GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: בכל זאת אני חוזרת ואומרת, עם כל האילוצים הכספיים, עם כל המצב הקשה, באמת קשה של מדינת ישראל, אסור לנו לחתוך את הענף הזה כי הוא הבשורה והסיכוי היחידי לצאת מהבוץ שבו אנחנו נמצאים.
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה לכולכם ונמשיך להיפגש.
חברי הוועדה: ג'מאל זחאלקה אופיר פינס-פז מוזמנים: ברכה רגר - עוזרת המדען הראשי, משרד הבריאות עפרה חבקין - רופאת מחוז המרכז ויו"ר הוועדה למזון חדיש, משרד הבריאות ידידיה גפני - מנהל המחלקה לביוטכנולוגיה, מינהל המחקר החקלאי, מכון וולקני, משרד החקלאות אריה מעוז - מזכיר ועדת צמחים מהונדסים, משרד החקלאות מרים פרוינד - סגנית מנהל, הגנת הצומח, משרד החקלאות אמה טברובסקי - שירותים להגנת הצומח, משרד החקלאות יאיר שרן - סגן מנהל מינהל סחר חוץ, משרד התמ"ת עודד ארבל - משרד התמ"ת חאסם מסאלחה - ראש תחום חקלאות ואיכות סביבה, משרד המדע והטכנולוגיה צבי גולדשטיין - מנהל איגוד תעשיות המזון, התאחדות התעשיינים משה נשר - טכנולוג מזון, איגוד תעשיות מזון, התאחדות התעשיינים פזית אטלס רבינה - כתבת עיתון "מקור ראשון" תמרה טראובמן - כתבת עיתון "הארץ" אנדרז אטינגר - מרכז לחשיבה ומנהיגות סביבתית אבי לוי - יו"ר ארגון פעולה ירוקה
קצרנית: מזון בהנדסה גנטית
מל פולישוק-בלוך: שלום לכולם, לנוכחים פה בחדר וגם לצופים בבית.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו תמיד נהנים לדבר גם אל הצופים בבית, משום שחשוב לנו שיכירו מקרוב את הפעילות של ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת.
מל פולישוק-בלוך: היום אנחנו עוסקים בנושא שהוא באמת מעניינו של כל אחד ואחת מאתנו בבית וגם פה, בכנסת כמובן, וזה האוכל שאנחנו אוכלים.
מל פולישוק-בלוך: לצערנו, הפרגון לעסוק בנושא נוצר בגלל הטרגדיה שהיתה לנו לפני מספר ימים, טרגדיית "רמדיה", שהעלתה את המודעות של הציבור כולו לנושא המזון שאנחנו אוכלים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מקבלים לצלחת עגבנייה.
מל פולישוק-בלוך: חשבנו שזו עגבנייה, ואולי יש בה משהו אחר.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נותנים אוכל לתינוק ואומרים לנו מה יש בו, ופתאום, יש בו משהו אחר.
מל פולישוק-בלוך: ראינו בצורה הכי טרגית שאפשר, אילו השלכות יש למזון שאנחנו אוכלים על הבריאות שלנו, עד כדי המצב החמור ביותר, ששני תינוקות מתו מהאוכל שהם אכלו ועוד כמה פגועים ואיננו יודעים עדין באיזו רמה הם פגועים.
מל פולישוק-בלוך: נכון ש"רמדיה" זה לא בדיוק אוכל מהונדס, כפי שאני מבינה.
מל פולישוק-בלוך: אפשר אולי להגדיר את זה כאוכל תעשייתי - -
אריה מעוז: זה מזון מעובד.
מל פולישוק-בלוך: מיד אתן לך גם להתבטא.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים היום על אוכל מהונדס.
אריה מעוז: אין דבר כזה.
מל פולישוק-בלוך: אתה מיד תגיד מה שיש לך לומר.
מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו מתכנסים פה, כדי ללמוד מהמומחים, כי אנחנו פה לא יודעים הכל.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים מעט מאוד ולכן אנחנו מזמינים את המומחים מן השורה הראשונה שיש במדינת ישראל, כדי לשמוע מהם.
מל פולישוק-בלוך: מעבר לכך, לאחר שנלמד ונענה על השאלות האם אנחנו יודעים מה אנחנו אוכלים, האם הציבור יודע מה הוא מכניס לפה, האם מיידעים אותנו מה שאנחנו אוכלים.
מל פולישוק-בלוך: האם אלה שאחראים על כך שצריכים ליידע אותנו מה אנחנו אוכלים עושים זאת?
מל פולישוק-בלוך: האם מסמנים את המוצר כראוי?
מל פולישוק-בלוך: האם יש מי שבודק, שמה שאכן מסומן הוא אכן מה שאנחנו מקבלים?
מל פולישוק-בלוך: האם יש מחקרים על ההשלכות של מה שאנחנו אוכלים?
מל פולישוק-בלוך: האם יש מחקרים שמלמדים אותנו מה ההשלכות של אכילת אוכל מסוג זה?
מל פולישוק-בלוך: כמובן, אנחנו פה, בכנסת, רוצים גם לדעת האם יש תקנות שמחייבות בצורה כזאת או אחרת את היצרנים, המגדלים ואת הרשויות האחרות.
