GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא: מה שאני רוצה לומר הוא, שהגזירות הכלכליות "מתגלגלות" בצורה כזו שאנחנו רואים עכשיו את התוצאות שלהן.
עאידה תומא: הרשויות המקומיות נמצאות במצב של קריסה מוחלטת.
עאידה תומא: זה לא קבלן משנה, אנחנו "קונים שירותים" מאותה משפחה ולרשות המקומית אין כסף לשלם עבור כל השירותים שהם קונים מספקים, כך שאין להם תקציב גם בנושא הזה.
עאידה תומא: לגבי סגירת מעון לנערות, אכן המעון לנערות בעכו נסגר אבל מדובר בסגירה זמנית ועיריית עכו לא מוסיפה לנו בעניין הזה, היא פשוט "נושפת" לנו בעורף ומחכה שהסגירה תהיה סופית ומוחלטת כדי שיוכלו "לשים יד" על המבנה הזה.
עאידה תומא: התוכניות של המשרד הן לחזור ולפתוח את המוסד הזה.
עאידה תומא: נסרין קבהא-עלימי:	אני מרכזת ועד הפעולה לשוויון בענייני אישות, הועד הנו 	קואליציה של מספר ארגוני נשים, לזכויות נשים בפרט וזכויות האדם בכלל, וכן עורכי דין ועובדים סוציאליים שרואים את עצמם מחוייבים לקידום הנשים בתחום המעמד האישי.
עאידה תומא: בנושא נשים במגזר הערבי, עד עכשיו השיח הזה  לא התנהל כפי שצריך לגבי זכויות הנשים במעמד האישי, כי זה אחד הנושאים שנחשב כטאבו שלא מדברים עליו ולא מעלים אותו.
עאידה תומא: אתי ליבני:	האם תוכלי לומר לנו בקצרה, לגבי דיני האישות?
עאידה תומא: מה קורה 	כשמתגרשים או כשנפרדים, איפה נמצאת הבעיה הגדולה?
עאידה תומא: נסרין קבהא-עלימי:	קיימת בעיה רצינית לגבי השיפוט בענייני המעמד האישי, 	שעד עכשיו הסטטוס-קוו היה שרוב ענייני המעמד האישה המוסלמית למשל, היה רק בבתי דין "שארעים" ובעקבות לחץ של ועד הפעולה לענייני אישות וחברות כנסת שנרתמו כדי לסייע בנושא, בשנת 2001 היה תיקון לחוק שעכשיו נשים ערביות גם נוצריות וגם מוסלמיות יוכלו לפנות לבתי משפט לענייני משפחה, בתחום של אחזקת ילדים ומזונות.
עאידה תומא: עכשיו אנחנו נוקטים בצעדים נוספים כדי שהתיקון לחוק הזה יהיה ישים ויותר נשים יפנו לבתי נשים לענייני משפחה, כי עד עכשיו לא היו משתמשים בזה כל כך.
עאידה תומא: כך שאחד הדברים שאנחנו כיום מבקשים, זה פתיחת בתי משפט לענייני משפחה באזורי מגורים ערביים, כי אנחנו יודעים שברוב המקרים האשה הערבייה הינה בעלת ניידות מוגבלת, כך שבמידה ובית המשפט לענייני משפחה יהיה מרוחק, היא תעדיף לפנות לבית הדין השארעי הן מבחינת מרחק וגם מבחינה כלכלית כי האגרות בו יותר זולות.
עאידה תומא: לכן אנחנו חושבים שנוצר עוול מסויים בגלל שעד עכשיו אין באזורים הערביים אין שום בית משפט.
עאידה תומא: אמנם בנצרת עילית קיים בית משפט, אבל זה גם דוגמא למקום שיכול לשרת גם יהודים וגם ערבים.
עאידה תומא: אנחנו פנינו לשר המשפטים הקודם בעניין, ומשם קיבלנו תשובה די מרגיזה.
עאידה תומא: אני תוהה אם עד עכשיו, 20% מהאוכלוסייה לא זוכים להיות חלק מהמדינה מבחינה טריטוריאלית כדי שיהיה להם מערך של בתי משפט, האם זה יהיה סקטוריאלי עכשיו לבקש לתקן מצב כזה.
עאידה תומא: התשובה שקיבלנו בזמנו אינה מספקת, לכן אנחנו חושבים שדרוש אולי שיתוף פעולה מצד הועדה לקידום מעמד האישה, למען העלאת הנושא שוב.
עאידה תומא: אנחנו מבקשים שיהיה בית משפט לענייני משפחה, אשר ימוקם באזורי מגורים ערביים, והמקום המתאים שאני יכולה לחשוב עליו עכשיו הוא "אום אל פחם".
עאידה תומא: מרי חדייר:	מה שאנחנו חשבנו ברשות, זה לפתוח קורס של "טוענות", 	שהן כמו רבניות, "טוענות לבתי המשפט השארעי".
עאידה תומא: נסרין קבהא-עלימי:	כיום יש דבר כזה.
עאידה תומא: אבל אנחנו מדברים על האופציה 	הנוספת, שהיא הכרעה אזרחית ולא השארעית.
עאידה תומא: מרי חדייר:	אבל כפי שידוע לנו ועל פי הבדיקות שלנו, כמעט ואין פניות 	להכרעה האזרחית, וזאת למרות החוק.
