GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גילה גמליאל: לצערנו, במדינת ישראל אין פריבילגיה של שרה לקידום מעמד האישה, כפי שזה קיים בהרבה מדינות בעולם, ונקווה שגם העידן הזה יגיע, ושתהיה אישה שתיקח חלק בהחלטות גם בפן התקציבי ובהחלטות הקריטיות.
גילה גמליאל: אז הדברים ייראו אחרת לגמרי.
גילה גמליאל: על מנת שיהיה גם זמן לדיון, אני מקצרת בדבריי.
גילה גמליאל: בבקשה, גברת דויטשר.
שלומית דויטשר: בנושאים של שיתוף הפעולה בינינו, הישיבה היום היא רק פתיחה.
שלומית דויטשר: אנחנו מתכוונות לקיים שיתוף פעולה הדוק מאוד עם הוועדה, לטובת שני הצדדים.
שלומית דויטשר: כל מה שתרצו תפנו, וכמובן שגם אנחנו נרגיש חופשיות.
שלומית דויטשר: יש לנו צוות של תשע עורכות דין חברות הוועדה, שמונה להיות מתאמות ומגשרות בינינו לנושא האופרטיבי של שיתוף פעולה.
שלומית דויטשר: האם יש מקום ליותר מנציגה אחת בישיבות הוועדה?
גילה גמליאל: בשמחה.
שלומית דויטשר: אז זה מה שנעשה.
שלומית דויטשר: יש קושי בדחיות של הרגע האחרון, כי כולנו מטבע הדברים כפופות לסדר יום שנקבע מראש.
גילה גמליאל: הישיבות נקבעות משבוע לשבוע.
מל פולישוק-בלוך: אני שמחה להיות פה בכובע של חברת כנסת, הרבה פעמים הייתי בבניין הזה כעורכת דין.
מל פולישוק-בלוך: נכון שבפרקליטות הנשים מובילות, כמותית ואיכותית, אבל זה לא מה שמעיד על שוויון בתחום עריכת הדין, ואני דווקא מתייחסת לסקטור הפרטי.
מל פולישוק-בלוך: כאשר נראה שבראש משרדים גדולים וחזקים עומדות נשים – אגיד שהגיע שוויון לתחום.
מל פולישוק-בלוך: עד היום זה רחוק מאוד מלהיות המצב.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מאשימה דווקא את הגברים בחבורה, כי זה נובע מכמה סיבות.
מל פולישוק-בלוך: אני אומר דברים שתמיד מרגיזים נשים.
מל פולישוק-בלוך: נשים פחות רוצות.
מל פולישוק-בלוך: יש חריגות, זה נכון – אני דוגמה אחת.
מל פולישוק-בלוך: זה נכון בכמה תחומים, לא רק עריכת דין.
מל פולישוק-בלוך: זה שהרבה נשים נמצאות בפרקליטות, בדיוק מעיד על המצב, משום שבפרקליטות זה נוח לעבוד, כמעט כמו בהוראה, ובעבודה הפרטית אני עבדתי מהבוקר עד אמצע הלילה, מתי שרק צריך היה.
מל פולישוק-בלוך: לא כל אישה מוכנה לעשות את זה, משום שמוכרחים גם לגדל ילדים, וזו עובדה.
מל פולישוק-בלוך: כמי עשתה גם קריירה פוליטית ציבורית, גם למדה כל החיים שלה, גם עבדה כל החיים שלה להתפרנס, וגם יש לה ארבעה ילדים בלי אף מטפלת, לא צריכים ללמד אותי שזה קשה, שזה בעיה ושזה אפשרי.
גילה גמליאל: יש לך בעל מקסים.
מל פולישוק-בלוך: יש לי בעל נפלא, ובלי שיתוף פעולה לא היה אפשר לעשות את זה, אבל הוא לא היה בעלי אם הוא לא היה כזה.
מל פולישוק-בלוך: אני אומרת את זה מתוך נקודת השקפה עקרונית.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו חייבות לבוא מנקודת מבט שאנחנו שוות.
מל פולישוק-בלוך: כששואלים אותי: מה, בעלך עוזר לך?
מל פולישוק-בלוך: אני אומרת, הוא לא עוזר לי, אנחנו עושים הכל באופן שוויוני.
מל פולישוק-בלוך: פעם הוא עושה ופעם אני.
מל פולישוק-בלוך: ככה צריך לגשת לדברים.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לצטט דברים שאמרה השופטת סביונה רוטלוי.
מל פולישוק-בלוך: "אין לנו שוויון על פי חוק במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: כשאין לנו שוויון אין הערכה כלפינו, אין כבוד.
מל פולישוק-בלוך: כשאין כבוד יש אפליה, יש קיפוח, יש אלימות.
מל פולישוק-בלוך: השרשרת הזו קשורה אחת לשניה".
מל פולישוק-בלוך: לכן, אנחנו צריכות, כעורכות דין, כמי שאמונות בכנסת על מעמד האישה, לדאוג קודם כל לשוויון.
מל פולישוק-בלוך: אין לנו שוויון – אין לנו את כל היתר.
מל פולישוק-בלוך: נכון, יש דוגמאות בודדות, אבל הדוגמאות הבודדות מעידות על הכלל.
מל פולישוק-בלוך: מי שהצליחה למרות הכל – נכון היא יכולה - אבל זה מראה איפה נמצאות כל האחרות.
