GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: לכן אני חושבת שצריך להתאים את הפעילות ואת מה שנשים עושות לתפקידים, וההנהלות צריכות להבין שצריך להיות כסף שמסומן לצרכים האלה.
קולט אביטל: זה לא צריך לבוא במאבק.
קולט אביטל: לא בכל דבר צריכה להיות איזושהי מלחמת עולם, שכדי להשיג אותו יוצא המיץ, ובסוף אפילו כבר אין חשק לבצע את העבודה.
קולט אביטל: תודה .
קולט אביטל: לפני שאנחנו פותחים את הפורום לכולכן, אני רוצה להניח עורכת הדין שקד שחלק מתפקידך או מהפעולה שנעשית בקרב/בשיתוף כל הממונות זה להפיק לקחים דווקא מההצלחות, זאת אומרת:
קולט אביטל: אם אנחנו שומעים שבלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש היענות ויש תקציב, יכול מאד להיות שזה מודל שאולי אפשר לנסות לקדם אותו גם במקום אחר, ולנסות לפחות ללמוד כיצד זה קרה שדווקא שם נענו.
קולט אביטל: צריך לנסות לראות אם ניתן להרחיב את ההצלחה הזאת למקומות אחרים.
קולט אביטל: לפחות מהשמיעה החלקית של החברות ששמעתי עד עכשיו, אני יכולה להסיק מסקנה אחת לצורך הפרוטוקול, שאחד המאבקים שצריך להיאבק עליהם זה שיהיה תקציב מסודר, שכאשר בכל משרד ממשלתי יושבים על המדוכה ומכינים את התקציב השנתי, ייוחד גם תקציב פעולות לאחראית על מעמד האישה, גם אם פירושו של דבר שהממונה על מעמד האישה תצטרך להגיש תכנית פעולה מסודרת להנהלה כדי לא להיות תלויה כל פעם בחסדים של מחלקה זו או אחרת, שאולי יש לה ואולי גם אין לה מספיק אמצעים לצורך מילוי התפקידים שמוטלים עליה.
קולט אביטל: יכול להיות שזאת אחת המסקנות.
קולט אביטל: אני הייתי רוצה לבקש עכשיו מחברות נוספות להתבטא, להוסיף, לגרוע ולהציע.
קולט אביטל: חיה עמינדב: אני פסיכולוגית במקצועי, ובאה מהאגף לטיפול באדם המפגר במשרד העבודה והרווחה.
קולט אביטל: אני מאד צעירה בתפקיד הזה – מספר חודשים, והייתי רוצה לשתף אתכם במספר מסקנות לגבי תפקידנו, שהוא מעבר לפעילות המיידית שנעשית ברמה של הנשים במשרד.
קולט אביטל: באגף שלי יש כ-900 נשים שעובדות בתקן, ומגוון התפקידים שלהן הוא רחב ביותר, החל מעובדות ניקיון וכלה ברופאות, לאורך כל הטווח, כשכמובן מרבית הנשים הן נשים שעוסקות בטיפול ישיר באוכלוסיות מאד קשות ומאד חלשות.
קולט אביטל: וכאן אני נתקלת בבעיה הראשונה שלי בתפקיד הנוכחי, מעבר לבעיה שאני נתקלת בה כפסיכולוגית ופוגשת בה יום יום, והיא שהרבה פעמים האוכלוסייה של הנשים שאמורות לתמוך באוכלוסייה מאד חלשה באות בעצמן מאוכלוסייה מאד חלשה, זאת אומרת: שאני בעצם סומכת על אוכלוסייה חלשה אחת שתתמוך בשנייה.
קולט אביטל: להוציא אותן לעוד השתלמות או לתת להן עוד יום עיון או עוד יום כיף זה מאד חשוב, אבל אני חושבת שיש דברים מהותיים מעבר לזה, למשל: כאשר אחת המטפלות, שאמורה לטפל באנשים מאד קשים, דואגת מה קורה לילדים שלה בבית שמסיימים בשעה 12:00 את שעות הלימודים.
קולט אביטל: למעשה, יש לה גם משאבים כלכליים מצומצמים והיא נתקלת במצב שאין מי שיטפל בילדים שלה.
קולט אביטל: הילדים שלה זרוקים בבית/ברחוב.
קולט אביטל: זו אוכלוסייה מאד רחבה.
קולט אביטל: כממונה על הקידום, קשה לי מאד לדבר איתה על קידום, כשבעיות מאד ראשוניות לא נפתרות.
קולט אביטל: אני רואה בזה גם את תפקידי לקדם קדימה את הצרכים של הנשים האלה.
קולט אביטל: אני פוגשת עוד תופעה מאד מעניינת: ריבוי התפקידים של הנשים דווקא בשירותים כמו שאנחנו ממונים עליהם לפעמים שוחקים את כל הסביבה.
קולט אביטל: אני חושבת שדרושים תקציבים מעבר לפעולה המיידית שאנחנו עובדים עליה, למשל: במשרד שלי – או באוכלוסייה שאני מטפלת בה – אנחנו זקוקים לטכנולוגיות שיקומיות הרבה יותר מתאימות מדברים אחרים כדי לקדם נשים, זאת אומרת:
קולט אביטל: אם אישה צריכה במשך יום עבודה להרים טונה – ואני לא מגזימה – משקל שלפחות מתקרב לכמה מאות קילוגרם, אני לא יכולה לדבר על קידום אם אני לא נותנת לה טכנולוגיות שיקומיות חדישות מתוכננות מתאימות לצרכים, זאת אומרת:
קולט אביטל: אני שוב רואה בנקודה הזו את תפקידי הרבה מעבר לזה.