מל פולישוק-בלוך: כל הנושאים האלה, באנו היום לעסוק בהם, כדי לראות אם יש פרצה, אם יש בעיה.
מל פולישוק-בלוך: הבעיה קיימת, זה ברור, אבל לראות איך אנחנו מטפלים בבעיה.
מל פולישוק-בלוך: אני אצטט לכם מהדברים שקראתי הבוקר בעיתון: "מנכ"ל ארגון הבריאות העולמי, דוקטור לי גון-הוק אומר: לא העלינו על דעתנו אפשרות כזאת ועוד בגרמניה, המקום שאמור להיות הכי מסודר, הכי תקני שבעולם.
מל פולישוק-בלוך: עד כה, הוא אומר, החשש היה מתוספת חומרים למזון שיגרמו להרעלת מזון.
מל פולישוק-בלוך: לא חשבנו על אפשרות הוצאת מרכיב חיוני מהמזון".
מל פולישוק-בלוך: שוב, אני אומרת שאני עושה את האבחנה בין סוגים שונים של אוכל ואני מזכירה לנו, שאנחנו עוסקים בהנדסת מזון ואתם תעירו את עינינו על כך שיש הבדלים.
מל פולישוק-בלוך: עדין, הבעיה היא בעיה.
מל פולישוק-בלוך: אותו מנכ"ל ארגון הבריאות העולמי מדבר על כך שהאירוע הטראגי שקרה בישראל, מלמד שקיימת פרצה באופן הפיקוח על מזון לתינוקות בעולם.
מל פולישוק-בלוך: מכאן, אני משליכה שאם יש בעיה עם מזון לתינוקות, שזה אחד הדברים שמחמירים בו, כנראה שהפרצה קיימת גם בדברים אחרים ויש לסגור פרצה זו לאלתר.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מדברת כרגע על סכנת טרור ועל כל מיני מחשבות רעות.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לכוון את הדוברים פה, לנושא הישיבה: יש אוכל מהונדס, נבין באופן מוגדר מה הוא אומר ומה עושה לנו אותו אוכל מהונדס.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להדגיש דבר אחד נוסף:
מל פולישוק-בלוך: אנחנו יושבים פה תחת כובע של ועדת מדע וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פה, בוועדת המדע והטכנולוגיה, בהחלט בעד שיפורים טכנולוגיים מכל סוג שהוא.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו בעד חידושים מדעיים, שלא יהיו אי-הבנות.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו בעד שימוש במדע וטכנולוגיה לצרכים היום-יומיים שלנו, בהחלט כן.
מל פולישוק-בלוך: יחד עם זאת, אנחנו צריכים להקפיד שהשימוש יהיה מושכל, שיהיה בדוק, שיהיה בחשיבה שלפני מעשה ולא בדיקה שלאחר מעשה, כפי שדיברתי קודם וחובתנו כאן, בכנסת, לתקן את התקנות או לחוקק את החוקים, כדי שנוכל להגיד לעם ישראל וליושבים פה, שאנחנו עשינו הכל כדי שאסונות לא יקרו.
מל פולישוק-בלוך: כדי שמה שאתם אוכלים, תהיו בטוחים שזה טוב לבריאות שלכם.
מל פולישוק-בלוך: אני פותחת את הדיון, בבקשה פרופסור ידידיה גפני, מנהל המחלקה לביו-טכנולוגיה במינהל המחקר החקלאי במכון הוולקני.
מל פולישוק-בלוך: אתה תיתן לנו מצגת קצרה על הנדסה גנטית בצמחים.
מל פולישוק-בלוך: אחר כך תדבר דוקטור עפרה חבקין, רופאת מחוז המרכז ויושבת ראש הוועדה למזון חדיש במשרד הבריאות ואחר כך הדיון יהיה פתוח לכל הדוברים פה, כולל אדוני.
ידידיה גפני: צהרים טובים לכם.
ידידיה גפני: גברתי היושבת ראש, חברי הכנסת, אני מודה לכם על ההזדמנות הזאת.
ידידיה גפני: אני חושב שכולנו, בלי יוצא מן הכלל, בדעות שלנו לגבי הנושא צריכים להיות מרוצים שאנחנו חיים במדינה שלכנסת שלה יש ועדה שנקראת ועדה לטכנולוגיה ולמדע.
ידידיה גפני: אני לא בטוח, שבכל פרלמנט בעולם יש דבר כזה.
ידידיה גפני: אני רוצה להביא בפניכם מאוד בקצרה, את הנושא של הנדסה גנטית בצמחים ואני מסכים עם דוקטור מעוז, שאולי מטבע הלשון הזה, הנדסה גנטית, הוא לא מוצלח, אבל הוא הוטבע והוא קיים ואנחנו חיים אתו ויש לנו הרבה השגות עליו ואנחנו בעצם רוצים להבין במה מדובר.
ידידיה גפני: מה זה בכלל הנדסה גנטית?
ידידיה גפני: בדקה וחצי, זה בעצם היכולות שלנו להעביר תכונות תורשתיות כחומר כימי גם מחוץ למין.
ידידיה גפני: עד עידן ההנדסה הגנטית, העברה של תכונות נעשתה בתוך המין.
ידידיה גפני: לקחנו ועשינו הכלאות בתוך המין.
ידידיה גפני: לא יכולים היינו לפרוץ את המחסומים הבין-מיניים.