מל פולישוק-בלוך: מצבנו לא טוב, לא כעורכות דין, בוודאי לא כחברות כנסת, ויש לנו הרבה מה לעשות.
מל פולישוק-בלוך: אתן חייבות, יחד אתנו, לעשות מעשה, ולדרוש מה שמגיע לנו על פי הטבע.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו שוות לכולם.
מל פולישוק-בלוך: לפי דין, אנחנו דווקא לא שוות.
מל פולישוק-בלוך: דובר על שיתוף פעולה, ואני מסכימה.
מל פולישוק-בלוך: שיתוף פעולה צריך לבוא גם בחקיקה, גם בלחץ ציבורי, גם בפעולות משותפות, גם בכך שלפגישה כזאת יבואו גם הגברים.
שלומית דויטשר: אני רוצה לעבור לסדר היום ברשותכן.
שלומית דויטשר: שני נושאים מאוד אופרטיביים בוערים לנו כרגע.
שלומית דויטשר: נושא אחד זה נושא קידום עורכות הדין בדירקטוריונים, משרות ציבוריות לרבות ממשלתיות ותפקידי מפתח בפוליטיקה.
שלומית דויטשר: יש פה צילום הכתבה ב"גלובס", שמונה את כל מעשי החקיקה שדורשים שבהנהלות תשתתפנה נשים, וגם את הביצוע בשטח, שהוא רחוק מאוד מלהיות משביע רצון.
שלומית דויטשר: בנושא הזה רצינו לשמוע מכן.
גילה גמליאל: מצטרפת אלינו חברת הכנסת אתי לבני, שגם היא עורכת דין במקצועה.
גילה גמליאל: שלום רב.
גילה גמליאל: אני מעבירה לך את רשות הדיבור.
אתי לבני: שלום לכולן.
אתי לבני: אחרי הרבה שנים של פעילות בלשכת עורכי הדין, נחמד לחזור.
אתי לבני: אני עוסקת בענייני נשים בוועדה של חברת הכנסת גמליאל.
אתי לבני: אנחנו נתחלף בהמשך, ואני אהיה יושבת הראש.
אתי לבני: הצעת החוק האחרונה בנושא הזה מונחת על שולחן הכנסת.
אתי לבני: כאשר ממנים דח"צים לחברות ציבוריות, לא ממשלתיות.
אתי לבני: בקשתי שימנו גבר ואישה, אחד ואחד.
אתי לבני: לא הצלחתי להעביר את זה.
אתי לבני: קבלתי הסכמה שאם יש פחות משליש נשים בדירקטוריון, יצטרכו למנות גבר ואישה.
אתי לבני: אי חושבת שהרחבת חובת המינוי גם לחברות ציבוריות, לא רק ממשלתיות, יכול להרחיב ולשנות את התודעה גם בנושא הזה.
אתי לבני: נשמח לקבל מכן נושאים שאתן רוצים שנטפל בהם בוועדה למעמד האישה או בוועדות אחרות.
אתי לבני: כמובן, הכל במסגרת האפשר.
אתי לבני: נושאים שהרבה שנים אנחנו מנסים לקדם ולא הצלחנו, בימים קשים אלה יהיו קשים עוד יותר.
אתי לבני: אנחנו פתוחות לכל בקשה, הצעה, קידום רעיון.
שלומית דויטשר: אנחנו בהילוך מאוד מתקדם לקראת הקמת מאגר משלנו, מאגר של עורכות דין בישראל שיש להן כישורים לשמש דירקטוריות.
שלומית דויטשר: מאגר אחר, של עורכות דין עם כישורים לשמש מפרקות, כונסות נכסים וכולי.
שלומית דויטשר: הנושא השני הוא ספציפי יותר לבתי המשפט.
שלומית דויטשר: לגבי הנושא הראשון, אותם כישורים, לדעתנו, מתאימים למינויים בכלל.
שלומית דויטשר: בחיים הפוליטיים, בוועדות חקירה למשל – נושא שעלה פה בצורה חמה - אנחנו כמעט לא רואים נשים.
שלומית דויטשר: לדוגמה, הילד מהצופים מרעננה שנפל בטיול.
שלומית דויטשר: קראנו על זה לפחות, שמונתה ועדת חקירה.
שלומית דויטשר: אנחנו מצדנו נכין את המאגר, אבל מהמאגר עד לביצוע יש עוד כלוב זכוכית שצריך לעבור אותו, ופה אנחנו רוצות להיעזר בכן.
גילה גמליאל: הגיעה חברת הכנסת אורית נוקד.
גילה גמליאל: ברוכה הבאה.
גילה גמליאל: אם תרצי לומר כמה מילים בנושא, בבקשה.
אורית נוקד: אני מאוד שמחה להיות פה, ואני מתנצלת על האיחור.
אורית נוקד: גיליתי באיחור את המפגש הזה.
אורית נוקד: אני חברה בוועדת הכספים.
אורית נוקד: אנחנו שתי חברות בוועדה, ואני חושבת שמאוד חשוב שבוועדה הזאת יושבות גם נשים, כי יש הסתכלות לפן האחר של הדברים.
אורית נוקד: אני גם חושבת שאנחנו יותר פרקטיות, אנחנו שמות לב גם לדברים הקטנים.