קולט אביטל: אני חושבת שבסך הכל, מעבר לפעילות המיידית, תפקידנו להביא בפני מי שצריך לדאוג לזה גם את הצרכים הרחבים יותר.
קולט אביטל: מבחינת הרמה של המשרד, בלי שום ספק שהמשרדים די הולכים לקראת, במיוחד במשרד שלי, שרובנו מתוקף המהות של העבודה נשים.
קולט אביטל: אני לא נתקלת כל כך בבעיה של משאבים.
קולט אביטל: אני כן נתקלת בקריצת העין של הגברים שעובדים: למה הפעילויות נעשות רק לנשים, ואז אנחנו כמובן פותחים ומרחיבים.
קולט אביטל: אם אני מתייחסת לגברים המטפלים ולנשים המטפלות, אחת השאלות שעולות היא למה אני עורכת את הפעילות לנשים ולא לגברים.
קולט אביטל: נקודה נוספת שרציתי להעיר את תשומת לבכן לגביה – ואני נתקלת בה – שלנשים הצעירות לפחות עד גיל 45 יש הרבה תפקידים נוספים מעבר לעבודתן הספציפית, והן פחות רצות אחרי הנושא של קידום מאשר הנשים המבוגרות יותר, ואז אנחנו נתקלים בקשיים של יציאה ללימודים וקידום גם במקום העבודה שלהן.
מוחמד כנעאן: האמת היא שאני לא רוצה לנאום בנושא הזה, כי אני לא מומחה בו.
מוחמד כנעאן: אבל אני שומע את דבריהן של החברות שדיברו כאן.
מוחמד כנעאן: הן מדברות על ממונות בשירות המדינה ובמשרדי הממשלה, ואני נזכר שאין לנו אף אקדמאית ערבייה שעובדת במשרדי הממשלה, לצערי הרב.
מוחמד כנעאן: אני חבר בוועדה לקידום מעמד האישה מתוך אמונה בשילובן של הנשים בכל תחומי החיים, גם במשרדי הממשלה.
מוחמד כנעאן: אני תומך בכל חוק שנחקק בנושא, ואם אני לא שותף ליוזמה, אני תומך בכנסת בכל מה שקשור למעמד האישה ולעבודת נשים במשרדי הממשלה.
מוחמד כנעאן: גברתי המכובדת מייצגת כאן את שירות המדינה.
מוחמד כנעאן: אני מאד מקווה שבכנס אחר נשמע מנציגה בכירה שסוף סוף תזכה להיות עובדת ערבייה ראשונה במשרד ממשלתי כלשהו.
מוחמד כנעאן: רות נתנאל: יש במשרד החינוך והתרבות.
מוחמד כנעאן: כשאני מדבר על עובדים בכירים במשרד החינוך והתרבות, אומרים לי שיש מדריכים ומפקחים ערביים.
מוחמד כנעאן: הרי בלאו הכי צריכים להיות שם עובדים ערביים בתפקידים כאלה.
מוחמד כנעאן: אני מדבר על עובדים בכירים במשרדי ממשלה.
מוחמד כנעאן: כמו שמדברים על ממונה על מעמד האישה, אני מדבר על עובדות בכירות, כמו: מנהלת אגפים, מנהלת מחלקות, סמנכ"לית, אחראית על יחידה זו או אחרת במשרד זה או אחר.
מוחמד כנעאן: אני יודע מה התפקידים שיש היום במשרדי הממשלה.
מוחמד כנעאן: בכל אופן, גברתי היושבת ראש, אני תומך ואמשיך לתמוך בנושא, אבל מצד שני אני גם אמשיך לבקש את חלקן של החברות הערביות במשרדי הממשלה.
קולט אביטל: אני בטוחה שיש מקום לקדם יותר נשים ערביות, וגם גברים ערביים דרך אגב, במשרדי הממשלה.
קולט אביטל: אני חושבת שצריכה לבוא פנייה לכל שר ושר.
קולט אביטל: נאמר לי שוועדת השרים בנושא הערבי, שבראשה עומד השר אורון - -
מוחמד כנעאן: מתן וילנאי.
קולט אביטל: יכול להיות, אבל אני גם דיברתי עם השר אורון.
מוחמד כנעאן: השר אורון הוא יושב ראש ועדת השרים לענייני הבדואים.
קולט אביטל: דואגים עכשיו לנושא הזה, אבל אני מבינה שיש הערה לנציגת הנציבות.
קולט אביטל: יכול להיות שאין תשובה מספקת, אבל לפחות אולי יש התחלות.
רבקה שקד: חברת הכנסת אביטל נתנה הגדרה מדויקת.
רבקה שקד: בהחלט צודק חבר הכנסת כנעאן כשהוא קובל על כך שאין ייצוג הולם לערבים בשירות המדינה; לא גברים, וכמובן לא נשים, כי אין ספק שאישה ערבייה היא מקופחת פעמיים כסקטור שאין לו ייצוג הולם לא כאישה ולא כערבייה.
