GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר אסרף: זה מה שאתם רואים ב2002,2003.
אמיר אסרף: זה הזניק את תקציב המדען ב-300 מיליון שקל בכל אחת מהשנים האלה.
אמיר אסרף: החברות האלו לא מחזירות יותר תמלוגים.
אמיר אסרף: לכאורה אנחנו רואים שהתקציב הנומינאלי ירד, אבל ריאלית זה לא נכון.
אלישע ינאי: איך אתה אומר כזה דבר?
אמיר אסרף: תקציב המדען הראשי ב-3 שנים שאני מופקד עליו לא קוצץ ולו בשקל אחד יעודי.
אמיר אסרף: הקיצוצים היחידים שנפלו על תקציב המדען ב-3 השנים האחרונות הם אך ורק קיצוצי הרוחב.
מל פולישוק-בלוך: זה קיצוץ.
אלישע ינאי: אירופה הצילה את עצמה ברגע שהיא ארגנה תקציב של 15 ביליון דולר.
אלישע ינאי: אירופה הצליחה למצב את עצמה איפה שהיא נמצאת בעזרת התוכנית הזאת.
אלישע ינאי: ככה עשו את הGSM , ככה עשו את הרכבת המהירה, ככה עשו את כל התעשייה האירופאית.
אלישע ינאי: שם אין תמלוגים, אלא מי שראוי מקבל.
אלישע ינאי: צריך לחשוב על מה אחרים עשו.
אלישע ינאי: בואו נעשה את התוכנית שאמרתי לכם ונקרא לה מדען ב'.
אלישע ינאי: בואו ניתן למשרד המדען הראשי קרדיט שהוא מספיק אינטליגנטי, הוא לא צריך שמישהו יגיד לו עד 20, עד 10 או עד 27 וחצי.
אלישע ינאי: בזה אני אלחם בכל הכוח.
אלישע ינאי: אם יש תוכנית טובה וזה לECI, אז תנו את התוכנית הטובה.
אלישע ינאי: אם אין לה תוכנית טובה, אל תתנו לה גם 20.
אלישע ינאי: מפת "מוטורולה" זו מפת העולם.
אלישע ינאי: ככה נראית מפת אינטל, מפת סימנס.
אלישע ינאי: מי היו מחוללי הייצוא בשנת 1990-2002?
אלישע ינאי: תעשיות הטכנולוגיה העילית חוללו 286% גידול, תעשיות הטכנולוגיה המסורתית.
אלישע ינאי: .
אלישע ינאי: קרה ברוך בעולם.
אלישע ינאי: מעט מאוד מבינים.
אלישע ינאי: הרבה מתרגמים את זה כאילו זה האינטרנט.
אלישע ינאי: 40% מהייצוא של ההייטק נמצא בתחום הטלקומוניקציה.
אלישע ינאי: העולם גבה 80 מיליארד דולר מארצות הברית, 65 מיליארד דולר מאגנליה, 65 מיליארד מגרמניה.
אלישע ינאי: המספר העולמי הוא 300 ביליון דולר.
אלישע ינאי: תתארו לעצמכם שתי חברות, חברה אחת כמו בזק,סלקום, פרטנר שמנוהלת על ידי בייגה ומוכרת 1300 ביליון.
אלישע ינאי: נניח שהחברה הזאת מרוויחה 5% אחרי מס.
אלישע ינאי: אם הוא מרוויח 5% הוא משלם 65 ביליון דולר.
אלישע ינאי: בייגה לקח התחייבות של 5 שנות רווח כדי לשלם את ה-300 ביליון.
אלישע ינאי: זה איבוד לדעת.
אלישע ינאי: החברה השנייה היא כל ההייטק שזה 2500 ביליון.
אלישע ינאי: החברה הזאת באמת מרוויחה 5%.
אלישע ינאי: כל התעשייה הזאת היתה צריכה למשכן 3 שנות רווח.
אלישע ינאי: זה המפולת, זה הברוך, זה האסון.
אלישע ינאי: היום זה כבר התאושש.
אלישע ינאי: תראו מה קרה ב1996.
אלישע ינאי: אנחנו היינו 6.5 ביליון, העולם היה 1777.
אלישע ינאי: העולם חזה שהוא יהיה בעולם הטלקום, בעולם ההייטק.
אלישע ינאי: העולם אמר שהוא יגדל פי 2, והוא אכן גדל.
אלישע ינאי: אני אמרתי שאנחנו 0.3 מהעולם, ושכדי לשמור על גודלנו צריך להכפיל.
אלישע ינאי: ב1996 היו לנו 14 אלף אקדמאים בתעשייה.
אלישע ינאי: אמרתי שאם שם צריך להכפיל, אז בואו נכפיל גם פה ל-29.
אלישע ינאי: צריך לעשות קמפיין לאומי לחינוך.
אלישע ינאי: זה מה שעשינו.
אלישע ינאי: היו לנו 1200 חבר'ה שביקשו ללמוד את מקצועות ההייטק, היום יש לנו 8000 נכנסים.
אלישע ינאי: אין כזה דבר בעולם.
אלישע ינאי: אנחנו כמו גרמניה, כמו צרפת.
אלישע ינאי: כשהצגתי את זה פעם קודמת היתה סקפטיות.
אלישע ינאי: מדובר באנשים אמיתיים שעומדים להיפלט לשוק, שאם לא נעסיק אותם אני לא אשן בלילות.
