GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציונה קניג: גם בנושא של החקיקה, המחלקה המשפטית עובדת הרבה מאד בשיתוף הועד הזו, הועדה לקידום למעמד האישה, ובשנה האחרונה העברנו כמה וכמה הצעות חוק שהגיעו פה לספרי החוקים, ואני אפרט שלושה סעיפים מתוכם.
ציונה קניג: הסעיף הראשון שאני רוצה לדבר עליו הוא מתחבר לדברים שרינה אמרה קודם, זה הסעיף המאד חשוב של יצוג הולם לנשים בחוק הספורט.
ציונה קניג: נכון שחוק זכויות האשה חל גם על גופי הספורט, ונכון גם שלא שמו לב לא ידעו מזה, וראינו צורך עז לחוקק סעיף ספציפי שיחול בנושאים האלה.
ציונה קניג: אני מקווה שבעזרת אותו סעיף, ובעזרת הנתונים שאנחנו מציגות בספר הנתונים, המודעות הציבורית תעלה והנתונים שנראה בשנים הבאות, יהיו נתונים טובים יותר.
ציונה קניג: התיקון השני, שאני רוצה לדבר עליו, הוא החוק למניעת הטרדה מינית.
ציונה קניג: בחוק הזה יש שלוש חלופות של יחסי סמכות ומרות בהן כאשר המוטרדת היא נתונה לסמכות או מרות של אחר, אין חובה שהיא תתנגד להטרדה מינית בשביל שההתנהגות הזאת תהווה הטרדה מינית.
ציונה קניג: וזה קטין וחסר ישע, זה מטופלת ומטפל, וזה כמובן מעסיק ועובדת.
ציונה קניג: אנחנו גילינו מפניות שהגיעו אלינו, וגם זה מופיע בספר הנתונים, שיש איזה שהיא לקונה, יש איזה שהוא מחסור בחוק, קטינים, שהם כבר לא קטינים אבל הם תלמידים בבית הספר הגיעו כבר לבגרות, תלמידים בכתות י"ג-י"ד, וסטודנטיות במכללה, לא נכללים באף אחד מהסעיפים והם עדיין נתונים ליחסי סמכות ומרות, ביחסי חינוך.
ציונה קניג: ולכן נסחנו העצת חוק, וחברת הכנסת גילה גמליאל שהיתה אז יושבת ראש הועדה הזאת, העבירה את זה, וכמובן זה נמצא כיום בספר החוקים.
ציונה קניג: תיקון אחרון שאני רוצה לדבר עליו, זה תיקון לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
ציונה קניג: בסעיף 2 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, יש איסור של הפליה מכל מיני סיבות, מין, גזע, מעמד אישי, הורות, לאום וכו'.
ציונה קניג: לא נכנס לאותה הגדרה הנושא של הריון.
ציונה קניג: אנחנו כמובן בשדולת הנשים פרשנו את זה בהרחבה, ואמרנו שהורות ומעמד אישי כמובן כולל גם הריון, ועמד גם בחלק מהמבחנים של בתי הדין לעבודה.
ציונה קניג: לצערנו, בפסק דין אחד השופט אמר, לא, זה לא כולל הריון, לא כתוב במפורש.
ציונה קניג: ולכן הגשנו את הצעת החוק הזאת, וכמובן היום סעיף 2 גם ההגדרה של הריון נכנסת לתוך סעיף 2 וזו אשלייה הפוכה.
ציונה קניג: איך אנחנו מגיעות לכל הדברים האלה, מה צריך לתקן, למה חשוב להגיע לבג"ץ, הרבה מאד באמצעות הקו הפתוח שלנו.
ציונה קניג: המחלקה המשפטית מנהלת קו פתוח שמוגדר כקו פתוח למאבק בהפלית נשים במקום העבודה, הקו פתוח הוא יחודי שמתמחה בתחום העבודה, כל הנושא של יצוג הולם, שכר שווה, פיטורין שלא כדין, הריון, טיפולי פוריות, גיל פרישה שווה ככל שזה רלוונטי בעקבות החקיקה החדשה, ואנחנו נותנות מידע ויעוץ משפטי לנשים.
ציונה קניג: אני רוצה להביא כאן מספר נתונים, בנושא הפניות שמגיעות אלינו.
ציונה קניג: יש לנו פה השוואה ואתם לא יכולות לראות פה את הפילוג, אבל זה מופיע בסוף הספר.
ציונה קניג: אני רוצה להביא לתשומת לבכן את הנתון המאד מדאיג של העליה בפיטורין של נשים בהריון, בטיפולי פוריות, וחופשת לידה בהשוואה לפני שנים.
ציונה קניג: בשנת 2002, הנתון היה 17,4% ובשנת 2003 הנתון היה 27,1% שהם כמעט פי 2, כמעט פי 2 נשים שמפוטרות במצבים האלה.
ציונה קניג: בשנת 2004, בחצי הראשון יש עליה נוספת ואנחנו עומדות היום על 30%.
ציונה קניג: זאת אומרת, כמו שאמרתי זה נתון מאד מדאיג, שאנחנו נמצאות בעליה מבחינת הפרת הזכויות של נשים.
אתי לבני: והפרת החוק.
ציונה קניג: זו הפרת החוק בחלק גדול מהמקרים.
