב, כל מטלה חדשה שבעצם תוטל אם תוטל על השלטון המקומי, חשוב למצוא לה תקציב על או תקציב לנושא הזה.
נדיה חילו: כלומר אי אפשר להטיל את זה בלי תקציב.
אתי לבני: המספרים שבדו"ח הזה שלכם, זה 61, את אומרת שברשויות הערבית 38.
אתי לבני: ההפרש ממש משמעותי, מאיפה הוא נובע.
נדיה חילו: יש לי רשימה שמית מאד ברורה עם מקומות ועם טלפונים ועם כתובות, שהרשימה הזאת מאד דינמית, והיא מידי פעם משתנה בהתאם לאינפורמציה שאני מקבלת מהשדה.
נדיה חילו: אני יכולה למסור את הרשימה גם אחרי הישיבה כמות שהיא.
אתי לבני: מה המספר הכללי שיש לך מתוך כלל הרשויות.
נדיה חילו: יועצות בערים 68, מקומיות 43.
נדיה חילו: יש לנו יחד 71 עיריות 130 מועצות מקומיות, ו-55 מועצות אזוריות.
נדיה חילו: זה הסך הכל.
אתי לבני: 266 רשויות מקומיות.
אתי לבני: כמה יועצות יש?
ופא שהין: אני רציתי להגיד שהגשנו לועדה רשימה, אחרי הישיבה נגיש לכל חברי הועדה דו"ח מעודכן.
יהודית פלוטקין: אנחנו עשינו סקר ואנחנו מכינים טבלה מעודכנת ונדיה חברתי צודקת שיש גם בה שינויים, אבל בגדול אנחנו נעביר לכל הגורמים את הרשימה המעודכנת.
יהודית פלוטקין: שינויים בשמות של היועצות.
יהודית פלוטקין: יש כאלה שיש יועצת מלפני הבחירות ויש על הנייר יועצת ולא החליפו, אז יש לנו שם.
אתי לבני: רק רוצה לבקש ממך שבעקבות הישיבה הזאת של השלטון המקומי תדווחי לנו, אולי תערבי אותנו באיזה שהיא צורה, כי שם כח הביצוע.
יהודית פלוטקין: מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.
יהודית פלוטקין: הייתי רוצה להתחיל במילה טובה לעדי עדווי.
יהודית פלוטקין: עדי עדווי עבד ברשות ועכשיו הוא יועץ של הרשות והמשימה המרכזית שהוא לקח על עצמו במסגרת עבודה ברשות, להגדיל את מספר היועצות במגזר הערבי, והוא עשה עבודה של הכפלה של היועצות מקרוב ל-20 לקרוב ל-40 בתקופה יחסית קצרה.
יהודית פלוטקין: ואני חושבת שכל אדם שעושה את זה מגיע לו צל"ש, אבל ביחוד גבר, אז צל"ש כפול.
יהודית פלוטקין: הן מאד פעילות ושותפות בפעילויות של הרשות ובהתחשב בזה שהרבה יותר קשה להן בממוצע, אין הכללות, מיועצות במגזר היהודי גם בגלל שהרשויות במגזר הערבי מצבם הכלכלי הוא גם אם יש ראש רשות שהוא פתוח, והוא רוצה, יש יותר קושי אוביקטיבי.
אתי לבני: את מוכנה לתאר את צורת העבודה שלכן עם היועצות, יש קשרים, יש הנחיות, יש פניות.
יהודית פלוטקין: כן.
יהודית פלוטקין: אני מברכת על זה שהחוק קיים, אני מסכימה עם נדיה שטוב ששמנו את הדגל על המפה, או מי שעשתה את החוק שמה את הדגל על המפה, ועכשיו הזמן לשיפורים, ואני מאד מברכת על היוזמה הזאת שלך, כי אני רואה בנושא הזה נושא מאד חשוב בכלל בתחום מעמד האישה, כי אם יש משהו מרכזי בעיני שמשלים את החקיקה, זה הנושא של סוכני שינוי בקהילה.
