GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
2542: אנחנו פנינו לפני חודשיים לשבדן ואמרנו לו כי הוא זורק לים 90,00 קוב של בוצה.
2542: ניקינו את אלסקה, ועכשיו אנו בונים 1,500 טון זבל ליום בסאן דייגו.
2542: אף אחד לא ייתן לנו לטייל עם זבל ברחוב.
2542: צריך אנרגיה בשביל לנקות את המים.
2542: הוא אומר 250,000 ואת אומרת חצי מיליון.
2542: אני לא מבקר המדינה, אבל זה צריך לעלות כסף.
2542: המצב הרבה יותר עגום ממה שאנחנו חושבים.
מל פולישוק-בלוך: ברוך, האם אתם בדקתם את מה שהוא מציע?
ברוך וברוך וובר: הוא פנה לאגף אחר, אגף שמטפל בפסולות חקלאיות.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מכירה את הטכנולוגיות, ועל כן אני הייתי מבקשת ממך לבדוק האם יש משהו בדברים האלה.
מל פולישוק-בלוך: אין לי ספק שהגישה הנכונה היא לטפל במים המזוהמים שיוצאים.
מל פולישוק-בלוך: אם יש כאן אפשרות לעשות זאת בטכנולוגיה מוכחת, אז צריך לעשות את זה.
ברוך וובר: אני חושב שהוא מדבר על טכנולוגיות אחרות.
2542: אני מדבר על כך שצריך לנקות את המים שצריכים לשתות אותם.
ברוך וובר: זה לא שייך למשרד לאיכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך: אז מי כן?
שרה אלחנני: ישנה קרן חדשה שנציבות המים מנהלת אותה באמצעות קרן סיוע למפעלי השקה.
שרה אלחנני: במסגרת הקרן הזו אנחנו מעודדים לטפל בכל קידוח שזוהם.
שרה אלחנני: אנחנו נותנים מענק לעיריות, והם כמעט לא משקיעות כסף.
מל פולישוק-בלוך: יש כאן אדם שטוען כי הוא היה צריך לקבל אישור מהמשרד לאיכות הסביבה.
2542: עכבו אותי 4 וחצי שנים, ולאחר מכן אמרו לי כי הטכנולוגיה לא טובה.
2542: יש לי אישור מהמנכ"לית.
ברוך וובר: לא על טיפול במי שתייה.
מל פולישוק-בלוך: מי הגוף שבודק את הטכנולוגיות הקיימות ומחליט האם ניתן להשתמש בהן?
ברוך וובר: אנחנו לא.
ולרי פוהורילס: המהנדס הראשי של משרד הבריאות הוא זה שמקבל את כל הטכנולוגיות החדשות, והוא זה שמאשר אותן.
2542: אנחנו קיבלנו אישורים כבר.
מל פולישוק-בלוך: מדוע הוא היה צריך ללכת למשרד לאיכות הסביבה?
ברוך וובר: אני הבנתי כי הוא פנה לאגפים אחרים במשרד, שלא קשורים לטיפול במי שתייה.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת מהנציגה של משרד הבריאות לדבר עם מר פלדמן אחר כך.
מל פולישוק-בלוך: אולי יש לנו כאן פתרון.
מל פולישוק-בלוך: לפני כמה זמן פנו אלי הורים של חיילים, ואמרו לי כי בבסיס מסוים בנגב אין מערכת מסודרת של ביוב והכל זורם בשטח.
מל פולישוק-בלוך: יכול להיות שהטכנולוגיה הזו יכולה לפתור גם את הבעיה של מחנה צבאי בו אין מערכת ביוב והחיילים, כפי שאמרו ההורים, חיים בזבל.
מל פולישוק-בלוך: על כן אני מבקשת ממך, נציגת משרד הבריאות, לשבת עם האדון הזה ואולי תגלי שמצאנו כאן פתרון.
2542: כמו שפתרנו בעיות הרבה יותר רציניות במדינה, אנחנו יכולים לפתור גם את הבעיה הזו.
מל פולישוק-בלוך: בזה אני מסכימה איתך.
אלן גרבר: אני החוקרת הראשית של העבודה שנעשית על היקף הזיהום באקוויפר בנחלת יצחק.
אלן גרבר: מה שמסתמן בחדר הוא שמחקר זו מילה גסה.
אלן גרבר: גבירתי היו"ר, את אמרת כי אנחנו יודעים היום מה מצב האקוויפר, וזה לא נכון.
מל פולישוק-בלוך: אני לא אמרתי כי אנחנו יודעים הכל.
מל פולישוק-בלוך: אני אמרתי כי אנחנו יודעים הרבה מאוד דברים, גם מהסקר הלא מושלם שיש, וממה שידוע היום אפשר להסיק מסקנות.
מל פולישוק-בלוך: זה ברור שלא יודעים הכל.
אלן גרבר: אני רוצה להדגיש כמה אנחנו יודעים, כי אני חושבת כי זה חלק מהבעיה.
אלן גרבר: כל הסקר שאנו עורכים וכל מה שאנחנו יודעים, זה מסתמן על בארות הפקת מים.
אלן גרבר: בארות הפקת מים הם למטרת הפקת מים, ולא לניטור איכות האקוויפר.
אלן גרבר: אין לנו במדינה שום מערך ניטור לאיכות מים של מזהמים מסוג זה.