אורית נוקד: דוגמה, נושא גיל הפרישה, בישיבה ב-4:00 בבוקר התרעתי על הדברים.
אורית נוקד: לגבי ייצוג הולם, לאו דווקא של עורכות דין.
אורית נוקד: חברת הכנסת גלאון ואני הגשנו הצעה לתיקון חוק הספורט, שיינתן ייצוג הולם לנשים באגודות ספורט, בהנהלות, כי אנחנו יודעים שהייצוג שם משמעותי לגבי ההמשך – קבלת החלטות והעברת התקציבים.
אורית נוקד: ההצעה הזאת עברה.
אורית נוקד: על זה אני יכולה להודות לחברת הכנסת גילה גמליאל, שתוך פרק זמן של פחות מחודש וחצי דאגה לכך שהקריאה תגיע לקריאה שניה ושלישית.
אורית נוקד: הבעיה שלנו בדרך כלל היא יישום, וכאן נבע מנגנון שאותן הנהלות אגודות ספורט – וראינו כמה הם מעונינים שהדבר הזה יישום – הם התנגדו לסעיף שנמצא בחוק, ודורש מהם חובת דיווח לוועדה למעמד האישה.
אורית נוקד: כל שנה לראות אם אכן יש ייצוג הולם לנשים.
אורית נוקד: אם אין הם ייקנסו.
אורית נוקד: מנגנון הקנס, למזלנו, נמצא בכלל בחוק הספורט.
גילה גמליאל: אני רוצה לעדכן אתכן, הדיווחים כבר מגיעים אלינו.
אורית נוקד: לגבי מה שניתן לעשות – אני עכשיו שולפת, זה לא מתאים לי – בוועדת הכספים מופיע אייל גבאי, מנכ"ל החברות הממשלתיות.
אורית נוקד: אנחנו מדברים על ייצוג בחברות הממשלתיות.
אורית נוקד: אני מוכנה לקיים אתו פגישה, יש לו נגישות למינויים בדירקטוריונים של החברות הציבוריות, לראות איך אפשר להבטיח את הדברים באופן כזה, שההחלטות החוקיות ייושמו, כי זאת בעצם הבעיה שלנו.
גילה גמליאל: אני חושבת שכדאי גם לשמוע את הגברת יהודית פלוטקין, מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה, שיש לה נגיעה ישירה לכל מה שנוגע למינויים ושוויון.
אורית נוקד: יש גם את מבקר המדינה, ואפשר לפנות אליו.
גילה גמליאל: צריך קודם לבדוק מה קורה אצלו במשרד.
אורית נוקד: זה נכון.
אורית נוקד: אני חושבת שאפשר לפנות אליו ולבקש את בדיקתו, ולראות אם מה שקורה בוועדות תואם את הוראות החוק.
קריאה: חברות ממשלתיות נדרשו לדווח אם יש להן נשים.
שלומית דויטשר: תודה רבה.
שלומית דויטשר: גברת פלוטקין, בבקשה.
יהודית פלוטקין: אני מאוד שמחה על המפגש הזה, ואני רוצה להודות למארגנות, לחברת הכנסת גמליאל ולגברת דויטש, שיזמו את הפגישה הזאת.
יהודית פלוטקין: כל הכבוד גם לך, חברת הכנסת גמליאל, ולחברות הוועדה לקידום מעמד האישה, שרואות את החשיבות ביצירת המעגלים האלה מחוץ לכנסת, ולדאוג שהיא תהיה יותר שקופה, יותר פתוחה, ושתהיה יותר אינטראקציה בינה לגורמים אחרים.
יהודית פלוטקין: בזה את עושה פריצת דרך, וזה מאוד חשוב.
יהודית פלוטקין: קיימת הרשות למעמד האישה ככלי עזר לוועדה.
יהודית פלוטקין: גם כשחושבים על שינויים בחקיקה, איפה שיש אפשרות לעקוב, ויש קנס, ויש שיניים – מצוין.
יהודית פלוטקין: אנחנו לא מתחרים בוועדה.
יהודית פלוטקין: הלוואי שיהיה לנו מספיק זמן, מקום ותקציב לכל הנושאים בהם אנחנו צריכות להשלים אחת את השניה.
יהודית פלוטקין: יש דברים שיש להם היבט משפטי, ויש להם גם היבט שקשור לתחום של קידום מעמד האישה, והם לא יכולים ללכת אחד בלי השני.
יהודית פלוטקין: כמו שאמרה חברת הכנסת מלחי פולישוק-בלוך, הן לא מספיק רוצות - ההגדרה של רוצות או לא רוצות היא עניין שלח זווית ראיה.
יהודית פלוטקין: בעיניי לא רוצות או לא רוצים לעבוד בבניין – פה אפשר להשתמש במילה "רוצים" בצורה מאוד ברורה.
יהודית פלוטקין: העניין של רוצות או לא רוצות להיות פרקליטות צמרת או מנהלות צמרת וכן הלאה, התוצאה של זה זה לפעמים רצון – ובזה אני מסכימה אתך – אבל יושב על זה כל כך הרבה, אולי היינו צריכות למצוא הגדרה אחרת לעניין הזה.
יהודית פלוטקין: אני חושבת שרבות כן רוצות.
יהודית פלוטקין: זה נכון שעושות בחירה מודעת.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לתקן.
מל פולישוק-בלוך: חונכו לא לרצות.