יהודית פלוטקין: החקיקה בתחום מעמד האישה מתקדמת ככל שתהיה אם לא ילוו אותה סוכני שינוי בקהילה, כל החקיקה הזאת תתגמד.
יהודית פלוטקין: לכן דווקא שפה, מבית המחוקקים, עם הועדה הזאת יש את הדיון הזה על ההבטים הפרקטיים של החוק, ועל היכולת של סוכנות השינוי לפעול, אני רואה בזה, חברת הכנסת לבני, נושא מאד חשוב וכל הכבוד לך.
יהודית פלוטקין: לפי החוק היועצות צריכות לדווח לרשות למעמד האישה על העשיה שלהם.
יהודית פלוטקין: והם ברובן מדווחות.
יהודית פלוטקין: בדיווחים שוטפים באמצע שנה, בסוף שנה, ונעשית עבודה נהדרת ובמיוחד יחסית לתנאים הקשים שהם עובדות.
יהודית פלוטקין: ואני רוצה להגיד מילה על התנאים הקשים, גם במקומות שיש משרה או חצי משרה ויש ראשי ערים מאד פיווריטים, התקציב הוא בלי שום פרופורציה לצורך לעשיה וגם ליכולת של היועצת לפעול.
יהודית פלוטקין: שלא לדבר שזה המיעוט, וברוב הרשויות אין מעמד, אין תקציב, ואין יכולת בעצם אין כלים לפעול כמו מזכירות וכן הלאה.
יהודית פלוטקין: אנחנו מאד מעריכים את העשיה הממונות במשרדי ממשלה, ונמצאת כאן רבקה שקד שאחראית עליהם, ואני חושבת שכמה שהעבודה שלהם חשובה וקשה, עבודה של היועצות עוד פי כמה.
יהודית פלוטקין: משום שעבודה של היועצות היא גם בתוך העיריה וגם החוצה, ויש גם השפעה של חילופי ראשי ערים, מי שיכולה לעבור הכשרה להיות בשיא פעילותה ובשיא כישוריה, והנה היא אמורה להתחלף וזה אילוצים שאולי אין ברירה בענין הזה כי אני בדעה שראש עיר בכל זאת יש לו איזה שהיא לגיטימציה לבחור מישהי שהיא גם אשת אמון שלו, אבל היא חייבת להיות גם מקצועית.
יהודית פלוטקין: מזה אסור להתעלם.
יהודית פלוטקין: הן צריכות לפעול גם בתוך העיריה וגם החוצה.
יהודית פלוטקין: מה שאנחנו עשינו פרט לנושא של הכשרה בשיתוף עם המרכז לשלטון מקומי, אנחנו עושים להם ימי עיון והשתלמויות לאורך כל השנה ובנוסף כדי לאפשר להם לבצע את הפעילות שלהם בשטח, אנחנו עשינו השנה מבצע חדש, פרויקט מאד חדש, ראש הממשלה נתן לו את הגיבוי המאד גדול, זה הנושא לאפשר להם להכשיר סוכנות שינוי לידם.
יהודית פלוטקין: זה פיילוט חדש, של לתת להם השתתפות בקורס מנהיגות לנשים, זה קורס א', כתה א', והמטרה היא ב-2005 להמשיך לכתה ב', שכבר יהיה עם פרויקטים מעשיים בקהילה ועם מנטרוים לפרויקטים האלה.
יהודית פלוטקין: בישיבת הממשלה, כשדיווחתי על הרשות, אמרתי שעד יום האישה שהבא, יהיה לנו 1000 נשים שתעבורנה את הקורסים האלה ברחבי הארץ, אנחנו עומדים היום בדצמבר על 3000 נשים.
יהודית פלוטקין: אם היה לנו עוד תקציב היינו ממשיכים הלאה.
יהודית פלוטקין: ובכל פתיחת קורס אני משתדלת להגיע, ומבקשת בכל לשון של בקשה שיהיה גם ראש העיר ושם אני משתדלת להאדיר את היועצת ואת העשיה שלה.