אלישע ינאי: באמריקה יש מיליון וחצי חבר'ה שהולכים לפסיכומטרי, כש- 52 אלף מסיימים במקצועות הריאליים.
אלישע ינאי: מה זה תמלוגים?
אלישע ינאי: אם מישהו שילם 150, זאת אומרת שהוא שילם 3% מ-5 מיליארד.
אלישע ינאי: האינטרס שלי הוא להסתיר כמה שאפשר, כי אני לא אוהב לשלם תמלוגים.
אלישע ינאי: אם הסכמתי לשלם 150 אני מודה שמכרתי 5.
אלישע ינאי: כל דולר מדען שאנחנו משקיעים נותן לנו מינימום 15 דולר ייצוא.
אלישע ינאי: אל תשכחו שאנחנו מחזירים תמלוגים.
אלישע ינאי: אתם בעצם לא נתתם לנו דולר, נתתם לנו רק 55 סנט.
אלישע ינאי: אם מישהו יראה לי ,כולל אמיר, איזה שהוא מנוף יותר גדול.
אמיר אסרף: יכול להיות שהמודל מאוד נכון, אבל זה לא אומר שזה נובע מזה.
אמיר אסרף: אפשר לקחת את צ'ק-פוינט ולראות כמה היא ייצאה בלי שהיא לקחה כסף מהמדען.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא סותר.
אלישע ינאי: בדקתי את כל הקיצוצים במשרדים האחרים.
אלישע ינאי: במשרד הבריאות היה קיצוץ של 13.9 ב-2003.
רמי רחמימוב: אנחנו מדברים על המדע, לא על המיטות בבתי חולים.
אלישע ינאי: המודל שהצעתי לכם נראה ככה: הממשלה נותנת דולר, אנחנו מוסיפים דולר וחצי, כשחצי דולר תקורות, שני דולר הולך לשכר.
אלישע ינאי: העובדים מחזירים את הדולר על ידי תשלום מס של 50%.
אלישע ינאי: זה אומר שלא נתתם דבר.
אלישע ינאי: אגף תקציבים לא מוכן ששום דבר ילך במדינה אלא דרכו.
אלישע ינאי: זה יכול להיות רעיון גאוני, אבל אם זה לא הולך דרכו זה לא טוב.
אלישע ינאי: יש לנו פה 15 דולר תוספת ייצוא, שזה העובדים שלנו בערד, בקריית שמונה ובכל המדינה.
אלישע ינאי: הם משלמים מס של 30%.
אלישע ינאי: להוציא מס חברות, רק מהעבודה מקבלים 1.70 דולר.
אלישע ינאי: זאת עסקת המאה.
אלישע ינאי: אני לא מבין למה לא לעשות אותה.
אלישע ינאי: זה מבטיח תעסוקה.
אלישע ינאי: ישבנו עם מס הכנסה, כולל עם אביגדור יצחקי.
אלישע ינאי: לי נמאס.
אלישע ינאי: חבר'ה, אני לא רוצה להגיד לכם מה אני מנהל ומה אני יכול לנהל אם הייתי מסכים לעזוב את הארץ.
אלישע ינאי: אני אמרתי את הרעיונות פעם אחת, "מוטורולה" הלכה עליהם ויש לנו עוד מיליארד דולר.
אלישע ינאי: אני לא מבין כמה פעמים צריך להגיד דבר כל כך פשוט.
אלישע ינאי: מה הסיפור פה?
אלישע ינאי: אין לי מושג כמה זמן יקחו הדיונים, איזו פשרה תהיה בסוף וכמה אנרגיות יהיה לי ולחברי מהתעשייה לבוא לירושלים ולדבר איתכם ועם העיתונות.
אלישע ינאי: לשפוט את התוכניות האלה זה עסק מסובך, זה הרבה זמן.
אלישע ינאי: לכל תוכנית יש בודק.
אלישע ינאי: לוקח 3,4 חודשים לבדוק תוכנית.
אלישע ינאי: תבדקו את התוכניות כאילו הן יאושרו.
אלישע ינאי: אל תעצרו בבדיקה.
אלישע ינאי: מה שקורה היום, אם אינני טועה, זה שנעצרות בדיקות.
שלום שמחון: כשאתה נכנס לבדיקה אתה נכנס להתחייבות.
אלישע ינאי: לא.
מל פולישוק-בלוך: אלי, יש מניעה לעשות את זה?
אלי עופר: אם אני אגיד שאני בודק אני לא אקבל את הכסף.
אלי עופר: צריך לבדוק את ההיבטים החוקיים.
אלישע ינאי: אני מציע שתבחנו את זה.
שלום שמחון: כשהייתי שר חקלאות כניסה של בקשה היתה נכנסת לתור, ואז אם התור היה ארוך זה היה נכנס לשנה הבאה בתקציב.
שלום שמחון: זה הסיכון שהם מדברים עליו.
אמיר אסרף: התעשייה מגישה היום בקשות בהיקפים של כ-4, 4.5 מיליארד שקל בשנה.
אמיר אסרף: קו האישורים עובר בקו התקציב.
אמיר אסרף: אם התקציב הוא מיליארד או מיליארד וחצי.
אמיר אסרף: .
