GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה בן-עמי: דהיינו הפגיעה תהיה בחד-הוריות, בהתייחס למבחן ההכנסה.
שלמה בן-עמי: כיוון שעד היום לא בדקנו חד-הוריות תחת מבחן ההכנסה, כי בעצם זה היה אוטומטית, לכן הקביעה של הפרמטר של אילו משפחות חד-הוריות ייפגעו כתוצאה מהמבחן החדש של מבחן ההכנסה היא בגדר הערכה בלבד.
שלמה בן-עמי: להערכתנו הפגיעה תהיה ב1,500- עד 2,000 משפחות חד-הוריות, שלא יזכו לסיוע בשכר דירה עקב מבחן ההכנסה.
יעל דיין: מתוך כמה?
שלמה בן-עמי: מתוך 3,500.
ישראל שוורץ: יש בסך הכל 16,000 משפחות חד-הוריות שמקבלות סיוע.
ישראל שוורץ: מהן 12,600 מקבלות סיוע בשכר דירה בגין היותן נתמכות.
ישראל שוורץ: לגביהן כל הסיפור הזה לא רלוונטי, הן ימשיכו לקבל כמו שקיבלו בעבר.
ישראל שוורץ: 3,500 הן אינן נתמכות ומקבלות את הסיוע בשכר דירה במסגרת שלוש השנים שניתן הסיוע בלי מבחן ההכנסה.
נעמי חזן: ופה יהיה קיצוץ של 50%?
אורה מנואר: זאת אומרת, אסור לנו לעבוד ולהיות נשים עצמאיות.
יעל דיין: את הדיון המהותי קיימנו קודם, והדיון המהותי הוא עניינה של הכנסת הזאת, שלא יכול להיות שכל המערכת הזאת תגיד למשפחות חד-הוריות, ולא משנה אם זה נשים או גברים, אל תלמדו, אל תעבדו.
יעל דיין: נמצא כאן חבר-הכנסת נודלמן שהגיש הצעת חוק בנושא.
יעל דיין: שלא יהיה לכם אוטו, אל תקחו את הילדים להעשרה.
יעל דיין: הגישה של הבית הזה מקיר לקיר היא, שלא יכול להיות שתהיה כאן חסימה מוחלטת של כל מוטיבציה לקידום, לעבודה, לפיתוח.
יעל דיין: אנחנו ישבנו כאן עם הביטוח הלאומי, עם רשת הריגול שמפעילים, אולי היא שתתה קפה עם מישהו.
יעל דיין: היא משתמשת בחשאי ברכב של אמא שלה, שבקושי נוסע, כדי לקחת את הילדים לטיפול רפואי, רחמנא ליצלן.
יעל דיין: זה שולל ממנה את הזכאות.
יעל דיין: בנוסף לכל זה אתם אומרים, שאנחנו נלך לפי מבחן הכנסה, ולא משנה לצורך זה אם זה 1,000 או 2,000 או 2,500 משפחות, הן לא תהיינה זכאיות, כי ההכנסה שלהן היא גבוהה.
יעל דיין: זאת אומרת זה כמו להגיד, עדיף שלא תהיה לך הכנסה, עדיף שלא תעבדי, ואז תקבלי את המינימום שאת צריכה בשביל שיהיה לך גג מעל הראש, פשוט כתפיסת עולם.
יעל דיין: שמישהו יסביר לי את זה.
לימור לבנת: מר שוורץ, יש לי כאן תמליל של דברים שאמרת ברדיו ב17- באוקטובר בתוכנית "צבע הכסף" יומן הכלכלה.
לימור לבנת: זה היה 13 ימים לפני שהתיקון היה אמור להיכנס לתוקפו, אם לא היינו בולמים אותו.
לימור לבנת: אתה אומר: "עד כה היו זכאים זוגות צעירים עם לפחות 1,400 נקודות זכאות, וכן כל משפחות החד-הוריות, לסיוע של 600 שקל בחודש לתקופה של שלוש שנים, ואולם לאחר הקיצוץ התקציבי רק זוג שצבר 1,600 נקודות ויותר, שהכנסתו היא למעלה מסכום מסוים אם אין לו ילדים, ואם יש לו ילדים סכום אחר, יוכל להמשיך לקבל סיוע בשכר דירה.
לימור לבנת: כשאני מדבר על הכנסה, אני מדבר על הכנסה כוללת של שני בני הזוג, ובתנאי שלפחות אחד מהם עובד במשרה מלאה.
לימור לבנת: אותו כנ"ל לגבי משפחה חד-הורית".
לימור לבנת: הדברים האלה עומדים בניגוד למה שאמרת לפני רגע.
ישראל שוורץ: ממש לא.
לימור לבנת: אז אני אולי לא הבנתי, ומאוד אשמח להבין.
לימור לבנת: אבל אתה אומר כאן עוד דבר.
לימור לבנת: אתה מדבר כאן על נתונים שונים ממה שמסרת לנו כאן.
לימור לבנת: אתה אומר כך: "נכון להיום 14,000 זכאים מקבלים סיוע בשכר דירה מבלי שנבדקות ההכנסות שלהן".
לימור לבנת: פה דיברת על 16,000.
לימור לבנת: ואתה ממשיך: "מהן כ12,000- זוגות שצברו ניקוד גבוה, ובגין הניקוד הגבוה קיבלו, ועוד 2,000 משפחות חד-הוריות".
לימור לבנת: אתה דיברת פה על 3,500.
