GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים שכטר: כאן ניתנה לכן הזדמנות מאד חשובה ראשונה, ומכאן, מעבר לתפקיד של ללמוד ולסיים את הלימודים, יש לכן תפקיד של מובילוּת כי אתן, ה-200 האלה, פורצות את הדרך.
מרים שכטר: אתן יוצרות משהו שלא היה קודם ונראה כבלתי אפשרי היום ובעייתי ולא מובן להרבה אנשים שלא בדיוק מבינים ואז מתחילים להסתכל על הדברים הקטנים: "יש את זה.
מרים שכטר: אין את זה.
מרים שכטר: יש בגרות.
מרים שכטר: אין בגרות.
מרים שכטר: יש מל"ג.
מרים שכטר: אין מל"ג" ומתחילים לשאול את כל השאלות הקטנות לא משום שאתן חרדיות, אלא משום שכל דבר שהוא חדש ופורץ דרך לא יודעים איך לקרוא אותו ולא יודעים איך להסתכל עליו.
מרים שכטר: לכן, תסתכלו בשמחה על כך שבכלל אתן כאן, ותראו את זה כצעד ראשון קטן למשהו גדול מאד.
מרים שכטר: כאן אני מציעה את תרומתי ואת ההתנדבות שלנו.
מרים שכטר: במסגרת העבודה שלנו בשויון בין המינים, אנו עובדים הרבה על פרוייקטים פורצי-דרך של נשיות וגבריות ואיכויות נשיות וגבריות של איך להוביל ולהביא למציאות שונה כאן במדינה.
מרים שכטר: יש לנו כבר את הכלים ואת היכולת לעבוד עם הדברים האלה, כדי לעזור לכן לקדם את עצמכן כמובילות ולקדם את כל התפיסה שלכן.
מרים שכטר: זה נראה כאילו מאד שונה.
מרים שכטר: אני יכולה לספר לכם, שגם בחברה המאד חילונית, המאד פתוחה והמאד שויונית כביכול, יש הרבה סטריאוטיפים, סטיגמות ודברים שאנו רוצים לשנות, ורוצות לשנות במיוחד, לגבי נושא נשים וגברים ומה אשה יכולה לעשות.
מרים שכטר: עדיין בחברה החילונית אשה שהיא יותר מדי משכילה מסבירים לה שתנמיך ווליום ופרופיל כדי שהיא תתחתן.
מרים שכטר: אדוני, סליחה, אך אני חושבת שזה כן חשוב שאתה תשמע.
שמעון כהן: כן.
מרים שכטר: אנו היום עובדים עם כמעט 2,000 בנות בגילאי תיכון, בתיכונים של הממלכתי, הממלכתי-דתי והערבי, על איך אתן כבנות כן מקדמות את עצמכן וכן בוחרות מתמטיקה, פיזיקה ומדעים כדי שאחר כך תוכלו לבחור מקצוע שתוכלו להרויח יותר כסף ולנצל את המשאבים ואת הפוטנציאל האישי שלכן ולהתקדם, ולא מה שהחברה היום משדרת - החברה החילונית המפותחת הפתוחה והמתקדמת - "תנמיכי".
מרים שכטר: אנו מוצאים יותר ויותר במחקרים בנות שהן מבריקות ומקסימות, ולפתע בתיכון הפה נסגר להן כי הן צריכות למצוא חן.
מרים שכטר: כאן בדיוק בא גם החלק של ההפרדה.
מרים שכטר: אנו יודעים היום שבכיתות שהפרידו בין בנות לבנים בנות השיגו יותר.
מרים שכטר: כלומר, הסוגיות מורכבות ורבות.
מרים שכטר: מה שחשוב כאן הוא, שאתן יצרתן מציאות שאומרת: "כל מה שיש, אבני-נגף בדרך, אנו יכולות להתגבר ואנו יכולות ליצור משהו אחר".
מרים שכטר: לדעתי, זו תחילת הדרך.
גילה גמליאל: במה משרד החינוך יכול לסייע?
מרים שכטר: אפרופו משרד החינוך, אמרתי את תרומתי וכן שאני מוכנה אחר כך שניפגש ונעשה.
מרים שכטר: בחינות בגרות - זה יהיה לא נכון שאענה תשובה קטגורית.
מרים שכטר: מהמפגש כאן אפנה מיד לגברת לבנה אברמוביץ', האחראית על החינוך המוכר שלא רשמי.
מרים שכטר: אספר לה על כל מה שהיה כאן, ואנו נחשוב איך אנו יוצרות איזה שהוא פורום שלומד את הענין.
מרים שכטר: יש מגבלות, אבל אותי לימדו בבית שמה שלא הקב"ה קבע אפשר לשנות.
מרים שכטר: זה המוטו שאני הולכת איתו כל חיי.
מרים שכטר: אני לא יודעת להגיד לכן שזה יהיה א', ב' או ג', אבל אני יודעת להגיד לכן שאעשה כל שביכולתי כדי שסוגיה זו תעלה על סדר-היום ושניקח את התופעה.
מרים שכטר: למה שנעשה כאן אני קוראת: טרנפורמציה.
מרים שכטר: זה לא שינוי.
מרים שכטר: זו תמורה.
גילה גמליאל: זה בטוח לא שינוי.