אמיר אסרף: מהבחינה הזאת המדען הוא אחד המקומות המסודרים במדינה, כי מסדרים לפי האיכות את הבקשות וחותכים בקו תקציב.
אמיר אסרף: כל הבקשות של החברות הגדולות מוגשות בנקודת זמן אחת.
אמיר אסרף: זה קרה בשנה שעברה, זה קורה היום וזה קרה גם לפני שנתיים.
מל פולישוק-בלוך: אסור לפתוח או לפתח עוד מנגנונים.
מל פולישוק-בלוך: יש לנו את מנגנון המדען שעובד.
מל פולישוק-בלוך: יש עוד מנגנונים במדינה.
מל פולישוק-בלוך: אלי, כדי שלא יפתחו לך מנגנונים מקבילים, אתה צריך להיות מוכן עם כל התהליכים.
אלישע ינאי: אני רוצה להיות תואם תוכנית מדען.
אלישע ינאי: כמובן שאנחנו לא מדברים על דולר, אנחנו רואים בעיני רוחנו 100 מיליון דולר.
אלישע ינאי: ה-100 מיליון דולר יאפשר לנו להעסיק כ-17 אלף אנשים.
אלישע ינאי: התעסוקה היא חשובה, אבל היא משנית לעומת התפוקות.
אלי עופר: אני באתי מהתעשייה, אני יודע מבחינת העומס מה זה להיות נשיא ומנכ"ל "מוטורולה".
אלי עופר: אני יודע כמה אלישע מקדיש.
אלי עופר: לא היה אדם שהוא לא הציג בפניו את התוכנית.
אלי עופר: נעשו הרבה מאוד מחקרים בקשר לתקציב של המדען.
אלי עופר: אין אף אחד שחולק על התועלת בתקציב הזה.
אלי עופר: אין כמעט דולר שמושקע במקום אחר שיש לו ערך כזה למשק.
אלי עופר: למדען הראשי יש מנגנון מאוד יעיל.
אלי עופר: קיבלתי מנגנון מאוד יפה.
אלי עופר: אני חושב שבאגף תקציבים מעריכים את המנגנון הזה.
אלי עופר: אלישע חשב שזה המנגנון שצריך להעצים אותו.
אלי עופר: לא כדאי להיכנס לוויכוחים עם אגף התקציבים, כי לכל אחד יש לוגיקה משלו.
אלי עופר: בסוף לא הולכים למכולת עם אחוזים או עם עיתונים.
אלי עופר: בשנת 2002 התקציב היה 1.8 מיליארד שקל, כשבשנה הבאה, אם לא יקרה כלום, הוא יהיה אחד פלוס משהו מיליארד שקל.
אלי עופר: אני לא מסכים עם ההסדר שעשו עם החברות הגדולות.
אלי עופר: הקיצוץ הוא בכסף.
אלי עופר: הביקוש האמיתי עלה.
אלי עופר: אני יודע שיש חברות שבשנתיים, שלוש האחרונות פנו למדען הראשי.
אלי עופר: לפני 4 או 5 שנים הן לא פנו כי היה שפע של כסף במשק.
אלי עופר: הביקוש עלה, הצורך גבר אבל הכסף הולך ופוחת.
אלי עופר: זה כסף שהוא לטובת הכלכלה.
שלום שמחון: אנחנו נמצאים במציאות מסויימת שבה צריכה להיות כמות מסויימת של תוכניות שיבואו לידי ביטוי.
שלום שמחון: מעבר למה שאגף תקציבים מנסה לעשות, האם יש תוכנית ביד שאפשר להריץ אותה קדימה ושתביא תוצאה?
שלום שמחון: האוצר חושב שכולם מסבנים אותו.
שלום שמחון: הוא גם לא מעוניין לקחת עודף התחייבויות.
אלי עופר: אני לא חושב שבאגף התקציבים חושבים שכולם מסבנים אותם.
שלום שמחון: אני ישבתי בממשלה כשאגף תקציבים היה מציג את התקציב.
שלום שמחון: כשהיו רוצים לעשות איזה שהוא פרוייקט, היה קופץ החשב הכללי ואומר: אדוני ראש הממשלה, יש לנו המון פרוייקטים שאנחנו מחוייבים עליהם.
שלום שמחון: כשאתה בודק כמה מהפרוייקטים האלה בוצעו אתה רואה שאף לא אחד.
שלום שמחון: כשאני הגעתי לכנסת דיברו על מנהרות הכרמל.
שלום שמחון: מישהו נוסע במנהרות הכרמל?
שלום שמחון: אף אחד לא נוסע בהן.
שלום שמחון: מישהו שותה מים מותפלים?
מל פולישוק-בלוך: יש כסף, רק השאלה לאן הוא הולך.
מל פולישוק-בלוך: מר מראני אמר לי שהבעיה איננה בכסף.
אלי עופר: מדובר בתחרות עם העולם, לא בתחרות בין חיפה לתל-אביב.
אלי עופר: יש לנו קשרים בינלאומיים.
אלי עופר: אני יודע מה קורה בכל מיני ארצות.
אלי עופר: כל המדינות הרציניות הן באטרף בתגבור של המו"פ.
אלי עופר: אפילו אירלנד שנתנה את הצמיחה הכי גדולה על מפעלי ייצור, נמצאת היום בתוכנית מו"פ.