לימור לבנת: אתה ממשיך ואומר: "בעקבות הקיצוץ מתוך 14,000 משפחות יישארו זכאיות כ5,000- משפחות".
לימור לבנת: זאת אומרת, גם לפי דבריך יקוצצו 9,000 משפחות.
לימור לבנת: אולי אתה יכול להסביר לנו את הפער בנתונים בין מה שאמרת אז ועכשיו.
לימור לבנת: ייתכן שבאמת אתם עומדים לשנות את הקריטריונים לגבי משפחות חד-הוריות, אתם אומרים כאן דברים מעורפלים, לא ברורים.
לימור לבנת: מונחת לפני החלטת הממשלה, והחלטת הממשלה אומרת דברים ברורים.
לימור לבנת: היא לא כותבת שמשפחות חד-הוריות לא יצטרכו את ה1,600- נקודות.
לימור לבנת: אני גם יודעת שקודם הן קיבלו כן אוטומטית 1,200 נקודות, ואני לא יודעת מה קורה עכשיו.
לימור לבנת: אתם ממשיכים לומר דברים מעורפלים, כמו שנאמר על-ידי הרפרנט של משרד האוצר, שי יפתח, בישיבה הקודמת של הוועדה כאן.
לימור לבנת: הוא אמר שהוא לא בטוח, ולכן כונסה הישיבה הזאת.
לימור לבנת: אני מבקשת שתאמרו דברים ברורים קודם כל על העובדות.
לימור לבנת: זה צריך להיכנס לתוקף בעוד שלושה שבועות.
לימור לבנת: אולי אפשר לדעת מה יקרה לאותן משפחות חד-הוריות, אולי אפשר להבין את זה סוף-סוף.
ישראל שוורץ: הגזירה של העלאה מ1,400- ל1,600- מתייחסת למשפחות דו-הוריות.
ישראל שוורץ: לגבי משפחות חד-הוריות עד עכשיו כולן קיבלו שלוש שנים סיוע אוטומטי בשכר דירה, בלי מבחן של ניקוד.
ישראל שוורץ: ה1,200- נקודות שלימור לבנת מעלה הן 1,200 נקודות שרלוונטיות לצורך רכישה.
ישראל שוורץ: לגבי הסיוע בשכר דירה, משפחות חד-הוריות שיעמדו במבחן ההכנסה ימשיכו לקבל, ומשפחות חד-הוריות שלא יעמדו במבחן ההכנסה אם העניין הזה אכן יופעל ב1- בינואר 2000 לא יקבלו.
לימור לבנת: אבל כתוב שיש 1,600 נקודות לא רק לרכישת דירה, אלא לשכר דירה.
חנה מרגלית: אתם מדברים על משכורת של זוג.
חנה מרגלית: אנחנו משפחה שאחד מפרנס את הבית, לא זוג.
לימור לבנת: או שהממשלה מטומטמת או שאני מטומטמת, וזה כנראה הממשלה.
יעל דיין: אני לא יכולה להזדהות אתך באמירה הזאת.
יעל דיין: כנראה שכולנו כאן לא די ברורים.
יעל דיין: מדובר בהחלטת ממשלה על קריטריון לשכר דירה, לא לרכישה.
יעל דיין: אם זה גם לרכישה וגם לשכר דירה, עדיף שנדע.
יעל דיין: זה כתוב כאן, מבלי להגיד "למעט חד-הוריות".
יעל דיין: כתוב כאן לגבי זכאים, נקודות זכות לגבי שכר דירה, בודדים וזוגות, 1,600 נקודות.
ישראל שוורץ: "בודדים" בטח לא כתוב.
לימור לבנת: "לשנות את כללי הזכאות להשתתפות המדינה בשכר דירה אוטומטית, להגדיל את סף הזכאות להשתתפות בתשלומי שכר דירה מתקציב המדינה, לזכאים בעלי 1,600 נקודות ויותר".
לימור לבנת: לא על רכישת דירה, אלא על שכר דירה.
לימור לבנת: אין כאן הסתייגות שזה לא חל על חד-הוריות.
יעל דיין: נצרף לזה גם את הנקודה השנייה, של מבחן ההכנסה.
יעל דיין: אני גם אשמח, למרות שהחדר הזה טעון, בכל זאת להתייחסות עקרונית בעניין הזה.
יעל דיין: שלושה חברי-הכנסת כאן הם מ1992- בכנסת, והנושא הזה לא יורד מסדר היום.
יעל דיין: מספר החד-הוריות גדל, הוספנו על-ידי חקיקה מתקנת קבוצות נוספות, של הגרושות, של האלמנות, של העגונות וכן הלאה, וכן רווקות שהן אמהות לילדים, וההתייחסות נשארה אותה התייחסות.
יעל דיין: אותה התייחסות לאלמנה שהיא כבר מעבר לגיל העבודה ולבחורה סטודנטית שהיא גם לומדת וגם עובדת.
יעל דיין: מה זה מבחן הכנסה לגבי משפחה חד-הורית?
יעל דיין: האם הוא זהה למבחני הכנסה אחרים?
יעל דיין: האם יש הקלות באותו מבחן הכנסה, שלפי דעתי הוא מזעזע לגבי חד-הוריות, אבל האם יש קריטריון נפרד למבחן הכנסה לחד-הוריות, ומהו, או האם זה מבחן הכנסה שחל על כולם.
יעל דיין: ומה זה אומר בסופו של הסיפור, הסיוע של כמה משפחות חד-הוריות יקוצץ החל מה1- בינואר.