דוברת: שינוי - הס מלהזכיר.
דוברת: לא להגיד.
דוברת: מרים שכטר: נעשה זאת כמנוף באמת להרחבת המעגלים ולפריצת הדרך היותר אמיתית.
דוברת: ממש ישר-כוח.
דוברת: אני מאד שמחה שבחרתי להגיע, לראות ולשמוע.
דוברת: אפרופו סטיגמות, אנו מקבלים בלי סוף הזמנות לוועדה.
דוברת: ראיתי נשים חרדיות, ועד שהגעתי לכאן עכשיו בראשי היה: לומדות תורה, שזה גם נראה לי חשוב מאד.
דוברת: כשהגעתי, אמרתי: "ואו, משפטים!".
דוברת: כולנו, גם אלה שחושבות שהן לא שרויות בסטיגמות, שרויים בסטיגמות.
דוברת: החוכמה היא להיות מודעת, כך שכל אחת תאמר לעצמה ולא לאחרת: "את תסתכלי על עצמך פנימה ותראי מה קורה".
דוברת: לקראת עבודה - אי-אפשר כאילו ליצור העדפות, אבל אפשר כבר מראש לחשוב וליצור מפגשים, קרי השתלמות או משהו כדי להכין אותן לדברים האלה.
דוברת: אלה דברים חדשים.
דוברת: זה בתוך כל התהליך - "לעזור" זה נשמע קצת פטרוני - של התחברות, ומתוך הבנה של הערך המוסף של התופעה הזאת ליצור מעגנים שעוזרים להן באמת להתקדם ולהצליח.
דוברת: אני חושבת, שבינתיים מה שאמרתי יספיק לנו.
גילה גמליאל: ברצוני לסכם את הישיבה ולצאת מכאן עם דברים יותר קונקרטיים.
גילה גמליאל: צופית צדוק, אני מודה לך על היוזמה, ולך, שמעון כהן, על עצם זה שהיתה לי הזכות שביקשתם להעלות את הנושא היום כאן לדיון.
גילה גמליאל: בינתיים, אנו רואים היענות דלה מצד הגורמים שהוזמנו לכאן, אבל, לטעמי, זה נובע מאי-ההבנה הבסיסית ואי-ההפנמה הבסיסית של מה שבאמת מתרחש כאן.
גילה גמליאל: לא אגדיר זאת במונחים שאולי יקשו עליכן, במונחים של מהפכות, אבל יש כאן שינוי בדפוסים שיסייעו בצורה נחרצת לאוכלוסיה, בעיקר לאוכלוסיה החרדית.
גילה גמליאל: כל אחת מכן תיארה לנו משפחה של שמונה, ששה ילדים ושלושה ילדים.
גילה גמליאל: אותם ילדים יפנימו את ההיטמעות בחברה בכלל גם בהיבטים של החשיבות של לימודי המשפטים.
גילה גמליאל: לא בכדי אלה לימודי המשפטים; סביב נושא זה היו כל כך הרבה קונפליקטים, ובמיוחד הזכירו כאן את ההפגנה הגדולה כנגד בתי-המשפט שיצרה לפחות למראית עין תחושה מאד קשה וקונפליקט קשה של "הם והם".
גילה גמליאל: לא אגיד "אנחנו", כדי לא להכניס אותי לאף אחד מהדברים.
גילה גמליאל: אני שמחה - מההתרשמות הכללית, מכל הסיפורים ששמענו כאן ומכל הסיפורים האישיים של כל אחת מכן בהיבטים האלה - לראות כאן אמא עם שתי בנות שלומדות יחד משפטים.
גילה גמליאל: זה מציג שינוי דרמטי בהיבט התפיסתי, וכל אחת מכן בסופו של דבר תעביר אותו הלאה גם לילדים.
גילה גמליאל: עם כל הרצון הטוב להפיל עליכן כביכול את כל התיק בשינוי הזה, יש לנו פה, ככנסת וכמשרד החינוך, עבודה מאד קשה בסיוע כדי לקדם את העניין הזה.
גילה גמליאל: הן עשו זאת בכוחות עצמן, בכוחות של שמעון כהן שסייע ובכוחות של יוזמות פרטיות.
גילה גמליאל: היום, אנו צריכים לבוא ולפתוח את השער הרחב הזה לעולם החרדי ולסייע בידיו.
גילה גמליאל: אני ממש מסכימה עם דברים שאתה אמרת בהיבט הזה, שנעשה פה צעד אדיר מבחינת היטמעות האוכלוסיה.
גילה גמליאל: אין ספק שצריך לבוא היום מהצד שלנו ולהראות את הרצון מטעמנו לסייע בשילוב הזרועות החשוב הזה בהיבט של איך ניתן לבוא ולעזור.
גילה גמליאל: לגבי הדברים היותר קונקרטיים, אני חושבת שצריכה לצאת מכאן קריאה לשרת החינוך, התרבות והספורט, השרה לימור לבנת, שידועה בפתיחותה לגבי הסיוע בכל מה שניתן.
גילה גמליאל: אני חושבת, שהיא תאמץ ותחבק בחום את הפרוייקט הזה.
גילה גמליאל: אני חושבת, שהוא פרוייקט שצריך לקחת אותו כפרוייקט ממש עליון מבחינת השרה.
