GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גילה גמליאל: נכון, צריך ליידע גם גברים אלימים מה הם עלולים לספוג.
השופט אלון גילאון: עוד לא דיברנו על הענישה בכלל, זה דיון ארוך ואנחנו קצרים בזמן.
גילה גמליאל: אנחנו נצא מכאן בקריאה לשרת החינוך בטח ובטח שלא לפגוע בטיפולים שאמורים להיות בכל מה שקשור לפגיעה ואלימות, ולהמשיך ולקדם את הפעילויות שכבר החלו בכל מה שקשור לחינוך הנוער, לא רק נגד אלימות, הייתי אומרת בעד אחווה, בעד אהבה, בעד שוויון בין המינים ובעד סובלנות, על מנת יותר לעגן את ההיבט הזה של המשפחתיות באשר היא.
גילה גמליאל: זאת אומרת, משפחה היא משפחה - משפחה מול ילדים, משפחה מול בני זוג באשר הם.
גילה גמליאל: כל ההיבט של המשפחתיות, אני חושבת שזה משהו שקצת חסר בכל ההיבט החינוכי.
גילה גמליאל: אני חושבת שחובה לא להפקיר דור חדש, שלא נמצא את עצמנו בעוד כמה שנים כואבים את אי הטיפול בו, כשכאן מדובר על אותם מתבגרים שחשופים לאלימות במשפחה, על מנת לטפל בהם.
גילה גמליאל: אני יודעת שנתונים ומחקרים מלמדים שילדים שגדלו במשפחות אלימות הם ברמת סיכון גבוהה להיות הורים מכים.
גילה גמליאל: גם אותו בחור סיפר לנו על המכות שהוא חטף בבית.
גילה גמליאל: יש פה נתון קשה ביותר, שלא מתקבל על הדעת - יש את הילדים, הם מאותרים, הם ידועים ברמת הסיכון שלהם, ילדים בגיל יותר מתבגר, ועל הנקודה הזו אני לא חושבת שאני רוצה לוותר ואם יש צורך אני גם אקדם את זה סביב ועדת החינוך במקביל, בישיבה משותפת.
קריאה: זה עניין לתקציב הרווחה.
גילה גמליאל: אני גם אגיש אולי שאילתה בנושא.
גילה גמליאל: בלי שום קשר לדיונים שנעשו כאן היום בישיבה, אני חושבת שיש מקום לבחון, לא בהיבט של טיפול טלאי על טלאי, את כל הסוגיה הזאת של האלימות בכלל, שאנחנו סופגים ושומעים עליה בתקופות האחרונות, ונבחן ישיבה משותפת עם ועדת החינוך בנקודה הזאת.
גילה גמליאל: תודה לכולם.
גילה גמליאל: בישראל ישנם 120 חברי פרלמנט ומתוכם 18 נשים.
גילה גמליאל: ברצוננו להביא לייצוג של 50%.
לקהה יאדאב: עיינתי בקורות חייך והייתי להוטה וסקרנית לראותך ולהקשיב לך, ומכיוון שרק קראתי עלייך, יכולתי רק לנחש.
לקהה יאדאב: אני מאוד שמחה שהניחוש שלי עלייך היה מדויק ביותר ממאת האחוזים.
לקהה יאדאב: ברצוני לברכך על כך.
לקהה יאדאב: כפי שאמרת, כיהנת כיושבת ראש מועצת הסטודנטים, ולאחר מכן ביקשת להיבחר לכנסת, משום שחשבת שניתן לשנות את המצב רק מבית הנבחרים, משום שזהו המקום היחיד בו ניתן להיאבק למען העם ולמען המדינה.
לקהה יאדאב: אם ברצוננו לשנות באמת את מצבן של השכבות או הקבוצות החלשות, עלינו לעבוד ברצינות, וניתן לעשות זאת רק באמצעות חקיקה.
לקהה יאדאב: אחרת, יישאר זאת בחזקת מס-שפתיים.
לקהה יאדאב: במדינה שנמצאת במשבר וזקוקה לשינוי כלשהו, כוחם של הסטודנטים הוא המשפיע ביותר.
לקהה יאדאב: אני משוכנעת שכל תנועה בעולם שמגובה על ידי סטודנטים, מיועדת להצליח.
גב' אמביקה פאנטה: אין לנו בית נבחרים בשלב זה משום שהוא פוזר.
גב' אמביקה פאנטה: אנחנו חברות האסיפה הלאומית.
גב' בישסווארה דהאל: התחלתי לעסוק בפוליטיקה בשנת 1969 משום שלמשפחתי ישנו רקע פוליטי רחב.
גב' בישסווארה דהאל: בעלי וחמי היו שניהם מעורבים בפוליטיקה, ובעלי אף נהרג במהלך פעילות פוליטית, כך שבשבילי הייתה זו שליחות.
גב' בישסווארה דהאל: בשנת 1990 התנועה לכינון הדמוקרטיה החלה לפעול בנפאל, משום שלפני כן הייתה זו מונרכיה; זו הייתה מערכת מונוליטית ללא אופוזיציה.
גב' בישסווארה דהאל: כל המפלגות, כולל זו שלנו, אוחדו, ובמהלך אותן 12 שנים הייתי מאוד מעורבת בפוליטיקה.