לאה נס: האם את יכולה להעביר לי תוכנית בה יהיה מצוין הסכום הדרוש להכנת מערך כזה?
אלן גרבר: אני חושבת שמנהלת אגף איכות מים יכולה לעשות זאת, והיא גם עובדת על הכנת מערך ניטור מים לטיפול במזהמים כאלה.
אלן גרבר: אפשר ללמוד הרבה מהיקף הבעיה בבאר שממנה מקבלים מים לשתייה לעומת בארות המיועדות למטרה של ניטור.
אלן גרבר: יש לנו אינפורמציה חלקית בלבד.
אלן גרבר: אי אפשר גם לבוא ולומר כי אנו יודעים על כל מקורות הזיהום.
אלן גרבר: אנחנו יודעים על מספר מאוד קטן של מקורות זיהום.
מל פולישוק-בלוך: כמה שנים עוד יעברו עד שאנחנו נוכל לקבל תמונה מלאה, בהתאם לקצב העבודה שלכם היום?
אלן גרבר: שנים רבות.
אלן גרבר: זו שאלה של תקציב.
מל פולישוק-בלוך: בתקציב שיש לך היום כמה שנים ייקח כדי לקבל תמונה מלאה?
אלן גרבר: מאות אלפי שנים.
מל פולישוק-בלוך: האדם האחרון בכנסת שיגיד שמחקרים לא חשובים, זה אני.
מל פולישוק-בלוך: אני יו"ר ועדת מדע וטכנולוגיה שעוסקת במחקרים.
מל פולישוק-בלוך: יותר מכך, אני באה בטענות כאשר מקבלים החלטות בכנסת בלי שיש מספיק אינפורמציה.
מל פולישוק-בלוך: עם זאת, מדברייך ניתן להבין כי אם אנו ממשיכים בקצב הפעילות הקיים בתקציב הקיים, ייקח לנו עוד עשרות או מאות שנים לקבל את התמונה המלאה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת כי מתפקידי כנבחרת ציבור, שרוצה לדאוג למים שאני שותה, לא לחכות כמה עשרות שנים כדי שהמחקר שלך יסתיים.
מל פולישוק-בלוך: אני לא אמרתי לך להפסיק את המחקר ושכל מה שאת עושה הוא מיותר, אלא שאתם צריכים להכין תוכנית עבודה.
מל פולישוק-בלוך: כיוון שאתם לא המוסמכים לכך, נפנה לגורמים האחרים כדי שיכינו תוכנית עבודה שתכלול תוכניות לטווח הקצר ולטווח הארוך, מה חסר, כמה כסף נדרש וכו'.
מל פולישוק-בלוך: כרגע, למרות שעברה חצי שנה מאז ששאלנו את השאלות האלה, אין לנו תשובה.
מל פולישוק-בלוך: מכיוון שאנו מבינים כי מכם לא נקבל תשובה, אז אנחנו נפנה לגורמים בדרג היותר גבוה במערכת.
אלן גרבר: אני חושבת כי התשובות כן צריכות לבוא מהאנשים המקצועיים.
אלן גרבר: אם את מדברת על תוכנית עבודה לטווח קצר, בינוני וארוך, חלופה כזו או אחרת ותקציב כזה או אחר, רק האנשים המקצועיים יכולים לענות לך על זה.
אלן גרבר: אני לא הייתי נוכחת בישיבה לפני חצי שנה ואני לא יודעת מה היו ההנחיות, אבל אם את היום אומרת כי שזה מה שצריך, אני חושבת כי האנשים המקצועיים יכולים לענות על כך.
מל פולישוק-בלוך: אין לי ספק שהשרים יפנו לגורמים המקצועיים אצלם במשרד, ויקבלו תמונה שלמה.
מל פולישוק-בלוך: הם ודאי לא ימציאו דברים, כי לשר פריצקי אין מושג מה צריך לעשות, כי הוא לא מומחה, אבל הוא השר ומתפקידו לתת תשובה מושכלת על היקף הבעיה.
ציפי רון: אני מאוד מודאגת ממה שאני שומעת.
ציפי רון: זה לא דבר חדש, אבל נראה לי כי היום יש לנו הרבה יותר נתונים כדי לדעת עד כמה המצב הוא חמור, ועד כמה הוא פחות מטופל.
ציפי רון: אנחנו ערכנו סקר בשנת 2001 בעזרת חברת גאוקרטוגרפיה, על עמדת הציבור לגבי מי השתייה בארץ, ורובו של הציבור ציין כי הוא קונה מים בחנויות וכי הוא לא סומך על מי ברז.
ציפי רון: הציבור איבד באופן טוטאלי את האמון במי השתייה שמספקת לו מדינת ישראל.
ציפי רון: צריך להבין שיש פערים חברתיים וכך יש מי שיכול לקנות מים טובים ויש מי שאינו יכול להרשות לעצמו את זה.
ציפי רון: יושבים כאן סביב השולחן ארבעה גורמים שונים שבודקים את המים.
ציפי רון: הבעיה היא שכאשר רוצים לבדוק את איכות המים, ואני לא מדברת על קידוחים יזומים אלא על קידוחים שמספקים את מי השתייה, אף פעם לא עושים בדיקה בו זמנית ועל ידי אותו הגוף, ועל כן גם התוצאות, בהתאם, לא אומרות את האמת.
