GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי בלומנטל:
לפי דעתי, לארגוני הנשים בישראל אין אח ורע בכל רחבי העולם, ונדמה לי שיש לנו מספר ארגוני הנשים הגדול ביותר.
נעמי בלומנטל:
לא שזה בהכרח הכי טוב, אבל הם עושים עבודה מצויינת.
נעמי בלומנטל:
לא נראה לי שיש הרבה ארגונים שהגברים בהם דומיננטיים ושהעלות או ההוצאות שלהם הן כל כך נמוכות כמו המשאבים שיש לארגוני הנשים.
נעמי בלומנטל:
בדרך כלל הארגונים שגברים דומיננטיים בהם מוציאים בלי סוף, על אלף ואחד דברים, וכל ההוצאות משולמות להם, בעוד שארגוני הנשים מוציאים בצניעות רבה מדי, אבל, לצערי, בשל אותו חוסר כוח פוליטי אנחנו גם לא מצליחות להעביר מספיק תקציבים לארגוני הנשים.
נעמי בלומנטל:
ולכן, המון עבודה נעשית בהתנדבות, בצורה יוצאת מן הכלל, ומגיעות לכם באמת כל הברכות כולן.
נעמי בלומנטל:
אני חושבת שאני מדברת בשם כל חברי וחברות הוועדה.
יעל דיין:
בבקשה, חברת הכנסת נעמי חזן.
נעמי חזן:
אני אקצר מאוד.
נעמי חזן:
ראשית, אני רוצה לפנות לכל ארגוני הנשים.
נעמי חזן:
חברת הכנסת בלומנטל, אני לא יודעת אם יש בישראל יותר ארגוני נשים מאשר בכל מדינה אחרת, אבל בואו נגיד שיש 98-99 ארגוני נשים במדינת ישראל, וכל אחד מהם פועל בצורה יוצאת דופן.
נעמי חזן:
אני רק רוצה להגיד שבלעדיכם אנחנו לא היינו יכולים לעבוד, ולכן אני רוצה להודות לכם ולהזמין הצעות ביקורת ותמיכה, לפי הסדר הזה, כאשר הענין האחרון הוא החשוב ביותר.
נעמי חזן:
שנית, בצעירותי עסקתי הרבה באפריקה, ובסואהילית יש אמירה נהדרת שאומרת שאורח הוא אורח ליומיים, אבל ביום השלישי תן לו מעדר.
נעמי חזן:
בסואהילית - MGENI SIKU MBILI, SIKU YA TATU MPE JEMBE.
נעמי חזן:
אני מזכירה את הפתגם הנהדר הזה כי זו הפעם הראשונה בשבע שנים שאני לא חברה בוועדה לקידום מעמד האישה משום שיש לנו מעט מקומות בוועדה, וזה מדיר שינה מעיניי , ולכן אנחנו נמצא פטנט, ואם לא נמצא, אני מזהירה את כולם שאני אהיה אורחת ליומיים וביום השלישי תתנו לי מעדר.
יעל דיין:
בהחלט כך.
יעל דיין:
בבקשה, חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף.
דליה רבין-פילוסוף:
דליה פילוסוף, אני חברה חדשה בוועדה.
דליה רבין-פילוסוף:
אחרי שהחמיאו לארגוני הנשים אני רוצה לומר שהייתי אורחת פה בוועדה בתוקף תפקידי בהסתדרות, אבל אני מכירה את הצד של האישה העובדת ומהנקודה הזאת אני בהחלט רוצה להחמיא לוועדה, ולחברת הכנסת יעל דיין במיוחד, על החקיקה שנעשתה בתחום הזה, כי אני חושבת שמבחינת חקיקה אנחנו מאוד מתקדמים בהיבט של מעמד האישה בעבודה.
דליה רבין-פילוסוף:
הבעיה שלנו היא האכיפה, ואנחנו צריכים לחשוב בינינו ובין ארגוני הנשים איך אנחנו מקדמים את נושא האכיפה, ואני מסתכלת קדימה בתקווה לתקופה פוריה ביחד.
יעל דיין:
בבקשה, חברת הכנסת חוסניה ג'בארה.
חוסניה ג'בארה:
שמי חוסניה ג'בארה.
חוסניה ג'בארה:
אני ילידת טייבה.
חוסניה ג'בארה:
גם אני חברת כנסת חדשה, מטעם מרצ.
חוסניה ג'בארה:
אחרי 51 שנה, האישה הערביה הראשונה בכנסת.
חוסניה ג'בארה:
אני גם שמחתי להתמנות כיושבת ראש ועדת משנה של הוועדה לקידום מעמד האישה, ויש הרבה מה לעשות בקרב כל ציבור הנשים, ובמיוחד בקרב ציבור הנשים הערביות.
חוסניה ג'בארה:
אני תמיד מזכירה - ואני מזכירה את זה שוב עכשיו - שהנשים הערביות סובלות מאפליה כפולה: פעם אחת, בהיותן נשים ערביות בחברה ערבית מסורתית, שהיא חברה גברית; ופעם אחת בהיותן נשים ערביות בחברה ישראלית.
חוסניה ג'בארה:
יש הרבה מה לעשות בוועדה הזאת.
