GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון פרס: ואני מוכרח להגיד, שבין ארבעת או חמשת האנשים שעשו עלי את הרושם הכי גדול בחיים, היה רוברט אופנהיימר.
שמעון פרס: איש מדהים, לא רק איש מדע, אלא אדם מאוד חכם, בעל כושר ארגוני בלתי מצוי.
שמעון פרס: ובלעדיו, לפי דעתי, בלסלומוס  העניינים לא היו זזים.
שמעון פרס: אבל הממשלה נתנה לו את היכולת לרכז, נתנו לו את התקציבים.
שמעון פרס: והם הכריעו את הקרב של מלחמת העולם ה2-.
שמעון פרס: אם גילו את כוחו של האטום, מדוע רק בפצצה?
שמעון פרס: מפני שמה זה פצצה אטומית הראשונה?
שמעון פרס: לקחו שני חצאי כדור של פלוטוניום כל אחד 3.5 ק"ג, גרמו להתנקשות בשני החצאים האלה במהירות מסוימת ואז זה בלבל את ההערכות של האטומים והמולקולות ושחררו אנרגיה אדירה.
שמעון פרס: בעצם ב7- ק"ג הרסו עיר.
שמעון פרס: באופן תיאורטי אפשר להגיד, אם ב7- ק"ג אפשר להרוס עיר - מדוע ב7- ק"ג אי אפשר לבנות עיר.
שמעון פרס: מדוע אותם כוחות אדירים הטמונים באטום, לא יכולים להיות מופנים לצד החיובי ולא רק לצד השלילי.
שמעון פרס: הסיבה היא פשוטה, האדם לא ראה את האטום במו-עיניו.
שמעון פרס: אנחנו בכלל בנינו ממה שרואים.
שמעון פרס: מה שלא רואים - לא קיים בעינינו.
שמעון פרס: ועל כן הפצצה האטומית היתה בליינד-דייט, התנקשות עיוורת, לא מפוקחת.
שמעון פרס: רק לפני מספר שנים פיתחו סוף סוף מיקרוסקופ אשר מסוגל לראות את האטומים ואת מבנה האטומים ואת מבנה המולקולות, וברגע שמתחילים לראות - אפשר גם לפקח ואפשר גם לבנות.
שמעון פרס: בהתחלה ניסו לעשות מיקרוסקופ שעובי העדשה היא 7 מטר ולא ראו טוב את האטום.
שמעון פרס: רק אח"כ עברו למיקרוסקופ שנקרא מיקרוסקופ של מנהרה ומיקרוסקופ ובו אפשר לראות את האטומים בעין של המיקרוסקופ.
שמעון פרס: ואז התבררו הרבה מאוד דברים.
שמעון פרס: בכלל אני רוצה להגיד כל מה שאנחנו בנינו עד עכשיו, מה שהעולם בנה, שזו אני חושב מהפכה עצומה, זה מדברים שראינו.
שמעון פרס: בעצם לא חידשנו שום דבר בטבע.
שמעון פרס: מה שאנחנו מחדשים זה את כושר הראייה שלנו.
שמעון פרס: הטבע היה קיים בלעדינו - אנחנו היינו עיוורים.
שמעון פרס: כשאדם ראה רק בעין, הוא ברא מה שראתה העין.
שמעון פרס: כשהוסיפו לו משקפיים (יכול להיות שמשקפיים זה אחד ההמצאות החשובות ביותר בעולם, אחרת הרבה אנשים היו עיוורים או חצי עיוורים) ראינו מה שמאפשר לראות דרך משקפיים.
שמעון פרס: עשו טלסקופ - ראו למעלה.
שמעון פרס: עשו מיקרוסקופ - ראו למטה.
שמעון פרס: כל פעם שמפתחים את המיקרוסקופ מגיעים לגבהים חדשים ומגלים דברים חדשים.
שמעון פרס: לא שהם לא היו קיימים -  אנחנו לא היינו קיימים, בראייה שלנו.
שמעון פרס: או שיורדים למטה עם מיקרוסקופ ורואים שוב פעם דברים חדשים ואחרים.
שמעון פרס: היות ואנחנו היינו עיוורים ועדיין אנחנו עיוורים, אז בנינו מהדברים שראינו.
שמעון פרס: רוב הדברים שנבנו בעולם זה מעץ, מאבנים, מעופרות מתכת, מאוויר, ממים.
שמעון פרס: ובנינו מה שראינו.
שמעון פרס: ועל כן גם כל הבניה שלנו היתה מלמעלה למטה.
שמעון פרס: לקחנו את החומרים שראינו כיסוד וירדנו איתם עד כמה שאפשר לפרטים יותר גדולים.
שמעון פרס: מה לעשות שהעולם איננו בנוי מדברים שנראים, אלא מדברים שלא נראים.
שמעון פרס: פאר היצירה של אדם זה לא דבר מדהים, מתהלך אדם שהוא גם תחנת כוח, שהוא גם מחשב, שהוא גם מתפתח, שהוא גם גדל, ומה שמרתק, הוא לא צומח מלמעלה למטה - הוא צומח מלמטה למעלה.
שמעון פרס: למה אנחנו כל הזמן הצמחנו מלמעלה למטה, כשהעולם צומח מלמטה למעלה.
שמעון פרס: וזה נכון לגבי עצים, ולגבי ירקות, כמעט כל מה שישנו בעולם.