ציפי רון: אם אין אינדיקציה ברורה איך נעשית הבדיקה על ידי גוף אחד, אז גם התוצאות לא אמיתיות ואין למה להשוות אותן.
ציפי רון: בנוסף, הבדיקות נעשות במרווחי זמן גדולים.
ציפי רון: חוזרים לבארות לעיתים רחוקות.
ציפי רון: אנחנו נמצאים במצב של חוסר ידיעה שפירושו פגיעה בבריאות.
ציפי רון: אני מדברת על הבריאות של הדור הנוכחי ועל הבריאות של הדורות הבאים.
ציפי רון: אנחנו שותים מים מזוהמים.
ציפי רון: עד היום לא בודקים את כל הדברים, ואם בודקים אז לא מטפלים.
ציפי רון: סיפרו לנו עכשיו על כמה קידוחים שמנקים אותם, אבל לא מנקים אותם גם מהדיוקסין וממתכות כבדות.
ציפי רון: הניקוי המדובר, הוא ניקוי חלקי ביותר.
ציפי רון: הבארות בגבעתיים עברו תהליך של ניקוי, אבל הניקוי היה חלקי.
ציפי רון: המצב כאן מחפיר.
ציפי רון: יש כאן בעיה של אחריות כלפי הציבור שאף אחד לא לוקח אותה.
ציפי רון: אני ותיקה בנושא הזה ולפני כמה שנים גם ריכזתי את הלובי הירוק בכנסת, וענת יודעת שהיו דיונים בוועדת המדע בה גילינו כי היה הבדל בתקן של מדינת ישראל למי שתייה לבין התקן במערב אירופה.
ציפי רון: ההפרש בתקן עמד על 70% מהבארות באזורים מסוימים, והציבור במדינת ישראל שתה את המים האלה ועדיין שותה את המים האלה.
ציפי רון: כדי שלא יחזרו שוב דיונים כאלה ואנחנו נשלם מחיר כבד, אני מבקשת לא לדון עם חברה כזו או אחרת.
ציפי רון: הבעיה היא מערכתית.
ציפי רון: היה נושא של זיהום מסוים שהבדיקה לגביו נפתרה באמצעות חוק התכנון והבנייה.
ציפי רון: זה היה עניין של הרדון.
ציפי רון: אני חושבת שמכך ניתן ללמוד איך לעשות שימוש בחוק התכנון והבנייה גם לבדיקת זיהומים באזורים מסוימים באתרי בנייה.
ציפי רון: אני מקווה שתתקבל החלטה לעשות מעשה כמה שיותר מהר.
רפי מנדלבאום: אני חושב שיש לנו בעיה של מנהיגות ובעיה של כסף.
רפי מנדלבאום: הבעיה היא של מנהיגות כיוון שהתחום שאנחנו עוסקים בו הוא מאוד אינטרדיסיפלינרי גם בנוגע לרשויות.
רפי מנדלבאום: בכל העולם התחום הזה הוא דחוף שעוסקים בו בדחיפות ומטפלים בו מספר רשויות.
רפי מנדלבאום: ברגע שיש מספר רשויות ויש בעיה של כסף ובעיה עצומה של זיהום, זה גורם לכאוס.
רפי מנדלבאום: לכן הדרך לפתור את בעיית המנהיגות היא לקבוע שבכל מקרה פרטני יהיה גוף אחד שהוא יהיה הגוף המוביל את הנושא.
רפי מנדלבאום: אם הבעיה היא עם מפעל שמזהם והוא תחת אחריות של המשרד לאיכות הסביבה, אז המשרד לאיכות הסביבה יטפל בכך.
רפי מנדלבאום: אם מדובר במקרה בו רק מי התהום מזוהמים והמפעל כבר מזמן איננו, אז נציבות המים צריכה לנהל את העניין.
רפי מנדלבאום: גם בצבא על כל חוליה של שלושה חיילים, יש מפקד וסגן מפקד.
רפי מנדלבאום: פה אנחנו נמצאים במצב שיש לנו בעיה עצומה, חסר לנו כסף, ישנן מספר רשויות אבל אין מנהיג.
רפי מנדלבאום: ברגע שיהיה מספיק כסף, נצטרך לעשות סדר עדיפויות כדי לקבוע לאן אנו הולכים ומה אנחנו רוצים להציל.
מל פולישוק-בלוך: בשביל זה אנחנו צריכים לדעת מה דורשים מאיתנו.
רפי מנדלבאום: אני מסכים.
רפי מנדלבאום: לכן אנחנו צריכים את המחקר.
רפי מנדלבאום: ברגע שתהיה לנו מנהיגות וסדר עדיפויות, אנחנו נוכל ליישם את מעט המשאבים שיש לנו בצורה הגיונית.
רפי מנדלבאום: גם בתחום המחקר אנחנו יכולים לקבוע בגדול מה הבעיה ואחרי זה רק נטפל בבעיה שנמצאת בעומק של 150 מטר, כאשר נעבור את נקודת החירום.
ולרי פוהורילס: משרד הבריאות ערך בשנת 2002 חתך של הקידוחים במחוז.