ידידיה גפני: הנדסה גנטית מאפשרת לי לקחת היום חומר תורשתי או DNA, גן מסוים, להוציא אותו מהמקור שלו ולשלב אותו במקור אחר.
ידידיה גפני: זוהי ההנדסה הגנטית.
ידידיה גפני: במינהל המחקר החקלאי, שנקרא בשם הפופולרי מאוד: מכון וולקני, כמו במוסדות אחרים בארץ ובעולם, עושים גם צמחים מהונדסים גנטית.
ידידיה גפני: הצד שלי היום הוא להביא בפניכם את האינפורמציה, מה עושים שם בכלל.
ידידיה גפני: איך עושים צמח מהונדס גנטית?
ידידיה גפני: אז הנה, לדוגמה, יש לנו פה מצד שמאל איזה שהוא מקור לאינפורמציה גנטית ובמקרה הזה זה חיידק.
ידידיה גפני: אני רוצה להוציא מתוכו את הגן שמעניין אותי להעביר אותו לצמחים.
ידידיה גפני: יש סיפור כזה והוא מכסה היום מאות מיליונים של דונמים בעולם.
ידידיה גפני: ואז, אני מוציא את ה-DNA מהחיידק ואני מבודד את הגן שמעניין אותי ואני לומד אותו על מבנהו הכימי המדויק.
ידידיה גפני: אני יודע בדיוק מה יש לי ביד, בניגוד להכלאות קלאסיות ואז אני מעביר אותו לצמחים.
ידידיה גפני: יותר בפירוט, איך אני עושה צמח מהונדס גנטית?
ידידיה גפני: בצמחים, בניגוד לבעלי חיים, יש לי יכולת פנטסטית לרגנרציה.
ידידיה גפני: ליצירה מחדש של צמח מתא בודד אחד.
ידידיה גפני: זה היופי של עולם הצמחים ולכן עברתי לשם, עסקתי גם במחקר המוח.
ידידיה גפני: היופי הוא, שאתה לוקח תא בודד ואתה יכול להחדיר לתוכו DNA ואחר כך להפוך אותו לצמח שלם.
ידידיה גפני: הדבר הזה נראה בשקופית הזאת, אתם רואים את התאים הבודדים מצד ימין, באמצע ציירתי DNA ומצד שמאל אתם רואים את אחת מהטכנולוגיות.
ידידיה גפני: יש הרבה, היא פשוט ויזואלית ובה אנחנו מחדירים מיקרו-פיפטה דקה מאוד מזכוכית לתוך התא ומעבירים את ה-DNA פנימה.
ידידיה גפני: ה-DNA אמור להשתלב בתוך ה-DNA של הצמח ואז את התאים אני מרבה במצעי מזון, כמובן במצעי מזון סינטטי.
ידידיה גפני: כל התהליך נעשה בתנאים סטריליים, על גבי אגר, שמכיל הורמונים שגורמים לחלוקות תאים.
ידידיה גפני: כלומר, כל התאים שיווצרו, מקורם בתא המקורי שקיבל את ה-DNA, כלומר: כולם מכילים עכשיו את ה-DNA.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא אותו ה-DNA.
מל פולישוק-בלוך: זה משהו מורכב.
ידידיה גפני: אותו ה-DNA שהחדרתי נמצא עכשיו בכל תא ותא בתרבית התאים, משום שהם העתק מלא של התא המקורי שהנדסתי או שיניתי בצורה של החדרת DNA לתוכו או גן לתוכו.
ידידיה גפני: כל התאים שיווצרו מהתא המקורי הם בעצם גוש תאים אמורפי, ללא שום התמיינות עדין, שמכיל את ה-DNA הזר.
ידידיה גפני: ואז, אני בא ובתנאים האלה משרה במצע המזון התחלה של רגנרציה, של יצירת צמח שלם באמצעות הורמונים צמחיים במצע.
ידידיה גפני: והנה לפניכם, אתם רואים צמחים שמתחילים לעלות מתוך המצע, כאשר הצמחים האלה כולם מכילים בכל תא ותא מתאיהם את ה-DNA הזר שהכנסתי.
ידידיה גפני: אז אני יכול לבודד אותם.
ידידיה גפני: שימו לב, שזה הכל בתנאים מעבדתיים, סטריליים וסגורים ואני מעביר אותם למצעי מזון שגורמים להשרשה.
ידידיה גפני: המשחק פה הוא במצעי המזון, במדיום הנראה בתחתית הכלי, שמכיל בעצם את ההורמונים השונים ואז הם מתחילים להשריש.
ידידיה גפני: והנה, יש צמח שהוא צמח מהונדס גנטית.
מל פולישוק-בלוך: סליחה, למצע המזון אין השפעות על מה שמיוצר?
ידידיה גפני: מצע המזון תומך בצמיחה כמו שהאדמה בקרקע תומכת בצמיחה.
ידידיה גפני: אני מחקה את זה לתנאי המעבדה.
ידידיה גפני: אבל בעצם, זה לא אמור לתת שום דבר שונה ממה שנותן הטבע לצמח הזה.
ידידיה גפני: אני מחקה את זה לתנאים סינטטיים, שיהיה לי נוח יותר לעבוד ושלא יהיו לי אוכלוסיות של חיידקים ופטריות, שעלולים להרוג לי את הצמח.