ציונה קניג: גם כשזה נעשה על פי חוק, זה עדיין נתן מדאיג.
ציונה קניג: גם כשמפטרים ונכנסים לגדר החוק, עם זה תוך חצי שנה וכן קיבלו היתר, עדיין אנחנו רואת מגמה מסוימת של החברה שלנו שהיא מגמה מדאיגה.
ציונה קניג: הנתון השני פה זה לשנת 2004, כמו שאמרתי, גם כאן יש נתן של 30% של נשים שמפוטרות, אני רוצה להראות שבנושא של יצוג הולם יש לנו אחוז מאד קטן של פניות שמגיעות אלינו, וזה שוב רק על ידי העלאת המודעות הציבורית אנחנו נוכל להגיע ליותר נשים בענין הזה.
ציונה קניג: והנתון של הטרדה מינית ברחוב בשנת 2002, 2003, 2004 גם שיעור פניות בין 6% ל-7% שמגיעים אלינו, חשוב לי מאד להדגיש את הדבר הזה שהוא כעין וכאפס לעומת הנשים שמוטרדות מינית במקום העבודה.
ציונה קניג: יש לנו נתונים הרבה יותר רציניים לגבי נשים שמוטרדות אך לא מדווחות על זה במקום העבודה.
ציונה קניג: מאלה שמדווחות ומגיעות לקו הפתוח הנתון עומד אך ורק על 6%.
ציונה קניג: כמו שאמרתי, באמצעות הקו הפתוח אנחנו למדות מהשטח מה בעצם אנחנו במחלקה המשפטית בשדולה צריכות לעשות.
ציונה קניג: איפה צריך להדגיש תחומי חקיקה, ולשתף פעולה עם הועדה ולבקש כאן את אותם תיקונים, איפה צריך להגיש את הבג"צים ואת העתירות והתביעות המשפטיות שלנו, ואיפה כמובן צריך לעשות קמפיינים על מנת לעורר את המודעות.
ציונה קניג: תודה רבה.
יאגט קראוס: אני שמחה להציג בפניכם את ספר הנתונים לשנת 2004 של שדולת הנשים.
יאגט קראוס: לספר היתה לידה קשה, אני חייבת לחלוק איתכן את החוויות שלי, אבל זה שווה.
יאגט קראוס: אני חושבת שבספר הזה אנחנו הכנסנו נושאים חדשים בעבר לא עסקנו בהם, מאד חשובים.
יאגט קראוס: כמו למשל נשים עם מוגבלויות, או סחר בנשים, נושאים שפחות נוהגים לעסוק בהם ולבחון את מעמדן של הנשים או זכויות שלהן בהקשרים האלה.
יאגט קראוס: בספר הנתונים, כינסנו מספר נושאים ביניהם מעמד האישה במשפט הישראלי, דברים אחרים ציונה דיברה, נתונים דמוגרפיים, השכלה ונשים במדע, עולם העבודה, פוליטיקה, ספורט, צה"ל, ואלימות כלפי נשים וכמובן בריאות.
יאגט קראוס: המתיחות של הדו"ח הזה זה בעצם דרך הצגת הנתונים מתוך פרספקטיבה ש - -, יש הרבה מאד ספרי נתונים רובם לא מציגים את הנתונים בצורה כזאת, דרך הצגת הנתונים מתוך הפרספקטיבה הזאת עוזרת לנו לראות את הדברים בצורה שהיא קצת אחרת, ולראות מה נעשה ומה עוד יש לעשות.
יאגט קראוס: במעמד הזה בחרנו להתמקד במספר מצומצם של פרטים, אני אתחיל במצבם של הנשים מבחינה דמוגרפית, השכלה ומעמדם בסגל האקדמי, מיקומם של הנשים בעולם העבודה מאספקטים שונים ונושא שרינה שאלה אותי, מעמד הנשים בפוליטיקה המקומית.
יאגט קראוס: כאשר אנחנו מסתכלים על נתונים דמוגרפיים, או שינויים, נתונים דמוגרפיים ונראה לנו דברים שהם מאד טבעיים, ובעצם אין לנו מה לעשות איתם.
יאגט קראוס: אבל ראוי לזכור שהנתונים הדמוגרפיים מגלמים בתוכם השפעות חברתיות.
יאגט קראוס: השינויים הדמוגרפיים בכל חברה מושפעים גם ממדיניות, והמדיניות הזו משפיעה על חייהם של הנשים בישראל.
יאגט קראוס: שיעור הנשים בישראל עומד על קרוב ל-51%, כאשר בסך הכל יש לנו 50.7% נשים, אבל כשאנחנו מסתכלות על ההשתלבות בקרב קבוצות דת שונות, אנחנו רואות הבדל מאד גדול.
יאגט קראוס: יש לנו שתי קבוצות שבהן שיעור הנשים עולה על 50%, נוצריות ויהודיות, ושתי קבוצות שבהן שיעור הנשים נופל מ-50% הן המוסלמיות והדרוזיות.
יאגט קראוס: משמעות הדבר היא, שאיכות חייהן של הנשים האלה נמוכה.
יאגט קראוס: ואם ננסה לפרוט את זה לפרטים זה מדבר למשל על חוסר נגישות לשרותי בריאות.
יאגט קראוס: הן זכאיות לנגישות, אבל לא מקבלות אותה, וזה מתבטא באיכות החיים שלהן ובתוחלת החיים שלהם.