רבקה שקד: אנחנו מודעים לבעיה הזאת.
רבקה שקד: בנציבות שירות המדינה יש תכנית לקידום ערבים לתוך שירות המדינה.
רבקה שקד: יש הצלחה במובן זה שלפני חמש שנים כמעט שלא היו בכלל ערבים בשירות המדינה.
רבקה שקד: היום יש כ-2,850 ומתוכן גם כמה נשים.
רבקה שקד: גם אצלנו בתוך נציבות שירות המדינה יש עובדת אחת ערבייה אקדמאית.
רבקה שקד: המצב הוא בהחלט עצוב.
רבקה שקד: הוא מטופל על ידי הנהלת נציבות שירות המדינה.
רבקה שקד: השנה – אני אומרת את זה כחברת הנהלה – היו לנו כבר שלוש ישיבות הנהלה בנושא הזה, והוא מטופל.
רבקה שקד: אני יודעת שיש גם יוזמת חקיקה בעניין, אבל כמובן, זה לא פותר את הבעיה המרכזית שלי.
רבקה שקד: כשיהיה ייצוג לנשים, ולא חשוב מי הן ומה הן, יהיה בוודאי גם ייצוג יותר מתאים לנשים ערביות.
רבקה שקד: אני מקווה שתהיה לנו גם בפורום הזה שלנו לא ממונה ערבייה אחת, אלא יותר.
רבקה שקד: עדי גרינפלד: אני הממונה על מעמד האישה ברפא"ל.
רבקה שקד: אני באה מהצפון.
רבקה שקד: אני כלכלנית במקצועי, עוסקת בחוזי ייצוא.
רבקה שקד: אני בתפקיד הממונה כשנה פלוס, ואני אשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו, כי חלק מהדברים שרציתי לומר כבר נאמרו.
רבקה שקד: אני רק רוצה להדגיש שבנושא של הקידום, התמורה היא חשובה, כי כך המערכת מעריכה אותנו.
רבקה שקד: אם היינו עובדים בתעשייה והיו בונוסים, היינו רוצים בונוסים.
רבקה שקד: בשירות המדינה זה מתבטא בדרגה.
רבקה שקד: אני חושבת שזה נותן איזושהי לגיטימציה במערכת לתפקיד ולפעילות, שלא מתבצעת איזושהי פעילות מהצד במחתרת.
רבקה שקד: לכן אני רואה בזה חשיבות.
רבקה שקד: נושא ההשתתפות בוועדות מכרזים - יש בנציבות המדינה איזושהי תקנה שאישה צריכה להשתתף בוועדות המכרזים, כדי שיהיה איזשהו איזון.
רבקה שקד: אני חושבת שהממונה/מי שממונה מטעמה, צריך להשתתף ולקבל נתונים לגבי: מי משתתף במכרז, מי הם האנשים שהגישו מועמדות, מה הכישורים שלהם מראש, ושתהיה לממונה יכולת להשפיע על התוצאות.
רבקה שקד: עשיתי בשנה האחרונה הרבה דברים, ואני מרגישה קצת לא נוח עם זה, כי יש המון הצלחה.
רבקה שקד: יום העובדת, אתר באינטרנט ועוד דברים רבים ש"יעשו את היום שלהן" כדי שיהיו מרוצות, ואנחנו ממשיכים בשלנו.
רבקה שקד: צריך לזכור מה המטרה בסוף – המטרה היא קידום.
רבקה שקד: ואם יש ברפא"ל 1,000 נשים, המהוות 25% מעובדי רפא"ל, ובתפקידים בכירים יש רק שברירי אחוזים שאני לא יודעת איך לספור אותם, אני חושבת שהמטרה הסופית היא באמת קידום ויותר נשים בכל המדרגים.
רבקה שקד: אני מדברת על הצעות, כמו: פעילות מתקנת, איתור עתודה ניהולית, איתור נשים בעלות כישורים, ודאגה מראש שתהיה רשימת מועמדות למכרז שיכולות לבצע את התפקיד – כמובן שאם התפקיד מיועד למהנדס מכונות, לא יביאו לשם כלכלנית, אבל יש מהנדסות מכונות.
רבקה שקד: לי חשוב הקידום, וזה המסר.
רבקה שקד: למרות שאני חושבת שהצלחתי לעשות פעילות רבה והרבה הצלחות, בזה לא הצלחתי.
רבקה שקד: יש בזה תסכול מסוים.
רבקה שקד: עוד נושא שרציתי לדבר עליו ושלא הועלה פה זה נושא של העסקה באמצעות חברות השמה.
רבקה שקד: אני בעד תחרות, שוק חופשי ויעילות מבחינת כלכלת שוק, אבל הרבה דברים שהושגו בשירות המדינה, למשל: שעת עבודה אחת פחות לאמהות עובדות ואפליה מתקנת מסויימת – ההישגים האלה נשחקים בצורה בוטה, כאשר שירות המדינה עצמו מעסיק באמצעות חברות השמה.
רבקה שקד: לא קיבלתי נתונים, אבל קיבלתי תשובה חד משמעית: כאשר נשים עומדות במשא ומתן מול אותו גורם שעושה משא ומתן על חוזה אישי על השכר, השכר שלהן פחות.
רבקה שקד: שירות המדינה דרגה 10 לגבר ולאישה זה אותו שכר ואין אפליה בשירות המדינה.