גב' בישסווארה דהאל: נבחרתי לאסיפה הלאומית והייתי חברה בכמה ועדות שבמסגרתן השתתפתי בועידות לאומיות ובינלאומיות.
גב' מאיאה תקאלי: קשה מאוד להתחקות אחר מקורות העניין שלי בפוליטיקה, משום שמשפחת אמי מעורבת בפוליטיקה, ולכן נקשרתי לתחום.
גב' מאיאה תקאלי: כל אחיי ואחיותיי הם פעילים פוליטיים, וחלקם אף היו אסירים פוליטיים.
גב' מאיאה תקאלי: הנני האחות הצעירה ביותר, ואי לכך חונכתי על ברכי הפוליטיקה מילדות.
גב' מאיאה תקאלי: לפני 21 שנים, בהיותי באוניברסיטה, נבחרתי לראשות אגודת הסטודנטים, והחל משנת 1975 הייתי נציגת המחוז שלי באגודה.
גב' מאיאה תקאלי: באותה תקופה המשכתי לעסוק בפוליטיקה.
גב' מאיאה תקאלי: הייתי גם חברה בארגון הנשים הדמוקרטי, וכעת אני חברת פרלמנט.
גב' מאיאה תקאלי: לפני שש שנים הפסדתי בבחירות, ולפני שנתיים נבחרתי פה אחד.
גילה גמליאל: נמצאת אתנו עו"ד קרן גאייר, שביקשה להציג כמה מהפרויקטים בהם היא מעורבת, הקשורים לנשים.
עו"ד קרן גאייר: אני עובדת ברשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.
עו"ד קרן גאייר: הרשות הוקמה בשנת 1998, על ידי חוק שהועבר בועדה זו.
עו"ד קרן גאייר: אנו מטפלים בבעיות הנוגעות לנשים ברחבי המדינה ומנסות לקדם פרויקטים עבור נשים מרקע שונה, משום שכבכל מדינה, גם אצלנו ישנן בעיות שונות במגזרים השונים.
עו"ד קרן גאייר: השנה אנו שמים דגש על בתי עסק המנוהלים על ידי נשים, משום ששנת 2005 הוכרזה על ידי האו"ם כשנת העסקים הזעירים המנוהלים על ידי נשים וגם בגלל המצב הכלכלי הקשה בישראל.
עו"ד קרן גאייר: אנו מנסים לדרבן נשים להקים בתי עסק ומקומות עבודה חדשים.
עו"ד קרן גאייר: נושא נוסף שאנו שמים עליו דגש הוא העזרה לנשים; כל המחלות מהן סובלות נשים, כגון סרטן השד, וגם טיפוח המודעות לחשיבות של פעילות גופנית יומיומית – צעידה, ריצה, שמירה על דיאטה ועוד.
עו"ד קרן גאייר: אנו נאבקים גם במפיקים בתקשורת אשר לפעמים מצלמים פרסומת שפוגעת בנשים.
עו"ד קרן גאייר: אנו משתדלים לגרום לכל האנשים בישראל, כולל גברים, להפנים את משקלן של הנשים בחברה וכיצד יש להראות זאת בטלויזיה, ברדיו ובעיתונים.
עו"ד קרן גאייר: אנו מאמינים שכדי לבסס את מעמדן של הנשים, עלינו לרתום גם את הגברים למאבקנו.
עו"ד קרן גאייר: זו הסיבה שלשמה אנו מנסים לעבוד עם קבוצות של גברים אשר מאמינים שעל גברים לקחת חלק פעיל יותר במטלות הבית ולעזור לנשותיהם, כדי שאלו יוכלו לקחת חלק בעסקים ובכלכלה.
עו"ד קרן גאייר: ברצוננו לשמור על קשר עמכן, ואם יתאפשר שנפעל ביחד, אני בטוחה שיהיה זה שיתוף פעולה נחמד ופורה.
גילה גמליאל: תודה רבה, ועתה ציפי רון תציג את עצמה ואת תפקידה.
ציפי רון: אני גרה בירושלים ואני חברה בארגון הגג של ארגוני הנשים בישראל.
ציפי רון: אני ראש ועדת הסביבה.
ציפי רון: ארגון-גג זה כולל כמיליון נשים מכל ארגוני הנשים בישראל.
ציפי רון: אנו מתפעלים את מרבית המערכת החינוכית לגיל הרך, עבור ילדים עד גיל 4-5.
ציפי רון: אני עצמי חברה מאז שנת 1980 בארגון הנשים האקדמאיות בישראל, שם אנו מנסים לקדם נושאים עבור החברה בישראל, ובייחוד עבור נשים.
ציפי רון: ואם בעניין הסביבה, שהוא התחום המרכזי שבו אני מתמחה, ואני אף חברה במועצה הלאומית לאיכות הסביבה, שם אנו מנסים לקדם את תרומת הנשים לשמירה על הסביבה.
ציפי רון: לדוגמה, בעיית איכות המים, איך להשתמש בהם ואיך להגן עליהם; מערכת התחבורה הציבורית, משום שזהו נושא מרכזי עבור נשים.
ציפי רון: ערכנו דו"ח מיוחד על הזמן בין ועידת ריו (1992) לזו ביוהנסבורג (2002), בו הדגשנו מה תורמות הנשים, ומה עלינו לעשות כדי להגן על הסביבה ולהפוך את חיינו לטובים יותר ובריאים יותר.