יאגט קראוס: אחד המדדים הנהוגים כיום בשימוש כדי לבחון את ההבדלים בין גברים ונשים הוא יחס בין גברים ונשים על כל 100 גברים או 100 נשים תלוי איך מחשבים.
יאגט קראוס: אם אנחנו נסתכל בהשוואה לגבי הגברים השונים בעולם נראה שבסך הכל ישראל אנחנו נמצאים במצב טוב.
יאגט קראוס: על כל 100 גברים יש לנו 102 נשים, הממוצע העולמי עומד על קרוב ל-99 נשים על כל 100 גברים.
יאגט קראוס: אבל שוב, אם אנחנו מסתכלות על ההתפלגות הפנימית בתוך האוכלוסיה, אנחנו רואות שבקרב הנוצריות והיהודיות יש לנו יותר נשים מגברים, ובקרב המוסלמיות והדרוזיות יש לנו בין 95 ל-96 נשים על כל 100 גברים.
יאגט קראוס: כאשר אנחנו בודקים את הנושא של משפחה, משפחתיות בחברה, אנחנו רואים שזהו מדד שבהחלט מיצג את מעמדה של האישה בחברה.
יאגט קראוס: זה נותן לנו איזה שהיא תמונה לגבי האפשרויות שפתוחות בפניה לבסס חיים עצמאיים.
יאגט קראוס: מחקרים בעולם מראים שהמשפחה איבדה את המרכזיות שלה בחברה.
יאגט קראוס: ולמרות שזה תהליך שמאפיין מדינות מתועשות בעולם אנחנו יכולים לראות שבישראל עדיין למשפחה יש מרכזיות מאד גדולה.
יאגט קראוס: תסתכלו על הנתונים שמשווים בין 1990 ושנת 2000, ברוב המדינות תסתכלו, שנת 2000 זה בצבע כחול, יש לנו ירידה מאד משמעותית בשיעור הנשואים.
יאגט קראוס: בעוד שבישראל שזה בצבעים אחרים, תוכלו לראות שאין לנו ירידה גדולה.
יאגט קראוס: יש לנו שיעור שהוא די קבוע מבחינת שיעורי הנשואין, גם הגירושין, כן.
יאגט קראוס: - -
קריאה: האוכלוסיה גדלה.
יאגט קראוס: זה מדבר על אחוזים, זה מכלל האוכלוסיה, וזה נתן לנו איזה שהיא תמונה על מה קורה בישראל.
יאגט קראוס: לעומת שיעורי הנישואין ביחסית קבועים בישראל, אנחנו רואים שיש לנו עליה בגיל הממוצע שבהם נשים נפטרות, אך עדיין הוא נמוך יותר ממדינות מערביות אחרות.
יאגט קראוס: הממוצע, גיל הנישואין הממוצע בין נשים במדינות האיחוד האירופי עומד על 27 בערך, בעוד שבישראל הוא עומד על 23.
יאגט קראוס: מדד נוסף שנותן לנו איזה שהיא תמונה לגבי האפשרויות הפתוחות בפני נשים לקדם את עצמן הוא גיל האישה בעת לידת הילד הראשון.
יאגט קראוס: דווקא פה אנחנו רואים שזו השוואה למדינות מערביות או מדינות אירופאיות אחרות אנחנו בהחלט נמצאים במקום די גבוה.
יאגט קראוס: לפנינו קנדה שהגיל הממוצע שם זה קרוב ל-30, אחריה הולנד וישראל נמצאת עם גיל ממוצע של 29, שהוא גבוה יותר אפילו מארצות הברית.
יאגט קראוס: אך עדיין אם אנחנו לוקחים את שיעורי הפריון שקיימים בישראל, אחרי שהגיל הממוצע שבו האישה יולדת את הילד הראשון, שיעורי הפריון בישראל עדיין גבוהים, שוב זה מדד למרכזיות של המשפחה, וזה מושפע גם מחוקים ותקנות שקובע מדיניות מחליטים על מדיניות.
יאגט קראוס: בישראל שוב כפי שאתם רואות עומד על 2.7 ילדים לעומת הממוצע העולמי שעומד על 2.4.
יאגט קראוס: אני רוצה להכנס קצת יותר להתפלגות קבוצות הגיל שבהם נשים יולדות, לא במסגרת של נישואין.
יאגט קראוס: אנחנו יכולות לראות כאן שתי קבוצות קיצוניות, קבוצה אחת זה נשים מעל גיל 40, קבוצה שניה זה נערות עד גיל 19.
יאגט קראוס: מאד מעניין להסתכל על זה, קודם כל אנחנו רואות עליה, שהתיצבה בשנת 2000 אבל עדיין בעשורים האחרונים יש לנו עליה בשיעור הנשים שיולדות מחוץ למסגרת הנישואין, אבל בעוד שבקבוצת גיל ה-40 פלוס, השינוי הזה מהווה איזה שהיא אינדיקציה לשינוי במבנה המשפחה המסורתית ושינוי בשיטת האוטונומיה בקרב נשים, בקרב קבוצת הצעירות עד גיל 19, אנחנו מדברים על מצב שבו לנערות בעצם אין נגישות לידע ונגישות לכלים שהן יכולות להשתמש בכדי למנוע הריון, וההשלכות של זה הן הרבה יותר רחבות.