קריאות: זה גם לא נכון.
קריאות: אין כלים לנשים.
יהודית פלוטקין: אקצר, כי באתי בעיקר לשמוע.
יהודית פלוטקין: רציתי לספר על הכלי של הרשות.
יהודית פלוטקין: אתן דוגמה אחת להשלמה של החוק.
יהודית פלוטקין: יושבת פה עורכת דין רבקה שקד, מנציבות שירות המדינה.
יהודית פלוטקין: אנחנו ברשות, יחד עם עורכת דין שקד, עושים קורס לקידום נשים מנהלות במגזר הממשלתי.
יהודית פלוטקין: אנחנו עושים גם קורסים כאלה למגזר הפרטי.
יהודית פלוטקין: אני נותנת את זה כחומר לחשיבה.
יהודית פלוטקין: יש את עניין החקיקה.
יהודית פלוטקין: גמרנו, יחד עם מכון וינגייט, להכשיר נשים שתהיינה מועמדות להנהלות של איגודי ספורט, ויש לנו קבוצה שגמרה עכשיו קורס ראשון, ואנחנו רוצים ללכת לקורס שני בעניין הזה.
יהודית פלוטקין: זה בדיוק הדוגמאות של הדברים, שאנחנו תומכים ומחזקים אחד את השני, ובי"ת אנחנו עוזרים במלחמה נגד כל אלה שאומרים: יש את החוק אבל איפה הנשים?
יהודית פלוטקין: אז הנה, יש נשים, הכשרנו.
יהודית פלוטקין: אני רוצה לפנות לחברת הכנסת גמליאל ואליכן.
יהודית פלוטקין: אם אתן עושות מיפוי של כל המקומות שאתן רוצות להיכנס אליהם, ואני ורצה להזכיר פה גם ועדות עירוניות, יש הזנחה מאוד גדולה.
יהודית פלוטקין: זה דבר מאוד שמין בערים, יש לדעתי אלפי ועדות עירוניות בארץ, ישיש מקום לשילוב של נשים מוכשרות מהסקטור הזה, וחברות עירוניות כלכליות.
יהודית פלוטקין: אנחנו מוכנים לתת את השירות, להשלים מה שתבקשו מאתנו בוועדה, על מנת לרכז רשימות, וגם שתעזרו לנו בנושא הזה, שיהיו לרשות שיניים.
גילה גמליאל: על מנת שנתקדם בדיון, אנחנו רוצות לשמוע מכן.
גילה גמליאל: לקבל משוב, מהיכרותכן את התחום, איפה אתן רואות נקודות שמצריכות אותנו מהצד החקיקתי, על מנת לפתוח דלתות.
גילה גמליאל: אני חושבת שהחוק שעבר בכל מה שקשור לייצוג נשים בדירקטוריונים, מאוד סייע בעניין.
גילה גמליאל: צריך לחשוב על נקודות נוספות, כפי שהציגה חברת הכנסת פולישוק-בלוך - ואנחנו נתמוך בהצעה שלה - שכפי שקיים בחברות הממשלתיות חובת ייצוג נשים בדירקטוריונים, אז תהיה חובה גם בחברות הציבוריות.
גילה גמליאל: אני רוצה לקבל מכן משוב, לגבי איפה אתם, מהידע שלכן את התחום, חושבות שיש מקום לתרגם את זה לפן חקיקתי, שניקח את זה לתשומת הלב, ונתרגם אותו לעשייה מצדנו.
שלומית דויטשר: נרצה להשאיר גם זמן לנושא השני, שחשוב לנו מאוד, והוא נושא המיסוי, שהדיון בו נדחה כל הזמן.
שלומית דויטשר: יש הצעת חוק תלויה ועומדת תקופה ארוכה מאוד.
גילה גמליאל: יש מספר הצעות.
שלומית דויטשר: זה נושא אופרטיבי.
שלומית דויטשר: אנחנו נשים מעשיות.
שלומית דויטשר: עורכת דין אמיתי, רצית להגיד משהו בנושא המינויים.
נורית אמיתי: נוצר מצב שיש חובת מינוי בדירקטוריונים, אבל למעשה עברתי על הרבה ועדות חקירה שהוקמו, אפילו מקום המדינה, אין נוכחו של נשים.
נורית אמיתי: זה כאילו טאבו.
נורית אמיתי: בועדת חקירה של אירועי ספטמבר 200, למה שלא תהיה אישה?
נורית אמיתי: גם בעד שופטות שתהיינה מעורבות, הקול הנשי צריך להישמע.
נורית אמיתי: מדי פעם קמות ועדות חקירה לעניינים ספציפיים.
נורית אמיתי: בנושא של הצופים למשל, אני חושבת שקולה של אמא או קולה של אישה מאוד חשוב.
נורית אמיתי: תמיד זה זה מהצבא, וזה מהמשטרה, אבל גם אני הייתי בצבא, וגם אני הייתי בוועד הורים.
ליאורה ליטמן-כהן: הרבה מאוד נשים מוכשרות שעשויות להשתבץ בכל מיני תפקידים, שאתם עמלות כל כך קשה כדי לאפשר לנו להיכנס לתוכם, פשוט לא יודעות על זה.
ליאורה ליטמן-כהן: אנחנו לא יודעות על כל הפעילויות שלכן.