עאידה תומא: נסרין קבהא-עלימי:	אני אומרת שהנושא היה בבדיקה של משרד המשפטים 	ואני יודעת מהדרג המקצועי שהם כן חושבים שיש אולי מקום להקים בית משפט שלום, שיוסמך להיות בית משפט לענייני משפחה, אבל לצערי זה לא זוכה להתייחסות כל כך רבה במשרד.
עאידה תומא: מחמוד דיאב:	למה את מציעה דווקא את אום אל פחם?
עאידה תומא: עאידה תומא:	לפי ניתוח המפה, כלומר איפה יש כיום בתי דין למשפחה 	ואיך הם פזורים מבחינת הנגישות.
עאידה תומא: איפה שיש ריכוז אוכלוסייה ערבית ואין בית משפט קרוב, זה בעיקר בסביבות אום אל פחם והכפרים שמסביב.
עאידה תומא: שם, שזה צפון המשולש אין שום בית משפט קרוב ולכן בחרנו את המיקום הזה.
עאידה תומא: בנגב יש את באר-שבע, בדרום המשולש יש את כפר סבא, כך שהאזור שיש צורך שיהיה בו בית משפט לענייני משפחה, הנו אום אל פחם.
עאידה תומא: נסרין קבהא-עלימי:	הנושא השני זה הצעת חוק שאני לא בטוחה שתגיע לועדה, 	היות שהיא לא מתויגת ישירות כנושא של קידום מעמד האישה, וזה לגבי הקמת יחידות סיוע בבתי דין דתיים: רבניים, שארעים, ודרוזים.
עאידה תומא: אני חושבת שצעד כזה של הקמת יחידות סיוע, יכול להביא תועלת ממשית לקידום מעמד האישה, כהכנסת גורם מקצועי מתוך השיקולים שכאשר באים לדון בהחזקת ילדים או דמי מזונות לאישה, היחידות האלה יביאו מן הסתם לשיפור זכויות האישה בתוך בית המשפט.
עאידה תומא: בעניין הצעת החוק הזו, אני גם שלחתי מכתב לועדה, אבל לא נעניתי וזו הזדמנות להעלות את הנושא הזה שוב.
עאידה תומא: אמאל פאהר:	ברצוני לחדד לגבי הנושא של חלוקת תקציב הרווחה.
עאידה תומא: בדרך 	כלל, התקציב המועבר ממשרד העבודה והרווחה הוא בגובה 75% ויתר ה- 25% הרשויות המקומיות אמורות לתקצב.
עאידה תומא: אבל בדרך כלל, לפחות ברשות שאני נמצאת בה, התקציב מהרשות המקומית מגיע ל- 40%.
עאידה תומא: כל הנושא של העברת הכספים לתקציב הכולל של הרשויות הוא בעייתי, מכיוון שהמצב התקציבי של הרשויות הוא קשה, ולכן זה מתעכב כמה חודשים ולא רק לגבי המטפלות במשפחתונים.
עאידה תומא: צריך גם לציין שהמטפלות במשפחתונים הן מטפלות עצמאיות המנהלות ומתקצבות את הבית באופן עצמאי לחלוטין.
עאידה תומא: המשמעות של הנושא היא, שכאשר הם לא מקבלים את הכספים מהרשות המקומית הם לא יכולים לנהל זאת כפי שצריך, וחודש על גבי חודש הם לא מחזיקות מעמד ויש צורך לסגור משפחתונים, או לחילופין לא נפתחים משפחתונים חדשים כי אף אישה לא רוצה לעבוד במקום שאין כסף.
עאידה תומא: לכן כל הקביעה הזאת של שכר תקציב ורווחה, זה תוחם בתוכו את כל התחומים, כולל: דמי כיס שאני לא יכולה לתת לנערה, דמי הרשמה לנערה בפרט ולנוער בכלל ועוד.
עאידה תומא: כמובן שזה נושא שהמשרד מודע לו, ויש כל מיני הצעות חוק למפלגות השונות.
עאידה תומא: לדעתי זה לא צריך להיות רק לגבי שכר עובדים, כך אצלנו לפחות, אנחנו כבר שלושה חודשים לא מקבלים שכר והמשמעות היא שאנחנו עובדים רק עד שעה 13:30.
עאידה תומא: כמובן שכאשר יש מקרי חירום חריגים כגון נשים מוכות המגיעות למשטרה, ילדים בסיכון וכו', אנחנו לא נועלים והולכים הביתה אלא אנחנו ממשיכים לעבוד וזה מאוד קשה.
עאידה תומא: לכן, אם צריך להיות לכך פתרון זה אמור להיות פתרון כולל, המשרד מודע לכך ואפילו הדרג הבכיר ביותר.
עאידה תומא: כאמור, הנושא הזה משליך לכל מה שקשור בטיפול בנשים ונערות.
עאידה תומא: אתי ליבני:	זו הצעת חוק של ייעוד משכורות או הוצאת משכורות 	מהתקציב.
עאידה תומא: אמאל פאהר:	אני קוראת לכך תקציב רווחה, היות ובתקציב רווחה 	נכללים גם ילדים הנמצאים במצוקה קשה מאוד, שהם אפילו מקבלים "דמי עידוד" כשהם באים.
עאידה תומא: אני כוללת את כל התקציבים הנכנסים לתחום הרווחה, וזה תקציב גדול במיוחד, וזה מאוד מפריע.