רבקה שקד: כאשר באים דרך חברת השמה וכאשר באים בחוזה אישי, השכר הוא לא אותו שכר.
רבקה שקד: אני חושבת שהנציבות צריכה להרים את הכפפה הזאת ולדאוג גם לאותן עובדות צעירות שהיום מצטרפות לשירות המדינה בדרך אחרת ולא כמו שאנחנו הצטרפנו.
רבקה שקד: תודה רבה.
קולט אביטל: אני חושבת שדווקא הדברים האחרונים ששמענו הם בעלי חשיבות מאד מאד גדולה, כי בסך הכל – אם יורשה לי להגיד ולהזכיר לכולנו – התפקיד הוא דרכים לקידום נשים בדרג, בדרגה, בשכר.
קולט אביטל: זאת בעצם עיקר המטרה – להגיע לשוויון בכל המשרות, לפתוח את כל המשרות בפני נשים וליצור את התנאים, את המודעות ואת היכולת להתחרות.
קולט אביטל: אני נאלצת להיפרד מכם, כי אני חייבת לרוץ לישיבה עם ראש הממשלה, אבל במקומי ינהל את הישיבה – אני בטוחה באותה יעילות – חבר הכנסת כהן.
קולט אביטל: אני רוצה לאחל לכן הרבה מאד הצלחה, ולהגיד שאני אישית, ובוודאי הוועדה שבה אני שותפה – ואני בטוחה שגם חברת הכנסת יעל דיין – ננסה להפיק לקחים מכל מה ששמענו, ולראות איזו צורה, איזה משקל ואיזה יכולות אנחנו יכולות להפעיל, כדי לדאוג לפחות לשלושה דברים: אחד – שיעמדו לרשותכן תקציבים וכלים; שניים – שגם המעמד שלכן יזכה לאיזשהו תגמול; שלוש – שתהיה התייחסות בקרב הנהלות המשרדים לסוג התפקיד ולהיקפים הדרושים כדי למלא אותו.
קולט אביטל: אני מניחה שאתן מודעות לזה שעל השולחן של הוועדה שלנו עומדת הצעת חוק למנות אחראיות למעמד האישה גם במועצות המקומיות, בעיריות ובמועצות המקומיות, ולכן מבחינתנו ללמוד בדיוק כיצד עובד התפקיד, מה המגבלות ומה הבעיות יכול לעזור לנו גם בעת הכנת החוק, למשל: הכנת חוק כשבע
קולט אביטל: צם לא מציבים לידו את היכולת ליישם אותו ולא מנסים להכניס לחוק גם את הצורך בהקצאת משאבים ותקציבים יכולה להיות יצירת תסכולים נוספים.
קולט אביטל: גם מבחינתנו השמיעה של הטענות והטיעונים הצודקים שלכן היום היתה דבר מאד חשוב, כדי שנפיק את הלקחים.
קולט אביטל: אחרון אחרון חביב - הערה שלי מהבטן, ואני מקווה שאני לא אקומם נגדי כאן קהל – אני חושבת שבאמת עיקר הפעילות היא בתחום קידום הנשים ולא בארגון ימי כיף, כי לצערי מה שאני ראיתי ובמה שאני נתקלתי בכמה משרדים זה שכאשר אנחנו מארגנים את ימי הכיף לעובדות ומזמינים קוסמטיקאיות, אנחנו בסך הכל מצליחים להמשיך את הדימוי של האישה שכל מה שהיא רוצה זה להיות יפה ולהביא קצת קוסמטיקה.
קולט אביטל: אז יכול להיות באמת שכדאי שנתרכז בעיקר וברוב הפעילויות שיכולות לעזור לקידומן של נשים ושנשים לב גם ליתר.
אליעזר כהן: תודה לחברת הכנסת קולט אביטל.
אליעזר כהן: אנחנו נמשיך בדיון.
אליעזר כהן: רחל קליינפלד: אני ממינהל התכנון ממשרד הפנים.
אליעזר כהן: אני צעירה בתפקיד והרבה לא הספקתי לעשות.
אליעזר כהן: המשרד שלנו הוא משרד גדול.
אליעזר כהן: אני לא רוצה לחזור על מה שאמרו הדוברות האחרות, אלא רציתי רק להעיר הערה מאד קטנה, אך לדעתי חשובה.
אליעזר כהן: דובר פה רבות על העדר מקורות התקציב, או על הקושי בהשגת התקציבים.
אליעזר כהן: הזכירו הדוברות הקודמות שחלקן כן נתקלו בבעיות, חלקן לא נתקלו בבעיות, חלקן הזכיר שמקורות התקציב הם הרבה פעמים תקציבי הרווחה וההדרכה.
אליעזר כהן: לפי עניות דעתי, לפעמים לאלה שקל מאד להשיג את התקציבים - הדבר נובע אולי מחולשה של מחלקת ההדרכה ו/או הרווחה באותו משרד.
אליעזר כהן: כאשר אותן מחלקות הן חזקות מאד, המלחמה על התקציב היא בוודאי קשה יותר.
אליעזר כהן: כמובן שאני למשל לא עובדת בכירה, ולכן מעמדי הוא לא כזה שאני יכולה לגשת אל המנכ"ל, וזה הדבר שרציתי כאן לומר.