ליאורה ליטמן-כהן: אני חושבת שאתן צריכות לקדם את הפרסום העצמי שלכן, כי אף אחת כמעט לא יודעת על זה, אלא אם כן היא יושבת בוועדה לקידום מעמד האישה של שלכת עורכי הדין.
גילה גמליאל: אין ספק שזו בעיה.
גילה גמליאל: בחדשות לאו דווקא מעניין אותם מה אנחנו עושות.
אביטל חן: לעניין המינויים, כרגע זה רק בחברות הממשלתיות, אני חושבת שזה צעד מאוד נבון לנסות להעביר את זה לחברות ציבוריות.
אביטל חן: ראיתי בשבוע שעבר, שחברה שעדיין לא מינתה דירקטור ערבי, לא יאושר לה שום מינוי של דירקטור אחר באותה חברה.
אביטל חן: לא הצלחתי להבין כשקראתי את זה, למה זה לא חל על נשים.
מל פולישוק-בלוך: בפועל זה חל גם על נשים.
אביטל חן: אז איך הם ממנים דירקטורים כל הזמן בלי למנות נשים.
גילה גמליאל: עורכת דין רבקה שקד, בבקשה.
רבקה שקד: לגבי עורכות הדין עובדות המדינה.
רבקה שקד: דברו על הרצון של נשים לעבוד בשירות המדינה כי זה יותר נוח.
רבקה שקד: שירות המדינה ידוע כמעביד נאור, להבדיל אולי מהשוק הפרטי, אבל העלייה של נשים בשירות המדינה הייתה בתקופה שהיו מעט מאוד עורכי דין בשוק, וכל אחד שכיבד את עצמו וחיפש איפה לעשות יותר כסף הלך לשוק הפרטי.
רבקה שקד: לנשים יש בעיה, שהן מוכנות להסתפק בפחות, פחות יודעות לעמוד על זכויותיהן, זו תחילת ההיסטוריה של עלייתן של נשים לצמרת בדרוג המשפטי בשירות המדינה.
רבקה שקד: עכשיו יש מצב נתון שהן גם בצמרת וגם לא בצמרת, ואפשר רק לברך על זה.
רבקה שקד: הבעיות לנשים במקומות עבודה דומות גם בשירות המדינה וגם מחוץ לשירות המדינה.
רבקה שקד: ממשה ששמעתי כאן, יש בעיה של networking.
רבקה שקד: הגברת פלוטקין דברה על זה, וגם עוד דוברת.
רבקה שקד: אנחנו רוצות להיות מחוברות.
רבקה שקד: אני חושבת שחשוב מאוד הייצוג שלכן בדיונים של הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת.
רבקה שקד: בקדנציות קודמות, היה ייצוג קבוע.
רבקה שקד: היו כמה הצעות חוק כבדות כמו החוק למניעת מהטרדה מינית, יצגה אתכן עורכת דין לאה דקל מירושלים, שבאה לכל ישיבה לאורך שנתיים וחצי, התרומה של הנציגות שלכן מאוד חשובה.
רבקה שקד: אלה נשות מקצוע, עם הבנה, עם גישה, אבל זה מחייב השקעה, התמדה, נסיעות.
רבקה שקד: זה יוצר את הקשר, וזה חשוב מאוד.
רבקה שקד: חברות הכנסת עושות מה שהן יכולות, והפעילות שלהן מתפרסמת.
רבקה שקד: יש גופים כמו הרשות, או הגוף שאני עומדת בראשו.
רבקה שקד: צריך ליצר את הקשר בכל דרך אפשרית.
רבקה שקד: לגבי הדירקטוריונים, יש הבדל בין חברות ממשלתיות לחברות ציבוריות.
רבקה שקד: בחברות הממשלתיות המנגנון הזה עובד היטב, הוא עובד כבר משנת 94'.
רבקה שקד: היו 17 נשים דירקטוריות, היום יש 300.
רבקה שקד: יש שם גם חובת ייצוג הולם לערבים.
רבקה שקד: הרבה פעמים זה עשוי לנטרל, כי אין מספיק נשים ערביות אולי, אבל הדבר הזה נעשה.
רבקה שקד: נכון שצריך את הדרך להגיע גם לשר הממנה, וגם לשר האוצר, ליצור את הקשר.
רבקה שקד: בזה הרשות יכולה לעזור.
רבקה שקד: הבעיה המרכזית היא נושא החברות הציבוריות.
רבקה שקד: אני מבינה שעכשיו הכנסת עובדת על זה.
רבקה שקד: אני מתכוונת להצעת החוק שחברת הכנסת לבני תיארה קודם.
רבקה שקד: הנושא הזה בטיפול.
אתי לבני: זה מאוד קשה, כי שר המשפטים מאוד היסס בעניין הזה, בטענה שזה קניין פרטי.
אתי לבני: הלכתי הלאה, והבאתי חוות דעת מאלי זוהר, שהיה אז מועמד.
אתי לבני: הוא נתן לי חוות דעת יפה, שמול הקניין הפרטי, חובת הייצוג יותר חשובה, והעדפה מתקנת יותר חשובה.
אתי לבני: עם זה הלכתי שוב, הסכמתי שלנות, וזה אולי יעבור את ועדת השרים לחקיקה.
אתי לבני: זה נמצא כבר די הרבה זמן על שולחנה.
אתי לבני: מדובר על חברות ציבוריות.