עאידה תומא: כאשר אני מקבלת את השכר שלי, זה עוזר לי לתפקד עד שעה 15:30 אבל זה מעכב טיפולים שונים אחרים שאני אמורה לתת.
עאידה תומא: לכן, לדעתי הבעיה האמיתית היא המצב התקציבי של הרשויות המקומיות.
עאידה תומא: דבר נוסף שרציתי להתייחס, זה כל נושא הפרוייקטים והתוכניות בקהילה למען נערות ו/או נשים.
עאידה תומא: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה טוב מאוד עם המשרד, פה הוזכרו תוכניות שהן מאוד טובות אבל כל עוד אין משאבים זה לא יכול להועיל בכלום.
עאידה תומא: ישנו כלי שהוא טוב וידוע ועובד בקהילה, שיכול להזיז ולהרים פרוייקטים בנושאים כגון: הכשרה מקצועית, השלמת השכלה, פיתוח יזמות עסקית קטנה עם מט"י וכל המערכות הנותנות הכשרה מקצועית, ואנחנו אפילו מצליחים ביחד עם עובדים קהילתיים להכניס נשים למועצת התלמידים, ניתן להרים הרבה פרוייקטים, אבל זאת רק אם יש את המשאב העיקרי שהוא כוח אדם, וכאשר אין תקציב גם אין את משאב כוח האדם.
עאידה תומא: אני גם רוצה להתייחס לנושא טיפול באלימות במשפחה.
עאידה תומא: בנושא הזה היתה ועדה לפני מספר שנים, ואחת המסקנות שלה היתה עובדת סוציאלית שתשב בתחנת המשטרה.
עאידה תומא: בזמנו זה היה בנצרת, אבל היכן בדיוק זה הלך לאיבוד אני לא יודעת.
עאידה תומא: אנחנו נתקלים כמעט כל יום בפניות, גם של נשים מנצרת וגם נשים מחוצה לה, ועובדת סוציאלית בתוך המשטרה יכולה לשרת המון, וזה נושא שחייב לתת מענה מטעם מעמד האישה.
עאידה תומא: אתי ליבני:	העונשים שנגזרים בבתי המשפט על גברים אלימים הם 	משמעותיים?
עאידה תומא: ידוע לכם מה קורה כאן מבחינת האלימות?
עאידה תומא: עאידה תומא:	העניין הוא שלא תמיד זה מגיע לבית המשפט, כי לעיתים 	הפרקליטות מחליטה לסגור תיק לפני שזה יגיע לבית המשפט או שהמשטרה מחליטה לסגור תיק מבלי להעביר זאת הלאה לפרקליטות.
עאידה תומא: אמאל פאהר:	הטיפול של המשטרה בנושא הזה הוא מאוד מיידי, בזימון 	הגבר לחקירה או במעצר הגבר וכו'.
עאידה תומא: עובדת סוציאלית יכולה גם לתווך וגם לפעול בסמכות החוק כמובן, כדי להפנות יותר גברים לטיפול.
עאידה תומא: כל הנושא של שיתוף פעולה וקשר עם המשטרה ומערכות הטיפול בתחום הרווחה, צריך להיות מאוד הדוק וכך גם אפשר להתקדם.
עאידה תומא: אתי ליבני:	בפגישה הקודמת היה כאן נציג המשטרה וחבל שלא העלנו 	דברים אופרטיביים.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	מאחר שאני נתקלת פה בדברים הזקוקים לטיפול נקודתי, 	אני מציעה שתעבירו אלי את כל אותן דרישות ואני אוציא מכתבים לכל אותם גורמים וגופים, לנו הם יהיו חייבים לתת את ההסברים כדי שאפשר יהיה לטפל בדברים האלה.
עאידה תומא: לפעמים רק על ידי פנייה, אפשר לפתור בעיות שלעיתים עקב סרבול בירוקרטי מיותר אנשים נאלצים לספוג את כל הדברים שאני שמעתי כאן.
עאידה תומא: אמאל פאהר:	נושא נוסף הקשור באופן עקיף למעמד האישה או למצב 	הנשים, הוא כל הטיפול של חולי הנפש בקהילה.
עאידה תומא: משרד העבודה והרווחה אינו לוקח את האחריות לטיפול בנושא הזה, כפי שהוא לוקח את האחריות לטיפול באלימות או כל נושא אחר, וזה נופל בחלקו של משרד הבריאות.
עאידה תומא: הסוגייה הזאת לא מטופלת מספיק לגבי חולים שיוצאים ומסתובבים בתוך הקהילה, אמנם אנחנו מודעים ויודעים על הנושא, אבל זה לא מושתת בתקנים או בהכשרה או במסגרות שיכולות לתמוך בחולה שיוצא החוצה.
עאידה תומא: הנושא הזה קשור לנושא האלימות בנשים ואני אתן דוגמא.
עאידה תומא: במסגרת הטיפול באלימות, משפחות כאלה אינן זוכות לטיפול כי אין מה לטפל אם הגבר הוא חולה נפש ובנוסף גם קיימות המצוקות הקשות של חוסר תקציב במשרד הרווחה.
עאידה תומא: אתן לכם דוגמא: יש אישה הגרה בחדר אחד בבית חמותה, עם חמישה ילדים ובעל שהוא חולה נפש.