אליעזר כהן: אני חושבת שצריכה להיות בפני הממונה על מעמד האישה דלת פתוחה אצל המנכ"ל.
אליעזר כהן: צריך להיות מצב שהמנכ"ל באיזושהי דרך יאולץ לשוחח עם הממונה על מעמד האישה, משהו כמו בין שלוש לארבע פעמים בשנה, כדי שלא יהיה פה עניין של מלחמה על השקלים בדחילו ורחימו, ושזה לא יגיע למצב – כשזה מגיע לפעמים למצב כזה – של ריבים אישיים על התקציב.
אליעזר כהן: זה דבר מאד לא נעים.
אליעזר כהן: לפעמים מגיע מצב שהממונה על מעמד האישה לכאורה נמצאת כבעלת אינטרס נוגד את הממונה על ההדרכה, או הממונה על הרווחה, כשלמעשה בדרך כלל – צר לי שאני מדברת בלשון נקבה, פשוט בדרך כלל במשרדים האלה התפקידים האלה מאוישים על ידי נשים, גם ברווחה וגם בהדרכה – אני רואה את זה כשלישייה, לפחות של תפקידים, שצריכה ללכת מאד ביחד ולא כנגד.
אליעזר כהן: אבל במפורש צריכה להיות עזרה של המנכ"ל לנושא מעמד האישה, כאשר ככל הידוע לי, בכל המשרדים התפקידים של רווחה והדרכה הן כפיפות ישירה של הסמנכ"לים לאמרכלות, ולכן דווקא לצורך העלאת התפקיד של הממונה על מעמד האישה אני חושבת שהכפיפות צריכה להיות ומחויבת להיות של המנכ"ל.
אליעזר כהן: הבנתי מחברותיי ומעמיתותיי שבחלק מהמשרדים הכפיפות היא לסמנכ"ל.
אליעזר כהן: אני חושבת שבריא יותר שזה יהיה למנכ"ל.
אליעזר כהן: האם עוד מישהי רוצה להוסיף?
אליעזר כהן: חשבנו שתהיינה עוד הרבה דוברות.
אליעזר כהן: אם כך, נתחיל לסכם.
רבקה שקד: אני בכל זאת הייתי מבקשת ממי שיש לה מה לומר להשמיע את מה שיש לה לומר עכשיו.
רבקה שקד: זו ההזדמנות שלנו, וזו ההזדמנות שלנו שחברת הכנסת חוסניה ג'בארה וחבר הכנסת אליעזר כהן ישמעו את מה שיש לנו לומר.
רבקה שקד: לא כל יום הממונות על מעמד האישה מוזמנות להיות אורחות הוועדה לקידום מעמד האישה, ולא כל יום חברי הכנסת יכולים לשמוע מה שיש לנו לומר.
רבקה שקד: מהבית הזה ומהוועדה הזו יצאו הרבה דברים טובים עבורנו, כמו עבור ציבור הנשים בישראל בכלל, וחבל להחמיץ את זה.
רבקה שקד: אמרה חברת הכנסת אביטל קודם, אחרי שהיא שמעה את מה שהיה לפנינה צדקה מהלשכה לסטטיסטיקה לומר, שהנה דוגמה שאפשר... אני מבקשת מהוועדה לקידום מעמד האישה להבין שאפשר, אנחנו יודעות שאפשר, אבל השאלה אם רוצים, אם זה מעניין מישהו ומה מוכנים לעשות לטובת הנושא הזה.
רבקה שקד: רצה הגורל ושיחק המזל לעובדי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שבקומבינציה גם של רצון טוב של ההנהלה וגם של פעילות מבורכת של פנינה צדקה לאורך שנים וגם של מעמד אישי שלה בתוך הלשכה, הן הצליחו להגיע להישגים.
רבקה שקד: וההישגים בולטים גם בעובדה ששלוש נשים תהיינה בהנהלה וגם בעובדה שבכל פעילות שם בנושא מעמד האישה והעצמת נשים שותפים גם הגברים וגם הנשים, שומעים הרצאות, לומדים ופותחים את עצמם לנושא הזה.
רבקה שקד: זה דבר מאד מרשים, והלוואי על כל משרדי הממשלה.
רבקה שקד: למרבה הצער, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה היא לא דוגמה מאפיינת, אלא היא חריגה במובן הזה.
רבקה שקד: יש אולי עוד כמה משרדים כאלה, אבל בסך הכל זו איננה הדוגמה.
רבקה שקד: אנחנו רוצים בכל משרדי הממשלה להגיע בדיוק למצב הזה, שיש גם תקציב וגם שהממונה לא תצטרך להתחנן ולבכות לשעה נוספת או לקילומטר נוסף.
רבקה שקד: גם אפשר לעשות פעולות שידחפו נשים להתמודד במכרזים וגם לזכות בהם, כולל לתפקידים בכירים ולהנהלה, וגם שתהיה אוזן קשבה וניסיון לעזור, כשיש לנשים בעיות אישיות מהסוג שחיה עמינדב הזכירה קודם.
רבקה שקד: זה מה שאנחנו רוצות.
רבקה שקד: אנחנו לא רוצות יותר מזה.
רבקה שקד: איה עופרי: אני מנהלת השירות הסוציאלי בבית חולים אברבנאל, שהוא בית חולים לחולי נפש.