גילה גמליאל: לטעמי, יש כאן מקום וחובה לבחון את כל הדברים שדיברו כאן היום, את אותם מבחנים ואת אותם דברים שניתנים כיום בהיבטים של מה מוכר או לא מוכר.
גילה גמליאל: אינני חושבת שצריך לבוא כרגע בקביעות מסויימות, אבל צריכה להיות כאן בחינה מקיפה של הדברים, של נשים שלמדו עד היום ומה יהיה מהיום והלאה.
גילה גמליאל: אני חושבת שמלבד עניין תכנית הליבה, שממה שהתרשמתי כאן אולי לא תפתור את בעיית נושא הבגרויות, צריך לבחון מה כן יהיה ניתן לעשות על מנת לפתור את ההליך הזה.
גילה גמליאל: אני רוצה לצאת מכאן בקריאה לכל ראשי המוסדות להשכלה גבוהה, שיפנימו זאת ושמה שקורה היום בקריה האקדמית ישמש להם מודל על מנת להטמיע זאת, כך שלא כל הנשים בכלל האוכלוסיה, שיצטרכו לבוא וללמוד, יצטרכו להתמקד דווקא בקריה האקדמית, אלא שניתן יהיה לפתוח זאת באופן כללי בכל המוסדות להשכלה גבוהה.
גילה גמליאל: אני חושבת, שיש כאן חשיבות עליונה.
גילה גמליאל: אני חושבת, שיהיה לזה ביקוש אדיר, וזה יוכל לפתוח גם את העניין הזה לכולם.
גילה גמליאל: יש את ההיבט ההסברתי - ובזה אתן תוכלנה לסייע - לגבי איך ניתן יהיה להטמיע זאת בחברה החרדית, וצר לי אך כאן אני בטח לא יודעת איך לעשות זאת.
גילה גמליאל: אני ממש מסכימה, שצריך לקום צוות חשיבה שיהיה ניתן ביחד לבוא ולקבע את הדברים האלה באופן ישיר.
גילה גמליאל: שמענו שבנושא שידוכים זה יוצר איזו שהיא בעיה.
גילה גמליאל: לפי מה שאני רואה כאן, לא צריכה להיות בעיה לאף אחת מכן למצוא שידוך.
שמעון כהן: הן כבר נשואות.
דוברת: התחלתי את הלימודים כרווקה, והתחתנתי.
גילה גמליאל: זה אומר, שזה בטח לא צריך ליצור איזה שהוא חיץ.
גילה גמליאל: יש כאן כמה מקרים יפים: אם שהביאה את שתי בנותיה ללימודים, ואם שהביאה את החתן ללמוד.
גילה גמליאל: מה שאני רוצה לומר הוא שזה חובה.
גילה גמליאל: שמענו כאן סיפורים אישיים על אמהות לשמונה ילדים שעובדות ולומדות משפטים והן גם חרדיות.
גילה גמליאל: צריך לראות שכל ההיבטים האלה יקבלו את הביטוי.
גילה גמליאל: זה יהיה עוול מצד המוסדות לא לבוא ולטפח נושא זה.
גילה גמליאל: אני חושבת שכאן, ממקום לא צפוי, אולי תגיע הבשורה הטובה בהיבט של אהבת חינם, סיוע ועזרה ושילוב זרועות בהיבטים הכלליים.
גילה גמליאל: אני חושבת שזה יתן אור לאו דווקא רק בהיבטים האלה של הצגת הנושא היהודי.
גילה גמליאל: אני חושבת, שזה יתן אור בהיבט הזה שאומר שכולנו בני-אדם, שלכולנו יש את אותם דברים טובים ורעים ושלכולנו יש בעצם דברים שניתן לשלב לגביהם זרועות.
גילה גמליאל: אני כאן גם קוראת ללימור ארד, יושבת ראש אגודת הסטודנטים: בהיבט הזה צריך לבחון גם שילוב פעילויות בין הסטודנטיות לבין הסטודנטים שאינם במסלול החרדי, כך שלא יהיה איזה שהוא ניכור.
גילה גמליאל: ההיפך, צריך לנסות לראות איך אפשר לשלב פעילויות, הידברויות כך שתהיה חשיפה הדדית.
גילה גמליאל: זה יכול מאד לעזור.
גילה גמליאל: יכולים לעשות פעילויות נרחבות, ואשמח לבוא אם יהיה צורך לעזור.
גילה גמליאל: זה ינפץ הרבה מיתוסים בתור התחלה, ובהמשך זה גם יעודד אנשים לסייע, ומבחינת הנשים החרדיות - להכיר גם את הצד האחר.
גילה גמליאל: לטעמי, אתן יכולות לפתוח פה שילוב זרועות אדיר בהיבט הזה.
גילה גמליאל: אני חושבת שזה יכול מאד לעזור.
גילה גמליאל: אני ממש שמחה שהתקיים הדיון.
גילה גמליאל: לטעמי, הוא יהיה דיון ראשון לגבי מה ניתן יהיה לקדם.
גילה גמליאל: בפעם הבאה ממש אדרוש מגופים נוספים להגיע על מנת להבין את חשיבות הנושא.
דוברת: פניתי לכמה גופים.