שמעון פרס: ה-ננו, אני מניח שכולם יודעים את הביטוי הזה, ה-ננו בעצם זה מידה בשפה היוונית, ננו, (אני חושב בעברית) זה ננס.
שמעון פרס: שזה חלק המיליארד של מטר.
שמעון פרס: בשביל להבין את גודל הקוטן, זה אילו היו מחלקים שערה משערת ראשנו ב56- אלף חלקים, היינו מקבלים את הגודל של ננו, משערה אחת.
שמעון פרס: אילו היינו מכניסים את כל כדור הארץ בתפוח עץ אחד, היינו מבינים את ההבדל שבין המידות המוכרות לבין המידה שעליה מדוברת.
שמעון פרס: על כן ה-ננו הוא כל-כך זעיר וכל-כך בלתי נראה לעין.
שמעון פרס: אבל גם האדם, גם הצומח, הכל, התחיל מלמטה למעלה.
שמעון פרס: כשבונים בד"כ מלמעלה מלמטה, יש שתי מגבלות, זו שלמעלה וזו שלמטה.
שמעון פרס: כשמצמיחים מלמטה למעלה, יש רק מגבלה אחת, זו שלמטה.
שמעון פרס: למעלה לכאורה אין מגבלות.
שמעון פרס: ואז התברר שמהיסוד הזה שכנראה ממנו נבנה העולם, אלא אם כן נגלה שישנם חלקיקים עוד יותר קטנים, שעוד לא עלו בדמיוננו, שאנחנו עדיין חצי עיוורים וקרוב לוודאי שאנחנו חצי עיוורים, יתגלו הלאה.
שמעון פרס: אבל מה שיש כבר ברשותנו, מאפשר לבנות עולם חדש לחלוטין.
שמעון פרס: הוא מאפשר מתכות חדשות.
שמעון פרס: מתכת שהיא פי מאה חזקה מפלדה ומשקלה, החלק ה6- ממשקל הפלדה.
שמעון פרס: במילים אחרות, אפשר יהיה לעשות מכוניות, או אפילו טנקים, או אפילו חלליות שהם עשויות מחומר יותר דק מנייר.
שמעון פרס: במילים אחרות, נצטרך פחות אנרגיה.
שמעון פרס: במילים אחרות, נייצר פחות זיהום.
שמעון פרס: זו מהפכה בקנה מידה גדול מאוד.
שמעון פרס: אנחנו נוכל לעשות למשל בתחום הרפואה, רובוטים, שבעצם ייכנסו לגופו של האדם, בלי שהאדם יידע על כך.
שמעון פרס: והם יטיילו בגופו של האדם, ייכנסו לכל הפינות הנסתרות, יוכלו למדוד את זרם הדם, יוכלו להתנגש עם תאי סרטן, יוכלו לתת לנו בכלל רוחות חיים חדשות.
שמעון פרס: גם לפי דעתי להאריך את תוחלת החיים, גם לשפר את בריאותו של האדם, וזו מהפכה בכל התחומים.
שמעון פרס: אני רוצה לתת דוגמא בתחום הצבא, מפני שבעיני זה דבר חשוב מאוד.
שמעון פרס: היות והמלחמות הקלאסיות נגמרו, אני לא רואה בעולם התנגשויות בין הצבאות, אין צבאות מסיבה פשוטה.
שמעון פרס: ההתנגשות בלי צבאות מבטיחה לצד החלש יותר תוצאות מאשר התנגשות עם צבאות.
שמעון פרס: למשל אם אתה עושה טרור, טרור קשה להכריע - צבא אתה יכול להכריע.
שמעון פרס: היות וגם אין עמים אשר באופן פורמלי מאמצים את הטרור - אז הטרור הוא בלתי מאורגן, אתה לא יודע איפה נמצא, יש לו ארגונים, אבל הוא לא ארגון לאומי ולא ארגון עולמי.
שמעון פרס: ובעצם אם יש מישהו שמתאבד, זה נשק אדיר.
שמעון פרס: ואם המתאבד הזה גם יוכל לקחת דבר מודרני כמו מטוס, זה נשק עוד יותר אדיר.
שמעון פרס: נראה מה שקרה בספטמבר באמריקה.
שמעון פרס: ועכשיו כל אמריקה מפוחדת, שמא יעשו לה עוד פעם דבר כזה.
שמעון פרס: אז למה לה להביא התנגשות צבאית.
שמעון פרס: והיות וכל האסטרטגיות, כמעט כולן, וכל כלי הנשק, וכל ההיערכויות שישנן, זה חלק  תשובה למלחמת העולם ה2- שהיתה מלחמה נוראה, 50 מיליון אנשים נהרגו.
שמעון פרס: היום הוא די מיושן העניין.
שמעון פרס: לעומת זה, אין לנו תשובה צבאית לעניין הטרור ואין לנו תשובה צבאית לסכנה שהטרוריסטים יתחבקו עם נשק גרעיני.
שמעון פרס: אני חושב שראשית המאה ה20- היא תצטיין בכך שתהיה מלחמה עד חורמה נגד הטרור, ארגוני הטרור ונגד בעלי נשק גרעיני או ביולוגי או כימי שיכולים להעניק לטרוריסטים את היתרון ואת הסכנה הזו פלוס מתאבדים בנוסף לכל הצרות האלה.
שמעון פרס: אם אני קורא נכון את המפה, ישנם שני כלי נשק חדשים.
שמעון פרס: על אחד אני יודע שזה כבר נמצא במעבדות של הצבא האמריקאי או בתקציבי האמריקאים.