ולרי פוהורילס: אנחנו כן יודעים איפה יש מקורות זיהום במתחם של נחלת יצחק, ולא מדובר רק בתע”ש אלא גם באזור תעשייה של בת ים ששם גם נמצאו קידוחים מזהמים, וגם באזור התחנה המרכזית בחולון.
מל פולישוק-בלוך: האם אתם עושים בעצמכם את הקידוחים?
ולרי פוהורילס: אנחנו עושים בעצמנו את כל הבדיקות בתדירות מאוד גבוהה, מעבר למה שנדרש בתקנות, במחוז תל אביב, בגלל שהאקוויפר הזה ידוע כמזוהם.
ולרי פוהורילס: לצערנו, אנחנו בחזית.
ולרי פוהורילס: אנחנו אלה שסוגרים את הקידוחים המזוהמים, ואנחנו אלה שצריכים להתמודד מול ספקי המים שהם חסרי אונים ואומרים לנו כי אם אנו נסגור את הקידוחים האלה, לא יהיה להם מהיכן לספק מים.
ולרי פוהורילס: הייתי מאוד רוצה שתתקבל החלטה של הממשלה לגבי טיפול בכל קידוח במחוז.
ולרי פוהורילס: בדו"ח מבקר המדינה נאמר כי זה ייקח 20 שנה.
ולרי פוהורילס: אני חושבת, על פי הממצאים שיש בידי, כי תוך כמה שנים לא נוכל יותר לספק מים במחוז שלנו.
ולרי פוהורילס: אנחנו פנינו אל ראשי הערים וביקשנו מהם לפעול בהתנדבות ולעשות מתקנים.
ולרי פוהורילס: צריכה להתקבל כאן החלטה שכל הקידוחים האלה צריכים לעבור טיוב לפני שמספקים אותם לתושבים.
חסאם מסאלחה: אני תומך בהצעה ש\ל היו"ר ליזום ישיבה של השרים הרלוונטיים.
חסאם מסאלחה: מכיוון שיש כאן צורך בהמשך מחקר מדעי בכיוונים של מזעור, ניטור וכו', אני מבקש שאת תערבי גם את שר המדע ואולי יעלו רעיונות טובים מכך.
חסאם מסאלחה: אנחנו מתכננים כנסים של משרד המדע שאחד הנושאים שיועלו הוא הנושא של מים וטיפול במים.
חסאם מסאלחה: אם יקדישו קצת יותר משאבים לכיווני מחקר ופיתוח מדעיים, במיוחד עם מגייסים את נושא הננו ביו-טכנולוגיה, יש סיכוי שזה לא יארך מאות או עשרות שנים.
חסאם מסאלחה: כבר היום יש לנו מדענים ישראלים שמפתחים ביו-חיישנים, ואפשר לגייס את הטכנולוגיה הזו שהיא מאוד מתקדמת לטובת העניין וכך להוריד עלויות של ניטור.
חסאם מסאלחה: מכיוון שמדובר במכשור קטן, אפשר לכסות שטחים נרחבים.
חסאם מסאלחה: היות והטכנולוגיה מתקדמת, הכל יזרום ממחשבים מרכזיים, ואפשר לקבל תמונה כוללת.
חסאם מסאלחה: אפשר לשתף אולי גם את שר התמ"ת.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים לצמצם את מספר השרים ואתה מוסיף לנו שרים, אבל אתה צודק בהחלט.
חסאם מסאלחה: אני מציע לערב את שר המדע במשא ומתן ובישיבות, ולהקדיש יותר משאבים למחקר מדעי מתקדם.
מל פולישוק-בלוך: בשבוע הבאר יש לנו ישיבה בנושא של ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: מומחים לננו-טכנולוגיה אומרים שאחרי שארצות הברית מקדישה לכך 4 מיליארד דולר, ויפן מובילה בתחום אחר, דווקא בתחום המים יש ואקום.
מל פולישוק-בלוך: המומחים טוענים כי בגלל בעיית המים הגדולה שלנו, כדאי שאנו ניכנס לתחום הננו-טכנולוגיה בתחום המים.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת כי בהחלט צריך לעודד את זה, ואני מזמינה אתכם להשתתף בדיון שיהיה לנו בשבוע הבא בהשתתפות שמעון פרס.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו ניפגש שוב בחודש הבא.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נבקש מהמנהיגים תוכנית של מנהיגות, תוכנית של ראש אחד שבונה לנו את הקונספציה, התפיסה ואת דרכי הטיפול.
מל פולישוק-בלוך: נבקש גם לדעת איזה מחקרים עוד צריכים לעשות, גם לטווח הארוך.
מל פולישוק-בלוך: אני רואה כמה חשיבות היתה לישיבה הזו.
מל פולישוק-בלוך: לא תיארתי לעצמי עד כמה זה חשוב לפני שקבענו את הישיבה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רחוקים מאוד מהפתרון.
מל פולישוק-בלוך: את כל מי שעניינו ב-ננו, אנשי החזון, אנשי המדע, אנשי המעשה, תחת קורת גג אחת כדי לראות איך אנחנו מקדמים את הנושא ועוזרים למה שנעשה היום, ומשפרים את מה שיהיה מחר.
מל פולישוק-בלוך: ראשית חייבת תודות לחה"כ, רה"מ לשעבר, שמעון פרס שנאות להשתתף בישיבה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאתה במדינת ישראל ולא רק פה - הפכת להיות מר ננו טכנולוגיה, בנוסף לכל המעלות האחרות.