יאגט קראוס: קודם כל יש לכך השלכות מידיות ברמה הבריאותית, זה אומר שלא משתמשים באמצעי מניעה שנערות שיכולות להגן עליהם מפני סכנות בריאותיות, למשל איידס.
יאגט קראוס: ההשלכה השניה היא השלכה יותר חכמה שמדברת על מה קורה לנערות האלה בחיים שלהם, גם אם הן בוחרות ללדת את הילד, זה אומר שזה מגביל את אפשרויות רכישת ההשכלה הגבוהה שלהן, וכמובן את אפשרויות התעסוקה שלהן בהמשך החיים.
יאגט קראוס: כפי שאנחנו יודעות ההשכלה מהווה תשתית מהותית לכניסה לעולם העבודה.
יאגט קראוס: וגורם משמעותי שמאפשר התקדמות בסולם המעמדי, כשאנחנו מסתכלות, תיכף נראה, בודקות את מצב הנשים, מצב הנערות במערכת החינוך, אנחנו רואות שמבחינת ההישגים אין הרבה הבדל בין בנים לבנות.
יאגט קראוס: אנחנו כן אבל מוצאות הבדלים מבחינת התחומים שתלמידות בוחרות ללמוד לעומת התחומים שבנים בוחרים ללמוד, אני רוצה כן לציין שמשרד החינוך כן פועל בשנים האחרונות להכניס תכניות שקשורות למגזר ומקדמות את המודעות בקרב נערות בבתי הספר, באחת התכניות שדולת הנשים שותפה, אבל זה עדיין לא מספיק.
יאגט קראוס: בלוח הזה בחרתי להתמקד דווקא בקבוצה בעלת שנות הלימוד הנמוך ביותר, או כלל לא, בלי שנות לימוד בכלל, אפס שנות לימוד.
יאגט קראוס: אנחנו רואות קודם כל שעל אף שיש לנו חוק חינוך חובה, עדיין יש נשים בישראל שלא למדו בכלל.
יאגט קראוס: בקרב היהודיות השיעור הזה יחסית נמוך, אבל בקרב הערביות יש לנו שיעור גבוה מאד של נשים שלא מגיעות בכלל למערכת החינוך.
יאגט קראוס: אפשר שזה נתון מאד מדאיג שראוי להדרש אליו.
יאגט קראוס: כשאנחנו באות לבחון את זה בהיבט יותר רחב, בהיבט בינלאומי, אנחנו רואת שישראל נמצאת במקום יחסית גבוה בשיעורי הבערות בקרב האוכלוסיה באופן כללי, כאשר בכל המדינות או לפחות ברוב המדינות, וגם בישראל יותר נשים לא יודעות קרוא וכתוב, או לא מסוגלות לקרוא טקסט קצר בחיי היומיום שלהם, כשבערות מוגברת מאשר גברים.
יאגט קראוס: מה קורה בהשכלה הגבוהה.
יאגט קראוס: אנחנו רואות שלא רק 30 שנים, או שלושה עשורים יש לנו גידול באחוז הנשים שלומדות באוניברסיטה ובאחוז הנשים שמקבלות תארים מהאוניברסיטה, יש לנו יותר נשים שמקבלות תאריך מנשים שלומדות באוניברסיטה, מה שנותן לנו אינדיקציה על ההתמדה של נשים שנכנסות למערכת ההשכלה הגבוהה לעומת גברים.
יאגט קראוס: אבל מה שהתארים שאנחנו כן מקבלים דרך ההשכלה הגבוהה, שאציג בפניכם, זה בתחומים שבהם סטודנטיות לומדות, או בוחרות ללמוד לעומת התחומים אליהם פונים גברים.
יאגט קראוס: אנחנו יכולות לראות התחלה מאד ברורה בהשכלה הגבוהה במקצועות אליהן פונות נשים ומקצועות אליהם פונים גברים.
יאגט קראוס: אפשר לראות שמדעי הרוח, או קודם כל בחינוך והכשרה להוראה יש לנו 83% נשים, במקצועות פרה-רפואיים יש לנו 79% נשים לעומת הנדסה ואדריכלות שם אנחנו מוצאים רק 25% נשים.
יאגט קראוס: זה אמנם שינוי, וגידול, של השנים האחרונות אך זה עדיין מעט מאד.
יאגט קראוס: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לנתונים שנמצאים בצד של השקף, שבהם אנחנו יכולים לראות שגם כאשר נשים מגיעות לתחום של הנדסה, עדיין יש מקצועות מאד מסוימים שהן בוחרות ללמוד אותם לעומת מקצועות שהם נזהרות או מפחדות להכנס אליהם.
יאגט קראוס: יש לנו שעור יחסית גבוה של נשים למשל בהנדסה ביוכימית, לעומת מדעי המחשב שם אנחנו מוצאים שיעור מאד נמוך לנשים, וכמובן זה משפיע על עמדת ההשתכרות שלהם כאשר הם יוצאות לשוק העבודה.
יאגט קראוס: ייצוג הנשים בסגל האקדמי יש הרבה מאד משמעויות, זה לא עומד בפני עצמו.