שמעון פרס: והדבר הזה הוא בגד חדש, מדים חדשים לחייל.
שמעון פרס: בגד של ננו, ה-ננו הוא מאוד דקיק והוא יותר עדין מאשר הטקסטיל, הוא לא נראה כמעט לעין.
שמעון פרס: אבל הוא חסין בפני כדורים, הוא עומד בפני גזים וביולוגיה.
שמעון פרס: הוא בעצם לא בגד, זה בעצם מערכת אלקטרונית שהחייל לובש ועל כן החייל נמצא ברגולציה של חום הגוף שלו.
שמעון פרס: כאשר קר - מחממים אותו, כאשר חם - מקררים אותו.
שמעון פרס: בעצם הוא גם מכשיר רפואי, הוא בודק את הדופק ואת הלב ואת הדם, יודעים מה מצבו.
שמעון פרס: ובנוסף לכל אלה, הוא מעצים את כוחו של החייל פי שלושה.
שמעון פרס: חייל רגלי לפי התכנית הזו, יוכל למשל להרים 120 ק"ג ללא שום מאמץ.
שמעון פרס: התכנית לפי מיטב ידיעתי נמצאת עכשיו בידי ה-MIT, הוקצבו לזה 80 מיליון דולר.
שמעון פרס: אני שאלתי את אחד המדענים, באיזה מרחק הם חושבים הדבר הזה נמצא, הם אמרו לי, בערך שלוש שנים.
שמעון פרס: ז"א כשהחייל הבודד יעמוד בפני התקפה של טרוריסטים, הוא יכול לעמוד.
שמעון פרס: אחד הדברים שאני יכול להגיד על אמריקה כאשר היא מגלה חולשה פוליטית, היא מחפשת יתרון טכנולוגי לכסות עליו.
שמעון פרס: ועל כן יהיה לה קשה מאוד להתגבר על המלחמה בעיראק רק בדרך פוליטית.
שמעון פרס: היא מוכרחה לחפש דרך טכנולוגית.
שמעון פרס: אגב, הבגד הזה יהיה בגד של כל האנשים בבוא היום.
שמעון פרס: כולנו נתלבש כך.
שמעון פרס: בגד שבנוסף לכל התכונות האלה, מה שנקרא, תוכנת הלוטוס.
שמעון פרס: הלוטוס כפי שאנחנו יודעים זה פרח שגדל בבוץ, אבל הוא כל הזמן נשאר נקי.
שמעון פרס: ה-ננו כל הזמן מנקה את עצמו.
שמעון פרס: אני קיבלתי עכשיו מתנה זוג מכנסי ננו ואפשר לשפוך על זה מים, אפשר לשפוך על זה שמן, זה הולך ושום לא דבר נשאר.
שמעון פרס: אבל זה גם ישמור על כל אדם, יהיה תחת פיקוח רפואי כל הזמן.
שמעון פרס: קשור למרכז, ידווח מה מצבו הבריאותי ולגברות שיושבות כאן, אני גם יכול להגיד, הן יוכלו כל שעה לשנות את צבע הבגד.
שמעון פרס: לוחצים על כפתור ירוק, אדום.
שמעון פרס: חושבים שגם כלי האוכל יהיו כאלה שינקו את עצמם.
שמעון פרס: חושבים שאפשר לכסות ב-ננו את הפירות ואת הירקות שיהיו עמידים הרבה מאוד זמן.
שמעון פרס: ה-ננו לא נראה, כלומר זה לא איזה דבר גדול ועבה.
שמעון פרס: הדבר השני שגם כן מרתק מאוד, זה נקרא אבק חכם smart dust.
שמעון פרס: ה-ננו מאפשר לעשות מחשבים יותר קטנים מראש סיכה.
שמעון פרס: ה-ננו מאפשר לייצר חיישנים בלתי נראים לעין.
שמעון פרס: הרעיון הוא לפזר בשטח אבק של חיישנים ושל מחשבים הקשורים אחד עם השני.
שמעון פרס: אנחנו לא נראה את זה בעין, מפני שזה לא נתפס בעין, זה כל-כך קטן.
שמעון פרס: אבל אפשר לקבל דיווח על כל מה שקורה בשטח.
שמעון פרס: מי נכנס, מי יוצא.
שמעון פרס: ולפי דעתי, שוב כדי להילחם בטרור.
שמעון פרס: אמריקה החליטה להשקיע לפי החלטת הקונגרס והנשיא, בארבע השנים שבין 2005 עד 2008, שלושה מיליארד שבע מאות מיליון דולר, רק ב-ננו.
שמעון פרס: יפן החליטה לשקם את הנשק החדש שלה על ננו-טכנולוגיה.
שמעון פרס: ושני הדברים האלה ייצרו מהפכה.
שמעון פרס: צריך להבין שאבק חכם ישתמשו בו גם לצרכים אזרחיים, לתקשורת.
שמעון פרס: אין שום סיבה שלא.
שמעון פרס: והבגד הזה ישמש כל אזרח, מדוע לא.
שמעון פרס: זה יותר בריא, זה יותר חם, זה יותר נוח, זה יותר נקי.
שמעון פרס: היפנים הם הראשונים למשל, שאנחנו יודעים כבר, ייצרו מתכת של ננו במשקל טון.
שמעון פרס: היא קיימת.
שמעון פרס: ה-ננו למשל תחולל שינויי מדהים בתחום המים.