יהודית פלוטקין: וראש העיר, אני מוכרחה לומר שהיה בענין הזה איזה שהוא שינוי גם בחשיבה שלהם.
יהודית פלוטקין: היום אנחנו עומדים על 50 רשויות מקומיות, 40 קורסים במגזר היהודי, ובמגזר הערבי, וכשהם עומדים על הבמה ורואים 100 ו-200 נשים בקהל והם רואים מתוך הקהל גם נשים שהם מכירים, שהם פעילות באירגונים השונים ובמסגרות, ובוועדי הורים וכן הלאה, הם מבינים גם את המשמעות הפוליטית של זה, וזה בסדר.
יהודית פלוטקין: והיום אני במצב שיש לי ראשי ערים שמתקשרים אלי כל יום, בשבוע האחרון כל יום חמישה ימים, חמישה ראשי ערים, ולמה אין אצלי גם ואני גם רוצה.
יהודית פלוטקין: אני חושבת שהגענו במובן הזה למצב יפה, שהם מבקשים, התמונה היא עדיין לא וורודה, אבל אני חושבת שזה בדיוק עוד דבר שמשתלב עם הענין הזה שאם היועצת צריכה להרים קורס כזה, נפלאה ככל שתהיה, אם אין לה שום יכולת עבודה סבירה, זה עוד פעם להתיחס לנשים, עוד פעם כמתנדבות, עוד פעם כצריכות לתת, וכולנו מתנדבות בכל מיני מסגרות, ואני לא חושבת שהתחום הזה צריך להיות 100% התנדבות.
יהודית פלוטקין: אם הוא יהיה 50% התנדבות, גם טוב.
יהודית פלוטקין: פרקטית לנושא.
יהודית פלוטקין: יש את הענין הזה, ואני מסכימה איתך אולי לא מהיום למחר כי יש בעיות תקציביות, אנחנו צריכים לעשות תכנית חומש עם יעדים.
יהודית פלוטקין: יש נושא של לקבל דרגה נוספת לתקופה שהיא משמשת יועצת.
יהודית פלוטקין: ההוצאה הכספית היא יחסית פה שולית, בכל זאת זה נותן איזה שהוא מיצוב ליועצת ואיזה שהוא תגמול.
יהודית פלוטקין: לקבל איזה שהוא מינימום של שעות נוספות כשהיא נמצאת בתפקיד, אני עוד לא מדברת על תקציב, איזה שהוא מינימום של שעות נוספות שהיא תקבל כאשר היא נמצאת בתפקידה וזה בתור שלבי ביניים לפני שאנחנו הופכים את זה למשרה וכמובן ההמלצה היא להפוך את זה למשרה עם תקציב.
יהודית פלוטקין: ועדה למעמד האישה שתהיה חובה ברשויות מקומיות, שהיועצת תהיה רכזת של הועדה הזאת, ואז גם הועדה הזאת תוכל לשמש קבוצת לחץ כשחברי הועדה נבחרים בדרך כלל על ידי הסיעות השונות, ויש פה ענין של קשר לחברי מועצת עיר.
יהודית פלוטקין: ויחד עם הגורמים בועדה מסכימים על פרויקטים מסוימים יש בזה עוד תמיכה ליועצת, אני מחפשת מכיוונים שונים אפשרות תמיכה ליועצת.
יהודית פלוטקין: דבר נוסף, במסגרת תקציב העיריה, אין שום סיבה שלא תהיה בתקציב הקיים חובה משהו לתת ליועצת.
יהודית פלוטקין: משהו לתחום מעמד האישה.
יהודית פלוטקין: אנחנו לא מדברים על הגדלה, אבל אם אנחנו חושבים שברור שצריך ללכת לרווחה, וברור שצריך ללכת לחינוך, צריך להיות ברור שצריך ללכת משהו למעמד האישה.
אתי לבני: בכמה מקומות בארץ יש תפקיד בלעדי ליועצת?
יהודית פלוטקין: אני חושבת 6 או 7 בכל הארץ.
יהודית פלוטקין: לא הגענו ל-10, 6 או 7, יש.