יאגט קראוס: הן בתחומי המחקר, בהם אנשים מחליטים ונשים מחליטות לחקור, דרך יצירת הידע, שהיא שונה בין נשים לגברים, והשפעה על יצוג סדר היום הציבורי פוליטי, וכמובן היכולת של אותן נשים שמגיעות לסגל האקדמי לשמש כדמויות חיקוי עבור סטודנטים.
יאגט קראוס: אנחנו יכולים לראות שיעור גבוה של נשים בדרגה נמוכה ביותר בסגל האקדמי, וגם זה נושא אפשר לראות בכל המוסדות להשכלה גבוהה שיעור יחסית גבוה של נשים כמרצות, לעומת שיעור מאד נמוך בדרגה הגבוהה ביותר שהיא פרופסור מן המניין שהיא בעצם דרגה של מחקר, בעוד שמרצה זה דרגה של הוראה.
יאגט קראוס: מכלל המוסדות האקדמיים, באוניברסיטה העברית ייצוג הנשים הוא הנמוך ביותר, 22.5% בלבד, ובדרגת פרופסור מן המניין יצוג הנשים הנמוך ביותר נמצא בטכניון למרות שמן ההגינות לומר שרוב המקצועות שלומדים בטכניון הם מקצועות לא מעודדים נשים בעליל.
קריאה: יש קורלציה.
יאגט קראוס: נכון.
יאגט קראוס: כשאנחנו באות לבחון את התחומים שבהם מרוכזות נשים בסגל האקדמי אנחנו רואות שוב הבחנה מאד ברורה.
יאגט קראוס: השיעור הגבוה ביותר של נשים בסגל האקדמי זה במקצועות עזר רפואיים.
יאגט קראוס: בדומה לסטודנטיות שלומדות מקצועות אלה, דומה שיעור מאד מאד נמוך של נשים 7.7% בתחום המתמטיקה ומדעי המחשב.
יאגט קראוס: אם תסתכלו בטבלה התחתונה תראו איזה שהיא השוואה בין סך כל הסטודנטיות שלומדות בכמה תחומים שבחרתי להציג, סטודנטיות לתואר שלישי וחברות סגל.
יאגט קראוס: וגם כאן אנחנו יכולות לראות שעל אף שיש לנו למשל שיעור מאד גבוה של נשים במקצועות העזר הרפואיים, וסטודנטיות שלומדות לתואר שלישי עדיין היצוג שלהן בסגל האקדמי, הוא לא הולם את שיעורן בקרב הסטודנטים.
יאגט קראוס: אפשר לראות את זה בממשיך בצורה קורלנטית גם בשני התחומים האחרים שבחרתי להציג, הן במשפטים והן במתמטיקה ומדעי המחשב.
יאגט קראוס: התחום הטבעי לעסוק בו אחרי הצבא זה כמובן תעסוקה.
יאגט קראוס: מזה שנים אנחנו רואות שבשוק העבודה הישראלי מתרחש תהליך שאנחנו מכנים אותו המהפכה השקטה.
יאגט קראוס: המשמעות של התהליך הזה זה ביטוי של פעולות של כוחות שמגדירים את השתתפות הנשים בשוק העבודה וקידום השוויון.
יאגט קראוס: אבל עדיין, עם כל זאת, יש לנו עקרון שמארגן את שוק העבודה שמדבר על כך שהאישה היא המפרנסת השניה.
יאגט קראוס: וכמובן שכל הנושאים האחרים כמו תחומי המקצוע שבהם עוסקות נשים, השכר הנמוך שהם משתכרות, שעות עבודה ואחוזי אבטלה בקרב נשים, באים לידי ביטוי מתוך העקרון המארגן את זה.
יאגט קראוס: כיוון שידוע לכולנו, אני בטוחה שרובנו יודעות שיש עליה בקרב הנשים שנמצאות בכח העבודה האזרחי, אני רוצה לעשות עצירה ולהסביר מה זה אומר השתתפות בכח עבודה אזרחי.
יאגט קראוס: המשמעות של המושג הזה זה אומר שאנשים לא רק עובדים אלא גם מעונינים לעבוד.
יאגט קראוס: זאת אומרת זה נתון שלא נותן לנו איזה שהיא אינדיקציה על מספר המועסקים והמועסקות, אלא על כל האנשים שרואים את עצמם כחלק ממעגל העבודה.
יאגט קראוס: ואנחנו יכולות לראות שיש עליה בקרב נשים שמעונינות להכנס לתוך מעגל העבודה, או נמצאות בו, וזה בהחלט עליה שהיא יוצאת דופן, מכלל מדינות שונות בעולם.
יאגט קראוס: סך הכל מכלל המדינות שנתוניהם הגיעו לידי, יש רק חמש מדינות שבהן התרחשה עליה של מעל 2%, בין השנים 95 ל-2001, וישראל היא אחת מהמדינות האלה.
יאגט קראוס: כאשר אנחנו מתמקדים על קבוצת גיל שמהווה את רוב האנשים שנמצאים במעגל העבודה, 25 עד 54, אנחנו מוצאות פערים יותר גדולים בין נשאים וגברים שנמצאים בכח העבודה.
יאגט קראוס: אתן יכולות לראות שסך כל הגברים, או אחוז הגברים שנמצאים בכח העבודה, בישראל עומד על 83.5%, בעוד שהנשים בסך הכל זה 68.5%.