עאידה תומא: נניח שהעובדת הסוציאלית לא כל כך יודעת מהו חולה נפש ומתי הוא לא לקח את התרופות ואיך זה משפיע, ומתוך חמשת הילדים אני צריכה לסדר משפחתון לשניים מהם, וכמובן שאני צריכה גם לתמוך במשפחה ולתמוך באישה, אבל אין לי את כל המשאבים האלה.
עאידה תומא: אין לי את המשפחתון, אם זה מחוסר תקציב או שלא ניתן למצוא משפחתון, אין גם תקציב למועדוניות טיפוליות שזה בעצם חינוך משלים וחסרות לנו מועדוניות כאלה בכל נצרת והסביבה, התוצאה מכך היתה שאותו גבר חולה, דקר את אישתו 16 פעמים.
עאידה תומא: כך שכל הנושא של מעמד האישה, מצבן של הנשים, חוסר המודעות והמשאבים וללא כל התפיסה הכוללת המשלימה, אנחנו והעובדים הסוציאליים עם התקציב הנוכחי שקיבלנו לאחר כל הקיצוצים, חסרי אונים מול מצבים כאלה.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	אני רק רוצה לומר, כדי שלא להפיח כאן איזה שהן תקוות 	מעצם העובדה שאנחנו כאן, אני רוצה שיהיה ברור שלא יהיה ניתן לטפל בכל הבעיות האלה, וגם "הסימפטום" הזה שאת מדברת עליו אני לא חושבת שזה משהו שאנחנו יכולים לטפל בו מהועדה, אלה בעיות שהן כואבות וגם כואב לנו לשמוע אותן אבל אלה לא התחומים שיכולים לטפל בהם מטעם הועדה לקידום מעמד האישה.
עאידה תומא: אני מציעה שנתחיל לראות כיצד אנחנו יכולים גם את הדיון הזה להוביל לכיוונים הנכונים, מהבחינה במה אנחנו באמת יכולים לבוא ולסייע, וזו בעצם גם מטרת הביקור שלנו.
עאידה תומא: יש כאן הרבה דברים שעלו, ואנחנו גם נבדוק כיצד אנחנו מקדמים ומטפלים בהם.
עאידה תומא: עדי עדוי: 	ברצוני תחילה לברך את יו"ר הועדה ואת חברי הועדה על 	הביקור שלהם בשטח כדי לראות את הבעיות הקיימות במגזר הערבי, במיוחד בעיר נצרת וזה מראה צעד של נכונות לפעול בנושא.
עאידה תומא: אני נמצא בתפקידי ברשות לקידום מעמד האישה מזה שלושה או ארבעה חודשים, וכבר הספקתי לבקר באזור הנגב והצפון, אצל הבדואים הדרוזים נוצרים ומוסלמים נפגשתי עם ראשי עמותות ויועצים וגם ראשי רשויות.
עאידה תומא: יש הבדל בבעיות הקיימות בכל ישוב ובכל אזור.
עאידה תומא: למשל יש הבדל בנשים הערביות בערים מעורבות כמו תל-אביב יפו, נצרת, עכו, רמלה-לוד וכו', לכל מקום יש את הבעיות משלו.
עאידה תומא: אני חושב שקיימים מספר נושאים שבהם אנחנו פועלים מבחינה תקציבית, וזה בזכות מרי חדייר, וזה העברת תקציבים מקרן עזבונות ליועצות ולעמותות הערביות הפעילות בקרב הנשים.
עאידה תומא: אני כאן מציע ליו"ר הועדה לקידום מעמד האישה, לפנות לקרן העזבונות על מנת שזו תיתן תמיכה בעמותות, ואני אפרט מדוע.
עאידה תומא: לאחר האירועים של ה- 11 בספטמבר, לקרנות בחו"ל לא קל לתמוך בעמותות בישראל, כי הן לא מכירות את העמותות ומה הפעילות שלהן.
עאידה תומא: כפי ששמעתי, שלא כמו בעבר, התמיכה של הקרנות בחו"ל בעמותות בישראל התדלדלה ונמצאת כיום בסימן שאלה.
עאידה תומא: כמו כן, הם רואים בישראל כמדינה מתקדמת ולא כמדינת מהעולם השלישי, ובנוסף המצב הכלכלי הפנימי של ישראל לא נמצא בשיא הפיתוח הכלכלי.
עאידה תומא: כלומר, גם התמיכה מקרנות הפיתוח בארץ פחתה.
עאידה תומא: לכן, כפי שאמרתי, יש לפעול למתן תמיכה בעמותות.
עאידה תומא: היום העמותות עושות "עבודת נמלים", שלא כמו פעם העבודה עצמה הינה ממוחשבת ובנויה על עובדים סוציאליים ועורכי דין בתחומים מתמחים בחינוך ונושאים שונים אחרים וגם ניתן לסמוך על התחקירים שאותן עמותות עושות.
עאידה תומא: לדעתי כדאי גם לכנס את אנשי הדת השונים, בתחומים מסויימים כגון: רצח ואלימות במשפחה, כבוד המשפחה וכד'.
עאידה תומא: היום ניתן לראות שהנושאים האלה נכנסים לדרשות של יום ראשון בכנסיה או יום שישי במסגד וכו' וכמובן שיש להכניס את הנושאים האלה גם למשרד החינוך.