חוסניה ג'בארה:
אני גם שמחתי מאוד שיש שני חברים בוועדה שהם חברי כנסת ערבים, וכל הכבוד שהם תומכים בקידום של מעמד האישה הערביה, וסוף סוף אנחנו מגיעים למצב כזה בוועדה שהגברים נענים לכל קידום ולכל תמיכה במעמדה של האישה, ואנחנו רוצים לעבוד בשיתוף פעולה ולעשות הרבה לקידום מעמד האישה הערביה בכל התחומים, ובמיוחד בתחום הפוליטי.
חוסניה ג'בארה:
אם הפעם אני הייתי האישה הערביה הראשונה בכנסת, אני מקווה שבקדנציה הבאה יהיו מינימום שלוש נשים ערביות בכנסת, וגם על זה אנחנו נעבוד בוועדה.
יעל דיין:
כשיהיו שש נשים בממשלה, יהיו שלוש נשים ערביות בכנסת.
חוסניה ג'בארה:
מותר לחלום.
יעל דיין:
בבקשה, חברת הכנסת סולודקין.
מרינה סולודקין:
אני מרינה סולודקין, ילידת מוסקבה, ולמדינת ישראל עליתי ב1991-.
מרינה סולודקין:
אני מאוד מעוניינת בעבודה של הוועדה לקידום מעמד הנשים, כי באתי לחברה אחרת לגמרי, וחברת הכנסת חוסניה ג'בארה אמרה שזו חברה גברית, וכאן במדינת ישראל הבנתי שאני באתי מחברה נשית, כי נשים עבדו שם במשרות גבוהות מאוד, והקומוניסטים דאגו ש30%- מהן ייכנסו לכל התפקידים באופן אוטומטי.
מרינה סולודקין:
לכן השוויון מושרש לא בי, אלא באמא שלי, זיכרונה לברכה.
מרינה סולודקין:
לכן, כשהגענו לארץ כעולות חדשות ההלם התרבותי והחברתי היה עקב זה שלאישה הישראלית יש מעמד נמוך בחברה.
מרינה סולודקין:
לי זה היה הלם גדול, וכתבתי ספר - לא רק בנושא זה - בשם "אי נוחות ציווליזציונית - יהודי ברית המועצות בחברה הישראלית".
מרינה סולודקין:
חלק מאי-הנוחות נובעת ממעמד האישה.
מרינה סולודקין:
עבדתי ולמדתי הרבה גם מיעל, גם מנעמי, גם מענת מאור, איך עובדים בוועדה לקידום מעמד האישה וגם איך עובדים ארגוני הנשים, ואני צריכה לומר לכם שאני חושבת שאני מייצגת תפיסה פמיניסטית, אבל לא מערבית, כי התפיסה שהבאתי אתי - ולא ידענו שיש לנו תפיסה פמיניסטרית - היא שנשים הן לא רק שוות, אלא הן גם עליונות.
מרינה סולודקין:
בגלל זה הרבה ויכוחים שאני שומעת בוועדות וגם במליאה - מבחינתי אלה ויכוחים שהיו בעבר בברית המועצות.
מרינה סולודקין:
כל הנושא של נשים בטיס ולימודי טיס - אפילו לא היה ויכוח עליו בשנות השלושים בברית המועצות, והיו גדודים של נשים שהיו טייסות.
מרינה סולודקין:
כאן קצת יודעים, קצת לא יודעים.
מרינה סולודקין:
בפוליטיקה לא ראיתי שריון מקומות לנשים כדבר טוב, כי הקומוניסטים הביאו נשים נומנקלטורה, נשים ביורוקרטיות, לא נשים מנהיגות, כפי שאני רואה כאן, שיכולות להיכנס לפוליטיקה.
מרינה סולודקין:
בגלל זה צריכים לשקול אם שריון נותן ייצוג לנשים ראויות לדור שלנו.
מרינה סולודקין:
לכן אני גם רואה קצת אחרת את המצב שאין לנו מספיק שרות כי, לצערי הרב, אולי המנהיגות הכי חזקות לא הגיעו למפלגות שלטון.
קריאה:
את מתכוונת לומר: למספרים הראשונים במפלגות.
מרינה סולודקין:
גם למספרים הראשונים.
מרינה סולודקין:
לא צריכים לבקש, צריכים לקחת, ובכוח, ועם גברים - זה כוח אחר.
מרינה סולודקין:
אני צריכה לומר שבמפלגה שלנו, בבחירות המוניציפאליות, לא שריינו שום מקום לנשים, אבל 30% נכנסו לרשימות, ועכשיו אנחנו יודעים שיש להן כוח, יש להן ציבור שתומך בהן, ומאוד חשוב שדווקא גברים תומכים ויודעים איך לכבד את הכישורים המקצועיים, האנושיים והכישורים האחרים של האישה.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שבתפקיד הקודם שלי כיושבת ראש במשך חצי שנה קידמתי את תפיסתי ואני חושבת שהצירוף של אישה ישראלית ואישה יהודיה סובייטית לשעבר - הוא צירוף טוב.
יעל דיין:
עכשיו יש לנו גם ערביה ישראלית.
יעל דיין:
בבקשה, חבר הכנסת עסאם מח'ול.
עסאם מח'ול:
שמי עסאם מח'ול, אני מחיפה.
עסאם מח'ול:
אני גם שמח שאני מדבר אחרייך.