יהודית פלוטקין: חיפה חצי משרה, אשדוד, פתח תקוה, חולון, חדרה, טמרה, ובאר שבע זה שני מקומות שהיתה פעילות מדהימה של היועצת והיא היתה בחלקי משרה, ויש שינויים לרעה, ואנחנו נלחמים להחזיר חזרה את השינויים האלה לתקן את הענין הזה.
יהודית פלוטקין: אלה לדעתי צעדים ראשונים בנוסף לענין הזה להכניס בחקיקה שבטווח מסוים יועצת תהיה לפחות חצי משרה.
יהודית פלוטקין: אבל יש בדרך עוד צעדים.
יהודית פלוטקין: אם יבוא ויגידו לנו היום אין תקציב, אז יש דברים שאפשר לעשות אפילו במסגרת התקציב הקיים, כמו להגיד, משהוא הולך ליועצת, אנחנו יודעים מה יועצת עושה היום עם 50 אלף שקל, יש לנו את הדיווחים.
יהודית פלוטקין: כי ברגע שיש לה שקל, היא באה לאגף חינוך והיא אומרת לו בואו נעשה משהו בספורט נשים, אז אם יש לה את השקל, והוא שם את השקל היא כבר מעמיד אותה באיזה שהיא צורה - - -
אתי לבני: את יכולה לומר לי כמה מתוקצבות היועצות הפעילות הזאת.
אתי לבני: תני לי דוגמאות.
יהודית פלוטקין: רובן בכלל לא מתוקצבות.
יהודית פלוטקין: אם הם מתוקצבות, המקסימום שאני יודעת עליו זה 100 אלף שקל, וגם איפה שהם מתוקצבות זה בדרך כלל אד הוק.
יהודית פלוטקין: למשל באה יועצת בתל אביב, לראש העיר, ואומרת לו בוא נעשה פרויקט כזה וכזה, הוא אומר לה נהדר, מתקצב לה פר הפרויקט.
יהודית פלוטקין: ואנחנו מברכים על זה.
יהודית פלוטקין: אבל מה שאנחנו מדברים, שיהיה לה איזה שהוא תקציב מינימום כיכולה לתכנן באיזה צורה סבירה את העבודה שלה.
אתי לבני: כאשר היועצת היא תפקיד בלעדי, יש תקציבים?
אתי לבני: זה בנוי על תקציב?
ישראל בן אשר: אני בראשון העיר הרביעית בגודלה במדינה, אני בתפקידי רק יועצת, משרה מלאה, ואני מקבלת עשרות אלפים שקל לשנה.
ישראל בן אשר: אני אחת הדוגמאות הטובות מאד השנה, שגם היתה בעתונות שתקצבו את זה מהתקציב השוטף של - - -
נדיה חילו: בכפר קרע, אני הוצאתי מכתב מאד משבח, הוא תקצב את היועצת בלעדית כסעיף תקציבי 100 אלף שקל.
נדיה חילו: זה אחת הדוגמאות הטובות בנושא הזה.
חנה יאול: הבנות שעושות בנוסף לתפקיד הקודם שהיה להם או שני תפקידים יש להם את הבעיות שלהם.
חנה יאול: אבל מבחינה תקציבית קל להן כי הן משחקות עם תקציב.
קריאה: פחות קשה להן, לא קל להם.
חנה יאול: פחות קשה להם כי יש להם את התקציב של התפקיד הקודם שלהם.
חנה יאול: אני בפתח תקוה עושה רק את זה, ויותר קשה, מאד, כי אין לי ממה להעביר מדבר לדבר.
חנה יאול: אז אני עולה כל הזמן טרמפים.
חנה יאול: מהתרבות, מהרווחה - -
קריאה: אנחנו הופכות לקבצניות.
קריאה: את יודעת כמה את משלמת בשביל זה, כמה לוחצים אותך ומכריחים אותך וזה לא מקצועי אז.
קריאה: והן יכולות לשחק עם הכסף.
קריאה: איזה תקציב יש לך בפתח תקוה?