אלי עופר: לא רק שאנחנו נמצאים בנסיגה, אלא גם יכול שייפתח פה פער שאני לא יודע איפה הוא ייגמר.
אמיר אסרף: לפי הדוח האחרון על המס אנחנו במקום הראשון.
נגה קינן: לא בשיעורי הצמיחה פר שנה.
אלי עופר: הצורך ברור.
אלי עופר: המערכת של המדען הראשי מסודרת ומקובלת.
אלי עופר: אני תומך בתוכנית של אלישע, היא תוכנית טובה.
אלי עופר: נשאלתי על ידי אורי יוגב בשנה שעברה כמה כסף אני צריך.
אלי עופר: אמרתי לו שאני לא חושב שאם יהיו לי שני מיליארד נוספים אני אדע מה לעשות איתם.
אלי עופר: אמרתי שאם השנה היו לי עוד 450 מיליון שקל, הייתי בלב שלם נותן אותם לתוכניות שהן טובות.
אלי עופר: בעבר ניתנו אישורים ל-60,70 אחוז מהבקשות.
אלי עופר: בשת 1994 למדען היה כסף והוא נתן כמעט את הכל.
אלישע ינאי: היום ירדנו ל-20%.
אמיר אסרף: זה יחס תקציב.
אלי עופר: אני לא חושב שבאגף תקציבים מפנטזים על כך שכל תוכנית תעבור דרכם, אלא מדובר בבעיה תקציבית.
אלי עופר: התוכנית של אלישע תפורה לתקציב של מדען ב'.
אלי עופר: כל המגננון המשומן של המדען הראשי הוא תקציב לתוכנית חדשה.
אלישע ינאי: עם תעסוקה, עם בקרה של מי שאתה רוצה.
אלי עופר: את ההסדרים עושים עם מס הכנסה, אבל בסוף יש תקציב שעובר דרך המדען הראשי.
אלי עופר: לא צריך להוסיף גרוש.
אמיר אסרף: בדוח על המס מס' 1190 מדינת ישראל נמצאת במקום הראשון.
אמיר אסרף: אם המצב שלנו היה כזה בתחבורה זה היה טוב.
שלום שמחון: אנחנו נמצאים בתקופה שבה המשק נמצא במצב נתון.
שלום שמחון: לעשות ממוצע של מה שקורה בעולם ולהגיד שאנחנו בסדר לא נותן תשובה למה שאנחנו רוצים.
אמיר אסרף: כשמסתכלים על סך הבעיות של המשק הישראלי אנחנו שואלים את עצמנו איפה לשים את השקל הנוסף – בתחבורה, שאנחנו באחד מהמקומות הגבוהים בעולם, או במדען הראשי שאנחנו עדיין מובילים בעולם.
מל פולישוק-בלוך: השאלה ברורה.
מל פולישוק-בלוך: אם תשקיע במניה שנותנת הכי פחות תשואה עשית טעות.
אמיר אסרף: כאילו שתשתיות של כבישים ורכבות לא נותנות תשואה.
מל פולישוק-בלוך: אבל מתי?
מל פולישוק-בלוך: בעוד 15 שנה?
אמיר אסרף: התשואה על תשתיות בכבישים ורכבות היא תשואה מאוד גבוהה.
אמיר אסרף: אם לא נשקיע היום, אז גם בעוד 15 שנה נשאל את עצמנו מתי.
אמיר אסרף: תקציב המדען הראשי ב-3 שנים האחרונות קוצץ הרבה, אבל קוצץ רק במה שנפל רוחבית על כל תקציב המדינה.
שלום שמחון: בא בן אדם ואומר לך כך: אני רוצה להעסיק כמה אלפי אנשים, כשבמצב שבו המשק נמצא אין סיכוי שאני אעסיק אותם.
שלום שמחון: אני גם מוכן להשתתף בעלות העסקה שלהם.
שלום שמחון: כדי לקלוט אותם אני צריך להתחייב קדימה לכמה שנים.
שלום שמחון: אני מבקש ממך להיות שותף.
שלום שמחון: מה אתה אומר על השותפות הזאת?
אמיר אסרף: התוכנית באופן עקרוני היא תוכנית טובה, למרות שהיא לא נולדה באגף תקציבים.
אמיר אסרף: הבעיה בתוכנית הזאת שיש בה חורים בעייתיים.
אמיר אסרף: אלישע מבקש על כל עובד חדש פטור ממס.
אמיר אסרף: במקום שאני אתן לאלישע דולר ואלישע יחזיר לי דרך העובד שלו דולר מס הכנסה, אני יכול להוציא למדען אישור על כך שעובד X פטור ממס הכנסה.
אמיר אסרף: זה אותו דבר, נכון?
אלישע ינאי: ממש לא.
אמיר אסרף: אלישע, מבחינת כספית זה אותו דולר?
אמיר אסרף: בעצם מדובר על זה שאותה פירמה תתן לעובדים החדשים שכר נטו בלי לשלם מס הכנסה.
אמיר אסרף: נניח שיש לנו 2 חברות במשק, ששתיהן מעסיקות את אותה כמות עובדים ושתיהן מכניסות לאוצר המדינה 100 מיליון דולר מס הכנסה בשנה.
אמיר אסרף: חברה אחת פיטרה את כל העובדים, כשהאחרת קלטה את כל העובדים.
אמיר אסרף: אותה חברה משלמת פי 2 מס הכנסה.