יאגט קראוס: וכאן אני רוצה למקד דווקא את שיעורי ההשתתפות של נשים ערביות.
יאגט קראוס: בכל הקבוצות האלה גברים יהודים וערבים, ונשים יהודיות שיעורי ההשתתפות שלהם יחסית גבוהים, בקרב הנשים הערביות אנחנו מוצאים בסך הכל 23% נשים.
יאגט קראוס: אם אנחנו משוות את הנתונים האלה למדינות אחרות בעולם, קודם כל אנחנו רואות שיחסית שיעור הנשים בישראל הוא נמוך.
יאגט קראוס: אנחנו מבין כלל המדינות שהנתונים שלהן נבדקו, שהיו 30 מדינות, אנחנו נמצאות במקום ה-27, מה שאומר לנו שעם כל השיפור במצב של הנשים, יש עוד הרבה מה לקדם בנושא הזה.
יאגט קראוס: פריסה קצת יותר מפורטת לתוך קבוצות שונות בקרב האוכלוסיה הערבית מראה לנו הבדלים גם בתוך הקבוצה הזאת.
יאגט קראוס: נשים נוצריות שמתאפיינות במגורים למשל, בערים יותר מרכזיות, שיעורי ילודה הרבה יותר נמוכים משיעורי הילודה שיש בקרב מוסלמיות ודרוזיות, בהשכלה יותר גבוהה, מצליחות להכנס בשיעורים יותר גבוהים לשוק העבודה.
יאגט קראוס: עדיין זה נמוך, אנחנו מדברות על שנת 2002 זה קרוב ל-34% בסך הכל, אבל זה הרבה יותר גבוה מהנוכחות של דרוזיות ומוסלמיות.
יאגט קראוס: יש פה מספרים שקצת מטעים, המשמעות של הדבר הזה, זה אומר שנשים מוסלמיות ודרוזיות תלויות בצורה כמעט מוחלטת בבעלים שלהם ובמשפחות שלהם.
יאגט קראוס: הם מוגבלות בתנועה שלהם, גם מעצם היותן נשים, וגם מעצם היותן שייכות למיעוט הערבי.
יאגט קראוס: הם מתרכזות במספר מאד מצומצם של ענפים במשלחי יד, שקשור גם להיצע שיש בסביבת המגורים שלהם, ומועסקות בשכר נמוך.
יאגט קראוס: אחד הנושאים ששודלת הנשים נדרשה אליו בשנה האחרונה, וציונה הזכירה אותו, זה פיטורי נשים בהריון.
יאגט קראוס: אני מביאה פה נתונים מהיבטים קצת אחרים, לא מנתוני הקו הפתוח, אלא מתוך נתונים של שרות המדינה, משרד העבודה, והתמ"ת, שמעסיק או מעסיקה רוצים לפטר אישה בהריון, הם כמובן צריכים לפנות ולקבל היתר.
יאגט קראוס: הנתונים האלה נותנים לנו אינדיקציה על העליה במספר הפונים למשרד התעסוקה כדי לקבל היתר.
יאגט קראוס: אנחנו יכולים לראות עליה מאד חדה משנת 2000 לשנת 2003 בבקשות להיתרים ואנחנו רואים כאן שיש לנו עליה באחוז ההיתרים שאותם מעסיקים מקבלים.
יאגט קראוס: השיעור ההיתרים הגבוה ביותר עד לשנת 2002, עמד על 56%, הוא ירד באחוז אחד בשנת 2003 55%, וזה עדיין שיעור מאד גבוה, אני בטוחה שציונה איתי בענין הזה.
אתי לבני: רק לענין הה, שאנחנו השבוע פה מעלים הצעת חוק כאן לדיון, בכנסת, לגבי פיטורין בקשה לפיטורין מראש, ולא בדיעבד, ושהענין יחול גם על קבלני כח אדם.
אתי לבני: פטורין מחמת הריון.
אתי לבני: קיבלנו אישור ממשלה בשבוע שעבר.
יאגט קראוס: הנושא הזה מוביל אותנו לתחום של אבטלה באופן כללי בקרב נשים וגברים באוכלוסיה.
יאגט קראוס: אנחנו רואים שיעור גבוה יותר של אבטלה בקרב נשים מאשר גברים, ואנחנו רואים מגמה של עליה שהתחילה מ-95 בערך, והיא ממשיכה עד היום.
יאגט קראוס: בהשוואה בינלאומית אנחנו יכולות לראות שברוב המדינות שיעור אבטלת הנשים הוא גבוה מזה של גברים.
יאגט קראוס: שוב זה מדבר על המעמד של האישה בתפיסה החברתית, של תעסוקת נשים בעולם ובישראל.
יאגט קראוס: מי נפלטים ראשונים, מי נפלטות ראשונות ממעגל העבודה.
יאגט קראוס: לאורך כל השנים יש לנו עליה באחוז הנשים מקרב מקבלי דמי אבטלה.
יאגט קראוס: מה שמענין לראות פה שלמרות שיותר נשים מובטלות, פחות נשים מגברים פונות לקבל דמי אבטלה, או נמצאות בכלליות לקבל דמי אבטלה.
יאגט קראוס: ככל שמעצבי המדיניות לוקחים ומחמירים את התנאים לקבלת דמי אבטלה, כך פחות נשים מקבלות דמי אבטלה, וזה שוב, דבר שראוי להדרש לו, כי מי שבסופו של דבר נפגע מהקיצוצים בתשלומי הרווחה השונים, זה נשים.