מרי חדייר: בהמשך דבריה של יהודית, שהציעה, שכמובן הנושא האופטימלי שיהיה להם מעמד של משרה או חצי משרה בהתאם לגודלו של הישוב, של הרשות, אבל מה שאנחנו מציעות, והצענו את זה גם את החקיקה בשנת 2000 זה להעניק להם את הדרגה כל עוד נוספת כל עוד הם מכהנות בתפקיד, ומה שצריך כן לציין שזה קיים אצל הממונות.
מרי חדייר: זה לא משהו חדש, לא יתכן שלא תהיה השוואת תנאים בחוקים שהממונות מקבלות בעת כהונתן דרגה נוספת ושעות נוספות, אנחנו מבקשות לפחות להחיל את הקיים כמו שיהודית ציינה עבודה של הממונה היא פחות מורכבת, כאן היא עבודה הרבה יותר מורכבת מאחר וזה בפנים ובחוץ ולפחות לקבל את מה שקיים, הקיים היא הדרגה הנוספת לתגמול.
מרי חדייר: זה בתקשיר זה לא בחקיקה.
אתי לבני: חבר הכנסת ואסל טאהא יחליף אותי לכמה דקות כיושב ראש.
נדיה חילו: אני רוצה להוסיף, שהחוק לא עוצר והפעלה ומינוי יועצת בתקן, ומשאיר את הפתח בעצם את הנושא פתוח לשיקול דעתו של ראש העיר.
נדיה חילו: ויש כאלה מעט מאד, ויש לנו פה שתי דוגמאות שבעצם ניצלו את הנושא הזה.
נדיה חילו: נקודה נוספת לענין של הדרגות.
נדיה חילו: החוק מדבר, והרבה מאד יועצות פונות אלי בשאלות האלה בנושא הדרגות.
נדיה חילו: כי אם ממנים מישהי והיא עובדת סוציאלית או מורה, ועובדת, והיא בדרגה, החוק אומר שהמינוי בעצם אמור להקפיץ, אני רוצה להקריא את הסעיף, ומאחר והשתתפתי כמעט בכל הדיונים שהיו עם חקיקת החוק, זה בדיוק היה ההסבר.
נדיה חילו: כך כתוב, רשות מקומית תמנה יועצת לעניני מעמד האישה אשר תהא עובדת הרשות המקומית באחת מארבע הדרגות הגבוהות בדירוג שאליו תהא שייכת והנוהג באותה רשות.
נדיה חילו: והיו מקרים, והחוק פה, ההסבר של החוק צריך לדעתי לחזור גם על ההסבר של החוק, ואני זוכרת ממש את הדיון בסעיף הזה שהיו ישיבות שאמור איך, ואם תהיה פחות ומה לעשות, ואיך לעשות, ואז היה הסבר שבעצם אמורה להיות בארבעת הדרגות הגבוהות צריך גם לתת לה את הסטטוס ואת היוקרה ושהתפקיד אמור גם להקרין מעבר לחלק הכספי, גם להקרין מסר של סטטוס מסוים לאותה יועצת.
נדיה חילו: זה לא מבוצע, זה לא מבוצע הלכה למעשה, אבל מהות החוק כן מאפשרת את ההקפצה.
מרי חדייר: אני רוצה להתייחס, אני הייתי בכל הדיונים של החקיקה, חקיקה זאת היא פשוט נלקחה בחלקה הדומה שבתקשיר של הממונות במשרדי ממשלה שאנחנו רצינו שתהיינה נשים לא מזכירות ולא סוג זה, אלא נשים בתפקידים בכירים, ולכן אסור למנות אישה שהיא שלא באחת מארבע הדרגות, מי שלא נמצאת שמה צריך לתת לה מינוי, ולא להקפיץ, כי אני יודעת שהיו פניות לנדיה ופונות אלי וזה סיבך אותנו טוטלית.
מרי חדייר: כי זה לא נכון, פנו אלינו גם מהאוצר, מי שלא נמצאת באחת בארבע הדרגות, אסור לה להיות בתפקיד.