יעל דיין: אני שואלת בידיעה שאתם לא יודעים על כולם, זאת אומרת אלה שמגיעים אליכם זה לא המספר הריאלי שזקוק.
יעל דיין: השאלה היא על כמה אתם יודעים שהשקלים שהם מקבלים לסיוע יקוצצו, או לגמרי או חלקית.
ישראל שוורץ: לשאלה של חברת-הכנסת לבנת, המציאות היא שעד היום המשפחות החד-הוריות לא קיבלו סיוע בשכר דירה בגלל ניקוד, אלא בגין היותן משפחות חד-הוריות.
ישראל שוורץ: לפיכך העלאת הניקוד מ1,400- ל1,600- חלה על מי שקיבל סיוע בשכר דירה בגין מבחן ניקוד.
ישראל שוורץ: מי שלא קיבל סיוע בגין מבחן ניקוד, הפגיעה בקבוצה 1,400 ו1,600- לא חלה עליהם.
יעל דיין: לגבי רכישה זה כן חל.
ישראל שוורץ: מבחן ההכנסה הוא למשפחה חד-הורית עם ילד אחד, 4,524 שקלים, ועם שני ילדים ויותר - 5,182 שקלים ברוטו.
לימור לבנת: האם זה אותו מבחן הכנסה גם לגבי זוג?
לימור לבנת: זאת אומרת, אתם אומרים שמבחן ההכנסה למשפחה עם ילד אחד, שבעיניכם זה זוג עם ילד או הורה אחד עם ילד, הוא אותו מבחן הכנסה.
לימור לבנת: רק אתם תובעים בעצם מאם חד-הורית שהיא תרוויח כמו שיכולים להשתכר שני הורים.
ישראל שוורץ: ההפך הוא הנכון.
ישראל שוורץ: יש מבחן עליון.
יולי יואל אדלשטיין: אם הוא היה אומר 15,000 שקלים מבחן הכנסה, הייתי אומר שאני מבסוט.
יולי יואל אדלשטיין: אישה שמרוויחה מעל 15,000 שקלים משכורת, כמה מאות שקלים לא ישנו דבר.
יולי יואל אדלשטיין: ברגע שהוא אומר 4,000 שקלים, זאת הבעיה.
יולי יואל אדלשטיין: כי מזכירה בכירה עם ילד, על-פי השיטה הזאת, צריכה ללכת ולהיות נתמכת.
יולי יואל אדלשטיין: למה לה להיות מזכירה בכירה, ועוד הבוס יצעק עליה ועוד יקצצו לה את כמה הגרושים שהיא מקבלת ממשרד השיכון?
ישראל שוורץ: הבעיה היא שהמבחן שאנחנו דורשים הוא לא גבוה, לא שאנחנו דורשים מחד-הורית לעבור את סכום המבחן כדי לקבל, אלא אם הסכום לא עובר את המבחן היא תקבל.
ישראל שוורץ: לכן זה לא בכיוון שלמשפחה דו-הורית יותר קל להגיע לזה מאשר לחד-הורית.
נעמי חזן: זה תמריץ שלילי לצאת לעבודה.
אורה מנואר: 4,000 שקלים ברוטו זאת משכורת רעב.
לימור לבנת: האם יש כאן תנאי שהיא צריכה לעבוד במשרה מלאה?
ישראל שוורץ: לגבי חד-הורית שמקבלת מזונות, אנחנו רואים את המזונות כהשלמה.
לימור לבנת: תנאי שלא היה קודם.
ישראל שוורץ: זה מסובך, כי המערכת שלנו מסובכת.
יעל דיין: לא מעניין אותי אם היא מסובכת או פשוטה, מעניין אותי מי נפגע ממנה.
ישראל שוורץ: אין לי עניין לערפל.
ישראל שוורץ: להגיד לכם שבמשרד השיכון מאושרים מכל הדברים האלה?
ישראל שוורץ: אני לא יכול להגיד את זה.
לימור לבנת: אז למה אתם מסכימים?
ישראל שוורץ: היתה החלטת ממשלה שהוטלה לגבי הקיצוץ הזה.
לימור לבנת: תהיו אמיצים, תבואו לכאן ותגידו שאתם מתנגדים לזה בכלל, אתם חושבים שזה פוגע בחד-הוריות.
לימור לבנת: למה אתם מגנים על זה כל הזמן?
לימור לבנת: אני כל יום פוגשת בוועדת הכספים שרים ומנכ"לים שאומרים שדעתם לא נוחה מההחלטה הזאת של האוצר ושל הממשלה.
לימור לבנת: תגידו את האמת, מה תהיה הפגיעה במשפחות, בכמה משפחות, באילו היקפים.
ישראל שוורץ: אני חוזר על מה שאמר המנכ"ל, לפי הנתונים היום, ואני אתן אותם כתובים כי אין לנו אינטרס להציג נתונים לא נכונים.
ישראל שוורץ: הנכון לרגע זה הוא ש3,500- משפחות חד-הוריות מקבלות סיוע בשכר דירה, בגין שלוש שנות ההיעדר מבחן ההכנסה.
ישראל שוורץ: מכיוון שעד היום לא עשינו מבחן הכנסה, כמה מהן יפלו בקטגוריה שימשיכו לקבל וכמה לא, אף אחד לא יכול לומר עכשיו.
לימור לבנת: לא בדקתם את זה?
לימור לבנת: אבל אמרת ש2,000- משפחות חד-הוריות ייפגעו.