יאגט קראוס: הוזכרה כאן קודם לכן, העסקה על ידי קבלני כח אדם, בחרתי להציג את זה בגלל שזה נושא שלאחרונה, לשמחתנו, עולה יותר ויותר על סדר היום הציבורי.
יאגט קראוס: רציתי להדגיש פה את העובדה שיותר נשים מועסקות עובדות זמניות במסגרת דפוס ההעסקה הזה,.
יאגט קראוס: דפוס ההעסקה הזה מטבעו, מביא למצב שבו האוכלוסיה שמועסקת בו, נפגעת יותר מתהליכים שמתרחשים בשוק העבודה מאשר אוכלוסיה שמועסקת בדפוס העסקה מסורתי.
יאגט קראוס: יותר נשים בדפוס העסקה זה מוטרדות מינית, יותר נשים מקבלות שכר מתחת או קרוב לשכר המינימום, ולאחרונה עלה גם הנושא של תנאי עבודה פוגעניים.
יאגט קראוס: למשל, הזכירו את זה כאיזה שהיא דוגמה שנשים או שעובדים נדרשים לעמוד במהלך המשמרת שלהם כ-8 שעות, אני רוצה להדגיש את העובדה שרוב העובדים האלה, עובדים במסגרת של כח אדם זמני.
יאגט קראוס: זאת אומרת, עצם העובדה שדפוס העסקה כזה מתאפשר בחברה שלו, זה מדבר על איזה שהיא זילות בכבוד או זכות של אותה עובדת, לקבל תנאי עבודה תקניים, כדי שתוכל לקיים את עצמה בכבוד.
יאגט קראוס: כאשר אנחנו באים לבחון קבוצה בקרב מגזרים שונים בשוק העבודה אנחנו יכולות לראות שהשיעור הגבוה ביותר הוא במגזר הציבורי.
יאגט קראוס: שירותי בריאות, רווחה וסעד והמינהל הציבורי, סך הכל מהווים 31% של משתמשים או שמעסיקים באמצעות קבלני כח אדם.
יאגט קראוס: אני משערת פה, והנתונים של לא מאושרים, שהשיעור הזה ירד במקצת בשנים האחרונות, בגלל החקיקה שנעשתה והלובי הרציני שנעשה בנושא, אבל זה עדיין לא מספיק.
קריאה: מה עם נושא ההרחבה, האם זה שיפר או שינה?
יאגט קראוס: לא בצורה ולא מבחינת נתונים.
יאגט קראוס: שמעתי שאומרים במשרד האוצר שזה צמצם את אחוזי ההעסקה במשרדי הממשלה, אבל אין לי נתונים שמוכיחים זאת.
קריאה: דווקא ממשלה שמחוקקת מעסיקה הכי הרבה עובדי חברות כח אדם.
קריאה: והיא זאת התחילה - -
יאגט קראוס: כמו שפתחתי בדברי, שנשים שחיות עם מוגבלות.
יאגט קראוס: גם בתחום הזה שלכאורה לא מבדיל בין נשים לגברים, החברה זה דבר ידוע וכולנו מסכימים עליו מפלה בין אנשים שנתפסים כבריאים ואנשים שחיים עם מוגבלים, עדיין בתוך קבוצת האנשים שחיים עם מוגבלות נשים נתקלות בקשיים הרבה יותר גדולים מאשר גברים, הם מועסקות בשיעורים נמוכים יותר, הם יותר עניות, ומקבלות שכר נמוך יותר.
יאגט קראוס: שיעור העובדים מקרב אנשים שמקבלים קצבאות נכות כללית, הוא 15%, 9% מהם בשוק החופשי, ו-6% מועסקים בתעסוקה שנתמכת ומוגנת.
יאגט קראוס: מתוך כלל האנשים האלה, 20% מכלל העובדים, הם גברים.
יאגט קראוס: בעוד ש-12% בלבד הן נשים.
יאגט קראוס: שוב, זה מדבר על היכולת של אותן נשים לקיים אורח חיים עצמאי, ולקיים את עצמן בכבוד.
יאגט קראוס: בשני השקפים הבאים אני אציג דוגמאות לשני ענפים כלכליים, האחד מהם מאופין על ידי יצוג יתר גבוה מאד של נשים, וזהו ענף החינוך.
יאגט קראוס: ידוע לכולנו בענף החינוך רוב המועסקות הן נשים.
יאגט קראוס: זה תהליך שאנחנו מכנים אותו תהליך של תלמידיזציה, שהתחיל בחינוך העברי מראשית קום המדינה, ומראשית שנות ה-80 הוא התחיל גם בחינוך הערבי, כאשר חלק גדול מעבודתן של נשים בהוראה זה אלה מאפיינים של עבודת אמהות מה שאומר, עבודה חלקית שנחשבת למלאה.
יאגט קראוס: כאשר אנחנו בודקים מה קורה אצל גברים שמועסקים בענף החינוך, אנחנו רואים שהם דווקא נוטים לעבוד במשרות מלאות, לעיתים רק בהיקפים שעולים על משרה מלאה.
יאגט קראוס: למשל, לפצל את העבודה שלהם בין מספר בתי ספר.