גילה גמליאל: אם תרצו להציג את המדיניות בנפאל כלפי נשים, יהיה לנו העונג.
גב' צ'יטרה: לדעתי אתם בעמדה טובה מאתנו, משום שמתוך 120 חברי כנסת ישנן 18 נשים, כפי שהוזכר.
גב' צ'יטרה: אצלנו, מתוך 265, המספר המרבי אליו הגענו היה 21.
גב' צ'יטרה: יש בנפאל שני בתי פרלמנט – הבית העליון והבית התחתון.
גב' צ'יטרה: בבית התחתון ישנם 205 חברים, ובבית העליון ישנם 60.
גב' צ'יטרה: מתוך 205, אנחנו 12 נשים בבית התחתון, ונבחרנו ישירות על ידי העם.
גב' צ'יטרה: אולם כעת, כבר אין לנו בית נבחרים, משום שהוא פוזר, כך שיש לנו את הבית התחתון בלבד.
גב' צ'יטרה: בנושא של נשים בפוליטיקה בנפאל, אין זה מספק כלל וכלל, למרות שנראו שינויים ב-12 השנים שחלפו מאז שכוננה דמוקרטיה רב-מפלגתית.
גב' צ'יטרה: שאיפה זו יכולה להתממש רק אם נשים בכל מדינה תגענה לעמדות גבוהות ובכירות.
גב' צ'יטרה: כך, היעד הסופי שלנו הוא שינוי החברה כך שיתאפשר שוויון הזדמנויות, צדק חברתי, שום תחושת אפליה, שום תחושת נדכאות.
גב' צ'יטרה: המאבק של היום הוא זה, ועל הנשים, במיוחד בפרלמנט, להתאחד, לפעול מנקודת ראות משותפת כדי לשנות את מדינתם, ובאותה מידה את העולם.
גילה גמליאל: הרבה ישראלים צעירים נוסעים לנפאל לאחר שחרורם מצה"ל ואני אשמח לבקר שם.
אתי לבני: בנובמבר יתקיים כינוס של מנהיגות מכל העולם, בשאיפה להאיץ את תהליך השלום באזור.
אתי לבני: אולי תוכלו להצטרף גם אתן.
אתי לבני: אני שבה מכנס דומה, ושמתי לב שנשים יותר ויותר מבינות שכוח נשי מאוחד יוכל לקדם נושאים פוליטיים.
עאידה תומא: אני משמשת כמנכ"ל עמותת הנשים והנערות נגד אלימות, וברצוני להסב את תשומת לבכם לתיק שנתתי לכם שבין היתר מכיל גם מסמך המפרט חלק מהבעיות שברצוננו לפרוש בפניכם, וכן חומר רקע לגבי העמותה עצמה המארחת את הישיבה הזו.
עאידה תומא: ברצוני להוסיף, היות וקודם שוחחנו על נושא תעסוקה והכשרה לנערות עלינו לשוחח גם לגבי תעסוקה והכשרת לנשים בכלל, והכוונה לנשים שלאו דווקא לכאלה שכבר נמצאות במסגרת שירות הרווחה.
עאידה תומא: אחוז הנשים העובדות בקרב האוכלוסייה הערבית אינו עולה על 20% מתוך כלל הנשים העובדות, כלומר 80% מאוכלוסיית הנשים הן נשים שאינן עובדות ואינן משתכרות ועיקר העיסוק שלהן הוא עקרות בית או סיוע לעסקים משפחתיים שבסופו של דבר לא ניתנת להן עצמאות כלכלית במסגרות אלה.
עאידה תומא: אני חושבת שמאוד חשוב שכולנו נשלב כוחות וננסה לאתר מהן התוכניות הקיימות ולנסות להתרכז ולקחת על עצמנו את נושא העסקת נשים ערביות כנושא מאוד חשוב, כי אני לא רואה שהאישה יכולה להתקדם לאן שהוא כל עוד היא לא עצמאית מבחינה כלכלית.
עאידה תומא: אני חושבת שקיים נושא נוסף מאוד חשוב שהועדה צריכה לשים לב אליו, והוא נושא ייצוג של נשים ערביות בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות.
עאידה תומא: כיום, ישנם 37 נציגים מהמגזר הערבי בדירקטוריונים של חברות אלה, ומתוכם רק 6 נשים.
עאידה תומא: השנה היתה עתירה בנושא זה לבג"צ מצד ארגון "עדאללה", תשובת הממשלה היתה שלא ידוע על נשים המתאימות לתחום הזה ובג"צ קבע ונתן להם שנה לתקון המצב המעוות הזה.
עאידה תומא: ביחד עם ארגון "עדאללה" ועמותות כגון: סיכוי, נשים נגד אלימות וארגונים נוספים, אנחנו עובדים על בניית מאגר שמות ופרטים של נשים אקדמאיות שיכולות לתפקד באופן מצויין.
עאידה תומא: אני חושבת שכדאי וחשוב שנעביר לכם את הרשימה, ואתם כבר תפעלו בצורה שאתם תראו לנכון.
עאידה תומא: ברצוני להעלות גם את נושא סגירת המעון הסגור לנערות ערביות בעכו.