שמעון פרס: אפשר יהיה לטהר מים, אפשר יהיה ליצור מים, אפשר יהיה להעביר מים במכשירים שהם בסדר גודל כל-כך שונה ממה שאנחנו יודעים, גם להוריד את המחיר.
שמעון פרס: דרך אגב, מי שצוחק ממזרח תיכון חדש - עם המים אי אפשר לעשות מים פוליטיים.
שמעון פרס: הפוליטיקה יכולה להרוס את המים, אבל המים לא מתקשרים לפוליטיקה.
שמעון פרס: פעם חשבנו שזה רק זרימת המים, הפעם אנחנו צריכים להיות חרדים שזה גם זרימת הביוב.
שמעון פרס: אי אפשר היום לעשות את זה, אלא אם עושים את זה באופן אזורי לפי הטבע ולא באופן פוליטי, לפי השיגעונות.
שמעון פרס: אנחנו כולנו, רוב הפוליטיקאים חיים ברוך השם בעבר, בשינה עמוקה מאוד, תרדמה עמוקה מאוד, ומשם אנחנו  מספרים סיפורים.
שמעון פרס: ולא מסתכלים על מה שקורה מול עינינו, מפני שזה קצת מדאיג וקצת מפחיד וקצת הורס אידיאולוגיות.
שמעון פרס: אז למה לנו להסתכן בעניין הזה.
שמעון פרס: אבל כל עניין המים ישתנה.
שמעון פרס: הרפואה, המים, הצבא, הבגדים, המתכות, וגם חיי אדם.
שמעון פרס: מעריכים שהחיים יגיעו ל150- שנה.
שמעון פרס: כל סדר היום שלנו ישתנה.
שמעון פרס: יהיה לנו גם פנאי, גם אפשרויות מדמוקרטיה של חופש הביטוי, נבוא לדמוקרטיה של ביטוי עצמי.
שמעון פרס: מפני שחופש הביטוי הוא קצת דבר לא רציני, לא לכל אחד יש מיקרופון.
שמעון פרס: אבל כשזה בא והעניין הזה של ביטוי עצמי, אם יש לך כשרונות, אם יש לך יתרונות, יהיה לך זמן ואפשרות לעשות את זה.
שמעון פרס: אני באתי כאן לא בשביל להרצות על ה-ננו, אלא בשביל להרצות על דאגתי העמוקה על המצב של ישראל בתחום הזה.
שמעון פרס: מעולם לא הייתי מודאג כפי שאני מודאג עכשיו.
שמעון פרס: ממצב האוניברסיטאות, ממצב המחקר, ממצב החינוך.
שמעון פרס: כל זה לא יקרה מאליו.
שמעון פרס: זה לא עניין שאנחנו נושיב כמה מדענים וינסו ננו.
שמעון פרס: זה מתחיל בגן הילדים.
שמעון פרס: לפי דעתי זה מתחיל בעריסות.
שמעון פרס: מפני שאנחנו היום יודעים אם תינוק בגיל 0-3 לא מקבל את אבות המזון המתאימים, הוא יגדל אדם מוגבל  לעצמו ולחברה, אדם מקופח ע"י החברה, אדם מקפח את החברה.
שמעון פרס: ואנחנו יודעים שאם בכיתה הראשונה וצריך להקדים את הלימודים לגיל ארבע, והם ילמדו מחשב ומתמטיקה ואנגלית, כל מה שדרוש ואנחנו יודעים שאנחנו כל הזמן בירידה, לא נוכל להתמודד.
שמעון פרס: אבל האוניברסיטאות לפי דעתי על סף משבר עמוק וכן מכוני המחקר.
שמעון פרס: משרד המדע שאנחנו נותנים אתו יד ביד במצב קשה מאוד, הוא מבין את הבעיות, אין לו תקציבים.
שמעון פרס: ואנחנו מוכרחים להתאושש.
שמעון פרס: אני לא רוצה כאן להרגיז את אריה אלדד, אחרת הייתי אומר, במקום להשקיע בשטחים, צריך להשקיע ברמה של העם.
שמעון פרס: אבל זה ויכוח פוליטי שאני לא אכנס אליו עכשיו, בהזדמנות אחרת.
שמעון פרס: דבר אחד או שני דברים שנדמה לי שצריך לעשות ואני עוסק זה, את כל כספי העם היהודי לכוון למדע ולמחקר ולימודים.
שמעון פרס: זה בוודאי אנחנו יכולים לעשות.
שמעון פרס: גם העם היהודי עוסק באינרציה.
שמעון פרס: לזכותו של העם היהודי אני יכול להגיד למדינת ישראל, שהוא השיג שלושה הישגים שאף עם בעולם לא השיג.
שמעון פרס: הראשון זה קיבוץ גלויות, לא קרה בעולם בהיסטוריה שעם שהתפזר לארבע כנפות תבל, התאסף מחדש.
שמעון פרס: זה מדהים, לא קרה עד הציונות ומאז הציונות.
שמעון פרס: הדבר השני זה החקלאות הישראלית שהיא ההתיישבות העובדת שהיא מדהימה.
שמעון פרס: עם שלא היה לו מושג בחקלאות, בא לארץ שסירבה להיות חקלאית, עם אדמה שוממה, יבשה, ללא מים ועשו את החקלאות הכי דרמטית בעולם.
שמעון פרס: הדבר השלישי זה הביטחון.