מרי חדייר: זה לא נכון שצריך להקפיץ.
ואסל טאהא: אני חושב שגם כאן יש צורך לתקן אם יש מקום לתיקון, יש לתקן.
ואסל טאהא: אי אפשר להקפיץ, אני חושב שההקפצה הזאת היא רק תזיק למעמד ולעבודת היועצת.
ואסל טאהא: אם היא מזכירה, העבודה שלה תבלע בתוך העשיה שלה.
קריאה: הכוונה היא שתהיה בעמדה בכירה.
ואפא שהין: בוקר טוב לכולם.
ואפא שהין: זו הפעם הראשונה שאני משתתפת בועדה, מנהלת עמותת אלזהראא, עמותת אלזהראא היא עמותה לקידום מעמד האישה, עמותה ארצית, כיום אנו פועלות בקרב 25 ישובים ערבים בגליל, במשולש ובנגב.
ואפא שהין: דרך לימוד עברית לקידום מנהיגות נשים בחברה הערבית.
ואפא שהין: לגבי הדיון שלנו היום, בענין חוק הרשויות המקומיות, או מעמדן ושכרן של היועצות ברשויות המקומיות, עמותת אלזהראא דנה בתוכן החוק הזה בשיתוף עם מרכז מוסווא ונמצא קודם כל שהחוק לא נתן מענה מספיק לשותפות הנשים או חשיבות תפקידיהם בחברה בכלל.
ואפא שהין: החוק לא הקציב משרה למילוי תפקיד זה, אלא הטיל התפקיד על אחת העובדות ברשויות המקומיות ועוד פעם ושוב על תקן של מתנדבת.
ואפא שהין: ואם מונתה היועצת בנוסף לתפקידה, היא, כמו שאומרת נדיה, לא קבלה בכלל את אחת מארבע הדרגות הגבוהות ברשות המקומית.
ואפא שהין: עד היום, גם שמעתי שמדברים על שעות נוספות, פה מדובר בתפקיד רב שלבי ומהמחקר שנעשה בשיתוף עם מרכז מוסווא נתברר שברוב המקרים, בכל המקרים, בחברה הערבית לא משולם לאף יועצת עבור שעות נוספות, ותמיד או ברוב המקרים גם הם מגבילים אפילו בהשתתפותה בכנסים או בימי עיון, אפילו הכנסים וימי העיון שמארגנים הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.
ואפא שהין: ברוב המקרים, כמעט בחברה הערבית, 99%, מהיועצות לא מוזמנות אפילו לישיבת הנהלת הרשות המקומית.
ואפא שהין: זה לא מאפשר לה אפילו להשמיע את דעתה לפני קבלת החלטות, אפילו החלטות הקשורות לעניני נשים בכל ישוב.
ואסל טאהא: אפשר להגיד שרוב היועצות שאני ראיתי ואלה שפנו אלי, הם אפקטיביות, זה מינוי אפקטיבי.
ואפה שהין: עד היום אין מפגשים יעודיים, ברשויות המקומיות אין תקציב יעודי או כללי המיועד לפעילות בקרב הנשים עצמם, אני מדברת מצד היועצות, ומצד שני - - -
ואסל טאהא: יש מועצות שיעדו כסף אבל את זה אי אפשר להכליל.
ואפה שהין: השאלה המרכזית שלי בדיון הזה, עד מתי ולמה צריך הנשים שכל הזמן יתנדבו, זו השאלה שלי שנוגעים בה.
רבקה שקד: מנציבות שירות המדינה, ממונה על קידום נשים, אני מיצגת בדיון הזה גם את משרד האוצר.
רבקה שקד: חוק היועצות המקומיות נעשה לפי מודל של שירות המדינה ואני יעצתי ליעל דיין לאורך כל הליך החקיקה הזה.
רבקה שקד: אני אתאר קודם את המודל שקיים בשירות המדינה ואז אפשר יהיה לאבחן מה ההבדל בינו לבין השלטון המקומי.