ג'מאל זחאלקה: זה לא בדיוק הטבע.
ידידיה גפני: ובכן, זה חיקוי שלו.
ידידיה גפני: ואז, אני יכול להוציא את זה לעציץ.
ידידיה גפני: והנה, הצמח הזה עובר עכשיו לעציץ ותעשייה של propagation, של ריבוי מהיר של צמחים, שקיימת אתנו כבר שנים ארוכות מאוד, עוד לפני עידן ההנדסה הגנטית.
ידידיה גפני: יש תעשיות שלמות, כולל פה בארץ, יש קיבוצים שמתפרנסים מריבוי מהיר של צמחים וזו טכנולוגיה שקיימת בעולם כולו ומשרתת אותנו כבר הרבה מאוד שנים לייצור של צמחי חקלאות.
ידידיה גפני: ברגע שהוצאתי אותו החוצה, הוא עציץ לכל דבר והוא יכול גם להגיע לשדה ואז, מתא בודד שלתוכו החדרתי DNA, אני יכול להגיע למצב של TOBACCO FIELDS FOR EVER.
ידידיה גפני: והנה, אתם רואים לפניכם שדה, שהתחיל מתא בודד שהחדרתי לתוכו גן.
ידידיה גפני: עכשיו, למה אני בכלל רוצה לעשות את זה?
ידידיה גפני: מה נותנת לי ההנדסה הגנטית בצמחים, שאין לי בהכלאות קלאסיות בין צמחים באותו המין?
ידידיה גפני: ובכן, יש הרבה אפשרויות שההכלאות הקלאסיות לא תיתנה לי מענה.
ידידיה גפני: למשל, עמידות לעשבים רעים.
ידידיה גפני: מה שאתם רואים פה זה אסון.
ידידיה גפני: אתם רואים פה אסון בערבה, משום שכאן חקלאים השקיעו את מיטב כספם לקבל שדה גזר ומה שאתם רואים פה זה לא גזר, זה עלקת.
ידידיה גפני: כל השדה כולו ירד לטמיון, משום שהעלקת, שהוא עשב רע, נובט על הגזר ובעצם משמיד את הגידול ומשאיר גם זרעים לעונה הבאה.
ידידיה גפני: אם יבוא החקלאי בשנה הבאה לנסות לגדל את הגזר, הוא לא יוכל, משום שהקרקע רוויה בזרעים של העלקת.
ידידיה גפני: יאמר המטפח הקלאסי, בא ננסה לעשות השבחה.
ידידיה גפני: נעשה הכלאות ונעביר עמידות כזאת ממישהו אחר שיש לו אותה.
ידידיה גפני: ומה אם אין לו אותה?
ידידיה גפני: כלומר, אף אחד מקרובי הגזר איננו מכיל עמידות כזאת?
ידידיה גפני: לכן, אין לי דרך בהכלאה קלאסית להעביר עמידות כזאת.
ידידיה גפני: ואז, אני נכנס לעידן חדש הוא עידן ההנדסה הגנטית.
ידידיה גפני: אני אומר, שאם יש לי גן בגידול שאיננו גזר, בגידול שהוא לחלוטין לא עובר הכלאות עם גזר אבל הוא נותן לי את האפשרות להקנות לגזר עמידות, אולי אז אני אקנה לגזר עמידות ובצורה כזאת בעצם אמנע את העלקת, משום שאפגע בה ולא אפגע בגזר ותהיה לי פרנסה מהקרקע הזאת, שגם כך אינה קלה.
ידידיה גפני: חקלאות זו לא פרנסה פשוטה.
ידידיה גפני: דוגמה אחרת זה וירוסים: צמחים סובלים מוירוסים.
ידידיה גפני: כן, גם צמחים חולים ויש להם דוקטורים שקוראים להם פיטו-פתולוגים.
ידידיה גפני: אל תזלזלו, כי בסופו של דבר אנחנו מדברים על המזון והוא לא בא מהסופר, הוא בא מהשדה.
ידידיה גפני: כאן אתם רואים למעלה מטע בריא ולמטה מטע חולה.
ידידיה גפני: המטע הזה הוא מטע פאפאיה אבוד.
ידידיה גפני: יש היום טכנולוגיות שעובדות יוצא מן הכלל, להעמיד צמחים עמידים כנגד וירוסים באמצעות הנדסה גנטית.
ידידיה גפני: זה עובד.
ידידיה גפני: בהוואי, באיים של ארצות הברית בפסיפיק, תעשיית הפאפאיה ניצלה מאובדן מחולט כתוצאה מהנדסה גנטית.
ידידיה גפני: היום הם מייצרים פאפאיה בכמויות סבירות מחדש, לאחר ירידה משמעותית ביכולת הייצור שלהם.
ידידיה גפני: חרקים – מי לא מכיר את זה?
ידידיה גפני: אתם ודאי יודעים שחרקים הם נזק קשה מאוד לחקלאות.
ידידיה גפני: אנחנו יודעים איך לפתור בעיה של חרקים, ומה אנחנו עושים?
ידידיה גפני: אנחנו מרססים.
ידידיה גפני: אנחנו מרססים בקוטלי חרקים מאוד לא סימפטיים, כי זה אורגנו-פוספטים.
ידידיה גפני: אלה הם חומרים לא סימפטיים לנו, אין לנו ברירה בחברה מתועשת אלא לעשות זאת.