עסאם מח'ול:
אני מייצג סיעה ששליש מחבריה הן נשים, אבל למרות זאת הצלחתי לכבוש את העמדה הזאת של ייצוג בוועדה לקידום מעמד האישה, והיה חשוב לי להיות כאן, חשוב לי כמסר, וזה חשוב לי גם להדגשת הרעיון שהמצב הבלתי נסבל של מעמד האישה והבעיות שהאישה נתקלת בהן הם לא בעיות של הנשים; אלה בעיות של החברה, ואני - כמי שיש לו כיוון קצת יותר רחב, לשנות לא רק את מעמד האישה, אלא גם לשנות את החברה בצורה רב תחומית - חושב שיש קשר הדוק והשפעה הדדית בין ההצלחה במאבק על מעמד האישה לבין ההצלחה במאבק על האופי השוויוני, הצודק, הדמוקרטי יותר והמתקדם של החברה כולה.
עסאם מח'ול:
זה מה שהביא אותי לכאן.
עסאם מח'ול:
אולי נקבל קצת השראה מהאמירה: NOT EVERYTHING THAT IS FACED CAN BE CHANGED, BUT NOTHING CAN BE CHANGED UNTIL IT IS FACED.
עסאם מח'ול:
ואנחנו כאן כדי להתמודד עם המצב הזה.
יעל דיין:
כיוון שאין לנו זמן, ומאחר שזו פגישת היכרות מחודשת או חידוש היכרות, אבקש מהנוכחות להציג את עצמן - חלק גדול מכן אנחנו מכירים - ובשיא הקיצור לומר מי הארגון, במה הוא עוסק.
יעל דיין:
כמובן, זאת לא פגישת עבודה על תכנית עבודה רב-שנתית, כמו שאנחנו עושים כל השנה, וגם אפשר, למרות הפגרה, להזרים לי הצעות ומחשבות, וכרגיל, הצעות חקיקה וכיוצא באלה, בלי שייכות לפגרה, אבל פשוט רציתי, לפני שהפגרה מתחילה, לעשות את הסבב הזה.
יעל דיין:
אנחנו נלך לפי סדר הישיבה.
יעל דיין:
בבקשה.
שיפרה שיטרית:
שמי שיפרה שיטרית, אני מנהלת הלשכה של יושבת ראש אמונה.
רחל סלובוצקי:
ועכשיו כולם יודעים שזאת רחל סלובוצקי, יושבת ראש אמונה.
רחל סלובוצקי:
צר לי שאין אישה דתית ציונית בכנסת.
רחל סלובוצקי:
ארגוני הנשים בהחלט הפנימו את מה שחברת הכנסת נעמי בלומנטל אמרה על הקשר בין כוח פוליטי לבין האפשרות לעשות את כל מה שרוצים.
רחל סלובוצקי:
גם אני, כמו חברת הכנסת סולודקין, עברתי איזה שהוא הלם תרבותי מבחינת היחס לאישה.
רחל סלובוצקי:
לפני כמה שעות דיברתי עם קבוצת רבנים צעירים שיוצאים לחוץ לארץ לבנות בתי מדרש ואמרתי להם שכאשר מגיעים לארצות הברית אין לדבר או לחשוב על מעמד האישה, כי זה פשוט קיים, אנשים לא חושבים על זה, ולא צריך לחשוב: כמה אני נחמד, אני הקשבתי לאישה הזאת.
רחל סלובוצקי:
זה פשוט חלק מהאווירה.
רחל סלובוצקי:
אני מסכימה עם ההערכה לוועדה הזו, שבזמן הקצר שאני שלחתי לה נציגים הקימה את הרשות לקידום מעמד האישה והעבירה חוקים חשובים מאוד שאנחנו עזרנו להכין.
רחל סלובוצקי:
אנחנו ביחד הקמנו את הקואליציה לקידום נשים בכל מיני תחומים, גם בפוליטיקה, וסימה טמיר מייצגת אותנו שם כיושבת ראש .
רחל סלובוצקי:
אני רוצה להגיד שזה נכון, ארגוני הנשים יודעים לעבוד עם מעט מאוד תקציב.
רחל סלובוצקי:
התקציב שלנו הוא 160 מיליון שקל, מתוך זה 3%-4% להוצאות משרדיות ולמנגנון, וכל השאר זו עבודה.
רחל סלובוצקי:
רק בחודש הזה - בחודשי הקיץ - אנחנו בונים מרכז חירום לילדים בסיכון.
רחל סלובוצקי:
פתחנו את המעון לילדי קוארה, הילדים האתיופים שהגיעו לארץ.
רחל סלובוצקי:
פותחים בטבריה לשכת ייעוץ חדשה מתוך הלשכות שיש לנו לנשים במצוקה והוצאנו 1,000 נשים ברוכות ילדים לקייטנות, וזה רק חלק מהעבודה.
רחל סלובוצקי:
וכל זה מאותם 3%-4%, ואני מאוד שמחה שהוועדה קיימת, כי זה מה שנותן לנו כוח.
עדית מרן:
שמי עדית מרן ואני רכזת הסברה וחינוך של ארגון בשם ק.ל.פ - קהילה לסבית-פמיניסטית.
עדית מרן:
הארגון שלנו פועל בשני מישורים: הראשון, מישור פנים-קהילתי, לנשים לסביות בישראל, גם מבחינת תמיכה, גם מבחינת מקומות בילוי ותרבות, והשני, הוא המישור החוץ-קהילתי שנוגע להסברה בחברה הישראלית בכללה, ואנחנו שמות דגש בעיקר על חינוך, כי בעינינו מהחינוך מתחילות רוב הבעיות, ושם אפשר לעשות את השינוי הגדול, וזה אומר להיכנס לבתי ספר ולהעביר הרצאות ולהעביר תכניות לימוד.