עאידה תומא: להבדיל מהמקלט לנערות, המעון הסגור מיועד לנערות המופנות לשם בצו בית המשפט כאשר הבעיות שלהן הן הרבה יותר התנהגותיות והן בעלות דפוסי התנהגות שונים.
עאידה תומא: המעון נסגר מאחר והעירייה אינה מוכנה שהמעון ימשיך לפעול בתוך העיר, וכיום התשובה של המשרד היא שיש כוונה לפתוח אותו מחדש ויש תקציב לכך, רק שהם לא מוצאים מקום מתאים למעון.
עאידה תומא: אני חושבת שהנושא הזה מאוד דחוף, במשך שנים פעל הצוות המקצועי של משרד העבודה והרווחה ביחד עם ארגוני הנשים, כדי לפתוח פרוייקט כזה.
עאידה תומא: ואסל טאהא:	אנחנו הגשנו שאילתות לשר בנושא הספציפי הזה והוא 	הבטיח לפני יומיים לעשות מאמץ אדיר לפתוח את המעון או לחילופין למצוא במהירות מקום אחר לפתיחת המעון.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	במקרים דחופים כאלה, לא צריך לחכות לישיבות הועדה 	אלא אפשר לפנות אלינו ישירות ואנחנו יכולים לשלוח מכתבים לגורמים.
עאידה תומא: לא צריך אפילו להגיש שאילתות, אלא פשוט לפנות לגורמים השונים ולבקש מהם לטפל בנושאים האלה בדחיפות.
עאידה תומא: לכן אני חושבת שבנושא הזה כדאי להעביר אלינו את כל המסמכים הקשורים לנושא, כדי שנוכל להמשיך לטפל בזה.
עאידה תומא: עאידה תומא:	ישנו נושא שאני חושבת שמאוד חשוב שכדאי שנתחיל לדון 	עליו, למרות שאולי לא נסיים אותו היום והוא כל נושא תוכניות שוויון בין המינים בבתי הספר הערביים, דבר שאני חושבת שזה חינוך לדור הבא וטיפול מניעתי לפני שאנחנו מגיעים למצבים בעייתיים.
עאידה תומא: למשל פרוייקט "העלאת המודעות" בעמותה שלנו, העביר בשנה שעברה 580 שעות של תוכניות על המודעות בבתי הספר, כאשר כל המימון וכל הצוות היה מצד העמותה עצמה.
עאידה תומא: אנחנו פנינו למשרד החינוך מספר פעמים, לגבי תוכנית "שפ"י" שעליה ממונה הגב' מרים שכטר, ורוב התוכנית פועלת בעיקר בקרב המורים, ואנחנו מדברים על תוכניות שעיקרן הוא בקרב התלמידים.
עאידה תומא: אנחנו מדברים על הצורך בתוכניות המיועדות לתלמידים ומתחילות כבר בגילאי בית הספר היסודי ולא לחכות מעבר לכך.
עאידה תומא: אני חושבת שלמרות כל הרצון הטוב הקיים בכל הארגונים, אנחנו לא יכולות לבצע זאת לבד.
עאידה תומא: אנחנו פועלות ככל שניתן וכבר מארבעת החודשים הראשונים של השנה, הצוות שלנו המורכב מ- ¾ משרה ו- 3 מתנדבות, אנחנו העברנו 320 שעות של העלאת מודעות בבתי הספר.
עאידה תומא: יש צורך ויש ביקוש אדיר לנושא, ואנחנו לא עומדות בכך.
עאידה תומא: אני חושבת שמן הסתם הגיע הזמן שמשרד החינוך ייקח על עצמו את הרמת הפרוייקט הזה, לא כפיילוט זמני אלא כחלק מתוכנית הלימודים בבתי הספר.
עאידה תומא: נודע לי שאתמול היתה ישיבת ועדה בנושא אלימות נגד נשים, ובמהלכה הוזכר מקרה של רצח נערה בנגב לפני כשבוע.
עאידה תומא: אני לא ידעתי על הישיבה, אבל זו היתה נערה ששהתה במקלט ובגלל המצב הקשה שלה עם המשפחה היא לא רצתה לחזור למשפחתה, באיזה שהוא שלב אפילו היתה פניה לאחד המקלטים שבניהול העמותה שלנו במטרה להעביר אותה לשם, אבל אחר כך זה בוטל ולכן היא חזרה למשפחתה.
עאידה תומא: ברגע שהנערה הגיעה ללשכת הרווחה בלאהייה, כדי לפגוש את העובדת הסוציאלית שלה לאחר מספר ימים ששהתה עם משפחתה, היא נרצחה בכניסה ללשכה.
עאידה תומא: הדבר המזעזע היה, שגופתה היתה מוטלת מעל לשעתיים על הכביש.
עאידה תומא: אז אני שואלת את עצמי, האם לנערות שלנו ולנשים שלנו לא מגיע יותר כבוד?
עאידה תומא: אם זה בחייהן או במותן או במקרה הזה הרצחן?
עאידה תומא: העובדה שגופה תהיה מוטלת בכביש במשך שעתיים, אינה לכבודו של אף אדם.