עאידה תומא: לגבי יחידות הסיוע בבתי המשפט, כפי שיש בבתי דין רבניים, זה נושא ששמעתי גם מעובדות סוציאליות שנתקלות בזה.
עאידה תומא: מדובר בנושא חשוב שהוא דווקא כן מקדם את מעמד האישה, במיוחד כשמדובר בגרושה עם בעיות הממתינה לדמי מזונות וכו'.
עאידה תומא: חשוב מאוד שאישה זו תדע מה בדיוק מגיע לה, אם זה על פי החוק או על פי השארעי.
עאידה תומא: לכן חשבנו להכשיר טוענות שארעיות ערביות, אשר יופיעו בבית הדין השארעי המוסלמי.
עאידה תומא: שהרי שם לא חייב להופיע רק עורך דין או עורכת דין, אלא יש את האפשרות להכשיר טוענות שארעיות אשר תוכלנה להופיע לפני אותו קאדי במטרה להגן יותר על האישה מפני אותן בעיות.
עאידה תומא: ג'ולי גדג':	אני מכרמיאל וכולם יודעים שאני משתייכת להדסה.
עאידה תומא: הארגון שלנו מתעסק לא רק בבריאות האישה, אלא גם באלימות נגד האישה, גם בחינוך וגם יש לנו מועדוניות.
עאידה תומא: אנחנו יודעים שלממשלה אין מספיק תקציב, לכן אנחנו מידי פעם מארגנים תוכניות והופעות שונות, שבמהלכן אנחנו אוספות כסף ובכסף הזה אנחנו מאמצים את המועדוניות ומספקים להם את מה שהן צריכות.
עאידה תומא: דבר נוסף שרציתי להציע, מסביב לכרמיאל יש הרבה כפרים ערביים והנשים שם יכולות להצטרף לארגון הדסה ואז אנחנו יכולים לפעול ביחד עבור הנשים מהכפרים האלה.
עאידה תומא: מרי חדייר:	אני רק אומר בקצרה שכל החומרים של הרשות מתורגמים 	גם לשפה הערבית, כמובן שיש לנו גם תקציב האצה של משאב מאוד חשוב, יש לנו משרה מלאה ברשות שהיא אמורה לטפל בכל הנושאים שנידונו כאן היום.
עאידה תומא: דבר נוסף שרציתי להביא בפניכם, לקראת הבחירות המוניציפאליות המתקרבות אנחנו הקמנו ברשות איזשהו פורום, בשיתוף עם כל ארגוני הנשים הגדולים, וכנראה שכבר בשבוע הבא נפנה במודעות בעיתונות המקומית, כולל במגזר הערבי, ובמודעות אלה נבקש מכל ראשי המפלגות להציב נשים במקומות ריאליים בבחירות המוניציפאליות.
עאידה תומא: איסר דובדבני:	רציתי רק להוסיף נקודה אחת לגבי הנושא של ההכשרה המקצועית, שרה חורש היא מנהלת האגף שלנו והיא נותנת דגש חזק מאוד לנושא של מעמד האישה, ישנה אצלנו גם מישהי בשם שרי כהן שהיא אחראית על אגף שנמצא בתוך האגף להכשרה מקצועית כשכל התפקיד שלו הוא לקדם את מעמד האישה בתוך אגף ההכשרה המקצועית, והמעורבות של האגף היא:     1 – לפני תחילת הפעולה, לגרום לאנשים לבוא לפעולות שלנו.
עאידה תומא: 2 – בתוך הפעולה, לתת איזו יזמות לכל הדברים שיעזרו להם לאחר מכן.
עאידה תומא: 3 – מלמדים אותם כיצד לנסח ולהגיש קורות חיים, שיסייעו להם במציאת העבודה.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	אני מודה לכולכם.
עאידה תומא: אנחנו קיבלנו כאן "מהשטח" את הדברים שצפו והמצוקות הקיימות כאן בקרב האוכלוסייה.
עאידה תומא: כפי שאמרתי קודם, במהלך הדיון כאן עלו הרבה דברים פרטניים ולכן אתם מוזמנים להעלות זאת על הכתב ולהגיש לנו ואנחנו נטפל בכל פנייה לגופה, כי לא מדובר במשהו אחד כסימפטום.
עאידה תומא: כמובן שיש דברים שהם סימפטום קשה, כמו נושא המטפלות שהועלה כאן, שזה דבר בלתי נסבל ולא אמור להיות ולדעתי זו פשוט עבירה על החוק, כי הרי זה לא מתקבל על הדעת ששלוש שנים הנשים לא תקבלנה משכורת, מדובר בהלנת שכר ואלה דברים שאסור בתכלית האיסור שהם יקרו.
עאידה תומא: זהו מחדל שאני באופן אישי רוצה לטפל בסוגיות האלה, ולכן אני מבקשת להפנות אלי את כל הבעיות האלה כדי שאוכל לטפל בהן.
עאידה תומא: יותר מזה, לגבי נושא מעמד האישה והיועצות בכל רשות מקומית, מהנתונים שבדקנו מתוך 266 רשויות רק 188 רשויות אכן אוישו ומרבית הרשויות שלא אוישו הן דווקא במגזר הלא יהודי.