עדית מרן:
אני מקווה שגם בעזרתה של הוועדה נוכל להמשיך ולקדם את הענין הזה.
עדית מרן:
כמו שחברת הכנסת ג'בארה אמרה לגבי הנשים הערביות, גם הנשים הלסביות מופלות פעמיים: פעם אחת כנשים - כמו כולנו - ופעם שניה כלסביות, שבאיזה שהוא מקום מהוות, כנראה, איום גדול יותר על הגברים, כי הן מסתדרות בלעדיהם גם בחיים האישיים.
יעל דיין:
ולסביות ערביות מופלות שלוש פעמים.
עדית מרן:
הס מלהזכיר.
יעל דיין:
אבל הן קיימות ומוכרות, והבעיה שלהן היא משולשת, לא רק כפולה.
יעל דיין:
אנחנו רבות כאן, לשמחתי, אבל אני מבקש להצטמצם כדי שכולם יספיקו להתבטא.
יעל אשר:
שמי יעל אשר ואני חברת צוות ההגוי של פורום המנהלות בתעשיה, שהוקם במטרה לקדם נשים, שנמצאות ועובדות בתעשיה , לעמדות השפעה וניהול, גם בתעשיה מסורתית, גם בתעשיית ההיי-טק, במטרה להרחיב את המעגל של נשים שהולכות למצוא את עתידן בתעשיה.
אורנה מרי-אש:
שמי אורנה מרי-אש, מ"אישה לאישה" מחיפה, חלק מקואליציית הנשים.
אורנה מרי-אש:
יש לי פה גם כמה עלונים, דפי מידע בשבילכם.
אורנה מרי-אש:
אנחנו בעצם מרכז פמיניסטי לשינוי חברתי, והסיפור הכי יפה ששמעתי מפי חנה ספרן הוא זה: היה נהר ונשים טבעו, ועמדה אישה וכל הזמן הצילה נשים.
אורנה מרי-אש:
יום אחד היא הפסיקה והתחילה לעלות על ההר.
אורנה מרי-אש:
אמרו לה: רגע, הן ממשיכות לטבוע, מה את עושה?
אורנה מרי-אש:
היא אמרה: אני הולכת לראות מי זורק אותן שם, מלמעלה.
רונית אברהם:
אני רונית אברהם ואני מעמותת קו חירום לנפגעות אלימות, חיפה, שותפות במרכז "אישה לאישה" והוכרנו על ידו.
רונית אברהם:
יש כאן ברושורות שלנו.
רונית אברהם:
מזה שנתיים אנחנו מחזיקות את הקו הארצי עבור משרד העבודה והרווחה, שהתוסף לנושא של אלימות במשפחה בכלל, וגם ילדים ונוער בסיכון.
רונית אברהם:
אני לא צריכה להרחיב את הדיבור על התופעה של האלימות כלפי נשים בכל המגזרים.
רונית אברהם:
העמותה עובדת עם נשים מכל המגזרים.
רונית אברהם:
יש לנו מתנדבות ערביות, רכזת ערביה, רכזת רוסיה, מתנדבות רוסיות, רכזת אתיופית.
רונית אברהם:
עדיין אין לנו מתנדבות אתיופיות.
רונית אברהם:
השירות, כמובן, ניתן בכל השפות ולכל המגזרים, כולל פרוייקטים של מניעה בקהילה.
רונית אברהם:
הדבר שאני כן רוצה להתריע עליו ולהביא אותו אולי כנושא להמשך עבודה הוא זה: ארגוני נשים מקימים ויוזמים הקמת ארגונים, כמו המקלטים לנשים יהודיות וערביות וכל הפרוייקטים, כולל הנושא של הקו הארצי.
רונית אברהם:
אחרי שנתיים משרדי הממשלה - בעיקר משרד העבודה והרווחה - התחילו להוציא מכרזים, ומכיוון שמשרד העבודה והרווחה הוא בידיים של אחת המפלגות, יש קושי וגם יש עדות בשטח שמה שקורה זה שכל הפעילויות האלה מתחילות לעבור לקורת גג אחרת, וארגוני הנשים יוצאים בעצם מהתמונה של כל עבודת השטח שמתרחשת.
רונית אברהם:
זה קורה, ואני חושבת שצריכים להיות ערים לכך שזה לא מקרה אחד, אלא זו מתחילה להיות מגמה, וצריך לשים לב מה קורה בנושא הזה.
רונית אברהם:
מצד אחר, לכאורה - נדמה לי רק לכאורה - זה נראה כהכרה של הממסד בתקצוב של העמותות, כי הן הופכות לשורה בתקציב, אבל אני מאוד מבקשת להיות ערים למגמה הזאת, כי היא לא נקייה כמגמה.
רונית אברהם:
לכן מאוד הייתי רוצה שזה יהיה אחד הנושאים הקרובים לדיון כאן בוועדה.
רונית אברהם:
תודה לכם.
ד"ר איימי אבגר:
שמי איימי אבגר, אני מנהלת האגודה לקידום בריאות נשים.
ד"ר איימי אבגר:
אנחנו פועלות להעלות את המודעות לנושא בריאות האישה גם בקרב צרכניות בריאות, גם בקרב אנשי מקצוע, ואני מקווה גם בקרב קובעי מדיניות, על ידי איסוף מידע והפצת מידע באמצעות ידיעון שיוצא ארבע פעמים בשנה ושעוסק בנושאים שונים הקשורים בבריאות האישה.