ישראל שוורץ: ההערכה שלנו היא ש50%- יהיו המאושרות.
לימור לבנת: כמה כסף המדינה תחסוך מזה שהיא מתנכלת לחד-הוריות?
ישראל שוורץ: בסך הכל לגבי כל המערכת 40 מיליון שקלים, לגבי חד-הוריות ודו-הוריות.
יעל דיין: אנחנו לא מטפלים בדיור במדינת ישראל לזוגות צעירים, לא הוועדה הזאת ולא במסגרת הזאת.
יעל דיין: אנחנו מדברים בדבר ספציפי.
יעל דיין: ביקשתי גם מהאוצר וגם ממשרד השיכון את הנתונים לגבי חד-הוריות.
יעל דיין: אי-אפשר לעטוף את זה.
ישראל שוורץ: מחר אפקסס לך את הנתונים כמה מתוך ה40- מיליון הם החלק של החד-הוריות.
שי יפתח: הנתון הוא 600 שקלים לכל משפחה חד-הורית, כפול 12 חודשים.
שי יפתח: כלומר 7,200 כפול 1,700, שזה מספר המשפחות שלא יעמדו במבחן ההכנסה.
שי יפתח: זה יוצא כ12- מיליון שקלים, בחשבון גס.
יעל דיין: אנחנו מדברים על כסף קטן, אין מה לעטוף את זה באיזשהו אובדן.
ישראל שוורץ: אף אחד לא ניסה לעטוף את זה.
יעל דיין: מדובר ב12- מיליון שקלים רווח של האוצר ממקבלות הסיוע.
לימור לבנת: מכיוון שאני שומעת שדעתו של משרד השיכון גם כן לא כל-כך נוחה מהעניין, אני מציעה שהשר ביחד עם הוועדה לקידום מעמד האישה יפעלו בצוותא, ביחד עם כל הארגונים, כדי להסיר את רוע הגזירה הזאת.
לימור לבנת: שיבוא השר לכאן ויתחייב שהוא אכן מוכן לפעול ביחד כדי לבטל את הגזירה.
לימור לבנת: אני שומעת שדעתו גם כן לא נוחה, שיאמר את הדברים ויהיה הרבה יותר קל להילחם.
דוד פלד: אני מהפורום הארצי של החד-הוריות.
דוד פלד: משפחה עם שלושה ילדים שהמזונות הם בסביבות 2,000 שקלים, ברגע שהיא תרוויח 3,200 שקלים היא כבר לא זכאית.
דוד פלד: האם לפי השיטה הזאת לא משנה כמה ילדים יש לה?
ישראל שוורץ: מי שקובע את נורמות הרווחה זה המוסד לביטוח לאומי.
ישראל שוורץ: התפישה של המוסד לביטוח לאומי, שאנחנו הולכים אחריו כמו חבל אחרי הדלי, היא שהתוספת החל מילד שלישי ויותר באה לידי ביטוי בקצבת הילדים, ולכן זה נעצר בשני ילדים.
יעל דיין: מה כולל מבחן ההכנסה הזה?
יעל דיין: הוא כולל הכנסה ברוטו מהעבודה.
יעל דיין: האם הוא כולל קצבאות?
יעל דיין: האם הוא כולל מזונות?
ישראל שוורץ: המבחן מתייחס להכנסות, למעט קצבאות ילדים ולמעט קצבאות ניידות.
יעל דיין: ומזונות?
ישראל שוורץ: מזונות בוודאי שזה כולל.
ישראל שוורץ: בחשבון ההכנסות יש גם מזונות.
יעל דיין: אם אני מקבלת היום 600 שקלים, שזה מגוחך בפני עצמו, אני צריכה לייצר הכנסה כדי לשלם שכר דירה בפועל.
יעל דיין: אפילו אם אני חד-הורית עם ילד אחד שלא תופס מקום והוא לא צריך לאכול, ב600- שקלים ברור שאני צריכה לייצר הכנסה.
יעל דיין: האם הסכום של 4,500 עם ההכנסה הזאת כולל מזונות?
יעל דיין: נניח שאני מקבלת 1,500 שקלים מזונות.
חנה מרגלית: זה תלוי ממי.
חנה מרגלית: אם זה מהביטוח הלאומי ואת עובדת, זה מקוזז לך.
יעל דיין: מזונות, יהא מקורן אשר יהיה.
ישראל שוורץ: נחשב לחלק מההכנסה.
ישראל שוורץ: אבל זה לא מתייחס למי שמתקיים על קצבאות קיום של הביטוח הלאומי, כולל אם הקצבאות הן השלמת הכנסה, דהיינו גם אותה חד-הורית שעובדת ומרוויחה 3,000 שקלים ומקבלת הבטחת הכנסה, לחד-הורית עם ילד אחד זה מגיע עד כמעט 5,000 שקלים, עם שני ילדים ומעלה כמעט 6,000 שקלים.
ישראל שוורץ: לגבי החד-הורית שמקבלת השלמת קיום מהביטוח הלאומי, רמת הסיוע שאנחנו מדברים עליה היא לא 600 שקלים, אלא 1,000 שקלים.
ישראל שוורץ: אם זה מגיע אחרי שנתיים שהיא נמצאת בתוך השלמת הכנסה, מה שקרוי "מוגדל" במושגים של ביטוח הלאומי, היא מגיעה ל1,170- שקלים.