אביטל חן: ומה עם החברות הפרטיות, המצב משביע רצון?
רבקה שקד: עוד לא הגענו לחצי חצי, אבל הגענו ל-30% ו-70%.
רבקה שקד: לגבי הרשויות המקומיות, זה מחויב מחוק שוויון זכויות האישה.
רבקה שקד: אין צורך בה בפעולות חקיקה.
רבקה שקד: יש בעיה משפטית פה.
רבקה שקד: היה מנגנון שהרשות לקידום מעמד האישה הקימה לבדוק את הנושא הזה.
רבקה שקד: הרשויות המקומיות טענו למעין סתירה בין פקודת העיריות לבין חוק שוויון הזדמנויות האישה.
רבקה שקד: משרד הפנים הוציא חוות דעת שישבה את הסתירה הזאת.
מרי חדאייר: טענו שסעיף 6 לחוק שווי זכויות האישה חל גם על החברות העירוניות, ולכן משרד הפנים הוציא חוזר מפורש שאומר שסעיף העדפה מתקנת חל גם על חברות עירוניות כלכליות.
מרי חדאייר: לכן, צריך לחשוב לא רק על חברות ממשלתיות, יש עוד כמה דברים כדי להרחיב את המעגל.
מרי חדאייר: יש הרבה חברות עירוניות בכל עירייה, כדאי לנסות להשתלב בחברות האלה, כי על פי חוק - - -
שלומית דויטשר: הבעיה היא שאין אכיפה.
שלומית דויטשר: נרשום את זה לפנינו, כשנגיע להפצה של המאגרים שלנו.
רבקה שקד: הדרך היחידה לתקוף את הדברים האלה היא רק בבתי משפט.
רבקה שקד: אנחנו פה בתוך המקצוע, עורכות דין.
רבקה שקד: אם יש חוות דעת כזאת של משרד הפנים עירייה מסוימת לא מקיימת אותה, אז תתכבדנה ותגשנה בג"ץ.
צביה דותן: ממה שנשמע פה, נראה לי שהבעה היא לא בחקיקה אלא יותר בישום.
צביה דותן: נראה לי שאנחנו בלשכת עורכי הדין יכולים לשות מעשה לעצמנו, כמוש הנעשה לגבי גישור.
צביה דותן: הלשכה רצתה להפנות את עבודת הגישור לעורכי הדין זה נעשה בשני תחומים.
צביה דותן: האחד, הלימוד, וכאן אפשר להעביר קורס דירקטוריות, כדי שעורכות הדין תקבלנה יותר ביטחון, כל אחת בתחומה.
צביה דותן: דבר שני, מכאן נוכל להוציא מאגר הן של עורכות דין שמוכנות, וכן ליצור מאגר לאן לשייך את הדברים.
שלומית דויטשר: זה כבר נמצא בביצוע.
שלומית דויטשר: עורכת דין שוש שחם, בבקשה.
שלומית דויטשר: 3.
שלומית דויטשר: הכרה בשכר מטפלות ועוזרות כהוצאה מוכרת למס
שוש שחם: אני נציגה של לשכת עורכי הדין בוועדת הכספים.
שוש שחם: אני סגנית יו"ר ועדת מסים בלשכת עורכי הדין.
שוש שחם: אות אי אפשר למכור בחקיקה של מסים, כשאני בוועדת הכספים והנציבות מולי עם כל מיני סיפורי סבתות, כמו שהיה בסיפור של חישב נפרד.
שוש שחם: אני חושבת שדי עזרתי לחבר הכנסת פורז להעביר את ההצעה כדי שזה יהיה חוק, אבל שמו לזה רגליים.
שוש שחם: לפני שלוש שנים לשכת עורכי הדין שלחה אותי ועוד חמש עורכות דין לייצג את הלשכה בכנס של ה-International Bar Association בלונדון, של ה-women section.
שוש שחם: היום שם נשים עורכות דין מכל העולם.
שוש שחם: הסתבר למשל, שבצרפת עבר חוק שקבע שמה-1.1.02 יש חובה של ייצוג של נשים במקומות ריאליים ברשימות לרשויות המקומיות.
שוש שחם: יש ה גם הצעת חוק שחובה להציב נשים ברשימות הפוליטיות במקומות ריאליים.
שוש שחם: כלומר, העניין של הכוח והשליטה במדינה היום הוא פוליטי, ואם נשים תהיינה במקומות ריאליים, אז הן תהיינה במקומות לשיטה של כוח.
שוש שחם: שתיים, העניין של ועדות חקירה.
שוש שחם: יש כל פעם ועדות רפורמה במיסוי, אין שם נשים מהסקטור הפרטי, וזה חמור מאוד.
שוש שחם: שלוש, לעניין החקיקה, של מה שאנחנו מצפים מכן.
שוש שחם: הצעות חוק, שצריך יום אחד להעביר אותן, זה של הוצאה מוכרת למטפלת.
שוש שחם: מס זה מכשיר שהמדינה משתמשת בו לצרכיה.
שוש שחם: למשל, הוצאה מוכרת היא טלפון סלולרי, שגם חלקו הוא פרטי בהחלט, אבל הוא בכל זאת הוצאה מוכרת.
שוש שחם: למה העניין הזה של מטפלת לא יכול להיות הוצאה מוכרת.