ד"ר איימי אבגר:
הידיעון האחרון שיצא היה בנושא בריאות הנפש, ואני מחלקת לכם כאן עותקים ממנו.
ד"ר איימי אבגר:
הפצנו לא מזמן ידיעון בשפה הערבית, לכל חברי הכנסת הערבים, בנושא סרטן אצל הנשים.
ד"ר איימי אבגר:
אני מקווה שהידיעון הגיע אליכם, ואם לא, אני אשמח להעביר אותו לכם.
ד"ר איימי אבגר:
אחת הפעילויות החדשות אצלנו השנה היא סדנאות למתבגרות בנושא דימוי גוף, דימוי עצמי, במטרה - - -
יעל דיין:
הפרעות אכילה.
ד"ר איימי אבגר:
כן, אבל אנחנו לא מדברות על הפרעות אכילה, אלא על המסר החיובי.
יעל דיין:
לא מדברות, לא מדברות, אבל צריך לדעת על מה המדובר, והוועדה הזו ישבה בכל נושא הבריאות, וכשישבנו בנושא הפרעות אכילה היינו די מופתעות לשמוע מה עושה לילדות התדמית הרצויה והמבוקשת של אישה-חוט, הבעיות של אנורקסיה בצה"ל וכו'.
יעל דיין:
ישבנו במגמה לפתור את הבעיות, אבל עדיין לא הושגו הדברים המתבקשים, ובראש ובראשונה מקום האשפוז והנושאים האלה של הטיפול עצמו.
יעל דיין:
אני מציינת ביחס לזה כי בנושא של בריאות נשים, שתרכז אותו עכשיו חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף יחד עם נושא החינוך, קשה להגיד שההישגים הם לפי רוחנו, אבל יש לנו הרבה שותפים למאבק ואנחנו רואים בחברה הישראלית - ולא משנה לאיזה כיוון לוקחים את זה - שעם זה שיש הישגים גדולים מאוד והשקעה כספית גדולה מאוד, הדגש הוא עדיין על האישה בגיל הפריון, האישה כרחם - רצוי האישה היהודיה כרחם.
יעל דיין:
זה מקבל תמיכה כפל-כפליים.
יעל דיין:
בענין זה אנחנו מסודרות.
יעל דיין:
וכל מה שלפני גיל הפריון: הפרעות אכילה, בריאות הנפש וכו', ובעיקר מה שאחרי גיל הפריון, גיל הבלות ובעיות של בריחת סידן - כל זה ממש בפיגור של טיפול, ואני בטוחה שחברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף תוכל לקדם את הנושא כפל-כפליים.
יעל דיין:
אני מבקשת להמשיך בסבב.
רחל לב-מור:
שמי רחל לב-מור, אני כאן נציגת פורום נשים דתיות קול"ח.
רחל לב-מור:
תחומי ההתעניינות שלנו דומים לתחום הכללי של קידום מעמד האישה וגם לכמה תחומים של נשות "אמונה", אבל יש אצלנו עוד כמה תחומים: התא המשפחתי וגם מקומה של האישה בחיים הדתיים במדינה, לימוד תורה ונשים, שאני מקווה שיביא להשתתפות נשים במחשבה הפסיקתית בתוך ההלכה.
רחל לב-מור:
אני חושבת שמה שמייחד אותנו - אני מביאה את זה כדוגמה - זו היכולת לפעול מבפנים, להשפיע על המערכת ההלכתית באותן הנקודות שבהן היא נמצאת בעימות עם עולם הערכים המודרני המערבי, לדוגמה: הצעת הסכמי קדם-נישואין לחלוקת רכוש שוויונית כדי למנוע - וזה העיקר - מסורבות גט בעתיד על ידי הבעל.
רחל לב-מור:
אנחנו מקדמים את זה.
רחל לב-מור:
זה יותר קל כאשר אישה שנראית כמוני, ועם יידע הלכתי, דורשת דבר כזה.
רחל לב-מור:
כשנמצאים בעמדה כזאת, יותר קל להשפיע על המערכת הרבנית.
רחל לב-מור:
עוד דוגמה שאני מקווה להפנות בעתיד ליושבת הראש היא הצעת חוק שאני יזמתי באמצעות חבר הכנסת לשעבר אלכס לובוצקי ושהפכה להצעת חוק של משרד הדתות ועברה בקריאה ראשונה, וגם זה מתוך הסתכלות מבפנים.
רחל לב-מור:
היא עוסקת בעצם במתן סמכות לבתי הדין, לדיינים, במקרים של סרבני גט שכבר יושבים בכלא.
רחל לב-מור:
כידוע, אין לבתי הדין סמכות להטיל סנקציות עליהם ולהכניס אותם לתא בידוד או להעביר אותם מכלא לכלא, והצעת החוק הזאת באה לומר, שאם הבעל נמצא בכלא, ולא חשוב למה, הרי כדי להפעיל לחץ עליו, ניתנת סמכות לבית הדין הרבני להפעיל סנקציות, ובהצעת החוק מופיעה רשימה של סנקציות.