אמיר אסרף: אלישע אומר: "השנה אני משלם 300 מיליון, בשנה הבאה אני אשלם 400".
אמיר אסרף: זה דומה לאותה חברה שעכשיו במקום לשלם 100 היא משלמת 200.
אמיר אסרף: על ה-100 הראשונים היא פטורה ממס.
אמיר אסרף: אלישע צודק שהוא יכול להוכיח שבחברה שלו במקום 300 יש 310, ולכן המדינה עדיין תגבה רק את אותם 300 כי היא נתנה 10 וקיבלה 10 בחזרה, אבל יכול להיות שחברה אחרת פיטרה את אותם עובדים, כי היום היא יכולה לקלוט עובדים חדשים שהם הרבה יותר זולים ועליהם היא לא צריכה לשלם מס הכנסה.
אמיר אסרף: בעיה שנייה היא שזה מעוות לחלוטין את שוק העבודה.
אמיר אסרף: זה ייצור מצב שלעובדים מסויימים יינתן שכר נמוך יותר, כשהנטו יהיה גבוה יותר.
אמיר אסרף: זה ייצור מצב שיקלטו עובדים אחרים כי הם זולים יותר.
אמיר אסרף: היה לנו ניסיון בשנת 1991 עם חוק גל.
אמיר אסרף: יש לנו בעיה קשה עם מעבר עובדים ועם עיוות בשוק העבודה.
אמיר אסרף: היום, במצב של אבטלה בהייטק, השכר יורד, מה שמאפשר לחברות הייטק לגייס עובדים טובים, במחירים יותר נמוכים.
אמיר אסרף: אנחנו זוכרים את הטירוף של שנת 2000, ומה היה קורה אם היו מביאים אז את העובדים הזרים להייטק .
אמיר אסרף: צריך לזכור שזה יוצר מצב שהשכר של הייטק לא ירד יותר, מה שיקשה על החברות להתחרות באותם 30 אלף דולר בחו"ל.
אמיר אסרף: תחשבו על שתי חברות, האחת שנהנית מאותה תמיכת מדען של פטור ממס, והשנייה שלא.
אמיר אסרף: הן צריכות להתחרות על אותו עובד בשוק, רק שחברה אחת יכולה להציע הרבה יותר כי היא לא משלמת מס הכנסה.
אמיר אסרף: אם היא תציע לעובד 10 אלפים, לעובד יישאר ביד 10 אלפים.
אמיר אסרף: החברה השנייה צריכה להציע 20 אלף כדי שהעובד יקבל את אותם 10 אלפים.
מל פולישוק-בלוך: נקודת המוצא המוטעית שלך היא שאתה רואה את זה כפטור ממס.
אמיר אסרף: סיכמנו שזה אותו דבר.
מל פולישוק-בלוך: אתה סיכמת.
מל פולישוק-בלוך: אף אחד לא אמר שזה פטור ממס.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו הבנתי למה התוכנית שלך ושלי ושל עוד כמה אנשים לא יוצאת לפועל.
מל פולישוק-בלוך: אתם מנסים לעקם כל דבר לפי הראייה המאוד מיוחדת שלכם.
מל פולישוק-בלוך: זה עושה את העיוות בכל התוכניות היפות.
מל פולישוק-בלוך: עדיף עיוות בשוק העבודה מאשר 0 שוק עבודה.
מל פולישוק-בלוך: מה אתם אומרים?
מל פולישוק-בלוך: שלא יהיה כלום, ובלבד שלא יהיה עיוות.
מל פולישוק-בלוך: אדון פרנקל, נגיד בנק ישראל לשעבר, אמר שהוא לא רוצה אינפלציה לכן הוא יחנוק את הכל.
מל פולישוק-בלוך: אם אתה הורג את החולה אז אין לך מחלה.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שאתם עושים.
מל פולישוק-בלוך: עדיף שיהיו כמה ליקויים והדבר הזה יעבוד ויביא לצמיחה.
מל פולישוק-בלוך: מה זה מנוע צמיחה?
מל פולישוק-בלוך: כולם יפרחו מזה.
מל פולישוק-בלוך: לא מדובר רק בכמה אנשי הייטק שתהיה להם עבודה, כל המשק יתחיל לעבוד.
שלום שמחון: אי אפשר להתייחס רק ליוצא מן הכלל ולהפוך אותו לכלל.
נגה קינן: כל הבעייתיות מתחילה כשמסתכלים על זה כהטבת מס.
נגה קינן: אם לא לוקחים את זה כהטבת מס אז כל הטיעונים האלה לא תופסים.
נגה קינן: ברגע שתהיה התעוררות בשוקי ההייטק בעולם, אז האוכלוסייה שאלישע מדבר עליה לא תהיה פה.
נגה קינן: ההבדל בין המשאב הזה לכל משאב אחר זה שהמשאב הזה הוא נזיל מאוד.
נגה קינן: הוא לא סתם נזיל, זאת אוכלוסייה שהיא מבוקשת בעולם, נדרשת בעולם, מחזרים אחרי בעולם.
נגה קינן: הזמן לפתרון הוא עכשיו.
אלישע ינאי: יש פה את המשכורות של העובדים ב"מוטורולה".
אלישע ינאי: התחלנו ב-80 והגענו ל117.
אלישע ינאי: הדולר התחיל להציל אותנו.