רבקה שקד: לא התכוננתי לדבר, אבל החלטתי שבכל אופן צריך לייצג גם את מערכת הבריאות וגם את החלק הפסיכיאטרי שבתוך מערכת הבריאות.
רבקה שקד: אל"ף – במערכת הבריאות יש הרבה נשים, אבל גם במערכת הבריאות שבה יש הרבה רופאות וגם הרבה פועלות ניקיון וגם הרבה אחיות, בתפקידים הבכירים עדיין הגברים נמצאים, כלומר: עדיין יש ריבוי של מנהלי בתי החולים ומנהלי מחלקות ולא מספיק נשים.
רבקה שקד: אני רוצה להתריע בנושא של ההפרטה.
רבקה שקד: הבעיה היא לא רק חברות כוח אדם.
רבקה שקד: אתם יודעים שמשרד הבריאות רוצה להפוך ממיניסטריון שאחראי על בתי החולים למיניסטריון שמפקח על הנושא של הבריאות.
רבקה שקד: מה שקורה בפועל הוא שהרבה הרבה תפקודים של משרד הבריאות יוצאים החוצה ואנשים מפסיקים להיות עובדי מדינה, כלומר: אם אני מספרת על המסגרת הפסיכיאטרית, יש היום הרבה בנייה בקהילה של הוסטלים ומסגרות לחולי נפש בחוץ.
רבקה שקד: ברגע שהמסגרות הן לא של עובדי מדינה, אפשר עוד פעם לשחוק את מעמדן של הנשים בכל המסגרות האלה.
רבקה שקד: היכולת שלנו בנציבות לשלוט על כל מיני הישגים של עובדות הולכת ופוחתת ברגע שיש הפרטה, ויש הפרטה בכל המשרדים, בכל משרדי הממשלה.
רבקה שקד: כלומר, לאט לאט האחיזה שלנו, שכאילו כביכול גדלה במשרדי הממשלה, הולכת ופוחתת עם ההפרטה הגדלה.
רבקה שקד: אני חושבת שאנחנו צריכים לשים לזה לב.
רבקה שקד: במשרד הבריאות זה מאד בולט, ואני מתארת לעצמי שגם בשאר המשרדים.
אליעזר כהן: חברת הכנסת חוסניה ג'בארה תקריא את הסיכום שהתקבל פה בנשיאות על דעת כולם.
חוסניה ג'בארה: אני מקריאה את סיכום החלטות הוועדה: הוועדה לקידום מעמד האישה קוראת לנציב שירות המדינה ולממונה על התקציבים במשרד האוצר, שר האוצר והנהלות המשרדים לעגן את מעמדן של הממונות במשרדים וביחידות בתקשיר.
חוסניה ג'בארה: מעמד זה צריך להבטיח את התחומים הבאים: שעות נוספות מעבר לשעות שהוקצו לה בתפקידה הרגיל; תוספת הוצאות לרכב או נסיעות בהתאם לדרישת התפקיד; מתן דרגה אחת שלמה מיום הכניסה לתפקיד, כולל תוספת שהייה בדרגה; שיתוף הממונות בתהליכי קבלת החלטות מרכזיות במשרד, כגון: ועדות רכב, ועדות מינויים, ועדות נלווים, כגון: השתלמות, הדרכה ונסיעות לחוץ לארץ; שיתוף הממונה בוועדות מרכזיות, הבטחת סעיף תקציב מתאים וגם תקציב להפעלת הממונה.
חוסניה ג'בארה: הוועדה תפעל לקיום דיון מיוחד בנושא עם כל הנוגעים בדבר.
חוסניה ג'בארה: אלה הצעות ההחלטה לוועדה.
חוסניה ג'בארה: האם יש למישהי הערה או תוספת?
רות נתנאל: למה לא להקצות תקן או חצי תקן?
רות נתנאל: אי אפשר להשוות משרד שיש בו 100 נשים למשרד שיש בו 1,500 נשים או 2,000 נשים.
רות נתנאל: אי אפשר לצפות שאני אמלא את העבודה בבית חולים שבו עובדות 1,250 נשים בדיוק כמו מישהי שבמשרד שלה עובדות 100 נשים.
חוסניה ג'בארה: את מתכוונת לשינוי השעות הנוספות.
רות נתנאל: למשל, על כל 500 נשים יתקבל חצי תקן לתפקיד הממונה על מעמד האישה.
רות נתנאל: אנחנו מבקשים תקינה ייחודית לממונה על מעמד האישה.
אליעזר כהן: קיבלנו את ההערה.
צביה נעים: במסגרת התפקיד שלי אני לוקחת את העבודה הביתה.
צביה נעים: אני נותנת את הטלפון שלי בבית ומתקשרים אליי.
צביה נעים: קצין ביטחון אצלנו מקבל כוננויות, למקרה שיבואו מחבלים למרכז הגריאטרי.
צביה נעים: אני גם בכוננות בבית.
צביה נעים: אני בכוננות לכל צרה של כל אישה.
חוסניה ג'בארה: זה נכון מאד מאד, ואני מבקשת גם להוסיף את זה.
רחל קליינפלד: בתוספת למה שנאמר פה על מספר העובדות, קיים גם הנושא של פריסה.
רחל קליינפלד: במשרד הפנים יש מחוזות רבים.