יאגט קראוס: זו מגמה שהיא כלל עולמית, אם אנחנו מסתכלים על הנתונים שיש לנו בהשוואה לארצות מפותחות גם שמה יש שיעורים מאד גבוהים של נשים בענף החינוך, אבל עדיין בכל הדרגות, בכל החטיבות אנחנו יכולות לראות שבישראל שיעור הנשים שמועסקות בענף הזה הוא הרבה יותר גבוה.
יאגט קראוס: הענף השני שבחרתי להציג פה, זה ענף ההיי-טק.
יאגט קראוס: כתעשיה חדשה שמאופיינת בדרישה של משאבי מידע, בניגוד למשאבי כח פיזי שהיתה נהוגה בעבר, היינו מצפות למצוא דווקא בתעשיה הזאת שוויון בין גברים לנשים.
יאגט קראוס: גם בשיעור ההעסקה וגם בתחומים שאותם נשים וגברים מועסקים בענף ההיי טק, יש נתונים אבל לא הצגתי אותם כי הם לא ממש ברורים, אבל שגברים מרוויחים יותר, גם אם מועסקים בענף ההיי טק, גם מועסקים באותו משלח יד או באותו תפקיד, ושוב אנחנו חוזרים לנקודת ההתחלה שבה ענף שהיינו מצפים שיהיה בו יותר שוויון עדיין משמר דפוסי של אי שויון מוגדרים.
מל פולישוק-בלוך: יש לך פה נתונים של סך המועסקות אבל לא סך המועסקות בהיי-טק?
יאגט קראוס: לא, אלה נתונים שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בדקה.
יאגט קראוס: אפשר לראות מצב שנשים יש אחוז אחד, וגברים את כל היתר.
יאגט קראוס: בנוסף, לגבי הערה שהיתה קודם, בכוונה הצגתי את הסך הכל מועסקות, מתחת לזה אנחנו רואות אחוז מכלל המועסקות בתוך ענף ההיי-טק.
יאגט קראוס: מתוך כלל המועסקות.
יאגט קראוס: זה נותן לנו אינדיקציה לגבי היחס מכלל המועסקות.
קריאה: מעניין שיש יותר נשים מתוך הענף עצמו, אבל זה קשה להגיע לנתונים אני חושבת.
יאגט קראוס: אני חושבת שזה לא ממש משנה, עצם העובדה שבענף הזה יש לנו עדיין דפוסים של אי שוויון מגזרי, אומרת הכל.
יאגט קראוס: בישראל קיים אי שוויון בולט, אבל פה אני חושבת שהוא בולט יותר בתחום של פוליטיקה וגברים בפוליטיקה.
יאגט קראוס: בחרי להציג כאן נתונים כרגע לבחירות לרשויות המקומיות, כי זה היה בעצם האירוע האחרון שהתקיים בישראל.
יאגט קראוס: אנחנו יכולות לראות שמכלל הרשויות המקומיות רק ב-40% מהם נשים מיוצגות במועצות המקומיות,
485: את יכולה לתת לנו נתון כמה התמודדו וכמה נבחרו?
485: כי התמודדו הרבה.
יאגט קראוס: נבחרו 12%, 205 נשים מתוך 1710 סך הכל מתמודדות, יש 1750 חברי מועצה וקרוב ל-2000 נשים התמודדו.
יאגט קראוס: נכון שראוי לראות כמה התמודדו וכמה נבחרו.
יאגט קראוס: אבל יש פה נקודה נוספת שהיא קצת יותר מעמיקה מהמספרים של כמה התמודדו וכמה נבחרו.
יאגט קראוס: כי עצם העובדה שגם התמודדו מספר קטן של נשים, זה מדבר על התפיסה של היכולת של נשים בחברה הישראלית, בכלל להכנס לפוליטיקה.
יאגט קראוס: איך נשים רואות את עצמן, מה הן חושבות על עצמן, שהם ראויות ויכולות.
יאגט קראוס: התהליכים הפנימיים, ונסת
יאגט קראוס: כל איפה אנחנו ממוקמות ביחס למדינות אחרות בעולם, באופן כפי שאנחנו מסתכלות על זה, במצג, ישראל נמצאת במקום השלישי מצד ימין, זה מקום די נמוך, אם בסך הכל 12% נשים שמיוצגות בפוליטיקה המקומית, כאשר במקום הגבוה ביותר אנחנו רואות את צרפת עם 47.5%, יש שם חוק שזה הולם, שתוצאותיו נכרות לעין.
אתי לבני: בפרלמנט בצרפת למשל, יש אחוז מאד נמוך כי אין חוק כזה, וזה כבר מראה את ההסבר.
יאגט קראוס: אם נראה מה קורה ברשויות המקומיות, מצבנו יותר גרוע.
יאגט קראוס: מאז הקמת מדינת ישראל, בסך הכל 9 נשים נבחרו לעמוד ברשות עיר, משנת 87 שבה החלה שיטת הבחירות האישיות לרשות ערים, נבחרו רק 5 נשים, וכאן אנחנו רואת את זה בהשוואה כאשר למקומות אחרים, רואות שבסך הכל המדינה היחידה שהיא אחרינו, זו טורקיה, בשיעור הנשים שעומדות בראש רשות עיר זה 1.5% בסך הכל.