אלישע ינאי: אסיה, שאלה האזורים שמתחרים בנו, הם באזור ה-80.
אלישע ינאי: איך אני מנצח?
אלישע ינאי: אני מנצח עם 2000 איש.
אלישע ינאי: אני שם את ה-92 שלי, המדען עוזר לי ב-13.
אלישע ינאי: אם הוא יעזור לי ב-28, אני אהיה ב-64.
אלישע ינאי: אתה מבין איך שזה עובד?
אלישע ינאי: אתה מבין שמדבר איתך מישהו שהוא כמו כל תקציב המדינה?
שלום שמחון: אמיר, אתם אמורים באיזה שהוא שלב לתת תשובה על התוכנית הזאת?
אמיר אסרף: אין משהו שעליו אנחנו צריכים לתת תשובה.
אמיר אסרף: הבעיה היא רק שצריכים למצוא דרכים לפתור את החורים שהצגתי.
שלום שמחון: יש מישהו שמחפש את הדרכים לפתור את הבעיות?
אלישע ינאי: אל תצביעו בעד התקציב.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שאני אעשה.
אלי עופר: אלי פונים מכל החברות.
אלי עופר: צלצל אלי לפני שבועיים איזה מנכ"ל של חברה בת אמריקנית שלא מקבלת מענקי מדען.
אלי עופר: הוא סיפר לי שבארצות הברית הולכים להעביר את הכל להודו.
אלי עופר: זה משהו אמיתי.
אלי עופר: הוא אמר לי שהוא לא רוצה את המענקים.
אלי עופר: הוא שאל אותי אם אני יכול ללכת ולעשות משהו בממשלה.
אלי עופר: זאת מלחמת עולם.
אלי עופר: זה שאומרים שאם חברה מקבלת 100 מיליון לשנה, מחזירה מענקים בגין העבר 100 מיליון זה בעצם 0 ולכן לא צריך לעשות כלום זה לא נכון, כי התועלת למשק נובעת מהאנרגיה, לא רק מחישובים של מספרים.
אלי עופר: ה-100 מיליון שמחזירים זה בגין ההיסטוריה, כשה-100 מיליון שאתה נותן היום זה תפוקה וייצור שיהיו הלאה.
שלום שמחון: אלישע, אני לא רק מודה לך, אלא הרבה יותר מזה.
שלום שמחון: אני חושב שנתת פה הצגה שמתארת את מצבנו האמיתי.
שלום שמחון: יש בהצגה הרבה מאוד חזון.
שלום שמחון: ועדת הכלכלה שמעה את התוכניות שהוצגו פה, היא גם שמעה את התמיכה של המדען הראשי בתוכנית הזאת.
שלום שמחון: ועדת הכלכלה לא שמעה את התמיכה של אגף התקציבים.
שלום שמחון: ועדת הכלכלה מבקשת לקבל חוות דעת מאגף התקציבים על התוכנית הזאת: למה היא לא יושמה, מה צריך לתקן בה כדי שהיא תיושם, ואם יתוקנו בה האלמנטים שאתם מדברים עליהם, האם אתם ממליצים שהתוכנית הזאת תצא לדרך.
שלום שמחון: בתוך שבועיים נקיים דיון נוסף על "תוכנית אלישע".
מל פולישוק-בלוך: הדברים של אגף התקציבים לא מפתיעים אותי, אבל הם מכעיסים אותי כל פעם מחדש.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו שוכחים שאנחנו עוסקים פה בתושבי מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים על עתידה של מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו לא עושים את המעשה ומשקיעים בצמיחה כלכלית באמצעות הענף הזה שאנחנו מדברים עליו, אז אין פה עתיד.
מל פולישוק-בלוך: לא צריך להתחיל לעשות לנו חשבונות של 100 מפה ו-100 משם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא נהיה ברי תחרות אם לא נרים את הענף הזה.
מל פולישוק-בלוך: אני דואגת שהילדים שלי יישארו פה בארץ.
מל פולישוק-בלוך: אם תוריד חצי מהייצוא הישראלי, שזה מה שענף ההייטק מייצא, אז אין לך כאן כלום.
מל פולישוק-בלוך: עם מה תתחרה בעולם?
מל פולישוק-בלוך: אם לא נמשיך לפתח את המו"פ ואת תחום ההייטק, אז מחר בבוקר לא יהיה לנו כלום.
מל פולישוק-בלוך: העולם לא עומד ומחכה שמדינת ישראל תתקדם לאיזה שהוא מקום.
מל פולישוק-בלוך: סין מייצרת היום שליש מהמכשירים הסלולאריים, שליש.
מל פולישוק-בלוך: .
מל פולישוק-בלוך: הם כבר התקדמו.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו הולכים לאסון קיומי.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נמצאים היום במצב שכל מה שאתה עושה זה מדע וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מחפשים את התפוזים שלפני 50 שנה.
מל פולישוק-בלוך: איפה נשמע כדבר הזה?
מל פולישוק-בלוך: סוף סוף אנחנו יכולים להפוך את האימרה של ארץ חלב ודבש לאמיתית, כי מה היה לנו עד היום?
מל פולישוק-בלוך: רק את מה שיש לנו בקופסא.
מל פולישוק-בלוך: במקום לתרגם את ההון האנושי לכסף, אנחנו זורקים אותו לרוחות.