עאידה תומא: לדעתי צריך לבדוק את הנושא הזה והמקרה הזה במיוחד לעומק, והבקשה שלי היא שבישיבת הועדה הבאה, יהיה ניתן להקדיש זמן ולאפשר לנציגי הגורמים אשר טיפלו בנערה להיות נוכחים בישיבה, כדי שיוכלו להגיב על הנושא.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	הועדה לא יכולה לחייב אף אחד להגיע לישיבות שלה אלא 	רק לזמן, אבל אפשר לבדוק את הדברים האלה בצורות אחרות ולאו דווקא בהרכב הועדה, ואנחנו נבדוק זאת ברגע שיהיו לנו כל הנתונים.
עאידה תומא: עאידה תומא:	פרטים נוספים לגבי הדברים שדיברתי עליהם, נמצאים  	בתיק שהועבר אליכם.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	אני רוצה לשתף אתכן ולספר לכן על מפגש שקיימנו בכנסת 	עם נשים מהגליל, אשר עברו קורס מנהיגות פוליטית באוניברסיטת חיפה.
עאידה תומא: למפגש הזה הגיעו נשים מכל אזור הצפון, כל אחת בתחומה סיימה את הלימודים באוניברסיטה והלכה לקורס הזה, כולן רואות את עצמן או בפתיחת עסקים או בשילוב במערך המוניציפלי הקרוב.
עאידה תומא: אני חושבת שצריך לקדם את הנושא ולהטמיע את חשיבות ההשכלה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית בכלל ובקרב הנשים הערביות בפרט.
עאידה תומא: כאחת שמאמינה גדולה מאוד בחינוך, אני חושבת שהכל צריך להתחיל כבר מגני הילדים.
עאידה תומא: ואישה שרוכשת לעצמה השכלה, לאו דווקא במוסדות להשכלה גבוהה, היא גם רוכשת את הכלים כדי להבין את הזכויות שלה, קודם כל כאדם ואח"כ כאישה עצמאית שיכולה להשתלב ולהתקדם.
עאידה תומא: כאן צריכים לשים את הדגשים, גם לגבי אותן בנות הנמצאות במצוקה, כי לדעתי צריך לטפח ולפתח את האני הפנימי של האדם, וזה הדבר הכי חשוב.
עאידה תומא: העמותה שלכם מתמקדת בהיבט של נשים במצוקה, ואני תמיד מנסה לחשוב כיצד נוכל להגיע למצב שלא נצטרך זאת בכלל, הדרך עוד רחוקה אבל זה בדיוק הכיוון שצריך לשאוף אליו בסופו של תהליך ארוך מאוד.
עאידה תומא: מחמוד דיאב:	אני רוצה להתייחס לנושא שהועלה כאן לגבי משרד החינוך 	והתרבות, ואני רוצה להבדיל בין עבודת המטה לבין עבודת המחוז.
עאידה תומא: כל הדברים הקשורים לתוכניות לימודים וכד', מטופלים במטה המשרד.
עאידה תומא: יש אגף לתוכנית הלימודים לערבים, יש את היחידה לשוויון בין מינים, יש את הממונה על החינוך לערבים או מנהל אגף החינוך עם הערבים, כל אלה תפקידי מטה.
עאידה תומא: מה שאנחנו כמחוז עושים וגאים בכך, לפי הנחיית שרת החינוך ומנכ"ל משרד החינוך, אנחנו נותנים העדפה לנשים במכרזים כאשר יש שוויון בשאר הדברים.
עאידה תומא: כלומר, אם באים אישה וגבר והכישורים שלהם כמעט שווים מכל הבחינות, קיימת לנו הנחייה עקרונית לתת העדפה ואנחנו מבצעים זאת.
עאידה תומא: אני אומר שוב, על פי הנחייתה של שרת החינוך ומנכ"ל משרד החינוך, אנחנו מקפידים לקדם נשים למשרות ניהול.
עאידה תומא: אני יכול להגיד שסה"כ מנהלות ערביות במחוז הצפון, מהוות כ- 70% מהמנהלות הערביות בכל ארץ.
עאידה תומא: כלומר, המחוז הזה מוביל בעניין מינוי מנהלות למוסדות החינוך.
עאידה תומא: אני רוצה להוסיף שאני יו"ר ועדת המכרזים הקשורים לבתי ספר יסודיים חטיבות ביניים ובתי ספר מקיפים במחוז, והשבוע היה לי מכרז שבגינו נאבקתי קשות כדי לבשר לכם היום שרק שלשום מינינו מנהלת בבי"ס יסודי.
עאידה תומא: בועדות השיבוץ של מורים, קיימת מצוקה שהרי יש לנו היצע גדול של בוגרות עם השכלה והקיצוצים פוגעים גם באפשרות לקלוט מורים חדשים.
עאידה תומא: גם בועדות שיבוץ, יש לנו שיטה מאוד משוכללת שבאה לעשות צדק בין מגישי בקשות.
עאידה תומא: רק לידיעתכם, בשנה שעברה היה למחוז הצפון 4,752 בקשות, או לעבודה או להשלמת משרה או להעברה.
עאידה תומא: על פי השיטה שלנו אנחנו מבצעים זאת לאחר שהמחשב נותן את פרטיו של המבקש וכמה נקודות זכות יש, ואז ברגע שאנחנו רוצים לשבץ מורה וקיים ניקוד שווה בין גבר לאישה, גם כאן אנחנו נותנים העדפה לנשים.