שמעון פרס: עם שלא היה לו ניסיון צבאי, נכנס מיד עם תקומתו לחמש מלחמות ב25- השנים הראשונות לקיום מדינת ישראל, ניצח בכולם.
שמעון פרס: ועשה את אחד הצבאות הכי גדולים בעולם.
שמעון פרס: בכל אלה אין לזלזל בתרומתו של העם היהודי.
שמעון פרס: בכספים, בעזרה, בהתעניינות.
שמעון פרס: ועכשיו הגיע המחוז הרביעי של העם היהודי, לעזור לנו להפוך את א"י לארץ מדעית.
שמעון פרס: אין לנו אדמות, אין לנו אוצרות טבע.
שמעון פרס: כאשר הקימונו את המדינה ב1948- היינו 650 אלף איש.
שמעון פרס: אנחנו היום פי 10 במדינת ישראל, 6,5 מיליון.
שמעון פרס: ז"א, שיש לנו החלק העשירי של אדמה, החלק העשירי של מים, החלק העשירי של הדיור, החלק העשירי של מרחב.
שמעון פרס: הכל נהיה קטן.
שמעון פרס: יש היום הסכמה לאומית שנחזיר לפלסטינאים רבע מהשטח פחות או יותר, יהיה לנו עוד פחות אדמה.
שמעון פרס: הדבר היחידי שממנו נוכל להתקיים זה מדע וטכנולוגיה.
שמעון פרס: האוצר הטבעי היחידי שמוצע לנו, זה מה שיש בין שתי האוזניים.
שמעון פרס: ואת זה צריך לפתח, בזה צריך להשקיע.
שמעון פרס: גם הצבא, גם הביטחון.
שמעון פרס: אני קצת התפלאתי שהצבא לא כל-כך מודע לדברים האלה שהם לפי דעתי, ב- the state of out.
שמעון פרס: הבעיה עכשיו זה בגד חדש.
שמעון פרס: אני הייתי בעד המרכבה תמיד, גם עכשיו בעד המרכבה.
שמעון פרס: הבעיה היא עכשיו לא הטנק והמטוס.
שמעון פרס: הבעיה היום היא איך לפתח על שטח נגד טרוריסטים ואיך להגן על החייל שעומד מול טרוריסטים.
שמעון פרס: ועל זה צריך לעבוד ובזה צריך להשקיע.
שמעון פרס: אין לי שום מעמד רשמי בעניין הזה.
שמעון פרס: יש ועדה לענייני ננו שהוקמה ע"י האקדמיה, על דעת הממשלה, בשיתוף פעולה עם משרד המדע.
שמעון פרס: אנחנו עובדים ביחד.
שמעון פרס: אני משמש כ amp dreamer, היות ויודעים שאני עוסק בחלומות, אמרו ניקח אולי אחד שלא מבקש משרד, שלא מבקש שום דבר, שישבור את הראש.
שמעון פרס: אני חשבתי שאנחנו צריכים לעשות מספר דברים בעניין הזה.
שמעון פרס: קודם כל להביא לתודעה ציבורית.
שמעון פרס: אני חושב שבשנה האחרונה התחילה קצת התעוררות בדעת הציבור, גם אצלנו גם ביהודים.
שמעון פרס: חוץ מזה, הלכנו לכל הארגונים היהודיים ללא יוצא מן הכלל.
שמעון פרס: לקק"ל ולקרן היסוד, למגבית, לבונדס.
שמעון פרס: אמרנו חברים יקרים, אנחנו לא רוצים לקחת את כספי הממשלה, אנחנו גם לא רוצים לקחת את כספי האוניברסיטאות, אחרת מה עשינו, אנחנו רוצים להוסיף מקורות חדשים.
שמעון פרס: ואני רוצה להגיד שיש מקורות כאלה.
שמעון פרס: מצב התרומות של ישראל.
שמעון פרס: העם היהודי אוסף לשנה כ4- מיליארד דולר.
שמעון פרס: מזה מיליארד לעניינים יהודים.
שמעון פרס: מהמיליארד, רק 140 מיליון באים לישראל.
שמעון פרס: לעומת זה יש פדרציות שהן עוסקות בצורכי עמך.
שמעון פרס: כלומר העם שלהם וגם העם האמריקאי.
שמעון פרס: ל20- הפדרציות הגדולות יש function and Dumont של 8 מיליארד דולר שבכלל לא בא לישראל.
שמעון פרס: אנחנו באנו למגבית ואמרנו חברים יקרים, בואו נעשה beread יהודי, יש הסכם בינינו לבין ממשלת ארה"ב, מדוע לא יהיה הסכם בינינו בין הפדרציות היהודיות.
שמעון פרס: תשקיעו אתם 50%, אנחנו 50%.
שמעון פרס: מסתבר א: שלא כל הפדרציות רשאיות להשקיע למשל בתחום הזה של המדע.
שמעון פרס: צריך להשקיע במדע, אבל חלק אפשר.
שמעון פרס: אח"כ אמרו לנו, שאי אפשר לעשות את זה באופן מרכזי.
שמעון פרס: אנחנו נפגשנו עם 20 פדרציות עם כ"א, לתת לה הרצאה על ה-ננו, לבקש מהם קניה.
שמעון פרס: נפגשנו עם קרן היסוד, נפגשנו עם קק"ל, פרסמנו קול קורא שחתום עליו, אלי הורוביץ שהוא יו"ר ה-J.A ואהוד אולמרט בשם הממשלה ואנוכי.