מל פולישוק-בלוך: ולכן חשוב היה לנו שאתה תציג פה את החזון שלך.
מל פולישוק-בלוך: נמצאים אתנו גם מומחים מהאוניברסיטאות, ממרכזי מחקר, הבולטים ביותר בישראל, בעלי שם עולמי גם.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו נשמע מפי המומחים מה זה ננו.
מל פולישוק-בלוך: לא כולם יודעים, זה עדיין בחיתוליו.
מל פולישוק-בלוך: לאן הטכנולוגיה הזאת יכולה להוביל אותנו ומה צריך לעשות כדי שישראל תמצא יחד עם המדינות המובילות בתחום, ובחזית אחת של הקדמה והמדע.
מל פולישוק-בלוך: אני חייבת תודה מיוחדת, לידידי, חה"כ שלום שמחון, יו"ר ועדת הכלכלה שעשה מעשה חריג בנדיבותו וויתר למעננו על החדר הזה וגם על השידור.
מל פולישוק-בלוך: חה"כ לא מוותרים כל-כך מהר על שעת שידור ויש לו גם כן, בועדת הכלכלה, ישיבה חשובה עם אנשים חשובים.
מל פולישוק-בלוך: ובכל-זאת הוא ויתר לטובת הנושא ולטובת הנוכחים, ועל כך באמת תודה.
מל פולישוק-בלוך: עוד מעט יצטרפו אלינו גם קצינים מהצבא, מחיל חינוך וכשהם יצטרפו, אנחנו נייחד להם כמה מלים.
מל פולישוק-בלוך: ננו-טכנולוגיה, יש אומרים שזו מהפכה.
מל פולישוק-בלוך: יש טוענים שזה הממשק בין המדע והטכנולוגיה היכן שמתחבר.
מל פולישוק-בלוך: שמדע זה טכנולוגיה וטכנולוגיה זה מדע.
מל פולישוק-בלוך: ולצופים בבית שעדיין לא יודעים בדיוק מה זה ננו-טכנולוגיה, אני אומר מפי האידיוט, שמדובר בהתפתחות מהפכנית של המדע שמתאפיינת במזעור.
מל פולישוק-בלוך: ואם ניקח את השערה שלנו, הדקה כל-כך ונחלק 1:100,000 בערך נגיע לגודל שעליו אנחנו מדברים.
מל פולישוק-בלוך: זה כל-כך קטן שאנחנו כבר מדברים בעצם על הרכב החומר עצמו.
מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו מגיעים לכל-כך קטן - אנחנו יכולים כבר לעשות עם החומר כמעט מה שאנחנו רוצים.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לכוון את הדיון שהוא יהיה ענייני ולהדגיש כמה נקודות מאוד מאוד בקיצור.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו כבר יודעים היום שהעולם המדעי-טכנולוגי הולך למוצרי ננו-טכנולוגיה, אין סימן שאלה כבר בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים היום שמגוון הנושאים הוא עצום בתחום ה-ננו.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים גם שזה בין-תחומי, זה שילוב של הנדסה וכימיה ופיזיקה ומחשבים וביולוגיה ונושאים נוספים.
מל פולישוק-בלוך: חשוב לציין שמי שלא מתקדם ומי שלא מתפתח בנושא הזה, בעצם הולך במרץ רב לאחור ועל-כך צריך גם כן לשים דגש.
מל פולישוק-בלוך: המאפיין המיוחד של התחום הזה, של ה-ננו, שצריך להשקיע משאבים רבים ולכן צריך תכנון לאומי ושיתוף-פעולה.
מל פולישוק-בלוך: ולא סתם אספנו אתכם מכל האוניברסיטאות כדי למצוא את החיבור ואת שיתוף הפעולה.
מל פולישוק-בלוך: ויש לנו גם נציגים מהממשלה, כי בלי מעורבות ממשלתית בנושא הזה אי אפשר, כי הסכומים הם אדירים.
מל פולישוק-בלוך: המדע וטכנולוגיה מנסה לרתום את הקצת כסף שיש למדינת ישראל למקום האמיתי שיכול להוביל לצמיחה.
מל פולישוק-בלוך: כי אנחנו כאן יודעים שרק התחומים האלה מובילים באמת לצמיחה וכשיש צמיחה כלכלית זה עוזר לא רק לחלשים, זה עוזר קודם כל לרווחה.
מל פולישוק-בלוך: וזה המדיניות של ועדת המדע, כל עוד אני פה.
מל פולישוק-בלוך: ארה"ב, המעצמה הכי גדולה וקפיטליסטית ונשיאה בראשה, גם היא חושבת שצריך להקציב כספים גדולים, מדובר במיליארדי דולרים שהולכים למו"פ, כסף ממשלתי.
מל פולישוק-בלוך: ואצלנו אנחנו נשמע את הסכומים הזעירים, סכומי ננו מה שנקרא.
שמעון פרס: בתחום הזה.
שמעון פרס: אני חושב שזה אירוע חשוב, אני מקווה שלא יהיה אחרון, מפני שזה מחייב שינויים רבים מאוד בכל אורחות חיינו.
שמעון פרס: לפי דעתי היו שתי מהפכות גדולות, אולי המהפכה הגדולה ביותר שהעולם ידע, היא במחצית השניה של המאה ה20-.