עאידה תומא: אנחנו עושים זאת בגאווה ובחפץ לב, כי אנחנו מעוניינים לקדם את הנשים.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	אני רוצה לומר שכל נושא השוויון בין המינים, זה לא 	מלחמה של אנשים אלא מלחמה של החברה בכלל.
עאידה תומא: אני מאוד שמחה ומברכת על דבריו של מחמוד דיאב, ואני אומרת שכאשר מדברים על חינוך מילדות זה מה שחינכו אותנו כילדים בבתי הספר ובגנים.
עאידה תומא: כולנו ספגנו מלכתחילה גם בשירים וגם בסיפורים, ואני מאמינה שכך זה גם באוכלוסייה הערבית, ש"אבא הלך לעבודה" ו"סבתא בישלה דייסה", את כל הדברים האלה אנחנו מכירים ואנחנו יודעים שהטמיעו לנו את הדברים האלה בצורה מאוד ברורה, מגיל ילדות ואפילו עכשיו עדיין אפשר לראות את הסימפטומים האלה, רואים זאת גם בפרסומים ובפרסומות, ובכל מקום אפשרי.
עאידה תומא: וזאת הסיבה שאנחנו נלחמים בהרבה היבטים בועדה לקידום מעמד האישה, על מנת ליצור את השוויון המדובר.
עאידה תומא: אותו הדבר כאן, אני מאוד מברכת על הדברים שנאמרו, אבל אני רוצה להדגיש שהנשים אינן נלחמות בגברים, הן נלחמות במטרה לקבל את הזכויות שלהן ובשנים האחרונות גם הרבה גברים החלו להילחם לקבל את השוויון של האישה ואת הזכויות שלה, כי זה לטובת החברה בכלל.
עאידה תומא: לכל גבר שיש ילדים הוא דואג להם ולכן הוא רוצה לראות את המכלול, כמו שהוא דואג לעצמו הוא גם רוצה נשים ראויות, חזקות וטובות סביבו.
עאידה תומא: מחמוד דיאב:	המחוז פועל בתוך התפיסה הזאת.
עאידה תומא: לגבי תוכניות הלימודים 	כפי שאמרתי, הכתובת היא לא אצלנו במחוז אלא במשרד הראשי בירושלים.
עאידה תומא: ישנו אגף תוכניות הלימודים אשר אמור להכין את התוכניות המקצועיות, ישנו הממונה על החינוך הערבי שצריך להיות שותף בכל מה שקורה, יש את מרים שכטר בכל הנושא של שוויון בין מינים ועוד כהנה.
עאידה תומא: בכל הדברים האלה יש דברים שהם עבודת מטה ודברים שהם עבודת מחוז ואני באתי מטעם המחוז.
עאידה תומא: פתחיה סגיר:	אני מורה לילדים חרשים ומדריכה מטעם משרד החינוך 	בשוויון בין המינים.
עאידה תומא: אני ליוויתי פרוייקט שנמשך במשך 3 שנים בחטיבת הביניים בתמרה, בשם "שוויון 2000", והפרוייקט הזה הביא תוצאות חיוביות אשר נותנות עכשיו פרי.
עאידה תומא: כאשר אותן בנות שאיתן התחלנו בכתה ז' סיימו את התיכון, הן שברו את השיא של ממוצע הבגרות בבי"ס התיכון בתמרה, ושתי בנות מהפרוייקט הזה התקבלו ללימודי הרפואה בטכניון וכיום הן לומדות שם שנה שנייה.
עאידה תומא: אני מסכימה עם דבריו של מחמוד דיאב, שיש התקדמות בענייני הניהול.
עאידה תומא: אבל יחד עם זאת, לפני שנה יצא חוזר מנכ"ל, שאני שותפה בכתיבתו, בעניין שוויון בין המינים בכל התחומים כולל התוכנית וחלוקת תפקידים בתוך בתי הספר.
עאידה תומא: מה תפקיד המשרד לאחר יישום חוזר המנכ"ל, בנוסף להשתלמויות שאנחנו מעבירות, האמת היא שבמחוז הצפון, מקיימים רק כשליש מכמות ההשתלמויות בנושא שוויון בין המינים, המתקיימים בכל הארץ.
עאידה תומא: יש לנו 6 מדריכות ויש לנו תקציב לקדם יסודי שקיבלו מרכזי הטיפול בנצרת, כדי להכשיר בנות העובדות עם ילדי הקדם יסודי, כיסינו כמעט את כל הגנים מבחינת ההשתלמויות לגננות, כמעט כל בתי הספר היסודיים עברו את ההשתלמויות, ואנחנו ממשיכות גם לשנה הבאה.
עאידה תומא: במקביל יש לנו עוד שני בתי ספר תיכוניים, שאני מדריכה שתי מורות מכל בית ספר במגמת הסוציולוגיה או הספרות.
עאידה תומא: זה מה שנעשה מטעם משרדה של מרים שכטר במחוז שלנו.
עאידה תומא: בנוסף לזה אנחנו עורכים כנסים בכל שנה, אם זה כנס של מפקחים, מנהלים, מורים, משתלמים וכד', המשתייכים למערכת החינוך.
עאידה תומא: זה מוביל ומקדם, אבל רק מעט וזה עדיין לא מספיק.