רחל קליינפלד: יש כמעט 30 אתרים להגיע אליהם.
אליעזר כהן: הבנו את הבעיה, אבל מה את מציעה?
רחל קליינפלד: גם היקף וגם פריסה - - -
רבקה שקד: חברת הכנסת ג'בארה ביקשה התייחסות מיוחדת של נציבות שירות המדינה לנושא של עובדות המדינה הערביות.
רבקה שקד: אני חוזרת על מה שכבר נאמר, ואני מעריכה שמצדנו אין שום מניעה להכניס את זה להצעת ההחלטה שלנו, שאנחנו רוצים לתת דגש לקידומן של נשים בכלל, ונשים שסובלות מאפליה נוספת בפרט.
רבקה שקד: וככל שמדובר על עובדות מדינה ערביות, הנושא הזה צריך להיכנס גם בתחום הטיפול הכללי של נציבות שירות המדינה בהגברת הייצוג של בני המיעוטים בשירות המדינה, וגם בתוך הנושא של הגברת ייצוגן של נשים במשרות בכירות.
חוסניה ג'בארה: אחד מחברי הכנסת הערבים הציע הצעת חוק לשילוב בני מיעוטים/ערבים, בתפקידים בחברות ממשלתיות ולא ממשלתיות.
חוסניה ג'בארה: אני הגשתי הצעת חוק לשילוב של נשים ערביות בתפקידים בחברות.
אליעזר כהן: תודה רבה לכן, אני נועל את הישיבה.
יעל דיין: תודה לאורחים שהגיעו לכאן היום.
יעל דיין: אנחנו הוספנו סעיף לסדר היום על רצח נוסף של אישה.
יעל דיין: יש ביטוי, ואני לא יודעת אם הוא מהמקרא או מהמקורות ובו נאמר: עייפה נפשי להורגים.
יעל דיין: זה בלשון המעטה, בנושא רצח נשים.
יעל דיין: לצערי, הוועדה התכנסה בשבוע האחרון או בימים האחרונים שלוש פעמים, כדי לקבל דיווח על רצח נשים.
יעל דיין: אני רוצה להודות למשטרה, על כך שבאמת לגבי כל מקרה אנחנו מקבלים דיווח מידי וכמובן שהתודה הזו מהולה בצער רב ובתהיות, כי זה הפך להיות רוטינה.
יעל דיין: אנחנו מקבלים את הדיווח המיידי ואחר כך עידכונים, כאשר המשטרה מסתפקת בבדיקה אם היו תלונות קודמות.
יעל דיין: אם אין תלונות קודמות, אז זה בבחינת משהו שהוא כוח עליון וכמובן שהוועדה איננה מקבלת את זה וגם לא את העובדה, שאם אין תלונות רשומות קודמות אז בזה גמרנו את העניין.
יעל דיין: בחקירה נוספת, גם של המשטרה וגם של גופים אחרים, מגיעים למסקנות שהן רב-מערכתיות.
יעל דיין: הן לא מופנות בהכרח רק לביטחון פנים.
יעל דיין: אני לא יודעת אם אנחנו פוטרים את עצמנו, אבל הדרך הקלה לומר שאין תלונות קודמות, בזה מטילים שוב את האשם על הנשים.
יעל דיין: זאת אומרת, היא נרצחה כי היא לא התלוננה בזמן.
יעל דיין: היא נרצחה כי במבט לאחור לא היו תלונות.
יעל דיין: אמנם הייתה אלימות והיו סימנים והיו עדויות בהקשרים אחרים, או שלשכת הרווחה ידעה או שהיועצים של הילדים בבית הספר ידעו, אבל מאחר ועל המחשב לא מופיע השם ולא מופיע דבר בהקשר הספציפי של אלימות במשפחה, אין מה לעשות.
יעל דיין: הסנגוריה מנסה להשיג אישור שזה רצח שנעשה על בסיס של אי-שפיות.
יעל דיין: ואז, ככל שאנחנו מעמיקים כמעט בכל המקרים, ואני לא אומרת שאין מקרים שאין רקע קודם, מישהו ידע.
יעל דיין: השכנים ידעו, האישה הקודמת ידעה, כמו במקרה האחרון של שגית עוזרי ונכון שהיא לא התלוננה.
יעל דיין: האב ידע על מידת הסיכון שהבת נתונה בו.
יעל דיין: כך שאין כאן עניין של להאשים מישהו ספציפי, אבל ברור שאנחנו לא עושים את עבודתנו כמו שצריך, מבחינת הניסיון למנוע על בסיס של חשד הכי קל.
יעל דיין: עמדת הוועדה מאז ומעולם היא, שעדיף לעצור ולטפל בתלונות שעלולות להראות כתלונות שווא, תלונות סתמיות, ניצול וכולי, מאשר לסגור תיק או לא לפתוח תיק או לא לעשות הצלבה של מידע.
יעל דיין: נושא של סמים ונושא של אלכוהול ופגיעה בילדים הם נושאים שהיום אנחנו צריכים לדעת שיש להם קשר.
יעל דיין: אלה לא דברים נפרדים.
יעל דיין: לא בכל דבר המשטרה יכולה וצריכה להתערב, אבל אנחנו באוזלת יד כזאת, שנראה לי שאין כאן גיוס והצלבת מידע של כל המערכות, כדי שנוכל למנוע את הדברים האלה, למרות שכל אחד בא מרקע שונה לגמרי.