ידידיה גפני: אנחנו מרססים את השדות שלנו בחומרים שאנחנו לא רוצים שיגיעו למזון שלנו, שלא יגיעו למקורות המים שלנו, שלא יגיעו לקרקע שלנו.
ידידיה גפני: אבל איזה פתרון יש לנו?
ידידיה גפני: הרי אנחנו לא יכולים להגיד לילדים לא ללכת לבית הספר ולעבוד כל היום בהוצאת החרקים מתוך הצמחים.
ידידיה גפני: אז מה אנחנו כן עושים בחברה המודרנית?
ידידיה גפני: אנחנו מהנדסים גנטית צמחים, כך שהם יהיו עמידים כנגד חרקים.
ידידיה גפני: בעולם היום יש למעלה מ-600 מיליון דונם צמחים עמידים נגד חרקים - -
מל פולישוק-בלוך: מה זה עמידים נגד חרקים?
ידידיה גפני: כלומר, שהחרק עולה על הצמח, מנסה לנגוס בו, הוא נותן נגיסה קלה מאוד ובעצם משותקת מערכת העיכול שלו והוא מת מרעב.
מל פולישוק-בלוך: ההשפעה הזו על החרק לא יכולה להיות גם עלינו?
ידידיה גפני: לא, משום שאנחנו עושים שימוש עוד לפני עידן ההנדסה הגנטית, בחיידקים שהם המקור לגן.
ידידיה גפני: הגן שהוחדר לצמחים מקורו בחיידקים ואותם החיידקים משמשים אותנו כבר משנות ה-60 וה-50 והם ידידותיים לסביבה מהטעם הפשוט: אותו חומר שפועל נגד החרקים, בהיות החרקים שונים מאתנו מרחק אבולוציוני גדול, פועל בחרקים ואיננו פועל ביונקים, לאו דווקא בנו.
ידידיה גפני: אפילו ביונקים אנחנו לא רוצים פגיעה.
ידידיה גפני: הרי חבל לי גם על חיות המשק שלי.
ידידיה גפני: הוא לא עובד במערכות של יונקים בשום פנים ואופן וארחיב על כך בהזדמנות.
ידידיה גפני: ה-ballgard הוא ללא ספק אחת ההצלחות הגדולות של ההנדסה הגנטית.
ידידיה גפני: ballgard זה שם מסחרי למוצר של כותנה מהונדסת גנטית, שכאמור גדל היום בארגנטינה וגם בארצות הברית והוא בעצם מכסה את רוב שדות הכותנה היום ומעניק לחקלאים יתרון גדול מאוד, בכך שהם לא צריכים לקנות את הכימיקלים האלה.
ידידיה גפני: קוטלי חרקים עולים כסף.
ידידיה גפני: כמו כן, הם לא צריכים לרסס את הכמויות שריססו בעבר.
ידידיה גפני: הם מרססים, אני לא רוצה להשלות אתכם.
ידידיה גפני: לא פתרנו את הבעיה עד כדי כך שאפשר בלי ריסוס, אבל רמות הריסוס ירדו מאוד.
ידידיה גפני: הארכת חיי הצמח – נראות פה שתי ציפורנים תוצרת הארץ.
ידידיה גפני: הציפורן מצד שמאל היא ציפורן מהונדסת גנטית.
ידידיה גפני: האריכו את חיי האגרטל שלה.
ידידיה גפני: הציפורן מצד ימין והציפורן מצד שמאל, שתיהן נקטפו באותו יום, אבל משום העובדה שהוחדר גן לציפורן מצד שמאל, חיי המדף שלה הוארכו.
ידידיה גפני: ניתן לעשות זאת גם על המוצרים שמגיעים למדף שלנו, אם זה עגבניות, פלפלים או מלפפונים, או כל מוצר אחר שאורך חיי המדף חשוב לנו.
ידידיה גפני: ניתן לעשות זאת.
ידידיה גפני: זה יפתור את הבעיה שאנחנו כל הזמן מתלוננים עליה, שטעמן של העגבניות שלנו פלסטי, משום שאנחנו קוטפים אותן לא בשלות כדי להגיע איתן לסופרמרקט בזמן, במראה היפה, אבל חומרי התשמורת לא מתפרקים ולכן טעמן לא טוב.
ידידיה גפני: אם נשתמש בטכנולוגיה הזאת של חיי מדף מוארכים על ידי הנדסה גנטית, ההבשלה תעשה על הצמח, הטעם יישמר וההתרככות לא תחול מהר.
ידידיה גפני: מה עוד אנחנו יכולים לבקש?
ידידיה גפני: הנה נכנסת עכשיו הנדסה גנטית ומשתמשת בצמח כביו-ריאקטור, לא רק למוצרים החקלאיים הידועים והקלאסיים אלא גם ככלי לייצר בו חלבונים זרים לחלוטין, שבכלל לא חשובים בחקלאות, אבל הם זולים כי אני מייצר אותם בתנאי שדה במחירים זולים.
ידידיה גפני: כתוצאה מעבודת מחקר יפהפייה של לוי ב"סטנפורד", חברה אמריקאית יצרה צמחים שמייצרים וקסינות נגד סרטן.