שמעון פרס: כאשר המדע והטכנולוגיה החליפו את הקרקע בתוצרות הטבע.
שמעון פרס: הכלכלה המודרנית במחצית השניה של המאה ה20-, המדע והטכנולוגיה שינו כל סדרי החיים של העולם.
שמעון פרס: לא רק שהם שינו - הם מוסיפים לשנות.
שמעון פרס: אנחנו עדיין לא בסוף המהפכה - אנחנו בראשיתה ובאמצעיותה.
שמעון פרס: ההיסטוריה האנושית פרט לצד הרוחני והערכי שלה,  היא היסטוריה כתובה בדיו אדומה.
שמעון פרס: זו היסטוריה של מלחמות.
שמעון פרס: הסיבה העיקרית של המלחמות פרט לאידיאולוגיות, היא חלוקת השטחים, שמירה על השטחים, הרחבת השטחים.
שמעון פרס: כל המלחמות היו הגנה על השטח או כיבוש שטחים.
שמעון פרס: אבל היום השטחים כבר לא כל-כך חשובים מבחינה כלכלית.
שמעון פרס: העובדה הפשוטה ביותר שחקלאות שפעם היתה פעם 50%-60% מהמשק העולמי, היא היום 1%-2% וזה ילך ויקטן.
שמעון פרס: גם הייצור עצמו פסק להיות חשוב.
שמעון פרס: היום 10%-11% של העם יכולים לספק את כל הצרכים הפיזיים שלנו, במזון, בלבוש, בכל.
שמעון פרס: ובעצם 90% אנחנו מדברים על תרבות הפנאי.
שמעון פרס: צריך לדבר על הפנאי של הכסף, לא רק על הפנאי של האדם.
שמעון פרס: ועל כן אנחנו מכוונים את זה למקומות אחרים.
שמעון פרס: הממשלות איבדו במידה רבה מאוד את השפעתן.
שמעון פרס: מפני שכל הממשלות הן קטנות מדי, כולל ארה"ב, כדי באמת לכוון את הכלכלה העולמית.
שמעון פרס: כל בוקר כטריליון וחצי דולר מחליפים ידיים, העולם יוצר 35-40 טריליון דולר לשנה.
שמעון פרס: ואף אחד לא שולט לאן הכסף הזה הולך.
שמעון פרס: אף אחד מהממשלות שולטות בזה, חברות ודברים אחרים, במקום שהכסף נח, שם הוא קיים.
שמעון פרס: וכמובן כל המושגים, משק יצרני ומשק שירותי, הוא מגוחך.
שמעון פרס: מפני שהיום עיקר הדברים הם דברים שירותים.
שמעון פרס: למשל, תעשיית הבידור תופסת 15%, מה זה שירותים או לא שירותים.
שמעון פרס: היום הבידור חשוב לאנשים כמו מזון.
שמעון פרס: תיירות היא 12%.
שמעון פרס: כל פני המשק משתנים.
שמעון פרס: וכמובן גם שיטות הייצור השתנו מאוד.
שמעון פרס: לדוגמא, כאשר חידשנו את היחסים עם בריה"מ, הדבר הראשון שקרה זה שהרוסים קנו מאיתנו פרות.
שמעון פרס: למה פרות?
שמעון פרס: מפני שמתברר שהפרה הישראלית מניבה פי שלוש חלב מהפרה הרוסית.
שמעון פרס: זו אותה פרה עם אותם הקרניים.
שמעון פרס: ההבדל איננו בחי - ההבדל הוא בשיטה.
שמעון פרס: והמסקנה מהסיפור הזה, שבעצם אפשר להפיק יותר חלב מהשיטה מאשר מהפרה.
שמעון פרס: שני שליש מהחלב בא מהשיטה.
שמעון פרס: זה גם שינה את פני הצבאות.
שמעון פרס: בעצם כל הצבאות וכל האסטרטגיות שיש לנו, אבד עליהם הקלח.
שמעון פרס: ניקח את הארגון הכי גדול שיש בעולם מבחינת צבאית הנאט"ו.
שמעון פרס: נאט"ו זה ארגון צבאי שעולה מאות מיליוני דולרים, הוא מחפש אויב והוא לא מוצא.
שמעון פרס: לא יודעים בשביל מה צריך נאט"ו בעצם.
שמעון פרס: אני לא אומר שאין בעיות, אבל האויבים של אתמול פינו את מקומם לסכנות של היום.
שמעון פרס: האויבים של אתמול היו לאומיים, הסכנות של היום הם רב-לאומיים או גלובליים.
שמעון פרס: אז לנאט"ו אין אויב - אבל למשל לסכנה ששמה טרור, אין נאט"ו, אין מי שיילחם.
שמעון פרס: צריך להבין דבר אחד.
שמעון פרס: המהפכה המדעית איננה מהפכה בתחום המדע.
שמעון פרס: זה מדע שעושה מהפכה בכל התחומים.
שמעון פרס: את זה מוכרחים להבין.
שמעון פרס: דוגמא אחת למשל שאנחנו לא שמים אליה לב.
שמעון פרס: המהפכה המדעית הזו למשל, גורמת לנדידת עמים.