שמעון פרס: ופנינו שיתחילו להשקיע את הכספים האלה ב-ננו.
שמעון פרס: הלכנו לבונדס אמרנו, בסדר אנחנו לא רוצים לקחת ממה שאתם אוספים כל שנה, אבל יש יהודים שיש להם עשרות מיליוני דולרים בונדס שקנו, אמרנו, תנו את הבונדס הזה ל-and demon נשתמש רק בזה.
שמעון פרס: ברור שצריך את העניין הזה לארגן מפני שיש כאן רמות שונות של השקעה.
שמעון פרס: יש השקעה נאמר חינוך ומחקר טהור, שזה צריך להיות תרומה.
שמעון פרס: יש בפלייאנס שזה יכול ויש לעניין מפעלים שזה כבר יכול להיות לגבי מוצרים.
שמעון פרס: לכל האוניברסיטאות יש גרעין של ננו.
שמעון פרס: גרעינים מאוד מבטיחים, מאוד מרשימים.
שמעון פרס: הם סובלים כמובן ממחסור באנשים, ממחסור בכספים.
שמעון פרס: ובכל אחד מהם יש דברים בהחלט מבטיחים לעתיד.
שמעון פרס: דבר אחד אני מזהיר, אנחנו אם נאחר את הרכבת לא נדביק אותה.
שמעון פרס: אף אחד לא יחכה לנו.
שמעון פרס: אין במדע שורה שניה.
שמעון פרס: או שאתה בשורה הראשונה או שאתה יוצא משימוש.
שמעון פרס: אנחנו ודאי לא יכולים להתחרות בייצור, אנחנו רק יכולים להתחרות בהמצאה.
שמעון פרס: מתי אתה ממציא - כשאתה ראשון או שני.
שמעון פרס: על כן אין לנו זמן.
שמעון פרס: דבר שני, אי אפשר להשקיע בעבודה רק לפי פרופורציה.
שמעון פרס: אי אפשר להיכנס לחנות ולהגיד תשמע, אנחנו ארץ קטנה תמכור לי מיקרוסקופ בחלק השביעי מארץ קטנה.
שמעון פרס: אין, מוכרח להיות השקעה של מסה מסוימת.
שמעון פרס: לעניין זה, אני מאוד מוטרד מחלוקת התקציבים.
שמעון פרס: התקציבים שלנו עם הפנים לאחור, לא עם הפנים קדימה.
שמעון פרס: לא עם הפנים לחינוך, למדע.
שמעון פרס: ואם הישיבה הזו באמת אפשר קצת לגייס גם את הרוח וגם את הנכונות להיכנס לדבר שהוא בחיינו, שישנה סדרי עולם.
שמעון פרס: אז לפי לדעתי גם יותר זמן משעה זאת.
מל פולישוק-בלוך: את הסמליות שבנייר שהם הגישו לי.
מל פולישוק-בלוך: כתוב עליו הסיסמא "חולמים ומנהיגים".
מל פולישוק-בלוך: מה שראינו פה זה מה עושה בן-אדם למנהיג אחר מכל פוליטיקאי אחר.
מל פולישוק-בלוך: הגדולה של מנהיג לדעתי זה שהוא לומד דברים חדשים, שהוא מקשיב לאחרים, שהוא סקרן ושהוא רואה התפתחויות.
מל פולישוק-בלוך: אם אתה רואה את ההתפתחויות, אתה הולך קדימה ואתה לא הולך אחורה.
מל פולישוק-בלוך: לצערי הרב עד היום ואני מנצלת כל במה של הועדה הזאת, לתקוף את מי שמקבל החלטות בממשלה, במיוחד בתחום האוצר, וזה המקום ששם מקבלים את ההחלטות לצערנו, שלוקח אותנו אחורנית ולא קדימה.
מל פולישוק-בלוך: אופן חלוקת התקציב באופן שערורייתי, יושבים פה אנשי התמ"ת, יושבים פה אנשי האוצר.
מל פולישוק-בלוך: והחוסר חשיבות, כפי שאתה אמרת, שהם מקנים לכל הנושא של מו"פ, של מדע וטכנולוגיה, כמה שיצעיד אותנו להיות מדינה מפותחת, מתקדמת, נאורה, זה פשוט מדהים אותי.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו כל ישיבה חוזרים על העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: אז אני שוב מנצלת את הבמה, את התקשורת, את האנשים שיושבים פה, אנחנו חייבים ללחוץ על מקבלי ההחלטות בממשלה לשנות את סדרי העדיפויות בתקציב, כי כסף יש, השאלה לאן הוא הולך.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לך על דבריך.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת לציין, בכל זאת נעשים דברים, עם כל דברי הביקורת.
מל פולישוק-בלוך: יש גם גופים שכן פועלים.
מל פולישוק-בלוך: יושבים אתנו, מנכ"לית משרד המדע, עתליה רוזנבאום.
מל פולישוק-בלוך: ויש גוף שאולי אתם לא עושים הרבה פרסום, אבל הוא גוף חשוב ומכובד ופועל.
מל פולישוק-בלוך: במיוחד בתחום ה-ננו-טכנולוגיה וזה האקדמיה הלאומית למדעים.
מל פולישוק-בלוך: שהנשיא של האקדמיה, פרופ' זיו יושב פה אתנו.
מל פולישוק-בלוך: יש מדיניות, יש תחילה של התארגנות, אבל זה לא מספיק.