ידידיה גפני: מי מכם שמעוניין במאמר עצמו, יש לי אותו, הוא מופיע בעיתון מאוד מכובד.
ידידיה גפני: במאמר הם מתארים בדיוק איך הם עשו את זה.
ידידיה גפני: הם יצרו לא סתם צמחים, הם לקחו צמחי טבק והנדסו אותם גנטית לייצר נוגדן נגד מחלת לימפומה מסוימת והם מייצרים חיסון נגד לימפומה בתוך צמחים מהונדסים גנטית.
ידידיה גפני: ויטמינים – הראש שלנו בויטמינים בשבועיים האחרונים ולא בכדי.
ידידיה גפני: אתם יודעים בדיוק מדוע.
ידידיה גפני: ויטמינים יש הרבה.
ידידיה גפני: אנחנו דיברנו על B1 השבוע, אבל למשל קרוטן, אותו ויטמין שנמצא בגזר, הוא חומר חיוני כפרו-ויטמין A.
ידידיה גפני: מדוע?
ידידיה גפני: משום שויטמין A נחוץ לנו לראייה.
ידידיה גפני: הוא נחוץ גם לדברים נוספים, אבל ראייה זה המקום שבו כולנו יודעים שצריך ויטמין A ויש 2.5 מיליארד יושבי פלנטה זו, שאוכלים כמזון רק אורז או בעיקר אורז לבן.
ידידיה גפני: הוא איננו מכיל קרוטן.
ידידיה גפני: בעולם, יש כ-250,000 ילדים, שמתעוורים כל שנה רק משום העובדה הפשוטה, שהם לא מקבלים בטא-קרוטן במזון שלהם.
ידידיה גפני: 250,000 ילדים מתעוורים כל שנה.
ידידיה גפני: יצא חוקר שוויצרי מאוד מכובד וידיד טוב של הקהילה הישראלית, אינגו פוטריקוס ברעיון להנדס גנטית אורז, כך שהוא ייצר בטא-קרוטן.
ידידיה גפני: הוא החדיר לאורז 3 גנים בסך הכל, כי חסרים 3 אנזימים במסלול הביו-סינטטי של בטא-קרוטן.
ידידיה גפני: הוא יצר את האורז הזהוב.
ידידיה גפני: האורז הזהוב הוא למעשה אורז שמייצר בטא-קרוטן.
ידידיה גפני: הדבר הזה השנה החל להינתן חינם לתושבי הפיליפינים, כדי להתחיל ולבדוק איך הציבור מגיב לאורז הזהוב.
ידידיה גפני: יש כמובן שאלות תרבותיות, אולי הם לא יירצו את זה, אני מסכים, אפשר לדבר על זה, אבל הרעיון מראה לכם את הכוח העצום שיש היום להנדסה הגנטית.
ידידיה גפני: אפשר גם להעלות את רמת ויטמין E, אומר דה לה-פנה, לא רק אפשר, עשיתי זאת.
ידידיה גפני: הוא מעלה את רמת הויטמין E בתוך העגבניות.
ידידיה גפני: אבל אם ויטמין אז למה לא ויטמין B1, שהיה כוכב התקשורת שלנו עד לא מזמן?
ידידיה גפני: תיאמין, שעליו דיברנו כל השבוע שעבר?
ידידיה גפני: מקורו בסויה.
ידידיה גפני: מה שאתם רואים פה זה פולי סויה.
ידידיה גפני: אפשר לעשות פולי סויה בעלי רמות ויטמין B1 מטבען.
ידידיה גפני: כרגע, אין מספיק בסויה.
ידידיה גפני: יש, אבל לא מספיק.
ידידיה גפני: ניתן להגביר את רמת ה-B1 בצמח.
ידידיה גפני: אני אגיע לזה מיד.
ידידיה גפני: אני רוצה לומר מילה על ליקופן.
ידידיה גפני: ליקופן נותן לעגבנייה את הצבע האדום והיפה שלה.
ידידיה גפני: הוא חומר אנטי-אוקסידנטי.
ידידיה גפני: הוא חומר שנחשב כחומר חשוב בהגנה על ה-DNA שלנו.
ידידיה גפני: הגנה על ה-DNA שלנו, פירושה מניעת מחלות סרטן לאורך השנים.
ידידיה גפני: עשו מחקר בארצות הברית על ליקופן ומצאו שליקופן מונע את סרטן הפרוסטטה.
ידידיה גפני: פה יש לנו היום ידיעה מוצקה, לא בדברים אחרים.
ידידיה גפני: המחלקה שלי, אני מנהל המחלקה לגנטיקה במכון וולקני, יש בה קבוצת מחקר שהפרוייקט שלהם הוא העלאת רמת ליקופן בעגבניות.
ידידיה גפני: לקבל רמות ליקופן יותר גבוהות.
ידידיה גפני: לפני סיום, אומר לכם שיש דבר אחד שאנחנו צריכים לקחת אתנו כל הזמן בראש, כי אנחנו מפונקים.
ידידיה גפני: אנחנו מפונקים כי אנחנו נכנסים לסופר ורואים שפע של מזון, מצד לצד ולוקחים את זה כמובן מאליו.
ידידיה גפני: אני מציע לכל אחד לחזור לספר בראשית ולקרוא: "הנה שבע שנים באות שובע גדול בכל ארץ מצריים, וקמו שבע שני רעב אחריהן ונשכח כל השובע".