דוברת: את לא הזכרת, למשל, את הפרקליטות.
דוברת: אלה גופים חשובים מאד.
גילה גמליאל: לגבי ההתמחות, אני פונה לשר המשפטים טומי לפיד.
גילה גמליאל: הוועדה פונה לשר המשפטים טומי לפיד, על מנת, מצד אחד - שייפגש ויכיר ויתחיל לבחון את הנושא ויסייע גם בהיבט של קידום ועידוד השילוב של הנשים בהיבט הזה, ומצד שני - גם לסייע בהיבט של הסטאז' וכמובן בשילוב בעבודה.
גילה גמליאל: אני חושבת שכאן זורקים לו את הכפפה בהיבט הזה, ואני מקווה שהוא גם יידע לקחת אותה בחום לכיוונים הנכונים.
גילה גמליאל: האם יש עוד דברים שלטעמכן היה צריך להעלות בישיבה היום?
מרים שכטר: רציתי לומר משפט ששכחתי לומר קודם.
מרים שכטר: אפרופו שינויים במערכת, מאז מדינת ישראל קמה והיו בחינות בגרות לא היה מעולם מועד ב'.
מרים שכטר: כשהשרה לימור לבנת נכנסה לתפקידה, הדבר הראשון שהיא אמרה הוא: "באוניברסיטאות יש מועד ב'.
מרים שכטר: למה בבחינות בגרות אין?", וכולם הסבירו לה הסברים מושכלים מאד למה אי-אפשר שיהיה מועד ב'.
מרים שכטר: רְאו, שנה שלישית כבר יש מועד ב'.
גילה גמליאל: לא רק שזו שנה שלישית, אלא שזה נעשה בצורה מוצלחת ביותר.
מרים שכטר: זה נעשה בצורה מוצלחת ומסודרת.
מרים שכטר: אפרופו מה שאמרתי: צריך פשוט לבדוק.
דוברת: אין דבר העומד בפני הרצון.
גלית אקרשטיין: אם אפשר, בפעם הבאה כשבאים לכאן אולי תהיה נציגות של המוסדות להשכלה גבוהה שישמעו על העניין הזה.
גלית אקרשטיין: זה חשוב מאד.
גילה גמליאל: אני בשדולה למען ההשכלה הגבוהה, ושם אני גם אעלה את הנושא.
שמעון כהן: הייתי רוצה רק לנצל את ההזדמנות הזאת להזמין את הוועדה לבקר אצלנו באחד מימי שלישי.
שמעון כהן: אני חושב שטוב מראה עיניים.
שמעון כהן: אני מזמין גם את הגברת שכטר ואת הגברת אברמוביץ'.
שמעון כהן: נשמח לתאם זאת.
שמעון כהן: זה אחרת, כשרואים זאת.
מרים שכטר: אשמח לבוא.
גילה גמליאל: אמליץ שהשרה תבקר שם.
גילה גמליאל: חשבנו על ש"ס ויהדות התורה שיפנו לגורמים באוכלוסיה החרדית, וניסינו לחשוב לגבי מה אפשר לפנות בהיבט ההסברתי ואיך ניתן להפנים זאת גם באוכלוסיה החרדית.
גילה גמליאל: אולי צריך גם לפנות אליהם, על מנת שהם יסייעו בהיבט של הפנמת החשיבות מול המוסדות והגופים החרדים.
גילה גמליאל: זו קריאה נוספת במסקנות הוועדה.
גילה גמליאל: אני מודה לכולם.
גילה גמליאל: אני נועלת את הישיבה.
גילה גמליאל: ומצד שני פנו אלי, בכל מה שקשור במתן הקלות, הגדירו לי את זה בהתחלה לבנות זוג של משרתים במילואים, אני דרשתי שזה יהיה בני/בנות זוג של משרתים/משרתות במילואים, ונדון בזה כאן באופן גורף, בטח לא בוועדה שלנו יהיה ניתן לבוא ולהגדיר בצורה כזו או אחרת חד צדדית.
גילה גמליאל: אלה הם נושאי הדיון, הבנתי שסגן אלוף איל קרוליצקי צריך לעבור אחר כך לוועדה השניה שלנו, ועדת החינוך, אז ניתן לך להציג את הפרזנטציה ונרחיב את הדיון אחר כך.
איל קרולצקי: אני שוב מתנצל על זה שאני אצא מייד אחרי הסקירה ותישאר פה דגנית, העוזרת שלי, כדי לענות על שאלות שיעלו.
איל קרולצקי: אני אפתח בהצגה של הנושא בכללותו ואחרי זה סגנית יוהל"ן תציג את זה מהזוית שלהם.
איל קרולצקי: ובהמשך סגן קצין שלישות של פיקוד העורף יציג מיקוד על פיקוד העורף ששם יש ריבוי משמעותי של נשים שמשרתות במילואים, כולל פעילות שלהם בשנה האחרונה.
איל קרולצקי: אני מקווה שבכך נענה על השאלות שתישאלנה.
איל קרולצקי: מבחינת הנחות היסוד לשילוב נשים במילואים אנחנו נציג פה מספר נקודות.