רבקה שקד: בשירות המדינה, לפי החלטת הנהלת נציבות מלפני עשר שנים, סוכם על הפעלת מערך של ממונות על מעמד האישה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, ההסדר הזה מעוגן בתקשיר, בסוג של הסבר, זה לא בחקיקה ראשית, זה החלטה של נציבות שירות המדינה מעוגן בתקשיר.
רבקה שקד: בכל משרד ממשלתי מכהנת ממונה, המינוי של הממונה הוא על פי הצעה של המשרד אבל הוא כפוף לאישור של נציבות שירות המדינה.
רבקה שקד: הממונה יש לה תנאי סף, היא חייבת להיות מדורגת מדרגה מסוימת ומעלה, היא חייבת להיות עובדת קבועה, והיא מכהנת לפרק זמן מסוים בתקופה היא חייבת לעבור קורס הסמכה בן 300 שעות, חייבת לעבור קורס הסמכה כזה.
רבקה שקד: הביטויים של והפעילות שלה מפוקחים ומבוקרים כל העת על ידי יחידת מטה מרכזית בנציבות שירות המדינה, שזו היחידה שלי, לנו יש סמכות גם לא לאשר מינוי של ממונה אם היא לא מתאימה, גם להפסיק מינוי של ממונה אם היא לא מתפקדת, וכמובן שאנחנו גם מפעילים אותם ברמה אופרטיבית עם הנחיות וכל מה שצריך כדי לשפר את הביצוע שלהם.
רבקה שקד: נכון להיום הפורום שלנו כולל ל-80 ממונות, חלק מהם תאגידים, ומקומות אחרים שלא בדיוק משרדי ממשלה.
רבקה שקד: במשרדי הממשלה ויחידות הסמך יש כ-75 ממונות.
רבקה שקד: זה פורום שחי, עובד וממחשב, תוך שנה למינוי או מסיום קורס ההסמכה הממונה הזאת זכאית לדרגה אחת נוספת.
רבקה שקד: דרגה אחת נוספת על דרגתה הקיימת.
רבקה שקד: אם היא מקבלת למשל, דרגה 41 אקדמאים אז היא תהיה בדרגה 42, זה דרגה זמנית רק לתקופת המינוי, זה נלקח ממנה ביום שהיא מסימת את המינוי או שפורשת לגמלאות, וזה לא נחשב לה לגמלאות ועדיין זה נתון לפיקוח שלנו.
רבקה שקד: יש מקומות שלא אישרנו.
רבקה שקד: יש ממונות גם בשרות המדינה שמכהנות בלי התגמול הזה, למשל, חוקרות, למשל היחידות הבטחוניות שהשכר שלהם מקביל לצה"ל, ואנחנו לא אישרנו את זה כי תוספת דרגה שם זה לא 300 שקל, זה הרבה יותר, ועדיין יש ממונות גם בשירות המדינה שמכהנות ללא תגמול.
רבקה שקד: למשל, מפקחות במשרד החינוך.
ואסל טאהא: היו מקרים שדחיתם למשל, משרד כלשהו, או רשות שהקצה כסף, הקצה תקציב ליועצת לפעילות שלה, לעבודה לעשיה שלה ואתם דחיתם, היו מקרים כאלה?
ואסל טאהא: או שאתם מאשרים - -
רבקה שקד: לגבי התקצוב של העבודה של הממונה באף מקום לא כתוב שצריך לתקצב את העבודה שלה, היא פועלת בדרך כלל, אין לה תקציב פעולה, זה לא כתוב בספר התקציב של המשרד בדרך כלל, יש מקרים חריגים שהמשרד החליט מכל מיני טעמים, אם הממונה שיכנעה ואם מטעמים פנימיים ועיגנו את זה בספר התקציב זה מספר מקרים מאד ספור, בדרך כלל היא יונקת מתקציבי פעולה רגילים של המשרדים, כמו הדרך תקציב הדרכה, כמו תקציב רווחה, אם קיימים תקציבים כאלה הרבה פעמים היא לא מסוגלת בכלל לעשות פעילות שדורשת תקציב.
רבקה שקד: אני עומדת על כך שפעילות של ממונה לא מחייבת דווקא תקציב.