שוש שחם: זה חד וחלק, מנכים את זה כנגד ההכנסה של האישה שעובדת.
שוש שחם: לא צריך להגיד לנו שאישה לא מגיעה לסף המס.
שוש שחם: אישה לא מגיעה לסף המס כי היא רצה הביתה, והמשכורת שלה נמוכה.
שוש שחם: בעניין של חישוב נפרד, עיקרו את החוק.
שוש שחם: החוק עבר, ואמרו שבשנה הראשונה לתחולתו זה גג של 23,000 שקל.
שוש שחם: כשבעל ואישה עובדים באותו עסק, חישוב המס עד היום היה חישוב מאוחד.
שוש שחם: כלומר, מה שהאישה מרוויחה הצטרף למה שהבעל מרוויח, האישה לא נחשבת בכלל לבן אדם.
שוש שחם: עכשיו החישוב נפרד נכנס לתוקף, אבל קבעו שבשנה הראשונה זה 23,000.
שוש שחם: זה 1,900 לחודש.
רחל דון יחיא: ב-1,900 לחודש בכלל אין מס, זאת הנקודה.
שוש שחם: זה לא נכון.
שוש שחם: מוסיפים את זה להכנסתו של הבעל, ואז אם הבעל מגיע ל-50% מס, על ה-1,900 הנוספים הוא לא משלם 50% מס, אלא 10% מס.
שוש שחם: אבל אין לזה משמעות.
גילה גמליאל: את מעלה נקודות מאוד חשובות, וכל אחת מהן מצריכה גם בדיקות מעמיקות, וגם להציג בפניכן איפה הדברים עומדים מבחינת הכנסת עכשיו.
שוש שחם: אני מרגישה הישג, שסוף סוף יש אישה שמייצגת את לשכת עורכי הדין בוועדת הכספים: זאת אני, אורית נוקד ורוחמה אברהם.
אתי לבני: אני בוועדת חוץ וביטחון, בלי לבוא מהצבא.
גילה גמליאל: וחברת הכנסת פולישוק בלוך בוועדת הכלכלה והיא יו"ר ועדת המדע.
ציונה כספי-ברק: מבחינת מיסוי, נשים בתור נשים לא קיימות.
ציונה כספי-ברק: כל זמן שהייתי פנויה, מס הכנסה הסכים לקבל ממני מסים על שמי הפרטי.
ציונה כספי-ברק: ברגע שנישאתי, בעלי קיבל מכתב שהוא הוכר כעורך דין -הוא פיזיקאי שלא למד משפטים אף פעם – ולא הבנו מה המשמעות של העניין, עד שהגיע פנקס מקדמות על שמו.
ציונה כספי-ברק: ניאותו להוסיף גם את שמי.
ציונה כספי-ברק: זה הגיע לבתי משפט, לא בתיק שלי.
ציונה כספי-ברק: המס שאני משלמת נפרד משלו, משום שהוא שכיר, ואני עורכת דין עצמאית, אבל אותי לא הכירו בתור נישומה במס הכנסה.
ציונה כספי-ברק: היו כמה דיונים משפטיים בנושא הזה, והיום יש לנו פנקס מקדמות משולב.
ציונה כספי-ברק: זאת אומרת, בעלי משתתף אתי במקדמות השומה.
ציונה כספי-ברק: הנושא הזה טכני, כי במס הכנסה אמרו לי: מה אכפת לך, זה הרי בעלך.
ציונה כספי-ברק: לא, אני מייצרת את ההכנסה, אני משלמת את המס.
ציונה כספי-ברק: מבחינת מס הכנסה אני לא קיימת כאדם בודד.
ציונה כספי-ברק: זה לא לצורכי גובה המס, אני משלמת מס נכון, מס לבדי, לא מצרפים את ההכנסה שלי.
ציונה כספי-ברק: אבל מבחינת האישיות המשפטית שלי כעובדת – בעלי אפוטרופוס.
רחל דון יחיא: בעניין שעליו דברה עורכת דין כספי-ברק, זה שני דברים נפרדים.
רחל דון יחיא: יש את העניין של חישוב מאוחד של שני בני הזוג, כי הם עובדים באותו עסק, ואז משלמים סכום יותר גבוה של מס.
רחל דון יחיא: יש עניין אחר, של חישוב נפרד של המס, אבל התיק במס הכנסה הוא על שם הבעל, כאשר האישה נשואה יש לזה - - -
שוש שחם: קוראים לזה בן זוג רשום, צריך לדייק.
אורית נוקד: יש זכות בחירה לבני הזוג להחליט?
שוש שחם: בוודאי שיש.
שוש שחם: סעיף 65 לפקודת מס הכנסה קובע שהתיק הוא על שם - - -
רחל דון יחיא: אני רוצה לסיים.
רחל דון יחיא: יש לי כמה הצעות לסדר.
רחל דון יחיא: ניקח כדוגמה את החוק שעומד על הפרק, הכרה בהוצאות טיפול בילדים.
רחל דון יחיא: החוק הזה הוא דוגמה מצוינת למה שאני רוצה להציע.
רחל דון יחיא: נדמה לי שזה כבר 17 שנים שזה עולה, עובר בקריאה ראשונה, יורד, ולא נעשה עם זה שום דבר.
רחל דון יחיא: בכנסת הקודמת היו ארבע הצעות חוק.