ישראל שוורץ: לגבי אותה אישה שמקבלת השלמת הכנסה מביטוח לאומי בנוסף לעבודתה, כל זמן שהביטוח הלאומי משלים לה, כל הגזירות לא מתייחסות אליה.
ישראל שוורץ: הגזירות מתייחסות רק לנושא של משפחות חד-הוריות שאינן מקבלות שום השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי.
יעל דיין: לא כולל מזונות.
יעל דיין: מזונות אתה מחשב כהכנסה.
יעל דיין: הגעתי ל4,500- שקלים, כאשר מתוכם 1,500 זה מזונות.
יעל דיין: אני מרוויחה 3,000 שקלים ברוטו, פלוס ה1,500- מזונות, הגעתי לרצפה.
ישראל שוורץ: אם את נמצאת בתוך חוק הבטחת הכנסה לחד-הוריות, כלומר שגילי הילדים הם הגילים שביטוח לאומי מכליל, עד גיל 7, בהכנסות שאת מדברת עליהן את ממילא נמצאת בתחום הרלוונטי לביטוח הלאומי, מה שאומר שתקבלי 1,170 שקלים ולא תהיה בך כל פגיעה.
ישראל שוורץ: הפגיעה תהיה באותן נשים שלא נמצאות בטיפול הביטוח הלאומי.
אורנה ורקוביצקי: האוכלוסייה של חד-הוריות שמקבלות הבטחת הכנסה מהביטוח הלאומי נחלקת לשתי קבוצות.
אורנה ורקוביצקי: קבוצה אחת היא של אמהות לילדים עד גיל 7, שמבחינה חוקית הן פטורות מלעבוד.
אורנה ורקוביצקי: אם הן עובדות אנחנו לוקחות את ההכנסות שלהן בחשבון.
אורנה ורקוביצקי: לעומת האוכלוסייה השנייה, שיש להם ילדים מעל גיל 7, שלקטן מלאו כבר 7 שנים, מבחינה חוקית אנחנו לא יכולים לשלם לה אוטומטית הבטחת הכנסה, אלא אם כן היא עומדת במבחן תעסוקה, דהיינו או שהיא עובדת או שהיא דורשת עבודה.
יעל דיין: זאת אומרת, עד שהילד מגיע לגיל 7 לא כדאי לה לעבוד.
אורנה ורקוביצקי: ניקח לדוגמה אמא לילד בגיל 6.
אורנה ורקוביצקי: אם היא לא עובדת, היא מקבלת מאתנו מקסימום 2,376 שקלים.
אורנה ורקוביצקי: לעומת זאת אם היא עובדת, סך הכל ההכנסה שלה מהעבודה פלוס השלמה לפחות הבטחת הכנסה, הוא תמיד יהיה יותר גבוה מסכום הגימלה, בהתאם לגובה ההכנסה שלה.
אורנה ורקוביצקי: היא יכולה להגיע ל3,000- שקלים, ל5,000- שקלים.
אורנה ורקוביצקי: זאת אומרת, יש פה תמריץ פנימי בתוך נוסחת החישוב שלנו, שתמיד יותר משתלם לעבוד מאשר לחיות ללא עבודה בגלל הבטחת ההכנסה.
יעל דיין: עד שהילד בן 7.
אורנה ורקוביצקי: לא, גם אחרי.
אורנה ורקוביצקי: תמיד אם היא עובדת ועדיין מתחת לתקרה שלנו, ויחסית התקרה של החד-הוריות היא הכי גבוהה לעומת משפחות רגילות, עדיין משתלם לה לעבוד ולקבל השלמת הכנסה.
אורנה ורקוביצקי: משפחה רגילה, זוג עם ילד אחד, תקרת ההכנסה שמזכה בהשלמה היא 3,698 שקלים בשיעור הרגיל, לעומת חד-הורית עם ילד אחד שזה כמעט 5,000 שקלים.
אורנה ורקוביצקי: זאת אומרת יש כאן הטבה גדולה מאוד למשפחות החד-הוריות לעומת המשפחות הרגילות לעניין תקרת ההכנסה שמזכה בהשלמה לפחות הבטחת הכנסה.
ישראל שוורץ: כפי שאמרתי קודם, הביטוח הלאומי קובע את נורמות הרווחה, לא אנחנו.
ישראל שוורץ: אותה אישה שדובר עליה, ומבחינתנו גם מקבלת 100 שקלים השלמת הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי, אנחנו רואים אותה כנתמכת ונותנים לה את מלוא הסיוע של 1,170 שקלים, אחרי שהיא שנתיים במערכת.
טוביה זוירמן: אני אב חד-הורה לשלושה ילדים, ולפי מבחני ההכנסה שהגברת מביטוח לאומי מציינת, לילד אחד מעל 2,000 שקלים, אני מקבל 2,970 שקלים.
טוביה זוירמן: אני מגדל שלושה ילדים קטנים מזה חמש שנים, ואני לא רואה איך אני בכלל עומד אצלכם בקריטריונים.
טוביה זוירמן: יש לי ילד בן עשר וחצי, ילדה בת שמונה וילד בן שש.
טוביה זוירמן: אני חי מ2,970- שקלים.
טוביה זוירמן: איך אתם משלימים לאדם שיש לו עוד שני ילדים בבית רק עוד 500 שקלים?
אורנה ורקוביצקי: יש את קצבת הילדים.
טוביה זוירמן: 670 שקלים.
טוביה זוירמן: ביחד זה 3,500 שקלים, שאתם אני אמור לגדל שלושה ילדים.