עאידה תומא: גם כאן אני חושבת שמדובר במחדל שאנחנו גם מטפלות בו ואנחנו נתנו להם אולטימטום של שלושה חודשים ובמידה ולא יטפלו בזה אנחנו נפנה באופן ישיר לשר הפנים כדי שיישם בפועל את החוק וימנה בעצמו את כל אותן נשים.
עאידה תומא: אני פונה כאן אליכן, ואני רואה פה צוות מאוד איכותי, כנשים הנמצאות בשטח תעודדו נשים להתמודד לבחירות המוניציפליות, או שאתן בעצמכן תיקחנה חלק בכך, זה מאוד חשוב שבכל רשות תהיה אישה, כדי שהנשים תרגשנה את האפשרות והיכולות לבוא ולהסתייע בידן.
עאידה תומא: אני מאחלת לכולן הצלחה, ברצוני להודות גם לחברי הועדה ח"כ ואסל טאהא וח"כ אתי ליבני.
עאידה תומא: לי באופן אישי הסיור מאוד תרם, ואני שמחה שיש דברים שהם זזים לגבי הפעילות של הנשים, אבל גם חשוב להבין שהדרך עוד ארוכה, זהו תהליך שבו צריך בכל פעם לבוא ולקדם נושא ועוד נושא, יש מקום להתמקד לפעמים בנושאים ספציפיים ולהבין שאמנם אי אפשר לטפל בהכל אבל חייבים להציב יעדים נקודתיים וכך ניתן יהיה ליצור מצב שהפערים האלה ייעלמו לאט מן העולם.
עאידה תומא: אתי ליבני:	אני רוצה להודות על הביקור הזה, אני למדתי כמה דברים שנאמרו כאן שבהחלט הם נושאים שכדאי לקדם אותם.
עאידה תומא: לגבי מה שאמרה היו"ר גילה גמליאל בסוף דבריה לגבי הייצוג הפוליטי, אני מחסידי הייצוג הפוליטי לנשים וכמו שאתן יודעות זו בעיה גם במגזר היהודי, וכל כך קשה לנשים להיכנס למפלגות היהודיות ועל אחת כמה וכמה למפלגות הערביות.
עאידה תומא: זה לא בסדר שמבין 8 חברי כנסת ערבים, אין אפילו אישה אחת.
עאידה תומא: לכן אני ממש מבקשת אתכם, כפי שאני מבקשת מהחברות היהודיות שלי, תציגו מועמדויות ותתמודדנה, כי נשים בפוליטיקה יוצרות דמויות הזדהות ומודלים והן יוצרות איזשהו סחף שנשים אחרות הולכות אחריהן וזה דבר מאוד חשוב.
עאידה תומא: בהצלחה לכולנו, ואנחנו נעזור.
עאידה תומא: ואסל טאהא:	רוב הדברים שהועלו לא זרים לי, אני בא מהשטח והחברה הזאת, רוב הדברים מוכרים וידועים לי ולכן הצעת החוק הראשונה היתה להגן על הסוגיות שהועלו כאן.
עאידה תומא: גם אני בעד שנשים תתמודדנה ותצגנה את המועמדות שלהן לבחירות המוניציפאליות.
עאידה תומא: בבחירות הקודמות בכפר כנא, אני אישית ביקשתי וחיכיתי עד הדקה ה- 90 לבחורה שהיתה מועמדת להיות ממלאת מקום אצלנו ברשות אבל בדקה ה- 90 היא נסוגה מסיבה שאינה ידועה לי.
עאידה תומא: אבל אני רוצה לומר שאני בעד זה ואני תומך בכך ומעודד.
עאידה תומא: היו"ר גילה גמליאל:	אני רק רוצה לומר שבנושא של הנשים, זו אחת הסוגיות שיש קונצנזוס מלא מכל הבחינות, בכל סיעות הבית.
עאידה תומא: לא ראיתי שום מחלוקות באף אחת מסיעות הבית בנושא של קידום הנשים.
עאידה תומא: ח"כ ואסל טאהא הוא חבר בועדה לקידום האישה והוא עושה עבודה מצויינת, ח"כ אתי ליבני ממפלגת שינוי ואני ממפלגת הליכוד, ויש גם ממפלגת העבודה, מכל המפלגות משלבים זרועות בנושא.
עאידה תומא: זה באמת מה שצריך להיות מול עינינו, שאנחנו כנשים צריכות לאחד זרועות ולשלב ידיים וללכת קדימה כי יש לנו עוד הרבה עבודה.
גילה גמליאל: בוקר טוב, אני מצטערת על האיחור.
גילה גמליאל: מודה לחבר הכנסת חן רשף, שפתח את הישיבה, ולמר יוחנן לוי, שהתחיל בהצגת הדברים.
גילה גמליאל: אני מבקשת לומר בכמה מילים למה כינסנו את הישיבה היום.
גילה גמליאל: הנושא כמובן חשוב מאוד, ויש גם כמה בעיות בנושא של יזמות עסקית של נשים.
גילה גמליאל: השבוע נפגשתי עם נשים מעמק חפר, וזה היה הנושא המרכזי שנדון במהלך הפגישה לנוכח כל המצוקות האחרונות.
גילה גמליאל: שמחתי לשמוע מראש המועצה האזורית שם שעל מנת לעודד נשים ליזמות עסקית לא גובים ממנה ארנונה בחצי השנה הראשונה להקמת העסק.