שמעון פרס: היות ורמת החיים עלתה והזוג הצעיר רוצה גם לבלות יותר טוב, שיהיה לו יותר זמן וגם שלכל ילד יהיה יותר טוב.
שמעון פרס: למשל בארצות המפותחות, רמת הילודה ירדה מאוד עד כדי ילודה שלילית.
שמעון פרס: ובארצות העניות שאין להם את זה, רמת הילודה נשארה.
שמעון פרס: במשך 25 השנים הבאות, יתווספו לעולם שני מיליארד אנשים.
שמעון פרס: מהם 50 מיליון בארצות המפותחות, מיליארד ו- 950   מיליון בארצות הלא מפותחות.
שמעון פרס: ז"א, שבארצות המפותחות לא יהיה מי שיעבוד, לא יהיו אנשים צעירים לקיים את הדור הזקן.
שמעון פרס: לעומת זה בארצות המפותחות לא יהיה מה לאכול.
שמעון פרס: כתוצאה מזה התחילה נדידת עמים.
שמעון פרס: יש כבר היום כ20- מיליון מוסלמים באירופה שמשנים את אירופה.
שמעון פרס: הם מעריכים שתוך 25 שנים, שליש מתושבי אירופה יהיו מוסלמים וערבים.
שמעון פרס: צריך להבין שזה שינוי פוליטי, זה שינוי גלובלי, זה התחיל בעניין המדעי אבל זה לא נגמר בשום פנים ואופן בעניין המדעי.
שמעון פרס: ואמנם גם העניין המדעי עורר מרד שכנגד המדע.
שמעון פרס: חלק גדול מהעולם המוסלמי מורד במדע כי הוא מפחד שהמדע ישנה, ישבש את אורחות החיים שלהם והם לא יוכלו להיות מסורתיים.
שמעון פרס: זה הטעם העיקרי של הטרור עצמו.
שמעון פרס: אבל הבעיה של העולם המוסלמי היא שהוא לא יכול על החיים המסורתיים.
שמעון פרס: מה זה חיים מסורתיים?
שמעון פרס: חיים מסורתיים זה חקלאות מיושנת, אי אפשר להתקיים מזה; החקלאות המסובסדת, גם אצלנו דרך אגב, ההשפעה היא עצומה.
שמעון פרס: החקלאות היא  authority ventures    בין הקב"ה  לבין החקלאי.
שמעון פרס: ואחד משני השותפים האלה אי אפשר לסמוך עליו.
שמעון פרס: הוא פעם עושה בצורת, חום וקור.
שמעון פרס: ועל כן הממשלה מתערבת בסובסידיות.
שמעון פרס: אחד הדברים המדהימים בארצות המפותחות למשל באירופה ובאמריקה, פרה מקבלת יותר סובסידיה מאשר תושב באפריקה.
שמעון פרס: הפרות יותר מפונקות מאנשים.
שמעון פרס: שם רמת החיים יורדת בצורה נוראה.
שמעון פרס: אצלנו ברוך השם, החקלאות אימצה שותף שלישי, את המדע.
שמעון פרס: זה צריך להבין את זה.
שמעון פרס: בישראל המדע ממלא תפקיד מרכזי בחקלאות.
שמעון פרס: 80% של החקלאות הישראלית מושתתת על מדע, 20% על אדמה ועל העבודה.
שמעון פרס: וגם המזה"ת הולך ומשתנה.
שמעון פרס: אני אכנס לאיכות החיים מדוע אי אפשר לעשות גדרות, נגד Pollution  בגדרות, נגד טרור בגדרות, נגד תיירות, אי אפשר, זה עולם של רוחות, לא עולם של גדרות.
שמעון פרס: וצריך להכניס רוח נכונה ולא גדר גרועה.
שמעון פרס: והעניין הזה הולך ונמשך.
שמעון פרס: למשל לפני שנה מי מאיתנו ידע שנתעורר בוקר בהיר אחד ואמריקה תהיה שכנה שלנו בעיראק.
שמעון פרס: מה הביא את אמריקה לעיראק - הטרור.
שמעון פרס: מה הביא את הטרור - ההתנגדות למדע.
שמעון פרס: תוך חמש שנים גם אירופה תהיה שכנה שלנו.
שמעון פרס: מפני שברגע שטורקיה תצטרף לאיחוד האירופי, והיא תצטרף, אז טורקיה תהיה שכנה של סוריה.
שמעון פרס: כמו שהיא כבר כיום קיימת בקפריסין ובמקומות אחרים.
שמעון פרס: אני אומר את זה קצת בהלצה אבל גם קצת בצער.
שמעון פרס: הפוליטיקה הישראלית מצטיינת בחוסר הבנה בהשלכות של המדע, גם על החיים הפוליטיים.
שמעון פרס: (אני מקווה שאני לא מגזים, אני לא רוצה להעליב אף אחד.
שמעון פרס: ) אני לפעמים נדהם מהבורות.
שמעון פרס: אני יודע שקוראים לי פנטזיות.
שמעון פרס: אבל אנחנו נכנסו לשלב הראשון הזה של ההיי-טק במהפכה הזו, בגלל הביטחון.
שמעון פרס: ללא הביטחון - לא היינו נכנסים לעניין הזה.
שמעון פרס: בד"כ בכל הארצות, מה שמקדם את המדע - זה הביטחון ולא האזרחים.