איל קרולצקי: הראשונה אנחנו משלבים נשים במילואים בהתאם לצרכים התכנוניים שקיימים בצבא ובדגש היכן שנשים נותנות מענה לפערים שקיימים לנו במערך המילואים, ותיכף תראו מספר דוגמאות ואת המענה המצויין שאנחנו מצליחים לתת מאז שהתחלנו לשלב נשים במערך המילואים.
איל קרולצקי: היום אנחנו נשים למעשה כמו שקבוע בחוק, השארתם במערך עד גיל שלושים ושמונה, או עד אמהות או הריון.
איל קרולצקי: לגבי לוחמות ומקצועות נוספים שהוגדרו בחוק אז כמו שכתוב פה דין יוצאת צבא אישה כדין יוצא צבא גבר, דהיינו נשארות במערך המילואים עד גיל ארבעים וחמש כמו הגברים, אם הגיל הזה ישתנה כמובן זה יחול גם על הנשים.
איל קרולצקי: הכללים והפקודות זהים לגביהן.
איל קרולצקי: אנחנו הסרנו את כל המגבלות לגבי קריאה לשרות מילואים פעיל שהיו בעבר לגבי שרות נשים והיום הזימון של חיילת מילואים או קצינה במילואים זהה לחלוטין לזימון של גבר במילואים, כולל כל המגבלות שהיו בעבר, הכל הוסר והיום אין אבחנה מיגדרית או מינית בין גברים לנשים באופן הזימון לשרות מילואים.
איל קרולצקי: מבחינת השיבוץ של הנשים אנחנו משבצים את מרביתן לרמת מפקדת אוגדה ומעלה.
איל קרולצקי: לוחמות או כאלה ששירתו בשרות הסדיר שלהן בגדודים או בחטיבות משובצות גם במערך המילואים באותן מסגרות.
איל קרולצקי: אנחנו מנסים לבצע שילוב שיהיה לא בבודדות אלא יותר בקבוצות על מנת שיוכלו לשרת זו עם זו.
איל קרולצקי: יש מקומות שמשרתות בודדות, יש מקומות שמשרתות קבוצות.
איל קרולצקי: אנחנו בשאיפה רוצים שזה יהיה בקבוצות, קטנות אפילו, משלוש, ארבע, חמש ביחד, אני חושב שחיילת בודדה בגדוד של חמש מאות גברים זה קצת בעייתי.
איל קרולצקי: אם יהיו שתיים, שלוש ומעלה אני חושב שהשילוב יהיה הרבה יותר קל וראוי.
איל קרולצקי: אם אני אסתכל על כל מאה אחוז מערך המילואים, נכון להיום, אנחנו רק שנתיים בתהליך הזה, הנשים מהוות חמישה אחוז ממצבות החיילים והחיילות במערך המילואים, ואם נסתכל קצת על חלוקה של חוגרים חוגרות וקצינים קצינות אז בקצינות אנחנו קצת יותר, סדר גודל של שבעה אחוז מהקצינים במערך המילואים, בחיילים סדר גודל של חמישה אחוז ממערך המילואים.
איל קרולצקי: בשנת 2003 צפויות להשתחרר משירות סדיר עשרים ושתיים אלף חמש מאות חוגרות וכאלפיים קצינות, ואנחנו רואים סדר גודל של ארבעים אחוז מתוכם עוברות למערך המילואים, ויש פה דוגמאות לאיזה מערכים או לאיזה יחידות, זרוע יבשה, לחיל האויר, לחיל הים, לחיל המודיעין, העורף, חיל השלישות, חיל המשטרה הצבאית ויחידות יותר קטנות.
איל קרולצקי: יכול להיות שבשנת 2004 יחולו עוד כל מיני שינויים, אני לא יודע להגיד אותם כרגע כי הצבא הולך לקראת שינוי מאוד משמעותי בשנה הקרובה.
איל קרולצקי: אבל זה התכנון שלנו לפחות לשנה הקרובה.
איל קרולצקי: בואו נראה איך הנשים מתחלקות במערך המילואים.
איל קרולצקי: אם אני מסתכל, נכון להיום, על מצבות הנשים בשרות מילואים, מסתכל איך הן מתפלגות בכלל צה"ל, אפשר לראות שבזרוע יבשה סדר גודל של שנים עשר אחוז, חיל הים, חיל אויר, המאסה העיקרית נמצאת בפיקוד העורף ובגלל זה גם נמצא פה סגן קצין השלישות של פיקוד העורף שיציג באיזה מערכים הנשים משולבות שם.
איל קרולצקי: בזרוע יבשה שנים עשר אחוז, בחיל הים שבעה אחוז, חיל אויר ארבע עשרה אחוז, אגף המודיעין עשרה אחוז, באט"ל, האגף הטכנולוגיסטי עשרה אחוז, יתר צה"ל שזה יחידות יותר קטנות שישה עשר אחוז, ובעורף, שזה המאסה הגדולה, שלושים ואחד אחוז.
איל קרולצקי: אם אני מסתכל לפי מערכים, שזה המקצועות העיקריים שנשים משולבות בהם, אנחנו רואים שהקצינות הן המובילות בעניין הזה, סדר גודל של עשרים ואחד אחוז ממערך המילואים מכלל הנשים שמשרתות במילואים הן קצינות.