רחל לב-מור:
לאחר מאמצים רבים מאוד - בזמן הפגרה, לאחר פיזור הכנסת - עברה הצעת חוק זו בקריאה ראשונה, ואני רוצה להעביר את זה, אולי בתור הנושא השני, בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רחל לב-מור:
היו"ר יעל דיין: הוועדה צריכה לבקש להחיל על זה דין רציפות.
רחל לב-מור:
אם זה יעבור, אני אשמח מאוד לעסוק בזה.
רחל לב-מור:
אנחנו גם העברנו שני חוקים, ביוזמתי, בענין בתי הדין הדין.
רחל לב-מור:
חוק אחד בא לתת להם אפשרות להוציא צו הרחקה נגד בעל אלים.
רחל לב-מור:
אותה סמכות שיש לבית משפט - יש עכשיו לבית דין.
רחל לב-מור:
אני רואה בזה חשיבות עצומה.
רחל לב-מור:
דבר שני, הקמת יחידות סיוע, כמו הסמכות שיש לבית משפט למשפחה, וכאן יש עדיין ענין תקציבי, אבל החוק עצמו - - - רחל לב-מור: דרך אגב, החוק הזה לא עולה ולא כלום.
רחל לב-מור:
היו"ר יעל דיין: החוקים היקרים ביותר הם החוקים העקרוניים.
רחל לב-מור:
אני מברכת אתכם על הכנס שהיה לכם, שקיבל הד ענק ומאוד חיובי - אני מקווה שגם בנושאים שלכם, אבל גם בנושאים הכלליים.
רחל לב-מור:
בכל אופן אתן מוזמנות קבע לישיבות הוועדה בכל נושא, כמו שאני רוצה לראות כאן עולות לא רק בנושא עולים ודתיות ומסורתיות וחרדיות לא רק בנושאים שלהם.
רחל לב-מור:
אני חושבת שרק אחדות פעולה תוכל לקדם דברים שאנחנו חלוקים בהם.
רחל לב-מור:
רוב הנושאים הם משותפים, והקבוצה שלכם באמת מתבלטת, וכמו שאנחנו עובדים מצויין עם "אמונה" - בשיתוף פעולה מוחלט ובנציגות קבועה - כך אנחנו עובדים עם קבוצות אחרות בציבור שהן לא ב-MAIN STREAM במובן החילוני הרגיל.
רחל לב-מור:
בבקשה.
סימה טמיר:
שמי סימה טמיר.
סימה טמיר:
אני יושבת ראש הקואליציה של כל ארגוני הנשים - אמונה, הדסה, ויצ"ו, נעמ"ת ושדולת נשים - לקידום נשים בפוליטיקה.
סימה טמיר:
הארגון הזה התחיל לפעול לפני כשנה, וכמו שאת אומרת, זה מאוד חשוב לנו, למרות כל הפילוסופיה והאידיאולוגיה של כל קבוצה וקבוצה, לקדם נשים.
סימה טמיר:
אם יש 51% נשים באוכלוסייה, חייבות להיות נשים בכנסת, חייבות להיות נשים כשרות ונשים בכל מעמד.
סימה טמיר:
אנחנו מקיימים היום הפגנה בשעה ארבע ליד שערי הכנסת.
סימה טמיר:
אנחנו מקווים שכולם יבואו לעזור ולשתף פעולה.
סימה טמיר:
יש 1,400 משרות שהולכות לקבל מינוי.
סימה טמיר:
אנחנו יכולים לדרוש, לעמוד על דרישותינו, ואני מסופקת כמה נקבל, אבל אנחנו חייבים לדרוש את המקסימום כדי לקבל לפחות את המינימום.
סימה טמיר:
בזה אנחנו עומדים ביחד, גם בענין של שוויון - - -
יעל דיין:
בין המנכ"לים הראשונים שמונו אין אף אישה.
ברכה ארג'ואני:
שמי ברכה ארג'ואני, אני יושבת ראש ארגון לזכויות הדיור של תנועת נשים לשוויון חברתי.
ברכה ארג'ואני:
אני גם חברת הנהלה ב"קול האישה", מרכז לנשים.
ברכה ארג'ואני:
אמנם ארגון לזכויות הדיור אינו ארגון נשים, אבל יש לנו ועדה מיוחדת שמטפלת בקידום מעמד האישה.
ברכה ארג'ואני:
אנחנו חברים בפורום הארצי למשפחות חד-הוריות, ואני קצת מתרעמת על מה ששמעתי בתחילת הישיבה, שלא תוקם ועדת משנה - - -
יעל דיין:
סליחה, זה לא על סדר היום.
יעל דיין:
אני לא רוצה לשלול ממך זכות דיבור - - -
ברכה ארג'ואני:
זו התרעומת שלי.
ברכה ארג'ואני:
זה לא ייתכן.
יעל דיין:
סליחה, אני מדברת עכשיו.
יעל דיין:
הישיבה הראשונה היתה ישיבה פנימית של חברות וחברי הוועדה לקידום מעמד האישה.
יעל דיין:
את במקרה הגעת לפני שפתחנו את הישיבה השניה, ולא מצאתי לנכון להגיד לך: תשמעי, זו ישיבה פנימית, תמתיני בחוץ עד שתיפתח הישיבה השניה.
יעל דיין:
לכן, אני מבקשת, כל השגות שיש לך לגבי עבודת הוועדה את יכולה להפנות אליי, בכתב או בעל פה, אבל זה בוודאי לא על סדר היום המשותף היום.