גילה גמליאל: כמובן, זה לא כך בעסקים המסורתיים: גנים וכולי, אבל באופן כללי יש שם הטבה בתחום היזמות, והייתי רוצה לאמץ אותה בכל החתכים.
גילה גמליאל: לדעתי חשוב מאוד לאמץ את זה בכל האזורים.
גילה גמליאל: פגשתי שם גם כמה נשים שהן בעלות עסקים.
גילה גמליאל: לנוכח המצב במשק נשים בתל-אביב, למשל, נאלצות לשלם ארנונה אף-על-פי שהן מפסידות בעסקים שלהן בסדרי גודל גדולים מאוד.
גילה גמליאל: יש עסקים שמצריכים שטח גדול מאוד – חנות בגדים, למשל.
גילה גמליאל: לעומתם יש עסקים קטנים יותר, כמו עסקי מזון, קיוסקים ומקומות אחרים – שיכולים להיות קטנים יותר אך הם רווחיים יותר.
גילה גמליאל: אך בפועל מבחינת תשלומי הארנונה לא מתייחסים לעסק באופן ענייני, לפי הרווחים וההכנסות, אלא לפי השטח.
גילה גמליאל: זה אולי טוב לדיור, אך לאו דווקא משקף את המצב בתחום העסקי.
גילה גמליאל: נגרמים בשל כך כשלים רבים בעסקים.
גילה גמליאל: המסמך שמונח לפני המשתתפים הוכן על-ידי מר אדם קרן ממרכז מחקר ומידע של הכנסת.
גילה גמליאל: נעבור עליו מיד.
גילה גמליאל: אך לפני כן אני מבקשת שנשמע את הנוכחים, הנתונים לפנינו ואני לא רוצה שנהיה מוגבלים בזמן.
גילה גמליאל: נמצאים כאן גם חברת הכנסת אורית נוקד וחבר הכנסת רשף חן.
גילה גמליאל: נוסף על כך אני רואה כאן ידידים משכבר הימים – מר עדי שטרנברג, מנכ"ל הרשות לעסקים קטנים; הוא ואני היינו יחד בדירקטוריון משותף בעבר.
גילה גמליאל: אשמח לשמוע את דבריו.
עדי שטרנברג: אני מבקש להגיב לעניין הארנונה.
עדי שטרנברג: מר נחום איצקוביץ' הוא ראש המועצה האזורית שהקל בארנונה.
עדי שטרנברג: הוא, בניגוד לראשי הרשויות האחרים, מוביל תמיד צעד אחד לפני כולם.
עדי שטרנברג: זאת ההוכחה שראש רשות שאכפת לו יכול לעשות דברים שהמדינה טוענת שאי-אפשר לעשות.
עדי שטרנברג: נושא הארנונה הוא נושא בעל אופי חוקתי ותחיקתי ואומרים שאין מה לגעת בו; אבל בכל זאת ראש הרשות מצליח להחליט החלטות בעניין זה ולהביא להקלות.
עדי שטרנברג: זה מוכיח שאפשר למנף את הנושא הזה כדי ללכת לקראת אוכלוסיות חלשות יותר.
גילה גמליאל: כך השגתי הקלות לסטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון.
עדי שטרנברג: נכון.
עדי שטרנברג: צריכים להעלות את הנקודה הזאת.
עדי שטרנברג: אומרים תמיד ששר הפנים ושר המשפטים חייבים לשבת יחד ולדון בנושא זה, אבל זה לא נכון: ראש רשות שאכפת לו יכול לעשות את זה.
רשף חן: האמת היא שהוא לא יכול לעשות זאת מבחינה חוקית, אבל מבחינה מעשית הוא יכול.
אורית נוקד: מתקציבו.
אורית נוקד: אני מסכימה למה שנאמר.
אורית נוקד: הדבר באמת מורכב מאוד.
אורית נוקד: חבל שהדיון הזה לא התקיים לפני הדיונים בוועדת הכספים.
אורית נוקד: כך היה אפשר לנסות להוסיף את הנושא שם.
רשף חן: אני מבקש לשאול את מר לוי שאלה משלימה: אילו תקציבים המשרד מפנה למטרה הזאת?
יוחנן לוי: אין תקציבים ייעודיים ספציפיים לנשים, וגם לא מן הראוי שיהיו.
יוחנן לוי: בשעתו הציעה אחת מחברות הכנסת שבקרן ייעדו סכום מסוים לנשים.
יוחנן לוי: אך לא כך מתנהלת קרן, זה לא מעשי.
יוחנן לוי: כל מי שבא מקבל הקצבה.
יוחנן לוי: אם נייחד סכום מסוים לנשים התוצאה תהיה שיוקצה סכום שלא ייעשה בו שימוש והוא לא ינוצל.
יוחנן לוי: צריך לגרום לכך שנשים ישתמשו בקרן יותר ויותר, אך אי-אפשר לנטרל סכום כסף מסוים.
גילה גמליאל: אך כך קובעים העדפה.
יוחנן לוי: אמרתי בתחילת דבריי שכבר לפני 7-8 שנים היינו חרדים לנושא הזה.
יוחנן לוי: הקמנו ועדה רצינית בראשות ד"ר מינה וסטמן.
יוחנן לוי: היא איתרה את כל החסמים.
יוחנן לוי: הארנונה היא חסם אחד, אך יש סדרה ארוכה של חסמים: לנשים קשה להשיג מימון, למשל.