איל קרולצקי: יש לנו גם מקצועות העורף תשעה אחוז, מקצועות המודיעין תשעה אחוז, לוחמות ,אנחנו רק מתחילים עכשיו להכניס את המשתחררות הראשונות של הלוחמות ששרתו בסדיר אז עדיין האחוזים קטנים אבל מן הסתם הם יגדלו עם השנים.
איל קרולצקי: גם ההיענות וגם הבקשות שחרור זהה לגברים, אנחנו לא רואים יתרון או חסרון למישהו מהמינים.
איל קרולצקי: יש לנו חובשות שתורמות בצורה משמעותית למערך המילואים, מקצועות האחזקה, מקצועות הלוגיסטיקה, וזה פערים שהן פשוט משלימות שהיו לנו בגברים, היום אנחנו ממלאים את השורות עם נשים והן משתלבות בצורה מצויינת במערכים האלה.
איל קרולצקי: כמו שכתבתי בשורה התחתונה התרומה העיקרית היא במערך העורפי, במערך פיקוד העורף, וראינו את זה במלחמה האחרונה, כמויות אדירות של נשים שגוייסו אפילו בצוי שמונה, ותיכף תראו את המספרים, ובמערכים לוגיסטיים.
איל קרולצקי: אני מזכיר, אנחנו רק שנתיים בתהליך.
איל קרולצקי: יש היום כשלושים אלף נשים במערך המילואים ואנחנו רואים שבשנים הקרובות זה ילך ויגדל והתחזיות שלנו נעות בין שלושים וחמישה אלף לשבעים אלף, תלוי שוב במבנה צה"ל, בכמה נכניס למערך המילואים.
איל קרולצקי: אנחנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לא נתונים שלנו אלא שלהם, למדנו שמבחינה סטטיסטית נשים גיל ההורות הממוצע שלהן הוא גיל עשרים ושבע, ולכן אנחנו רואים בגיל עשרים ושבע הרבה יציאות ממערך המילואים, שחרורים, פטורים.
איל קרולצקי: לוחמות במקצועות ייחודיים ששם גם הריון לא מעניק פטור.
רשף חן: מזה שזה כתוב בחוק?
איל קרולצקי: משמעותית ביותר,
רשף חן: צריכה להישאר עם הילדים ואני לא.
איל קרולצקי: נראה קצת את החציון הראשון של 2003, כמה נשים שרתו במילואים.
איל קרולצקי: אז אפשר לראות שסך הכל כשלושים אלף נשים במערך המילואים, מתוכן חמשת אלפים שלוש מאות קצינות, עשרים וארבע אלף שלוש מאות חוגרות, הכנסתי פה נתון של הזמינות, זמינות זה מבחינתנו כאלה שזמינות לקריאה למילואים.
איל קרולצקי: אנחנו בשנה הראשונה לשחרור לא קוראים גם לגברים למילואים, גם לא לנשים.
איל קרולצקי: ולכן בגלל שהתהליך הזה הוא די בחיתוליו אלה המספרים של החיילות שזמינות לשרות מילואים וזה ההיקף של הנשים ששרתו בחצי שנה הראשונה של שנת 2003, שלושת אלפים ארבע מאות חיילות וקצינות שרתו במילואים במחצית הראשונה של 2003, זה הממוצע שלהן, שנים עשר יום למשרתת קצינה, שלושה עשר יום לחוגרת משרתת, בממוצע כללי שנים עשר וחצי יום.
איל קרולצקי: זה קצת פחות מהגברים.
איל קרולצקי: מבחינת המיצוי שלהן שנים עשר אחוז מהחוגרות ביצוע שרות, אחד עשר אחוז מהקצינות ביצעו שרות.
איל קרולצקי: אם אני משווה את זה לגברים, זה מה שמעניין, בשלוש שנים האחרונות, אפשר לראות שהנשים אמנם עושות קצת פחות בממוצעים אבל המגמה הזאת והכיוון, שני הדברים האלה הולכים ומתקרבים זה לזה.
איל קרולצקי: מבחינת משך השרות, משך השרות של הנשים, שמו פה איזה שהוא גרף שמראה בין אפס לשלושה ימים, בין ארבעה ימים לעשרה ימים, אחד עשר עד חמש עשרה, שש עשרה עד עשרים ומעל עשרים ואחד יום.
איל קרולצקי: מרבית הנשים ששרתו במהלך שריקה מזרחית, המלחמה שחווינו, שרתו תקופות של בין ארבעה לעשרה ימים.
איל קרולצקי: היתר שרתו התפלגות די דומה, חמישה אחוז שרתו למעלה משלושה שבועות.
איל קרולצקי: סך הכל במהלך שריקה מזרחית גוייסו לשרות מילואים אלף שש מאות שמונים נשים, מרביתם מפיקוד העורף, מרביתם בצוי שמונה מה שאנחנו קוראים, צוי חרום, כמאתיים קצינות וכאלף ארבע מאות חוגרות.
איל קרולצקי: בדקנו את נושא הולת"מ ורצינו לראות אם בנות חיילות מגישות ולת"מ באופן שונה מאשר גברים, גם ולת"מ משקי שזה דרך מקומות העבודה.
איל קרולצקי: מתוך כלל הבקשות שהוגשו האחוז לנשים זהה לאחוזם במצבות המילואים, ולכן אנחנו רואים את זה כנתון חיובי ואין פה איזו שהיא חריגה משמעותית.