רבקה שקד: התפקיד של ממונה על מעמד האישה זה להיות קטליזטור לפעילות במשרד ולהעלות נושא, למשל, כמו הקידום של עובדות בתוך המשרד, אם אפשר לעשות פעילויות הדרכה או פעילות בארגון כאלו ואחרות אז זה מצוין, אבל אנחנו הולכים יותר ויותר למצב של חוסר בתקציבים, ועם זה צריך להשלים.
רבקה שקד: וצריך לשים את הדגש על דברים אחרים שממונה כזאת יכולה וחייבת לעשות ושהיא יכולה לעשות אותם גם בלי תקציב.
רבקה שקד: כמו פעילויות הסברה, הפצה חומר, מעילים, אינטרנט, מודעות, ישיבות, לחצים, וכו', ואני חושבת שזה דבר שגם היועצות בשלטון המקומי היה ראוי שאולי תפנמנה.
רבקה שקד: לגבי החוק הספציפי הזה, התנאי לחקיקת החוק הזה היה שזה לא יעלה אגורה לאוצר המדינה.
רבקה שקד: משרד הפנים התבקש לתמוך בחוק הזה ובתנאי שזה לא יעלה אגורה, משום שזה מחייב תקצוב, התקצוב של הרשויות במיקרוסקופ שהוא נעשה על ידי משרד הפנים ועל ידי משרד האוצר, זה היה התנאי וזה היה ברור שלא יוסיפו לזה לא משרות, לא דרגות.
ואסל טאהא: וזה התמסד, והם ידעו אז שזה יתמסד.
רבקה שקד: זה לא התמסד.
רבקה שקד: אני אדבר על הענין של המיסוד.
רבקה שקד: התנאי היה שזה לא יעלה, לשון החוק מאד ברורה בנושא הזה כמו שמרי אמרה קודם, הכוונה היתה למנות לתפקיד עובדת שהיא כבר עובדת בכירה.
רבקה שקד: שהיא נמצאת באחת מארבעת הדרגות העליונות, לא עובדת זוטרה, לא מזכירה, לא עובדת בינונית.
ואסל טאהא: לפי ההסבר שלך אני מבין שהיתה כוונה שהיועצת הזאת תטפל רק בתוך הממשל.
ואסל טאהא: איך יועצת של ראש רשות, יכולה לטפל בכל הישוב בלי תקציב ובלי הצעה, - - -
רבקה שקד: חבר הכנסת טאהא, אני מדברת עכשיו על מה התכוון המחוקק באותה עת.
רבקה שקד: המחוקק התכוון לקבוע חובת מינוי כדי להעלות את הנושא הזה, התנאי היה שזה לא יעלה אגורה, זה ייעשה בתוך האמצעים של הרשות הקיימים ולפיכך, החוק נכתב כמו שנכתב, לראש הרשות יש אפשרות להקצות תקן מתוך מאגר התקנים שיש לו, ועל חשבון משרות אחרות, אבל לא להוסיף משרה לצורך הענין, והרשות בתוכה יכולה לעשות חלוקת משאבים אחרת אם היא מוצאת לנכון לעשות זאת, כמובן שרוב הרשויות לא מוצאות לנכון, ואין להם תקציב.
רבקה שקד: אני חושבת שבאופן כללי לא צריך שכמובן שראוי שתהיה משרה ושאישה תעשה את זה בפני עצמה, ושתהיה עובדת בכירה ושיהיה לה תקציב ושצריך לעבוד, זה לא נושא בכלל לויכוח בינינו.
רבקה שקד: ואני כמובן חותמת על כל מילה שיהודית אמרה פה, שמרי אמרה פה, הדברים ידועים.
רבקה שקד: אבל, לעניות דעתי, לפני הועדה הנכבדה הזאת יושבת ומתכננת איך היא תדרוש את הגדלת המשאבים, ושינוי החקיקה וכל מה שכרוך בזה, קודם כל היה צריך שהיא תתן דעתה לפגמים בתפקוד של החוק הזה.