אורנה ורקוביצקי: לחלוטין משתלם לעבוד ולקבל יותר.
טוביה זוירמן: הייתי שמח אילו יכולתי למצוא עבודה.
אורנה ורקוביצקי: אם הבטחת הכנסה תהיה מאוד גבוהה לכל אורך התקופה שאדם נמצא במצב כזה, איפה העידוד לצאת לעבודה?
אורנה ורקוביצקי: אם הסכומים יהיו גדולים ומספיקים למחיה פלוס, לאף אחד לא יהיה אינטרס ומוטיבציה לצאת לעבוד.
אורנה ורקוביצקי: אני מסכימה אתך שהסכום הוא לא גדול, אבל הוא לא משאיר משפחה ברעב.
אורנה ורקוביצקי: הוא נותן את המינימום, ואדם צריך לעשות כל מה שהוא יכול כדי לצאת ולהתפרנס.
אורנה ורקוביצקי: אם הוא לא יכול להתפרנס בשכר גבוה, אנחנו משלימים לו את ההכנסה.
אורנה ורקוביצקי: זה הרציונל מאחורי זה.
יעל דיין: או שיש מבחן הכנסה או שאין.
יעל דיין: אתה לא אומר לי שמבחן הכנסה לא יהיה קיים.
יעל דיין: אני רוצה לדעת מה הסכום שנכנס ב1- בינואר לתוקף.
יעל דיין: הבנתי ממך שאין לכם נתונים מדויקים, כי עוד לא בדקתם כמה אנשים ייפגעו.
יעל דיין: אבל אתם מעריכים, ש50%- ייפגעו מתוך המספר הקטן שציינת.
ישראל שוורץ: מתוך 16,162 משפחות חד-הוריות שמקבלות היום סיוע בשכר דירה מאתנו, להערכתנו ייפגעו בין 1,500 ל2,000-.
ישראל שוורץ: אני אומר 16,000 כי אותם 12,600 שנתמכות, כולל זאת שמגיעה ל5,000- שקלים והיא עדיין מקבלת השלמת הכנסה, בהן לא תיגע ידינו, הן ימשיכו לקבל 1,170 שקלים.
ישראל שוורץ: מתוך 3,500 שהיום מקבלות בלי מבחן הכנסה ואינן מקבלות נתמכות של הביטוח הלאומי, ההערכה הגסה שלנו היא, שמקובלת גם על אגף התקציבים, שייפגעו כ1,500- עד 2,000.
יעל דיין: אפשר להוסיף לזה את המספר הפוטנציאלי של משפחות חד-הוריות, שאילולא המבחן הזה היו אולי עושות מאמץ לשפר את ההכנסה שלהן.
יעל דיין: נניח שאני משפחה חד-הורית, היום אני לא נפגעת כי אני מסתדרת, אני נופלת בדיוק בקטע שאתם לא מחשבים, אני נתמכת מכאן ומשם ובתור תמיכות זה לא נחשב.
יעל דיין: אם יש לי הזדמנות ללכת לעבוד, אני אוטומטית נופלת לקטגוריה החדשה של מבחן הכנסה.
ישראל שוורץ: נכון, אבל אני רוצה להבהיר שכל מה שאנחנו מדברים אינו ממעיט על שלוש שנים.
ישראל שוורץ: זה לא היה דבר שקיים לעולם, שלאורך כל התקופה שמשפחה היא חד-הורית היא מקבלת 600 שקלים, אלא רק ל36- חודשים.
ישראל שוורץ: בתום התקופה הזאת כל המשפחות החד-הוריות שעדיין לא רכשו דירה, ובוודאי שיש לא מעט כאלה, ומדובר רק במשפחות חסרות דירה, דהיינו או שלא היתה להם אף פעם דירה או שקיבלו חצי דירה לפני 1995, לא מקבלות את הכסף הזה.
יעל דיין: שלום, כבוד השר.
יעל דיין: הוצגו כאן שאלות, היו כאן חברי-כנסת שהציגו את הנושא.
יעל דיין: קיבלנו מאנשי משרדך תשובות שחלקן מספקות וחלקן לא מספקות.
יצחק לוי: הלוואי שלממשלה היו עוד כמה מיליארדים.
יעל דיין: לא מדברים כאן על מה שאין, מדובר על חלוקה של מה שיש, מדובר על גזירות חדשות.
יעל דיין: אנחנו לא נכנסנו כאן לדיונים מפליגים, למרות שרציתי לקבל התייחסות על המעמד של חד-הוריות, על התמריץ השלילי שניתן להן לגבי יציאה לעבודה, לגבי פיתוח עצמי, לגבי לימודים.
יעל דיין: כל הנושאים האלה נופלים בין המשרד שלכם למשרד העבודה והביטוח הלאומי.
יעל דיין: אנחנו דנים בזה לעומק, ואני מקווה שיש מודעות לפחות במשרד השיכון למצב הקשה שהחוק יוצר לגבי קידום ופיתוח אנושי של אותן משפחות.
יעל דיין: היום זה לא מה שהיה פעם, אנחנו מדברים היום על מספרים שעברו את ה100,000-.
יעל דיין: משרד השיכון מדבר אתנו על מספרים של אנשים שרשומים וכן מקבלים.
יעל דיין: הגענו בסוף לצמצום שהוא ממש זניח.
יעל דיין: המספר האחרון שאנחנו מקבלים, של אלה שאולי ייפגעו או שבטוח ייפגעו מהשינויים, הוא 1,700 משפחות.