איל קרולצקי: ההתנהגות שלהן בהחלט דומה להתנהגות של הגברים בנושא של הגשות ולת"מ.
איל קרולצקי: ביצענו מספר פעילויות כדי לחזק את התהליך ואת ההטמעה של שילוב הנשים במילואים.
איל קרולצקי: הפעילות המרכזית הייתה פעילות הסברתית, הסברתית גם למול מפקדים, גם למול החיילות, גם למול סגלי כוח האדם במערך שאמורים לטפל בהן וגם למול חיילות בשרות סדיר וחיילות מלש"ביות שעומדות להתגייס עוד רגע לשרות חובה, כדי שידעו מה צופן העתיד.
איל קרולצקי: מעבר להסברה ישירות מול הגורמים האלה יזמנו גם סדרה של הרצאות, מידעונים, אני אוכל להשאיר פה חלק מהמידעונים שהפצנו למפקדים במערך המילואים על אופן שילוב נשים במערך המילואים.
איל קרולצקי: ובאתרי האינטרנט שהיום אנחנו מפעילים, גם אתר הוראות המילואים של אכ"א, גם אתר יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים, הדברים האלה מופיעים בצורה מפורטת וכל חיל מילואים וחיילת מילואים יכולים להיכנס ולקבל מידע.
איל קרולצקי: לגבי חיילות מילואים יש לנו אפילו הרחבה ודגשים.
איל קרולצקי: פעילות נוספת שאנחנו עושים היום, בשרות החובה, בראיית שרות המילואים זה הנושא של הרחבת רמת הרובאות של הנשים, דהיינו שנשים תעשנה טירונות ברמת רובאות גבוהה יותר, בעיקר באותם מקצועות שאנחנו רואים בהם צורך משמעותי במערך המילואים כדי שהן יוכלו להשתלב טוב יותר ויוכלו לעשות מילואים.
איל קרולצקי: לסיכום, אנחנו משנת 2001 הרחבנו משמעותית, היום סדר גודל של שלושים אלף נשים במערך המילואים, למול מאות ספורות שהיו לפני כן.
איל קרולצקי: מסקרים שעשינו, ממפגשים שעשינו, מפאנלים שעשינו, גם עם מפקדים, גם עם חיילות וקצינות במילואים, גם עם גופי הצבא, אנחנו רואים את זה כתהליך נכון ושילוב ראוי ומוצלח.
איל קרולצקי: אנחנו שומרים על עקרון שמה שמוביל בשילוב של הנשים הוא צורך תכנוני וככה נמשיך גם בשנים הקרובות.
איל קרולצקי: ויכול להיות, אם הצבא יקטן בשנים הקרובות, וכולנו קוראים בעיתונים מה צפוי להיות, אז כנראה שגם בזה יחולו קצת שינויים, אבל כנראה שמה שיחול על הגברים יחול גם על הנשים אז אין פה שום אבחנה.
איל קרולצקי: מסגרת שרות המילואים, אז המבחן הזה של השילוב או של המימון שלהן בפועל בשרות המילואים, כרגע אנחנו רואים את זה בא לביטוי באופן חלקי אבל זה בגלל המגבלה של הזמינות של מרבית הנשים לשרות מילואים.
איל קרולצקי: אבל משנה לשנה אנחנו רואים שיפור ואני מקווה שבשנים הקרובות נראה עוד שיפור.
גילה גמליאל: מקום בהיבט הזה גם של מערך המילואים לשיוויון בין נשים לגברים בהיבטים האלה, מה האופציות שעומדות בפני הצבא לקלוט את זה ותוך כמה זמן, כמה זמן ייקח?
איל קרולצקי: מלא במערך הנשים בין גברים לנשים.
גילה גמליאל: הנשאלת היא מההיבט המקצועי, במידה ואנחנו מחליטים בוועדה לקדם הצעת חוק שתדבר גם בהיבט של מערך המילואים ליצור שיוויון כמו שדיברנו כאן בישיבות הקודמות של הוועדה שהחוסר היגיון בשרות צבאי של נשים שנתיים, גברים שלוש שנים, ואז הבטיחו לנו בישיבות שרוצים לעשות דיפרנציאציה שונה, לפי תפקידים, לפי מקצועות ולא לפי מיגדר, שזה אין רלוונטיות בכלל.
גילה גמליאל: אז גם כאן, השאלה אם גם פה בהיבט של מערך המילואים אנחנו רוצים, אני חושבת שזה גם מה שנרצה להוציא כאן היום חלק מהמסקנות, זה פשוט להוקיע את הסימפטומים של קביעה גם בהיבט הזה של מערך המילואים על בסיס מיגדר ועל בסיס מין ולא על בסיס שיקולים מקצועיים גרידא לגבי התפקידים בצבא.
גילה גמליאל: וגם כאן השאלה בדיוק מבחינת
גילה גמליאל: כם, כל הנושא של מערך המילואים, במידה ואנחנו נוביל לחקיקה כזאת, תוך כמה זמן הצבא יכול להיערך לכזה מהלך?
איל קרולצקי: אבחנה שיש בשרות סדיר.