מל פולישוק-בלוך: בגלל שאנחנו עושים את החשבונות האלה?
מל פולישוק-בלוך: צריך להתחיל לחשוב בגדול.
מל פולישוק-בלוך: אני משתתפת בכעס שלך על כך שהמדינה מנוהלת דרך המשקפיים של אגף התקציבים.
מל פולישוק-בלוך: זאת פשוט טעות מהותית של ניהול מדינה.
מל פולישוק-בלוך: אני כועסת על מי שנותן ליוגב לנהל את המדינה, שזה ראש הממשלה ושר האוצר.
שלום שמחון: חברים, תודה רבה לכם.
מל פולישוק-בלוך: בסיור, אנחנו רוצים לעשות ישיבה על הקשר שבין הפיתוחים הטכנולוגים על התעשיה האזרחית בתחומים האלה, ואנחנו נעשה את זה בקרוב, בהקשר של התקציב, כי אני יודעת שהולכים לחתוך גם בצבא, בטכנולוגיות צבאיות, די הרבה.
מל פולישוק-בלוך: גם במרכבה וגם בפיתוחים נוספים.
מל פולישוק-בלוך: אז אנחנו רוצים לראות איך זה משליך על החברה האזרחית.
מל פולישוק-בלוך: נעשה את זה בקרוב.
מל פולישוק-בלוך: מה שאנחנו באים וזועקים מרה בעצם אפשר לראות את זה בטבלה שהשלכות תקציב 2004, על זה עבד דורון קשה מאוד, אנחנו מנסים להראות איך הקיצוץ אוכל כמעט בבשר החי בכל פעילות המו"פ במשרדי הממשלה, וגם במכוני המחקר, כי זה קשור אחד בשני, וכידוע לכל מי שפה בחדר כבר זמן רב, אנחנו גם עשינו את הישיבה כך ששר המדע יוכל להשתתף משום שהוא שותף מלא ופעיל בכל מה שאנחנו רוצים לתקן בהצעת התקציב 2004.
מל פולישוק-בלוך: אני לא צריכה לספר לכם היושבים פה בחדר את גזר הדין כמעט מוות שתקציב 2004 מטיל על פעילות שלכם המדענים בכל תחום ותחום שאתם עוסקים בו.
מל פולישוק-בלוך: כמו שאמרתי קודם, מדענים ראשיים במשרדי הממשלה השונים, וזה משליך על מחקרי מו"פ אחרים, אלה שקשורים עם המדענים הראשיים, מכוני המחקר.
מל פולישוק-בלוך: ובסך הכל מה שאותי מקומם במיוחד זה חוסר היכולת של אנשי האוצר, אם כי את אותם דברים גם אמרתי לשר האוצר, שני השרים במשרד האוצר ובמיוחד לבנימין נתניהו, חוסר היכולת להבין או להפנים את ההבנה שמחקר ופיתוח זה לא משהו שאינו קשור קשר ישיר הדוק ואולי חשוב יותר מאחרים לצמיחה כלכלית.
מל פולישוק-בלוך: הקשר הזה בין מדע וטכנולוגיה לצמיחה כלכלית היום במאה העשרים ואחד זה אולי הקשר החשוב ביותר.
מל פולישוק-בלוך: ואני חושבת שלא הפנמנו את זה עדיין.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו, חלק גדול מאיתנו, אני מוציאה את עצמי, אני מוציאה חלק גדול מאלה שיושבים פה אבל אני מדברת על אנשים שמכינים תקציב כמו שהוגש לנו, ככל הנראה, לפי התוצאות, הם ככל הנראה לא מפנימים את העובדה שעברנו למאה אחרת, שהיא מאה טכנולוגית מאוד, מאה תחרותית מאוד, תקופה שלא עושה אבחנות בין גבולות.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת אני היום חוקרת ומפתחת איזה שהוא רעיון במדינה איקס, ואם לא נותנים לי לעבוד פה אני עוברת למדינה אחרת.
מל פולישוק-בלוך: אני לא צריכה לקחת אתי כמה טונות של פחם או מחצבים מסוג אחר.
מל פולישוק-בלוך: ולכן אנחנו רואים העברת ידע ממדינה למדינה ואנחנו רואים שחברות ענק מוצאות מדינות אחרות לייצור, והסיפור הוא מאוד מורכב וידוע לכולנו.
מל פולישוק-בלוך: נקודת המוצא לכל הדברים האלה זה הרעיון הבסיסי שזו חברה שמושתתת על פיתוחים מדעיים באמצעים טכנולוגיים.
מל פולישוק-בלוך: כל תעשיה שהיא לא מבוססת טכנולוגית, היא לא מתקדמת בהיבט הזה, אין לה סיכוי להתחרות.
מל פולישוק-בלוך: למעשה היום, כבר היום, חצי מהייצוא הישראלי הוא נקרא לזה בשם קוד היי-טק, רק טכנולוגיה עלית.
מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו במצב הזה, ומחר זה יהיה עוד יותר, והכי חמור שמה שהיום לא נפתח מחר בבוקר מישהו אחר מפתח.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו לא במשחק התחרותי.
מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו לא במשחק התחרותי, קרי לא בשוק, אנחנו היום אומרים שהתוצר הלאומי לנפש במדינת ישראל, שכבר היום הולך ויורד לא יהיה שישה עשר אלף דולר לשנה, הוא יהיה כבר חצי מזה, כי לא יהיה לנו מה לייצר, כי לא יהיה לנו למי למכור.