עאידה תומא: יש לנו מחסור מקרב ההורים והתלמידים עצמם, כי אמנם אנחנו עורכים השתלמויות למורים אבל הנושא עדיין לא מחלחל לתוך הכתות עצמן בצורה הרצויה.
עאידה תומא: צריך לעקוב אחר הנושא וצריך גם תוכנית מסויימת אשר תגיע לכל כתה וכתה, החל מגן הילדים.
עאידה תומא: סנא עייד עלאדין: 	אני מסכימה עם מה שפתחיה סגיר אמרה בנושא של שוויון 	בהזדמנויות בין המינים.
עאידה תומא: האגף שלהם העביר השתלמויות בכל האזור, רק לגננות ולא להורים.
עאידה תומא: אני בעד שיתוף ההורים בתוכנית הזו, במטרה להילחם באלימות בתוך הבתים ולא רק דרך המורים והמורות.
עאידה תומא: צריכים לחשוב על איזו דרך כיצד לערב הורים בתוכנית הזו, על מנת שניתן יהיה להגיע לעומק הבעיה כדי לטפל בנושא.
עאידה תומא: דועא שאמא:	אנחנו עובדים היום עם אחיות תחנות "טיפת חלב", 	במטרה לאתר נשים נפגעות אלימות המגיעות ל"טיפת חלב".
עאידה תומא: בנוסף, אני כעו"ס מחוזית התחלתי לעבוד עם אחיות שכבר עברו את ההכשרה להריץ "קבוצות הצלה" בתוך טיפת חלב, לנשים בכפרים.
עאידה תומא: מדובר בשתי תוכניות, האחת ב"עין-מהאד" והשנייה ב"דבוריה" אשר איתם גם עבדנו על תקשורת עם ילדים, וכיצד לנהל תקשורת תקינה בין אם ובת.
עאידה תומא: ואולי אפשר לחשוב על טיפת-חלב, כמסגרת שדרכה אפשר להגיע להורים.
עאידה תומא: תגריד אל אחמד:	אני נציגת ארגון "כיאן" שהוא ארגון פמיניסטי שנוסד 	בשנת 1998, העובד דרך ארבעה פרוייקטים ברמה הקבוצתית והקהילתית, עם נשים במגזר הערבי.
עאידה תומא: אני הכנתי חומר, שאני מקווה שכולכם קיבלתם, שבו אני מתייחסת לסוגיית "אי העברת תשלומים", ואני אספר בקצרה על הסוגייה ועל הצעדים שנקטנו עד היום בנושא.
עאידה תומא: המטפלות במשפחתונים הן קבלניות משנה לרשויות המקומיות, שזו כשלעצמה הגדרה בעייתית, והן מקימות את המשפחתונים בבתיהן באמצעות לשכות הרווחה.
עאידה תומא: מבחינת התקציב, 75% צריך להגיע ממשרד העבודה והרווחה והחלק הזה "נבלע" ברשויות המקומיות, המשתמשות בו לצרכים אחרים.
עאידה תומא: זוהי בעיה מאוד קשה, מאחר והפיגור בהעברת הכספים למטפלות לעיתים מגיע למספר חודשים ואולי גם שנים.
עאידה תומא: לידיעתכם, ישנן מטפלות שכבר שלוש שנים שהן לא מקבלות אפילו שקל אחד.
עאידה תומא: עכשיו אנחנו התחלנו לבדוק את הנושא, ואני חושבת שהיום אנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים.
עאידה תומא: אנחנו התחלנו לבנות רשת תמיכה לפרוייקט הזה, והיום אנחנו נמצאים בקשר עם מספר חברי כנסת והרשות לקידום האישה בלשכת ראש הממשלה, ועם ראשי הרשויות הערביות המקומיות, וגם כל המחלקות לשירותים חברתיים מעודכנות וכולם כרגע "נמצאים בתמונה".
עאידה תומא: אנחנו עובדות בשני מישורים:  1 – העצמת נשים, בעיקר מבחינה כלכלית, ואנחנו עובדות עם המטפלות עצמן בחתך ארצי מבית ג'אן בצפון ועד הנגב, על הקמת ארגון מקצועי שייצג את מטפלות המשפחתונים, גם יהודיות וגם ערביות, והיום יש לנו כבר ועד ארצי למטפלות ומזכירות שזה בעצמו תהליך מאוד מעצים.
עאידה תומא: היום, המטפלות במשפחתונים נמצאות בתחתית סולם העדיפויות, הן מצד השלטון בכלל והן מצד הרשויות המקומיות בפרט.
עאידה תומא: 2 – זהו מישור יותר טכני, המיועד לחפש ולהגיע לפתרונות יותר קונקרטיים ומיידיים לבעיית העברת הכספים.
עאידה תומא: אנחנו גם עובדים במספר אלטרנטיבות ביחד, כדי שבמידה ואחת האלטרנטיבות לא עבדה, נוכל להשתמש באלטרנטיבות האחרות.
עאידה תומא: ביום ראשון או ביום שני הקרובים, תונח על שולחן הכנסת הצעת חוק שאנחנו הכנו, למנוע מהרשויות המקומיות להשתמש בכספים המיועדים למטפלות, למטרות וצרכים אחרים.