איל קרולצקי: זאת אומרת אותם מקצועות שמשרתים בהם הנשים שלוש שנים בשרות חובה, לוחמות ומקצועות נוספים שמופיעים באותו סעיף בחוק, אלה הנשים שגם משרתות עד גיל ארבעים וחמש, זהה לגברים.
איל קרולצקי: דין יוצאת צבא אישה כדין יוצא צבא גבר.
איל קרולצקי: ובאותם מקצועות שמשרתות שרות קצר יותר בשרות חובה משרתים גם שרות קצר יותר במילואים.
איל קרולצקי: וצריך לזכור כל הזמן שאנחנו רוצים שהשרות של הנשים במילואים יהיה אפקטיבי ובאמת למוד צורך ולמוד אותם מקומות שאנחנו צריכים וחפצים שישרתו.
איל קרולצקי: במידה ומחוקק ימצא לנכון להעלות את גיל הפטור או לשנות או לקבוע שגיל הפטור לנשים זהה לגיל הפטור לגברים הצבא לא צריך בשביל זה היערכות כזו או אחרת.
איל קרולצקי: זו קביעה, לדעתי אני לא בטוח כמה נשים ירצו או לא ירצו, זה לא מענייני לצורך העניין, אבל הצבא לא צריך שום תקופת היערכות, הצבא יודע לעשות את זה.
איל קרולצקי: אין פה משמעות להיערכות.
איל קרולצקי: יש פה גידול משמעותי בהיקפים, מן הסתם כי אין לנו את היציאות האלה שדיברנו עליהם בגיל עשרים ושבע.
איל קרולצקי: מכיוון שאנחנו רוצים להכניס לשרות מילואים באמת אותם מקומות שיש בהם תרומה אפקטיבית אז יתכן שנכניס פחות נשים לשרות מילואים בגלל זה ואולי פחות גברים גם, כיום אנחנו לא יכולים לעשות את זה אבל אנחנו בוחנים את העניין הזה ברצינות.
איל קרולצקי: אני עושה אבחנה בין צמצום ימי המילואים, שזה מתנהל בערוץ אחר, כל התפיסה שהצגתי פה היא תפיסה שמציגה את בניין הכוח של הצבא, לא רק את ההפעלה שלו בשגרה.
איל קרולצקי: ההפעלה בשגרה הולכת לעבור שינוי מאוד מאוד משמעותי בתקופה הקרובה מבחינת היקף הימים שיקראו לשרות מילואים, אנחנו נציג את זה ביתר הועדות שנדונות היום.
גילה גמליאל: נשים, הסגנית של סוזי יוגב שמסיימת את השרות שלה בימים אלה, באמת צריך לברך אותה על העבודה המצויינת שהיא עשתה בכל מה שקשור במערך הנשים.
שרלי קרני: נשים ובנוסף לתפקידי אני הסגנית של היולע"נ.
שרלי קרני: דווקא נושא שרות נשים במילואים הוא תחת הכובע של ראש ענף קידום וניצול פוטנציאל נשים.
שרלי קרני: לפני שאני אגע בתחום המרכזי שאני אעסוק בו וזה המעקב והליווי שעשינו אחר הניצול בשנתיים האחרונות, יש מעט מאוד מידע על מה קורה בנושא נשים במילואים בצבאות זרים.
שרלי קרני: לא כל כך עוקבים על זה, גם לא בנאט"ו.
שרלי קרני: זה מדו"ח נאט"ו האחרון שהופץ רק על ארצות הברית וקנדה שמו אחוזים, גרמניה שמו מספר ועל השאר רק כתבו יש וזהו.
שרלי קרני: זה נושא שהוא בכלל בשוליים מאוד בצבאות זרים, למעט השניים שאפשר לראות אותם שזה ארצות הברית וקנדה וכמובן שאצלנו המגמה היא מגמה שונה.
שרלי קרני: כמובן צריך להגיד שאנחנו היחיד בעולם שמגייס נשים מכוח חוק ולכן ההשוואה היא לא אוטומטית.
שרלי קרני: בשנים האחרונות, בעיקר משנת 2000 אנחנו רואים שיח אחר בכל מה שקשור למיצוי או לעולם הנשים גם בחברה ובמיוחד זה משפיע על הצבא.
שרלי קרני: בתוך זה ראינו הרחבה של שיבוץ נשים במערך הסדיר בתפקידים חדשים וכתוצאה מכך נדרשנו לעניין המילואים, וזה בעצם אותה עבודת מטה שבוצעה.
שרלי קרני: אגב הייתי חברה באותה עבודת מטה כראש מדור, כך שאני די סוגרת מעגלים.
שרלי קרני: אנחנו רואים היום איזה שהוא מהלך חדש או מציאות חדשה בצבא.
שרלי קרני: בעבר כשהיו מסתכלים על נשים במילואים זה היה חריג, זה היה במעט תפקידים ובמעט יחידות, לראות אישה במילואים היה משהו באמת חדשני.
שרלי קרני: היום אנחנו רואים את זה כמשהו שהוא כבר די מציאות קיימת בהרבה מאוד יחידות, במגוון רחב של תפקידים.
שרלי קרני: ההתייחסות היא באמת התייחסות אחרת.
שרלי קרני: כתוצאה מכך, שמנו לנו כיעד במהלך 2002-2003 ללוות את מהלך ההטמעה.