יעל דיין: בשבוע האחרון היו לנו שלושה מקרי רצח, על אחד מהם קיבלנו דיווח כאן.
יעל דיין: מדובר על המקרה בחיפה של נטאשה, ששם גם הייתה פגיעה בילדים.
יעל דיין: מדובר באדם גרוש, שאשמח לשמוע אם תפסו אותו או לא תפסו אותו ואיך נערך המצוד אחריו או אם יש סיכוי למצוא אותו?
יעל דיין: האם יש חשש או חשד שהוא עזב את הארץ?
יעל דיין: כמו כן, היה מקרה רצח שני בבית חנינא, רצח של אישה צעירה על ידי בן-זוגה שהייתה נשואה לו, על בסיס מה שמכנים: קינאה.
יעל דיין: לגבי שני הנושאים האלה פחות או יותר דווחנו, כאשר לא היה ספק שהייתה הכנה מוקדמת.
יעל דיין: לא מדובר בסערת רגשות תוך כדי.
יעל דיין: במקרה הרצח בחיפה, הוא הכין כלי נשק כפול של אלה מאולתרת עם דוקרן בקצה וסלוטייפ שעוטף אותה.
יעל דיין: הוא היה מוכן לפגיעה קשה.
יעל דיין: הוא לא נתפס ואני מבינה שהילדים נמצאים עדין בהגנה, לפחות בתקופת האישפוז שלהם.
יעל דיין: אני לא יודעת מה התכנית לגביהם בהמשך.
יעל דיין: לגבי הרצח במשפחה הערבית, הייתי רוצה הערכה ואנחנו נשב על זה בנפרד.
יעל דיין: יש כאן חריגה די רצינית מהדגם של חילול כבוד המשפחה.
יעל דיין: זאת אומרת, העניין של בן-זוג לא על בסיס של חילול כבוד המשפחה, כלומר – לא האב ולא האח רוצחים אלא בן הזוג רוצח על קינאה כמו "אצלנו".
יעל דיין: זה די חריג ונקיים ישיבה נפרדת על הנושא של רצח נשים ונראה מה קרה כאן.
יעל דיין: נכנס כאן אלמנט נוסף, ואני מקווה שהמשטרה מודעת לזה והוא: השימוש בילדים כבני ערובה בסכסוך בין בני הזוג.
יעל דיין: זאת אומרת, אני מפרידה בין אלימות כלפי ילדים שגם מצוי בהתגברות, ובין ילדים כבני ערובה בסכסוך בין בני זוג, שהם מועדים יחד עם האישה לפגיעה.
יעל דיין: מותר להזכיר כאן את המקרים הקשים מאוד של רצח אישה וילדים כמו מקרי השריפה ומקרים אחרים ואני מפרידה בין מקרי פגיעה רק בילדים שהם על רקע נפרד.
יעל דיין: המקרה האחרון שהיה השבוע, ולצערי השתתפנו אתמול בהלוויה של שגית ודיברנו על כך עם אביה.
יעל דיין: ושוב, הסתבר שהיעדר תלונות לא בדיוק מצביע על העובדה שאף אחד לא ידע על זה.
יעל דיין: היה איזה פרץ פיתאומי.
יעל דיין: חלק גדול מהמקרים האלה הם מקרים על סף או לפני פרידה או רצון של האישה להיפרד.
יעל דיין: לא ניכנס כאן לאנליזות פסיכולוגיות, אבל זה גם לגבי אירגוני נשים ולשכות רווחה, כאשר יש מצב על סף התפרקות, אותו אור אדום וסימן האזהרה יכול להראות שיש בעיה ובוודאי שבמקרה של שגית עוזרי הוא היה שם.
יעל דיין: האם עינינו טחו מלראות את נצנוץ האזהרה הזה או שאולי אנחנו עובדים בכיוונים לא נכונים של לאחר מעשה ולא של פעולה מקדימה?
יעל דיין: אבקש מסגן ניצב אלברט אוחיון לומר את דברו.
אלברט אוחיון: לגבי המקרה שאירע בבית חנינא, מדובר במקרה שאירע למעשה בשטח B וזה קשור מאוד לנושא הטיפול שלנו היות ומדובר בבחורה בת 17.5 כמעט בת 18, שנשואה לבחור שנושא דרכון מוונצואלה, אבל עדין יש לו תעודת זהות מקומית.
אלברט אוחיון: כאשר קיבלנו את ההודעה, התברר שהבחורה נרצחה בעזרת מעדר ודקירות סכין.
אלברט אוחיון: ניהלנו מרדף אחרי החשוד, סריקות בתוך הכפר הוא ניסה לברוח ונעצר בפאתי הכפר.
אלברט אוחיון: הוא היה נרגש מעט ובהתחלה הוא טען שהוא רק היכה אותה.
אלברט אוחיון: לאחר מכן, הוא הודה גם בדקירות וגם בשימוש במעדר, כאשר הוא טוען שהרקע למעשה הזה הוא בכך שהוא תפס אותה משוחחת בטלפון עם בחור אחר.
אלברט אוחיון: אין אישוש לטענה הזאת.
אלברט אוחיון: כנראה שזה "התבשל" אצלו קצת לפני שביצע את המעשה.