ברכה ארג'ואני:
אני אמחק את המשפט הזה שאמרתי, אבל אני כן אומר שאני מאוד מקווה ואני מאוד מבקשת מיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ומחברי הוועדה שכן תהיה התייחסות למשפחות החד-הוריות במדינת ישראל - אני מדברת כרגע גם כחד-הורית - ושתהיה כתובת מיוחדת, כמו בשנים קודמות, בוועדת המשנה שטיפלה - - -
יעל דיין:
תרשי לתקן לך, זאת לא היתה ועדת משנה, ועסקנו בזה נעמי חזן ואני במשך שבע שנים, והכתובת הזו קיימת ואף אחד לא נוטל אותה.
יעל דיין:
הוועדה לקידום מעמד האישה החליטה לפני שלוש-ארבע שנים לפעול בהקצאת תחומים, ואני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו.
יעל דיין:
אין מקום לבוא ולהאשים מראש.
יעל דיין:
אותה כתובת שהיתה לכם, אותה רמת טיפול, אותו זמן שהוועדה הקדישה לנושא - היא תמשיך לתת.
יעל דיין:
הסידור הפנימי לא היה אף פעם ועדת משנה, וכפי שזה היה קודם, זה ימשיך להיות עכשיו.
יעל דיין:
חברת הכנסת נעמי חזן אינה חברה בוועדה.
יעל דיין:
זה לא ענייני, זה עניינה של סיעת מרצ - - -
ברכה ארג'ואני:
אבל - - -
יעל דיין:
סליחה, השיחה הזו היא לא לענין.
מוחמד כנעאן:
רק משפט אחד, ברשותך.
מוחמד כנעאן:
כל נושא שאין לו ועדת משנה, הכתובת לנושא הזה היא יושבת ראש הוועדה, ואז הוועדה תטפל בו, אין שום בעיה.
יעל דיין:
הרי אנחנו נמצאים שבוע אחד מיום פתיחת הוועדה.
יעל דיין:
אם יש לכן טענות שהנושא לא מטופל, זאת אומרת, שהוא לא היה מטופל שבע שנים.
ברכה ארג'ואני:
לא אמרתי את זה.
יעל דיין:
אז בבקשה קצת כבוד לטיפול המאוד מאסיבי, המאוד ייחודי, עם כל הלב, כל הרצון וכל הזמן, בנושא שלכם.
יעל דיין:
חברת הכנסת שטיפלה בזה כתחום היא לא חברה בוועדה.
יעל דיין:
אני לא קובעת לחברות כנסת אם הן יהיו חברות בוועדה או לא.
יעל דיין:
אנחנו נמשיך לטפל בנושא הזה באותה מידת אחריות ובאותה מידת נחישות והקצבת זמן.
ברכה ארג'ואני:
אני לא מדברת לגבי חברת כנסת ספציפית, אבל אני מבקשת שהנושא הזה יטופל.
יעל דיין:
אתה מקווה שהנושא ימשיך להיות מטופל בצורה שהיה מטופל עד כה.
יעל דיין:
ברכה ארג'ואני: בהחלט.
יעל דיין:
אני לא מזלזלת, חלילה, במה שנעשה.
יעל דיין:
היו"ר יעל דיין: אני מבטיחה לך שאין שום סיבה שהוא יטופל פחות מאשר עד כה.
ברכה ארג'ואני:
קצת קטעת אותי ברצף הדיבור, אבל אני באמת מביעה את ההערכה שלי גם לגבי השנים שעברו, לגבי הטיפול בכל הנושאים לקידום מעמד האישה, וכל מה שאמרתי לא היה מתוך זלזול כלשהו, חלילה וחס.
ברכה ארג'ואני:
ארגוני הנשים דיברו כאן על הנושא של נשים בפוליטיקה ולמה אין הרבה נשים בפוליטיקה.
ברכה ארג'ואני:
אני הרגשתי שכל ארגוני הנשים שהם קואליציה, שהיו אמורים לדחוף נשים לתוך הפוליטיקה, דואגים רק לנשים בעלות כוח כלכלי מאוד חזק.
ברכה ארג'ואני:
זאת אומרת, נשים שהיו מחוברות לשטח, עם הרבה מאוד כוחות בשטח, אבל לא היה להן כוח כלכלי, פשוט לא הגיעו לפוליטיקה, וזה ההפסד לפוליטיקה כיוון שלא רק הכוח הכלכלי הוא שדוחף חברות כנסת או שרות פנימה, אלא גם החיבור שלהן לשטח, כשיש לה אנשים שיכולים להצביע בעדן, וכאן היה פספוס גדול.
יעל דיין:
אני לא יודעת לאיזה כוח כלכלי אני מחוברת- -
ברכה ארג'ואני:
לא את, ארגוני הנשים.
יעל דיין:
- - לאיזה כוח כלכלי ענת ונעמי חזן מחוברות.
ברכה ארג'ואני:
הם דואגים רק לנשים בעלות אמצעים כלכליים.
ברכה ארג'ואני:
ראינו את זה בשטח, במציאות.
יעל דיין:
אני חושבת שמנהיגות הנשים בארץ - בין אם זה דרך ארגונים ובין אם זו מנהיגות פוליטית במפלגות ובכנסת - גם אם היא איננה חזקה, בוודאי אי אפשר להגיד עליה שהיא מנהיגות שנובעת מכוח כלכלי שעזר להן להתברג פנימה.
יעל דיין:
ממש לא.