יעל דיין: 1,700 מתוך 100,000 - ברור שאנחנו חיים בעולם אחר מבחינת פתרונות הדיור של כל הנושא של חד-הוריות.
יעל דיין: נכון שלא דיברנו כאן על המשכנתאות, כי לא הגענו לזה, אבל הועלו בהחלט בקשות ודרישות לקריטריונים שונים לגבי משכנתאות, והדבר העיקרי שבגללו הדחיפות, לדעת מה קורה ב1- בינואר.
יעל דיין: אתם אומרים שב1- בינואר הכל בכל מכל כל יהיה שבאמת לא יהיה שום תמריץ לשום דבר, אבל הפגיעה בפועל תהיה רק, במרכאות מבחינתי, ב1,700- משפחות חד-הוריות.
יעל דיין: מה שנשאר פתוח, מלבד הנתון הזה של פחות מ2,000- משפחות שייפגעו, הוא העניין של משכנתאות שעלה כאן בעניין החד-הוריות, אנחנו לא עוסקים כאן לא בזוגות צעירים ולא בקטגוריות אחרות.
יעל פורלנדס: אני פעילה בארגון לזכויות הדיור לחד-הוריות.
יעל פורלנדס: לגבי האינפורמציה הקשה הקיימת שהושמעה ושטרם הושמעה, האם יש לפורום הנכבד הזה אפשרות לקחת אחריות ורצון טוב ולשנות לגבי הנקודות הקיימות, שהן מאוד קשות?
יעל פורלנדס: אני מציעה להמשיך את הישיבה הזאת בפורום של הנכבדים של משרד השיכון והשרים, לקחת את הנושא של משכנתאות ושל הסיוע לחד-הוריות ופשוט לשנות את המספרים.
יעל פורלנדס: מה שאני רוצה לעצמי, כאם חד-הורית וגרושה תשע שנים, שתמיד עבדתי ולא רציתי תמיכה, אני רוצה לרכוש דירה בכבוד במשכנתא, לשלם מעבודתי את מלוא המשכנתא, אבל בתשלום שאוכל לעמוד בו.
יעל פורלנדס: אין לי חסכונות בצד.
יעל פורלנדס: אני לא רוצה לקבל מתנה או לאכול בחינם, אלא לקבל מהמדינה אפשרות לקנות דירה קטנה של 50 מטר מרובע ולהחזיר, אבל לפי גובה השכר.
יעל פורלנדס: האם הפורום הזה יכול לשבת ולנסות לשנות משהו?
עמנואל דובשק: אני מדבר בשם הפורום של תל-אביב.
עמנואל דובשק: בתל-אביב יש מצוקת דיור מאוד רצינית, בייחוד למשפחות חד-הוריות, ובגלל היעדר בנייה שמותאמת למשפחה החד-הורית באזור הזה הבעיה מחריפה ביותר, בייחוד בגלל המחירים המטורפים.
חנה מרגלית: יש מה שנקרא אי מימוש משכנתאות.
חנה מרגלית: משפחות חד-הוריות לא יכולות לממש משכנתאות שכל שנה מוקצב סכום מסוים.
חנה מרגלית: הסכום הזה חוזר לאוצר.
חנה מרגלית: לפני שנתיים היו שני מיליארד שקלים שחזרו לאוצר, לפני שנה היו שני מיליארד והשנה אנחנו גם שומעים על סכום דומה.
חנה מרגלית: למה לא לקחת את הכסף הזה ולהשתמש בו?
חנה מרגלית: למה צריך לקצץ למשפחות החד-הוריות 12 מיליון שקלים, בזמן שאפשר לתת מההפרשים של המשכנתאות לנקודות של המשכנתאות למשפחות החד-הוריות?
חנה מרגלית: למה משפחה שרוצה סוף-סוף להתקדם ולהתפרנס בכבוד צריך לקצץ ממנה בגלל שהיא נופלת בין הקריטריונים, בגלל שהיא נופלת בין הכיסאות?
יעל דיין: הגברת רזניק העלתה קודם את הנושא של נשים שסובלות מאלימות, ויש הרעה לגביהן מבחינת הסיוע בדיור שהן מקבלות.
יעל דיין: היא נתנה לנו דוגמאות של נשים השוהות במקלט שאין שום הצעה של פתרון בעבורן כרגע, בגלל הגדרת הסטטוס של זכאיות.
רות רזניק: הן קרבנות אלימות קשה ביותר ולא יכולות לחזור למקומות מגוריהן, והן אינן נשואות או חיות עם בן זוגן.
רות רזניק: זה יכול להיות במגזר הערבי ובמגזר היהודי כאחד.
שוש דקל: אני מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.
שוש דקל: אני רוצה לחזור מעט אחורה, לגבי הקריטריון של שכר הדירה.
שוש דקל: הגברת מביטוח לאומי דיברה לגבי הבטחת הכנסה.
שוש דקל: מה קורה כשאישה עובדת בכבוד ומרוויחה משכורת ומקבלת את המזונות דרך הביטוח הלאומי?
יעל דיין: הם כלולים.
שוש דקל: זאת אומרת, אם היא מרוויחה בסביבות 3,500 או 4,000 שקלים ומקבלת 1,000 שקלים, היא יורדת מהקריטריון.