מל פולישוק-בלוך: וצריכים לעשות הרבה יותר ואנחנו מברכים על מה שיש ואנחנו דורשים יותר.
עתליה רוזנבאום: אחד התחומים היותר מסעירים את הקהילייה המדעית ובעצם את הדמיון שלנו, זה באמת ננו-טכנולוגיות.
עתליה רוזנבאום: שמעון, אני לא חושבת שיש עוד הרבה שיכולים להסביר את הדמיון שלנו כמוך, עם אותם באמת סיפורים שהם נותנים לנו לתפוס באמת מה הוא ה-ננו ואיך ה-ננו יכול להשפיע על החיים שלנו היום ובעתיד.
עתליה רוזנבאום: אבל לא פעם בפגישות שלי עם מדענים באוניברסיטאות, אני שומעת מדענים שאומרים, אני כבר חוקר שנים בתחום של ננו, רק לא ידעתי שקוראים לזה ננו.
עתליה רוזנבאום: חלק נובע מזה שהם לא בדיוק מבינים מה זה ננו וחושבים שננו באמת זה רק עניין של גודל.
עתליה רוזנבאום: ואתם יודעים כמוני היטב, שהגודל לא קובע בדברים האלה - הבניה כאן קובעת.
עתליה רוזנבאום: משרד המדע השקיע עד היום בסביבות 30 מיליון ש"ח בנושא מחקרים בתחום הננו-טכנולוגיה, אבל ב-Ashen של ננו טכנולוגיות שלא קראו לזה ננו-טכנולוגיה, כשאותם מדענים באו ואמרו בעצם, מהו החזון שלכם.
עתליה רוזנבאום: ובכך בעצם משרד המדע ממשיך להוביל חזון של מדענים בפיתוח או הצד השני אחרי אותו מדע בסיסי שמפותח באוניברסיטאות כל-כך טוב.
עתליה רוזנבאום: והיום לצערנו גם התקציבים שלהם מופחתים.
עתליה רוזנבאום: אגב, בכנס ננו שנערך בירושלים לפני כחודשיים, ספרנו ככה במקרה שישה מחקרים שמשרד המדע בעצם מימן והם היום מוגדרים היטב בתחום של ה-ננו.
עתליה רוזנבאום: משרד המדע חובר לכל היוזמות השונות.
עתליה רוזנבאום: בהחלט תומך מאוד ביוזמה של רה"מ לשעבר, חה"כ שמעון פרס, נושא של ננו וגיוס העולם כולו לתחום ה-ננו-טכנולוגיה.
עתליה רוזנבאום: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים במשרד האוצר.
עתליה רוזנבאום: אני חייבת להגיד אבל שאני שומעת אוזן קשבת, אבל אני גם שומעת את המצוקות התקציביות.
עתליה רוזנבאום: אבל אולי מפה תצא קריאה באמת להשקיע יותר כסף בתחומים של ננו.
עתליה רוזנבאום: משרדי ממשלה בעצם צריכים למקד את התקציבים שממנו יצא בעיגון של משאבים עם המשרדים השונים לתחום של ה-ננו.
עתליה רוזנבאום: אני חושבת שבלעדי החזון שלכם, בלעדי העבודה שלכם, בלעדי העבודה שלך היו"ר, אני חושבת שעבודתנו נעשית חסרה ואנחנו קוראים מכאן, עזרו לנו לשכנע את האוצר.
עתליה רוזנבאום: שמעון, באמת הפעם אנחנו נלך ביחד ואולי נצליח להביא יותר תקציבים.
דן וילנסקי: והשוק המשותף, יפן ואחרים, מדרגים את הפוטנציאל העתידי להשקעות.
דן וילנסקי: יש לנו בארץ הפוטנציאל המדעי.
דן וילנסקי: התעשייה והון סיכון ייכנסו למערכת כאשר תהיינה התפתחויות מצליחות באקדמיה.
דן וילנסקי: בישראל יש את הפוטנציאל לפעול כי הטכנולוגיה נמצאת כבר 10 שנים.
דן וילנסקי: היוזמה להקמת הועדה שבראשה עומד ד"ר דן מידן, יצאה מהאקדמיה למדעים והוא תל"ם.
דן וילנסקי: הועדה המליצה למקד את התמיכות בנושאים שהוגדרו על ידה.
דן וילנסקי: ז"א לא בכל השטחים, זה לגעת בשטחים מוכרים.
דן וילנסקי: תמיכה במחקר מהאוניברסיטאות, תמיכה במחקר המקדם בנושאים שבגרו, תמיכה בתעשייה המקדמת נושאים שגמרו באוניברסיטאות.
דן וילנסקי: הקמת מרכז לאומי לייצור דגמים.
דן וילנסקי: על-מנת שישראל תוכל לעמוד בקריטריון הזה, קבעה הועדה שיש להשקיע כ60- מיליון דולר בשנה.
דן וילנסקי: הפתרון הוא של אותה הועדה התקבלו, אבל ההשקעות הם עדיין בקנה מידה מאוד קטן.
דן וילנסקי: תל"ם התחייבה ל6- מיליון דולר בשנה.
דן וילנסקי: תכנית מגנ"ט שהיא נגזר של משרד המסחר והתעשייה, זה עומד גם כן ב6- מיליון דולר בפרוייקטים שיש בהם שותפות תעשייתית ואקדמית.