יעל דיין:
אנחנו יודעים מי הנפשות הפועלות ואנחנו רואים את הנשים שמשקיעות עבודה בחסרון כיס עצום בהשוואה לגברים.
קריאה:
בהתנדבויות כל הזמן.
ג'ודי דון:
שמי ג'ודי דון ואני מייצגת היום את הפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.
ג'ודי דון:
בקואליציה חברים בעמותות, בקבוצות מכל רחבי הארץ, נשים וגברים כאחד.
ג'ודי דון:
מטרת ההתארגנות היא לשפר את מצבן של המשפחות החד-הוריות ולהיטיב עמן, דרך תיקוני חקיקה, קידום זכויות ושינוי במדיניות והתייחסות לסטיגמה של המשפחה החד-הורית.
ג'ודי דון:
אנו מאוד מקווים שבמסגרת הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת תתחדש עבודת ועדת המשנה למשפחות חד-הוריות, ובאמצעותה ננסה לדחוף את הנושאים הבוערים לנו.
יעל דיין:
כדי שהיא תתחדש היא צריכה להיות קיימת.
יעל דיין:
אני חוזרת ומודיעה לכל המעוניינות שאין ועדת משנה לנושא זה.
יעל דיין:
זה היה תחום.
ג'ודי דון:
חשבנו - זו היתה המודעות שלנו - שיש תת-ועדה.
יעל דיין:
זאת משום שאנשים אוהבים להיות שייכים למשהו שיש לו הגדרה פורמלית.
יעל דיין:
כבר הציעו לי בוועדת חוץ וביטחון שבוועדת משנה מסויימת אולי יקימו בשבילי תת-ועדה של ועדת המשנה.
יעל דיין:
אמרתי שזה ממש לא מכובד - לא לי, אלא לפונים אליה, כי היא היתה אמורה לעסוק בבעיות של משפחות שכולות.
יעל דיין:
אמרתי שאם ההגדרה היא: תת ועדה של ועדת משנה, אני מעדיפה לעסוק בתחומים האלה בלי לתת הגדרה.
יעל דיין:
אנשים אוהבים להיות שייכים למשהו שיש לו שם מכובד.
יעל דיין:
לידיעת
יעל דיין:
כן, חלק גדול מהתחומים שהוועדה הזו עסקה בהן במלוא הקיטור לא הוגדרו כוועדות משנה.
יעל דיין:
נשים בצה"ל זו לא ועדת משנה, זה תחום; בריאות זה תחום; חינוך זה תחום; חד-הוריות זה תחום, ולא הקמנו ועדות משנה.
יעל דיין:
ועדת המשנה המוגדרת היתה ועדת משנה שחברת הכנסת מאור עמדה בראשותה ושעסקה בהיבט של נשים בכלכלה ובעבודה.
יעל דיין:
משום העומס וההיקף הרחב והצורך בעבודה בפול טיים ג'וב, זו היתה ועדת משנה.
יעל דיין:
תחומים אחרים כוללים חד-הוריות וכוללים עולות, ועכשיו ביקשה חברת הכנסת מרינה סולודקין שתהיה ועדת משנה לעולות חדשות, והקונספציה של הוועדה שלנו היא שהתחומים האלה מחוברים, ואני לא מקימה לכל נושא ועדת משנה, כאמור מלבד שתיים-שלוש ועדות ספציפיות.
יעל דיין:
ולכן, לא צריך "לחדש" את עבודת ועדת המשנה לחד-הוריות, כי לא היתה גם קודם.
יעל דיין:
אנחנו נותנים את כל ההקצבה של ראש, שכל וזמן לנושא של חד-הוריות, כולנו שותפות לו, ואין לי ספק שהוועדה תמשיך לקדם את הנושא כפי שעשתה בעבר.
ג'ודי דון:
אני רק רוצה לסיים במשפט אחד: תודה ובהצלחה בתפקידך.
רינה בר-טל:
שמי רינה בר-טל, אני מרעננה.
רינה בר-טל:
אני מהוותיקות שמגיעות למקום הזה.
רינה בר-טל:
אני מאוד מעריכה את עבודת הוועדה.
רינה בר-טל:
אני יודעת כמה היא קשה.
רינה בר-טל:
אני יודעת כמה קשה נלחמות חברות הכנסת, הן אלה שיושבות כאן כרגע והן אלה שלא נמצאות כאן עכשיו, על כל הנושאים החשובים שהן מביאות לוועדה ושאחרים מביאים לוועדה הזו.
רינה בר-טל:
אני שמחה שיש הפעם גם גברים בוועדה.
רינה בר-טל:
אני אשמח אם החברים הגברים יבואו להפגין אתנו לאחר הישיבה, בשעה ארבע אחר הצהריים, ואני אראה את זה כסולידריות אמיתית של הגברים עם הנשים.
רינה בר-טל:
אני כיהנתי שתי קדנציות כסגנית ראש עיריית רעננה.
רינה בר-טל:
אני מודעת להבדלים העצומים בין דברים שאומרים לבין דברים שעושים.
רינה בר-טל:
אני חושבת שזה במודעות שלנו לדבר, לערוך סקרים ולהראות את השינויים החברתיים שחלו בחברה הישראלית.
רינה בר-טל:
בקטע של סקרים ומגמות אנחנו מתקדמים ביותר, אבל בפועל אנחנו עדיין רחוקים מאוד מתוצאות הסקרים.