ידידיה גפני: רבותיי, אנחנו נמצאים בכדור ארץ שמתחמם.
ידידיה גפני: פעם זה היה נחלתם של המדענים להגיד את זה, היום אתם יודעים את זה.
ידידיה גפני: ההתחממות הזו אומרת מדבור, וההתחממות לבד גורמת לאובדן יכולת גידול בהרבה מאוד שדות.
ידידיה גפני: תוסיף לזה עיור, אורבניזציה, תוסיף לזה גידול משמעותי באוכלוסין, תוסיף לזה צמצום הכוח שעוסק בחקלאות, תבין שאתה חייב כל הזמן לפתח כלים לעשות לפחות כמו שעשית עד עכשיו, על הרבה פחות קרקע עם הרבה פחות אנשים.
ידידיה גפני: אני מרגיש, שגם זו משימה שמוטלת עלינו, מי שיכול להכניס טכנולוגיות חדשות לייצור מזון טוב יותר, בכמויות גדולות יותר.
ידידיה גפני: אני רוצה להתייחס לעניין "רמדיה" ולהגיד דבר, שלצערי קרתה טרגדיה.
ידידיה גפני: אבל, יש כאן משהו אירוני, דווקא בשיחה על מזון מהונדס גנטית: תסתכלו על הפחית הזאת, שאין בית שלא ראה אותה השבוע בטלוויזיה.
ידידיה גפני: בואו נגדיל טיפה את הפינה השמאלית ונראה שכתוב שם: ללא הנדסה גנטית.
ידידיה גפני: כלומר, המוצר הזה הוא בטוח רבותיי, אין בו הנדסה גנטית.
ידידיה גפני: המוצר הזה איננו בטוח בכלל.
ידידיה גפני: ייתרה מזאת, אם הוא היה נעשה מסויה שיש בה ויטמין B1 כתוצאה מהנדסה גנטית, זה לא היה קורה.
ידידיה גפני: יכול אולי להיות שבדור הבא, ואני לא אגמור את המשפט, אתם מבינים בדיוק למה אני מתכוון.
ידידיה גפני: אני מודה לכם מאוד על תשומת הלב.
מל פולישוק-בלוך: זה באמת היה מרתק.
מל פולישוק-בלוך: אגב, אנחנו מחזיקים פה, בוועדה, את אותו קטע עיתון מיוני, שמדבר על כך: מי הינדס את הקורנפלקס שלי?
מל פולישוק-בלוך: בין היתר, מדגישים פה ומביאים כדוגמה את האוכל היותר טוב כ"רמדיה", כי אצלו אין הינדוס המזון ובאמת מצטטים את מה שאמרת, כולל הכיתוב הזה.
מל פולישוק-בלוך: כנראה שזה לא חזות הכל ואנחנו צריכים לחפש גם דברים אחרים.
ידידיה גפני: אנחנו צריכים לעבוד בשכל.
מל פולישוק-בלוך: זה לא מזיק.
מל פולישוק-בלוך: בבקשה, דוקטור עפרה חבקין.
עפרה חבקין: אני רופאת מחוז המרכז במשרד הבריאות ויושבת הראש הארצית של הוועדה למזון חדיש במשרד הבריאות.
עפרה חבקין: הנושא של מזון מהונדס גנטית עלה על סדר היום הציבורי בשנות ה-90.
עפרה חבקין: בשלהי שנות ה-90 מונתה ועדה לדון בנושא במשרד הבריאות.
עפרה חבקין: אולי לאחר מה שאתה אמרת לגבי מזון מהונדס גנטית, כדאי באמת לאמץ את השם השני.
עפרה חבקין: אנחנו מונינו לוועדה למזון חדיש או "נובל-פוד" שזה מושג מקובל והוא אולי יותר נכון.
עפרה חבקין: הוועדה הזו היא בין-משרדית והשתתפו בה מהתחלה נציגי משרד הבריאות, משרד החקלאות, התאחדות התעשיינים והמועצה לצרכנות.
עפרה חבקין: לאחרונה, צורפו נציגים ממשרד התמ"ת וארגוני הירוקים.
עפרה חבקין: הוועדה, במשך שנות פעילותה, דנה בהיבטים שונים של מזון חדיש, היבטים בריאותיים וציבוריים והוציאה עלון הסברה לציבור, שמופיע באתר האינטרנט של משרד הבריאות.
עפרה חבקין: במשך כל התקופה הזאת הוועדה נותנת מענה לפניות ציבור בנושא הזה והיא גם הכינה הצעת תקנות בדבר מזון מהונדס גנטית, שנמצאות בשלב מאוד מתקדם.
עפרה חבקין: במסגרת הדיונים וסקירת הספרות שנעשתה, אנחנו הגענו למסקנה שהאינפורמציה שידועה לנו כיום, לא מצביעה על סכנה בריאותית בצריכת מזון מהונדס גנטית, פרט לחשש במקרים נדירים, שמזון כזה עלול להכיל גורמים אלרגנים לאוכלוסיות רגישות.
עפרה חבקין: חשוב לציין, שהמזון המהונדס גנטית עובר תהליך של רישום ונבדק בין היתר לגבי השפעות אלרגיות שלו.
עפרה חבקין: בארץ אין ייצור של מזון מהונדס גנטית, אבל קיים מיבוא, ובארצות המוצא נבדקת ההשפעה האלרגנית.