שמעון פרס: מדוע?
שמעון פרס: מפני שכאשר גנרל נכנס לועדת הכספים, שומעים מה שהוא אומר, גם לא אוהבים להתווכח אתו.
שמעון פרס: כשאזרח נכנס - מורטים את נוצותיו.
שמעון פרס: על כן, הכסף המושקע שנותנים למדע מטעמים ביטחוניים וצבאיים - אני מבין את זה.
שמעון פרס: עולה לעין ערוך על מה שנותנים לדברים אזרחיים ואחרים.
שמעון פרס: היה לנו מזל, שמשנות ה50- השקענו במדע, לפעמים גם בניגוד לדעת הצבא הון עתק, לפיתוח התעשייה הגרעינית.
שמעון פרס: ואז אמרו לי, שאני קצת שרלטן או משהו כזה, לא ייצא מזה שום דבר.
שמעון פרס: מתעשיית הטילים, מתעשייה אווירית ומהתעשייה הצבאית והתעשייה האלקטרונית.
שמעון פרס: זה הניח את היסוד להיי-טק בישראל.
שמעון פרס: בלי זה, אילו היינו סומכים רק על הכתבות האזרחיות, עם כל המשרדים, כולל משרד המדע שנתנו לו תואר ולא נותנים לו תקציב - אז היה מצב קשה מאוד.
שמעון פרס: עכשיו מתחוללת מהפכה שניה.
שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה איננו מדע.
שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה הוא מהפכה.
שמעון פרס: הוא מימד חדש בחיינו.
שמעון פרס: כמו שהעניין לעבור מקרקע למדע היתה מהפכה היסטורית אחת, עכשיו אנחנו עוברים מהמדע הנראה לעין, למדע שממנו נבנה העולם, ואנחנו לא ראינו אותו.
שמעון פרס: זה סדר גודל מדהים בכלל.
שמעון פרס: וגם כן עד שיתפסו את זה ועד שילמדו את זה, זה ייקח כמובן זמן.
שמעון פרס: אבל לא יהיה תחום שבו ה-ננו לא ישפיע.
שמעון פרס: ברפואה, במדע, במתכות, בבריאות, בצבא, בהשקיה.
שמעון פרס: אין תחום שיצא מזה נקי.
שמעון פרס: אבל אולי הפעם בניגוד לפעמים הקודמות, אני לא רואה את הביטחון נכנס לזה.
שמעון פרס: זו שגיאה ממדרגה ראשונה.
שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה זה החלק השני של האופציה הגרעינית.
שמעון פרס: בעצם כשגילו שהאטום איננו מתנהג כשאר הדברים שאנחנו מכירים שאין כל קשר בין גודל לבין עוצמה.
שמעון פרס: שבדבר בלתי נראה לעין, יש יותר עוצמה, לפעמים מתחנת כוח.
שמעון פרס: ושהוא משנה צורה ושיש לו תכונות שאנחנו לא מכירים.
שמעון פרס: ושהכל יחסי בחיים, לא לפי גודל ולא לפי צורה ולא כפי מה שידוע.
שמעון פרס: אז גילו את הפוטנציה של האטום.
שמעון פרס: כאן אני רוצה להעיר שתי הערות פוליטיות.
שמעון פרס: האחת, מזל גדול לעולם שהיטלר או סטאלין או מוסוליני או אוהירואיטו  לא היו ראשונים שגילו את הנשק הגרעיני.
שמעון פרס: אילו הם היו מגלים את הנשק הגרעיני, לא היינו יושבים כאן היום.
שמעון פרס: ודבר שני, מזל שאמריקה היתה ראשונה שנכנסה לעניין הגרעיני.
שמעון פרס: להפך, כמו שעכשיו אמריקה כל-כך נזהרת שהנושא הגרעיני לא ייפול בידי הטרוריסטים, מפני שזה יכול להיות שילוב קטלני, כמו שהיה יכול להיות בין היטלר לבין גרעין, בין סטאלין לגרעין.
שמעון פרס: גם היום יכול להיות שילוב קטלני ממש בין הנשק הגרעיני לבין הטרור עצמו.
שמעון פרס: זה לא משחק ילדים.
שמעון פרס: הטרור הביא את אמריקה לפיתוח הפצצה הגרעינית.
שמעון פרס: והטרור עכשיו הביא את אמריקה לפיתוח ה-ננו.
שמעון פרס: מדוע אני אומר הטרור?
שמעון פרס: מפני שלפי דעתי הדבר שהכריע את זריקת הפצצה הגרעינית על הירושימה, היו הקמיקזים.
שמעון פרס: כמה עשרות קמיקזים הרסו את הצי האמריקאי.
שמעון פרס: וזה היה לפי דעתי, הקש ששבר את גב הגמל.
שמעון פרס: צריך להבין את העוצמה של המתאבדים.
שמעון פרס: ואז אמריקה נכנסה בקצב אדיר, ב- crash program  בתוכנית חירום אדירה לפתח את הנשק הגרעיני, לפי מכתב של איינשטיין וכדומה.
שמעון פרס: מה שהם עשו בלסלומוס, הם קפצו על כמה דורות.
שמעון פרס: היה כאן רוברט אופנהיימר בארץ, נפגשתי אתו במכון ויצמן, ישבתי אתו יום שלם.