דן וילנסקי: למעשה המודל שכדאי לנו לחקות, זה מה שבעבר פיתחו האוניברסיטאות, בנושא מיקרו-אלקטרוניקה ע"י הממשלה ומשרד הביטחון.
דן וילנסקי: כמו שחה"כ שמעון פרס אמר, התקציבים מאוד מאוד גדולים.
דן וילנסקי: אין ספק שאנחנו רואים בתוצאות של אותם ההשקעות.
דן וילנסקי: הכנתי רשימה של מספר חברות תעשייתיות שפועלות בשטח של ננו-טכנולוגיות, של מיקרו אלקטרוניקה.
דן וילנסקי: דוגמאות של חברות רב-לאומיות כמו, Intel , I.B.M, Motorola ROC ו-U.S Robotics , Applied Materials כי זה חברות זרות.
דן וילנסקי: אבל יש גם הרבה מאוד חברות ישראליות, כ50- חברות כאלו.
דן וילנסקי: ואני חושב שההיקף הכלכלי או התועלת למדינת ישראל של אותן השקעות, היא תועלת כלכלית מאוד גבוהה.
דן וילנסקי: מכיוון שאין לנו כאן אפשרות להקרין, הצגתי כאן בגרף אחד שאני אציג אותו, שאומר, מהן ההשקעות בתכניות במחקר ב-ננו-טכנולוגיות בעולם.
דן וילנסקי: (לקחתי דוגמאות רק של ארה"ב.
דן וילנסקי: ) את European Union, את יפן ואת ישראל.
דן וילנסקי: הכחול זה של ארה"ב, שזה מעל מיליארד דולר בשנה.
דן וילנסקי: הבהיר של European Union והאדום זה של יפן.
דן וילנסקי: יש כמה קווים קטנים בתחתית של ישראל.
דן וילנסקי: אז מי שיבוא ויתקן אותי ויאמר, זה צריך להיות פרופורציוני למספר תושבים או לG.V.P או למה שרוצה.
דן וילנסקי: רבותיי בלי Critical mass שייראה פה על גרף כזה - חבל על הזמן שאנחנו מדברים.
דן וילנסקי: מאחר וישנה באמת הסכמה בעולם, אני חושב שיש הסכמה גם בישראל, על הפוטנציאל של ננו-טכנולוגיות.
דן וילנסקי: ומאחר וישנה הסכמה כללית על היכולת של האקדמיה והתעשייה הישראלית בשטח ה-ננו, ברור כאור השמש שללא מציאת מקורות כספיים ותמיכה בתוכניות, חבל להשקיע זמן בדיונים על פוטנציאל.
דן וילנסקי: אני משתתף בהרבה מקומות, בדיונים על פוטנציאל.
דן וילנסקי: רבותיי, חבל על הזמן להשקיע בזמן הפוטנציאל.
דן וילנסקי: יש לדון באופן יצירתי בדרכים למציאת מקורות כספיים.
יעקב זיו: לאקדמיה יש קרן ביקורה שמיועדת לרעיונות "משוגעים", מעין חדשניים.
יעקב זיו: כבר לפני חמש שנים איתרע מזלנו הטוב שהוגשה בקשה ע"י פרופ' אורי סיון מהטכניון.
יעקב זיו: הנושא שזכה כאן במענק, זה הנושא הראשון של קרן ביקורה.
יעקב זיו: זה היה שילוב מעניין בין מדעי החיים למעגלים זעירים, אלקטרוניים.
יעקב זיו: איך להפוך מולקולה D.N.A זעירה למעגל אלקטרוני לפי הזמנה.
יעקב זיו: מאותה רגע ואילך, קרן ביקורה הקטנה סימנה את שטח עולם האלקטרוניקה כנושא עדיף.
יעקב זיו: הכריזה עליו בארץ, זה היה שנתיים לפני שהקרן הלאומית למדע האמריקאית הגדירה את השטח הזה כחיוני.
יעקב זיו: כך שתשומת הלב ניתנה.
יעקב זיו: כמו ששמעון הזכיר בצדק, מדע וטכנולוגיה זה לא רק מדע.
יעקב זיו: אם אין שילוב מראש של הפיתוח המדעי, עם קשר ישיר לתעשייה ומימוש הפירות לטובת כלכלת ישראל, אז חבל על כל המאמץ.
יעקב זיו: ולכן האקדמיה, לאחר שעשתה סקר, מתברר שבמסגרת הקרן הלאומית למדע, יש מדענים פעילים שקיבלו מענקים במספר של 100 אנשים.
יעקב זיו: יתירה מזאת, על כל מדען בערך, היה בממוצע פטנט אחד.
יעקב זיו: זה לא רק מחקרים בסיסיים, אלא גם בעלי משמעות תעשייתית.
יעקב זיו: אנחנו החלטנו שיהיה מן הראוי להציע לתל"ם שזה פורום לא פורמלי שבעצם מיוצגים בו כל התומכים במחקר ופיתוח במדינת ישראל.
יעקב זיו: והמטרה של תל"ם היא בדיוק לזהות שטחים שדורשים השקעות בתשתית מדעית, שמעניינת את כל חברי תל"ם ולפעמים בגלל העדר תקציבים, או בגלל אי הגדרה מדויקת של מנדט הפעולה, של כל אחד מהחברים, הדברים לא יוצאים לפועל.
מל פולישוק-בלוך: יש לכם סדרי גודל?
יעקב זיו: שני תעשיינים ושני אנשי מדע, כדי שמראש יהיה ברור מה הקשר.