עפרה חבקין: במידה וקיימת תגובה אלרגית, זה לא מאושר לשיווק.
עפרה חבקין: הוועדה שלנו החליטה, שיש לסמן את המזון כדי לתת לציבור לבחור בהתאם להשקפת עולמו, אם לאכול מזון כזה או לא.
עפרה חבקין: אשר למצב החוקי בעולם, בארצות הברית וקנדה קיים תהליך של אישור ורישום, אבל אין דרישה לסימון.
עפרה חבקין: באירופה, יפן, אוסטרליה ומדינות נוספות, קיים תהליך של אישור ורישום וקיימת גם חובת סימון של המזון המהונדס גנטית.
עפרה חבקין: בארץ, החלטנו לאמץ את הגישה האירופאית והצענו תקנה שכוללת את שני העקרונות, גם את הרישום וגם את חובת סימון.
עפרה חבקין: הצעת התקנה הזאת הועברה להתייחסות לפני למעלה משנתיים, בספטמבר 2001, למשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, משרד החקלאות ומשרד התמ"ת.
עפרה חבקין: משרד החקלאות מסר את תגובתו אך משרד התמ"ת מעכב את מתן עמדתו בנדון ואנחנו מנהלים במשך כל הזמן התכתבות מאוד ענפה בנושא זה.
מל פולישוק-בלוך: מה היתה תגובת משרד החקלאות?
עפרה חבקין: משרד החקלאות בעד.
עפרה חבקין: לאחרונה, נפגשנו עם נציג משרד התמ"ת שגם יושב פה, וקבענו מועד למתן תגובה.
עפרה חבקין: בזמנו, נקבעו 90 יום שכבר עברו מזמן והעיכוב נמשך עד ליום זה, וזה מה שמונע את המשך החקיקה.
עפרה חבקין: אז אם לסכם, העמדה של הוועדה היתה גם לרשום וגם לסמן.
מל פולישוק-בלוך: חסכת לי שאלות אלייך, כי אני מחזיקה כאן בחומר.
מל פולישוק-בלוך: הוועדה הזאת התכנסה במרץ 2000 לדון בנושא עם אנשים אחרים ובאמת נשאלו השאלות שאת שואלת.
מל פולישוק-בלוך: צר לי, ואנחנו פונים אליך, מר שירן, על כך שעברו 3 שנים, ועשייה חד-משמעית עדין אין.
מל פולישוק-בלוך: נשמח לראות את החוברת שלכם ולראות אם היא עונה על הדרישות.
מל פולישוק-בלוך: בינתיים, נשמע את דבריך, מר שירן ממשרד התמ"ת, סגן מנהל מינהל סחר חוץ.
יאיר שירן: ראשית, אנחנו בהחלט מודעים לכך שזה נושא מאוד חשוב על סדר היום.
יאיר שירן: גם לפני פרשת "רמדיה" שעלתה בצורה שבה היא עלתה על השולחן, לצערנו.
יאיר שירן: באופן כללי, אני רוצה להגיד שאנחנו, כמשרד תעשיה ומסחר, מתעסקים בדרך כלל בנושאים שהם יותר מסחריים.
יאיר שירן: מן הסתם, יש היום הרבה נושאים שהם לאוו דווקא מסחריים גרידא, אבל יש להם השלכות מסחריות ולכן אנחנו נדרשים אליהם.
יאיר שירן: בין השאר, מכיוון שנושאים אלה עולים גם בהסכמים בין-לאומים שאליהם אנחנו מחויבים או בארגונים בין-לאומים כמו ארגון הסחר הבין-לאומי, שבהם יש עיסוק בנושאים שהם לאו דווקא בבסיס שלהם מסחריים, אבל יש להם השלכות מסחריות ומן הסתם, העולם המסחרי נאלץ להידרש אליהם וגם אנחנו, בתור אלה שבעצם מייצגים את האינטרס המסחרי של ישראל.
יאיר שירן: הנושא הזה באמת עלה.
יאיר שירן: בתקופה שזה עלה וצוין כאן, אני, באופן אישי שהיתי בשל מילוי תפקיד בחוץ לארץ.
יאיר שירן: אני יודע שהמשרד נתן איזו שהיא תגובה ראשונית, שבה הוא ביקש בעצם לחשוב בנושא, להבין את ההשלכות שלו בהיבט של היחסים הכלכליים וההשלכות המסחריות.
יאיר שירן: זאת אומרת, תשובה ראשונית כן ניתנה, אבל לא ניתנה תשובה סופית.
יאיר שירן: בכל מקרה, בחודשים האחרונים, בעקבות חילופי גברי אצלנו, בין העוסקים בדבר וגם לאור התכתבויות שראינו ומנוהלות עם משרד הבריאות ועם ארגונים ירוקים, החלטנו להידרש מחדש לסוגיה ובעצם לחשוב מחדש, מה צריכה להיות עמדת המשרד.
יאיר שירן: זאת אומרת, האם העמדה הקודמת היא באמת העמדה הנכונה או שהגיע הזמן לעשות איזה שהוא שינוי עמדה.
מל פולישוק-בלוך: מה המסקנה?
מל פולישוק-בלוך: אין לנו 3 שנים.
יאיר שירן: נכון.