מל פולישוק-בלוך: וזה ויכוח שהיה לי גם, אפרופו שיחה אחרת שהיתה לנו פה בישיבה, עם יושב ראש הכנסת, שלא מבין את משמעות החשיבות של מדע וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: אני מנסה להאיר ולהעיר את עיני כולם שמדע וטכנולוגיה כיום זה עניין כלכלי.
מל פולישוק-בלוך: חינוך זה חשוב, שן פיל אקדמאית זה חשוב, אבל אנחנו לא שם בכלל, זה לא הסיפור.
מל פולישוק-בלוך: הסיפור הוא כלכלי גרידא.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת האם יש עתיד למדינת ישראל או אין עתיד למדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שמעניין אותי כרגע כנבחרת ציבור שרוצה לשפר את המצב הכלכלי חברתי במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: זאת נקודת המוצא.
מל פולישוק-בלוך: ואז אני כבר במשך למעלה מחצי שנה מדברת עם שר האוצר במיוחד על איך מגבירים צמיחה, מהמקום שהיינו בשנה שעברה, מגבירים צמיחה באמצעות מדע וטכנולוגיה, וכמו סטירת לחי מהדהדת אני מקבלת את הצעת התקציב, שלא רק שלא מעודדת צמיחה אלא מקצצת צמיחה בצורה דרסטית וחמורה ביותר.
מל פולישוק-בלוך: ההשלכות הן לא רק כלכליות בהיבט הזה אלא גם, אם אני לוקחת איכות סביבה, ואתמול עשינו סיור של הוועדה במכון לחקר ימים ואגמים, אנחנו רואים את החשיבות לחיי היום יום שלנו בדבר קטן כמו לבדוק את איכות המים בכנרת ולעשות מחקרים על איכות המים.
מל פולישוק-בלוך: זה לא קיים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו אחר כך נגיע לתופעות כמו אותם תינוקות שכבר אינם איתנו, כי לא יהיה מי שיבדוק.
מל פולישוק-בלוך: והתוצאות הן אמיתיות.
מל פולישוק-בלוך: זה לא דבר של תיאוריות.
מל פולישוק-בלוך: יתרה מכך, לא רק שלא העלו את התקציב, אנחנו עדים לכך שבכל משרד ומשרד הקיצוץ שחל על מדענים ראשיים ובתחום המו"פ הוא הרבה הרבה אחוזים גבוה מכל קיצוץ אחר שנעשה באותו משרד.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו אני מבינה את העניין שיש הוצאות קשיחות והוצאות משתנות, ויש הוצאות לפעולות.
מל פולישוק-בלוך: תאמינו לי, אני יודעת.
מל פולישוק-בלוך: אבל גם במכון מחקר, או אם אני לוקחת את מכון לחקר ימים ואגמים, שניזונה מתקציבי ממשלה, או אם אני לוקחת, דבר שעסקנו בו לפני יומיים שלושה, מוזיאון המדע, אחד מהשרשרת של להביא יותר אנשים שיגיעו למדע, הרי גם שם יש אנשים שצריך לפטר.
מל פולישוק-בלוך: הפיטורים, הקיצוצים, או ההוצאות הקשיחות האלה שמשרדי ממשלה מדברים שאסור לגעת, קיימים בכל מקום.
מל פולישוק-בלוך: אז אי אפשר לפטר במשרדי ממשלה ואפשר לפטר את כל היתר?
מל פולישוק-בלוך: נשגב מבינתי.
מל פולישוק-בלוך: אני באה ורוצה למנוע את המצב הזה כי יש לי הרגשה שככל שאנחנו מדברים ,ועוד יותר חמור בעיני שאומרים לנו שאנחנו צודקים אבל עושים את ההפוך, קשה לי לסמוך על אלה שמקבלים החלטות, צר לי להגיד את זה, ולכן אני רוצה לנסות לעגן את התקציבים האלה בחוק, ולהגיד עד כאן, אתם לא נוגעים.
מל פולישוק-בלוך: והמשמעות היא, ההצעה שאנחנו מציעים היא שתהיה הצעת חוק מדענים ראשיים, אגב זה רק הפתיח, אני בכלל רוצה להגיע למצב של הסדרת כל הנושא של מדענים ראשיים, שהיום זה די נתון לשיקול דעת מקרי של שר כזה או אחר, זה צריך להיות מעוגן בצורה מאוד מסודרת.
מל פולישוק-בלוך: אבל כרגע אנחנו מדברים על תקציב.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שתקציב שנתי של מדען ראשי במשרד ממשלתי יהיה אחוז מסויים, ולא פחות ממנו.
מל פולישוק-בלוך: יכול להיות יותר, אבל לא פחות.
מל פולישוק-בלוך: אם אני לוקחת איכות הסביבה כדוגמא, אז לפני שנה זה היה שני אחוז נדמה לי מהתקציב, והיום זה פחות מאחוז.
מל פולישוק-בלוך: מה אפשר כבר לעשות עם זה.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו גם שרת איכות הסביבה אומרת שבמניעה אנחנו חוסכים כסף לאין ערוך מאשר אחר כך בטיפול במה שכבר נעשה.