יוחנן לוי: נקבע שיש צורך לפתח כלים מיוחדים כדי לתת תשובה לבעיות.
יוחנן לוי: הדבר הוטל על מט"י תל-אביב, ובמשך שנתיים או שלוש שנים הוא פיתח את הכלים והעביר אותם לכולם.
יוחנן לוי: היום יש מודעות לנשים, יש התייחסות ספציפית אליהן בהכשרות.
יוחנן לוי: הדברים עובדים.
יוחנן לוי: אולי צריכים לחזק – אבל זה קיים.
רשף חן: יזם ויזמת יקבלו אותו דבר?
לילי סופר: כן.
יוחנן לוי: איש לא יקבל מימון.
יוחנן לוי: לכן שברנו את הראש איך ליצור כלים מסייעים.
יוחנן לוי: בעבר הבנק הוא שבדק את היזם; הפעם יש ועדה משותפת ובראשה יש גוף מקצועי מאוד, של ד"ר מיכאל תבור.
יוחנן לוי: כל זה יתחיל בקרן החדשה, כי בקרן הישנה איש לא קיבל כסף, כאמור.
יוחנן לוי: ד"ר תבור בודק כל בקשה, כל תכנית.
יוחנן לוי: הוא נותן התייחסות ספציפית לפי כל תכנית.
יוחנן לוי: אזמן אותו לכאן, אם תרצו.
רשף חן: יש לכם מנגנון ערבויות?
יוחנן לוי: ביטלנו את הערבויות, כי זה לא עבד.
יוחנן לוי: הקמנו קרן תקציבית.
יוחנן לוי: אנחנו מקווים שהיא תעבוד.
רשף חן: תיתנו כסף במקום ערבויות?
יוחנן לוי: בעבר המדינה הייתה ערבה אם העסק נכשל.
יוחנן לוי: אך כשהגיעו מקרים כאלה לחשב הכללי הוא לא מימן שום ערבות; הוא החזיר את הבנקים לחייב.
יוחנן לוי: הבנקים איבדו אמון במערכת.
יוחנן לוי: הצענו חלופה, והיא התקבלה: במקום ערבות המדינה נותנת כסף מזומן, כפיקדון בבנק.
יוחנן לוי: הבנק נרגע, כי הוא יודע שהכסף שוכב אצלו.
רשף חן: הבנתי גם שרוצים למנף.
יוחנן לוי: נכון, למנף ביחס של 1:5.
יוחנן לוי: יש קרן של 250 מיליון ש"ח.
יוחנן לוי: אני יושב-ראש ועדת ההיגוי שלה וממש היום נקיים דיון כדי לקבוע קריטריונים לפעולה.
רשף חן: אפשר לקבוע שתהיה בה העדפה לנשים?
יוחנן לוי: תהיה העדפה לנשים בכך נאפשר שהן יקבלו הכסף.
יוחנן לוי: תקרא לזה העדפה.
גילה גמליאל: לא, הרעיון הוא לא שיקראו לזה העדפה; הרעיון הוא שתהיה העדפה בפועל.
רשף חן: כוונתי לכך שיסמנו את העדפת הנשים כמטרה המועדפת וייתנו לאישה לפני שנותנים לגבר.
רשף חן: אנחנו רוצים להגיע להשוואה, וטוענים שלאישה יש חסמים גדולים יותר.
רשף חן: לכן צריך להקל אתה כאן.
יוחנן לוי: בכל הכלים שלנו נתנו העדפה.
יוחנן לוי: אני מוכן להציג את הדברים בצורה כזאת ונראה איך אפשר לממש אותם.
מרי חדייר: שבקריטריונים תהיה העדפה.
אורית נוקד: נכון, שתהיה להן עדיפות במקום הראשון.
גילה גמליאל: זה מה שנקרא העדפה מתקנת.
אורית נוקד: אני מתנצלת, יש דיון בהצעת חוק שהגשתי ואני נאלצת לעזוב את הדיון.
אורית נוקד: הייתי כאן ב-09:30.
אורית נוקד: אני תומכת מאוד בכל דבר שיכול לסייע לנשים.
אורית נוקד: לעניין העסקים הקטנים הגשתי הצעת חוק שהמשמעות שלה היא מתן מענה בנושא המע"מ.
אורית נוקד: היום חייבים לשלם מע"מ ברגע שהעסקה נעשית.
אורית נוקד: הצעתי בהצעת החוק שרק בזמן קבלת התשלום יינתן מע"מ, או לחלופין תהיה דחייה של 180 יום.
אורית נוקד: אני עדיין בודקת זאת.
אורית נוקד: אני רוצה שהצעת החוק תקבל את אישור האוצר.
יוחנן לוי: אפשר לתת לך עוד רעיון, חברת הכנסת נוקד?
יוחנן לוי: בהרבה מדינות בעולם יש חוק עסקים קטנים, לא במסגרת רצון טוב של מישהו.
יוחנן לוי: אני יכול להראות מה קורה ביפן; בצרפת ממש עכשיו מבשלים דבר כזה.
אורית נוקד: אשמח להיפגש אתך בנושא הזה, מר לוי.
אורית נוקד: אני מבהירה שהצעת החוק שלי נוגעת לעסקים קטנים, וזה יכול לעזור גם לנשים, לדעתי.