אורנה ורקוביצקי: אם היא מקבלת תמיכה כלשהי מהביטוח הלאומי, בין אם זה מזונות, בין אם זה מזונות פלוס השלמה, בין אם זה הגימלה להבטחת הכנסה, בין אם זה קצבת נכות, עצם היותה נתמכת על-ידי המוסד לביטוח לאומי מזכה אותה אוטומטית.
יעל דיין: אבל אמרת קודם שזה לא כולל מזונות.
ישראל שוורץ: אמרתי שכאשר אנחנו עושים מבחן הכנסה, בעיקרון המזונות הם חלק מההכנסה.
יעל דיין: הביטוח הלאומי משלם את זה כמזונות, זה לא תשלום נפרד.
אורנה ורקוביצקי: אם היא מקבלת מזונות מהמוסד לביטוח לאומי, היא נכנסת בקריטריונים של הזכאות האוטומטית לשכר דירה.
יעל דיין: אחת מקבלת מזונות מבעלה 1,500 שקלים והאחרת מקבלת מזונות מהביטוח הלאומי 1,500 שקלים.
יעל דיין: שתיהן מרוויחות 3,000 שקלים.
יעל דיין: האחת תקבל ממך את הסיוע והאחרת לא תקבל ממך את הסיוע, כי זאת שמקבלת מזונות לא דרך הביטוח הלאומי היא כבר במבחן ההכנסה שלא מאפשר לקבל שכר דירה.
יעל דיין: זאת אומרת, יש לנו עניין להגיד לבעלים שלנו שלא ישלמו.
אורנה ורקוביצקי: אבל זה לא יכול להיות, כי מבחן ההכנסות במזונות הוא אותו מבחן הכנסות של הבטחת הכנסה.
אורנה ורקוביצקי: ישראל, הבנתי ממך שמבחן ההכנסות שאתם קובעים הוא לפי הבטחת הכנסה, ולכן אם היא זכאית למזונות מהביטוח הלאומי, ובמזונות עושים מבחן הכנסות לפי אותה תקרה שישראל אמר, ואגב יש קצת הבדל ואתם צריכים להעלות קצת לפי התקרה שלנו, אז אין הבדל בין אם היא מקבלת מזונות ישירות לבין אם היא מקבלת מזונות מהבעל.
ישראל שוורץ: מה שאני והגברת מהביטוח הלאומי אומרים ביחד, שלא משנה מקור המזונות.
ישראל שוורץ: כלומר אם ההכנסה שלה פלוס המזונות היא מתחת לתקרה, היא תהיה זכאית.
ישראל שוורץ: אם ההכנסה שלה פלוס המזונות יעברו את התקרה, זה אומר שביטוח לאומי לא יתן ואז היא לא זכאית.
יצחק לוי: אני מבקש מישראל שוורץ ומהביטוח הלאומי להמציא תשובה בכתב ליושבת-ראש הוועדה.
יעל דיין: אני רוצה לחזור לשאלה המקורית של ה1- בינואר, מה קורה עם המזונות, עם ההבטחות, עם הקצבאות, עם הקריטריונים החדשים.
יעל דיין: הצלחנו לדחות את הגזירה והיא עומדת כרגע על ה1- בינואר.
יעל דיין: את זה אני רוצה בכתב.
יעל דיין: על מי זה חל, האם זה כולל או לא כולל את הנושאים שהזכרנו כאן.
יעל דיין: ברור לי שזה כולל הבטחת הכנסה, כי זאת לא הכנסה, אבל העניין של מזונות אם הם מביטוח לאומי או ממקור אחר, אני רוצה לדעת אם זה יוצר הכנסה שמוציאה אנשים מהזכאות לשכר דיור.
ישראל שוורץ: ניתן תשובה מתואמת עם הביטוח הלאומי.
יעל דיין: אלפי משפחות יודעות שזה נדחה, איך הן יידעו אם ב1- בינואר ייפול עליהן דבר שישנה להן את החיים?
יפה יוספיאן: אני מהפורום הארצי למשפחות החד-הוריות.
יפה יוספיאן: האנשים הגיעו לכאן מתוך צורך שעלה במשפחות החד-הוריות, והצורך שעלה הוא בשני דפים שבהם כתבנו נושאים שהם חשובים ובוערים למשפחות החד-הוריות.
יפה יוספיאן: אני חושבת שעם כל מה שקשור פה בכל נושא מבחן ההכנסה, אם היא מקבלת מזונות, אם היא לא מקבלת מזונות, יש הרבה דברים שנופלים בין הכיסאות וזה לא קשור רק בשאלה אם היא מקבלת הבטחת הכנסה האם מגיע לה סיוע או לא.
יפה יוספיאן: יש שם המון דברים שקשורים במשרד השיכון, שמשפחות חד-הוריות לא מקבלות עליהם תשובות, ולא נותנים את התשובות בגלל כל מיני גורמים אחרים.
יפה יוספיאן: המצוקה של המשפחות החד-הוריות היא מאוד קשה, ואנחנו נלחמות על כל שקל שאנחנו מקבלות, למה אתם לא יכולים לעשות משרד לצורך העניין?
יפה יוספיאן: אנחנו צריכים לעבור דרך בנקים כדי לקבל תשובות.
יפה יוספיאן: אנחנו לא יכולים להגיע למשרד השיכון עצמו כדי לקבל את התשובות האלה, מבקשים מאתנו להביא את החומר לבנק כדי לקבל תשובה, ואנחנו צריכים לחכות זמן רב לתשובה.
יפה יוספיאן: אנחנו באים עכשיו כדי לנסות דרכיכם לפתור את הבעיות שלנו.