עאידה תומא: ואסל טאהא:	אני מודע לבעיה שהועלתה כאן, ואני הגשתי הצעת חוק 	לגבי כל התקציבים הקשורים לנושא הרווחה, ולאו דווקא המשכורות, המיועדים למטרה מסויימת במטרה לשמור ולהשקיע אותם ביעד עצמו.
עאידה תומא: מרי חדייר:	אני רוצה להציע, שמאחר ואני ממשרד ראש הממשלה ולנו 	יש קשרים טובים עם ועדת השרים לחקיקה, הייתי מאוד ממליצה שכל ההצעות המוגשות בנושא של  נשים, יגיעו אלינו מאחר ואנחנו נותנות עמדה מאוד חיובית ואנחנו ננסה לסייע.
עאידה תומא: תגריד אל אחמד:	ההצעה עצמה מתייחסת רק למטפלות המשפחתונים, ויש 	כ- 2,300 מטפלות גם מהמגזר היהודי וגם מהמגזר הערבי, ולמרות שמבחינה משפטית המעמד הוא דומה בשני המגזרים, הבעיה הטכנית של העברת הכספים היא יותר חריפה במגזר הערבי.
עאידה תומא: כמובן שאני קוראת מכאן לחברי הועדה לתמוך בהצעת החוק הזו.
עאידה תומא: אודט נימר:	אני מייצגת את תנועת הנשים הדמוקרטית.
עאידה תומא: אנחנו לא 	עובדים רק בתחום החינוך, אלא התפקיד שלנו הוא לחנך נשים לגבי בעיות הילדים וכן  לחנך אותן לשוויון בין המינים.
עאידה תומא: נואל אבו חטום:	אני רוצה להוסיף לעניין העלאת המודעות, חינוך מיני ויתר 	הנושאים שעלו, כמפקחת בשירות לטיפול בנשים ונערות במשרד הרווחה, אנחנו מנסים לתקצב הרבה פרוייקטים כאלה, שמטרתם לעודד נערות וגם נשים לצאת לקורסים והכשרות להעלאת המודעות בחיי החברה ובתחום החינוך המיני, וכן העלאת המודעות הנשית שלהן וכו', וזאת על ידי קבוצות העשרה המופעלות על ידי הרשויות המקומיות ולשכות הרווחה, ומתוקצבות על ידי השירות, ואנחנו מאוד מנסים לפתח את הפרוייקטים האלה כי זה באמת נותן הן לנשים והן לנערות, את המודעות לצאת מהבית ולהתחיל להסתכל על החיים בצורה קצת אחרת.
עאידה תומא: אנחנו רואים בהבדל הקיים בנערות ובנשים כאשר הן מתחילות עם הפרוייקט וכאשר הן מסיימות אותו, וניתן לראות שהן כביכול נמצאות בנקודה אחרת עם שאיפות אחרות, כשהן רוצות להמשיך בלימודים או לצאת לעבודה.
עאידה תומא: לדעתי השירותים האלה נותנים נישה מאוד חשובה לנערות ולנשים בתחום הזה.
עאידה תומא: יהודה פוקס:	היחידה הטיפולית שעומדת מולנו בשרותי הרווחה, היא 	לרוב נשים הן במגזר היהודי והן במגזר הערבי, ואנחנו פועלים הרבה כיצד להכניס את הגבר לתוך מעגל המטופלים, כי לרוב הגבר נותן את המכות ולאחר מכן עומד בצד וצוחק על כולנו, איך אנחנו מלקקים את הפצעים בהתמודדות במתחים הקיימים במשפחה.
עאידה תומא: לכן, יש לנו הרבה מאוד תוכניות בשירותים שונים ובתחומים שונים, אשר מטפלות בחיזוק מעמדה של האישה.
עאידה תומא: כפי שנאמר כאן על ידי אנשי מערכת החינוך, גם בתוך שירותי הרווחה רוב העובדים הסוציאליים הם נשים, וכך גם בקרב קציני מבחן.
עאידה תומא: עד לפני כמה שנים, רוב קציני המבחן היו גברים והיום אחוז הנשים הולך וגדל בקרב עובדי המחלקות לשירותים חברתיים, ותמצאו בהן מעט מאוד עובדים סוציאליים גברים והרבה מאוד נשים, ובקרב קציני המבחן שם עדיין הגברים שולטים בתחום, אבל יש די הרבה נשים כי זה מקצוע שהתפתח ברבות השנים כמקצוע נשי ולא רק בישראל אלא בכל העולם.
עאידה תומא: אני לא מכיר את האירוע של לאהייה, אבל אני קראתי על המקרה בעיתונות ואני רוצה לומר שמשרד הרווחה חוקר כל מקרה של אלימות או של רצח, לא בצד המשטרתי אלא אנחנו חוקרים את התפקוד והידע שלנו, בכל מקרה של אלימות קשה במשפחה, אנחנו רוצים לבדוק את עצמנו האם שגינו בזרימת האינפורמציה, האם יכולנו לדעת על כך לפני זה.
עאידה תומא: באשר לתשלומים למשפחתונים, הבעיה קשה.
עאידה תומא: בניגוד למה שמצויין פה במסמך, אין כאן השתתפות הורים ב- 25%.
עאידה תומא: אני מכיר את הנושא, ומה שקרה הוא שהרשויות המקומיות "גלגלו" את ההשתתפות הזאת שאמורה להיות שלהן, על ההורים.