רחל דון יחיא: אחת ההצעות הייתה של סילבן שלום, באמצע הוא הפך לשר האוצר ועבר לצד השני של המתרס – זה כמובן טבעי.
רחל דון יחיא: מה שקורה בעיניי, זה שיש תמיד – וזה מאוד מאפיין נשים – הפרדת כוחות.
רחל דון יחיא: העניין הזה טופל, נעמ"ת השקיעה המון עבודה, שדולת הנשים עשתה המון עבודה.
אורית נוקד: העליתי את זה בפעם האחרונה, לא הבאתי את זה להצבעה כי הייתה המון התנגדות, אבל נדמה לי שכאן כולנו יחד.
רחל דון יחיא: יש לי הצעה איך כולם יהיו יחד, כי ההצעות שהובאו בזמנו התבססו על נתונים של נעמ"ת.
רחל דון יחיא: אני במקרה יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה בלה"ב – נשים עצמאיות.
רחל דון יחיא: לא הוזמנתי לישיבה הזו, גיליתי על הישיבה הזאת בעצמי, וככה הגעתי לכאן, אחרת לא הייתי יודעת שזה קיים.
רחל דון יחיא: ההצעה שלי היא כזו.
רחל דון יחיא: העבודה המשותפת היא הדבר היחיד שיכול לדאוג לזה שהחוק הזה בסוף יעבור.
רחל דון יחיא: אני מציעה לאחר כוחות.
רחל דון יחיא: אם יש ישיבה בוועדה לקידום מעמד האישה, איפה שזה לא יהיה, תדאגו להזמין את כולם, וכל אחד ישקיע את שלו.
רחל דון יחיא: ענת מאור עסקה הרבה בדברים האלה, לצד הוועדה לקידום מעמד האישה.
רחל דון יחיא: היא הייתה פונה אליי, ואני מעם לה"ב, ואחרות מטעמן, היינו מגישות מכתבים לכנסת, כדי שהשר יראה שארגונים מבחוץ לוחצים להעברת בחוק.
רחל דון יחיא: זה עזר להעביר כמה וכמה חוקים שעברו בשנה וחצי האחרונות, שכן עזרו לנשים.
רחל דון יחיא: זו לא בעיה גדולה לאחד את כל הגורמים, וכל אחד ייתן את החלק שלו.
רחל דון יחיא: ה-networking יעזור כדי שיותר אנשים יידעו, ובגלל זה יקדמו יותר נשים.
רחל דון יחיא: זה לא פשוט שנשים מקדמות נשים אחרות, זה דבר שצריך לעבוד עליו.
רחל דון יחיא: הרבה פעמים גברים מקדמים נשים יותר מאשר נשים מקדמות נשים, לצערי.
רחל דון יחיא: זה דבר שצריך להיות מובנה כדי שיתבצע.
רחל דון יחיא: תודה רבה.
גילה גמליאל: פעם הנשים רבו על פירורים, וזה גרם לזה.
גילה גמליאל: היום זה עובר מן העולם.
מל פולישוק-בלוך: הגשתי הצעת חוק שמתייחסת למה שנאמר פה, שכל גוף ציבורי שנבחר על ידי הממשלה או הכנסת תהיה בו נציגות של שני המינים.
מל פולישוק-בלוך: זה ועדות חקירה, זה ועדות בדיקה, מה שאתם רק רוצים.
מל פולישוק-בלוך: זה התחיל אצלי מהכיוון של מדע וטכנולוגיה, כי אני יו"ר הוועדה הזאת, משום שהמדען הראשי מחלק הרבה כספים, יש לו ועדות מחקר, בהרבה מהן אין נשים בכלל.
מל פולישוק-בלוך: כשתחפשו נשים בהיי-טק – לא תמצאו כמעט.
מל פולישוק-בלוך: זה מאוד קומם אותי, ואז הייתה לי שיחה אתו והוא שאל למה רק בוועדות מחקר שלו.
מל פולישוק-בלוך: אמרתי לו שהוא צודק, ולכן הגשתי את הצעת החוק.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא יעבור.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו אני רוצה להגיע לעיקר.
מל פולישוק-בלוך: הכוח בפוליטיקה.
מל פולישוק-בלוך: הסיבה שאני נמצאת 22 שנה בפוליטיקה זה רק מהסיבה הזאת.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו דפוקות – זאת עובדה.
מל פולישוק-בלוך: אין לנו שוויון – זאת עובדה.
מל פולישוק-בלוך: אפשר להשיג את זה רק אם נגיע לשוויון או כמעט שוויון בכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו – חברות הכנסת - יכולות להציע איזו הצעת חוק יפה שאתם רוצים, זה לא יעבור.
מל פולישוק-בלוך: גם אם יבואו כל הארגונים הנשיים בארץ זה לא יעזור.
מל פולישוק-בלוך: המשחק הוא כוח פוליטי.
מל פולישוק-בלוך: בוועדת הכספים יש שתי נציגות, אני מצטרפת בעוד חצי שנה בערך.
מל פולישוק-בלוך: אני מודיעה לכם, לחברת הכנסת לבני ולי יש מלחמה על זה עם שר המשפטים, שהוא מאותה מפלגה.
מל פולישוק-בלוך: השר פורז, שכבר הגיש את הצעת החוק שדברת עליה, כל שנה מתוסכל מחדש כי זה לא עובר.