GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר שירן: אני מקווה שבאמת נקבע אצלנו דיון בדרג הבכיר ביותר של המשרד, זאת אומרת בדרג של שר ומנכ"ל ממש לשבוע הראשון של חודש דצמבר, ואנחנו מקווים שבמסגרת אותו דיון באמת נקבע סופית את עמדת המשרד.
יאיר שירן: שוב, זה בהשתתפות כל הגורמים, זו ישיבה פנימית, שכעקרון יהיו בה כל הגורמים המעורבים - -
מל פולישוק-בלוך: יש סיבה שמעכבים אתכם?
מל פולישוק-בלוך: הרי אין סיבה בחוק שבגללה זה לא יתקדם?
עפרה חבקין: זה עבר ליועצים המשפטיים ואני חושבת שזה הגיע גם לכנסת על ידי היועצת המשפטית של משרד הבריאות ואז אמרו שאי אפשר יהיה לקדם את זה, ללא התמקדות של כל המשרדים שנוגעים בדבר.
עפרה חבקין: ללא הסכמה.
יאיר שירן: תסלחי לי, באמת רציתי גם לתת את הרקע - -
מל פולישוק-בלוך: כדי לתת לנו תשובה שעדין אין לכם תשובה, דיברת 5 דקות.
מל פולישוק-בלוך: אז באמת חבל על הזמן.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים תשובות.
מל פולישוק-בלוך: אני, כיושבת ראש ועדת המדע, נדרשת לנושא בפעם הראשונה, אבל אני לא התחלתי את הנושא מ-0.
מל פולישוק-בלוך: אני ממשיכה את מה שנעשה בעבר.
מל פולישוק-בלוך: דובר על זה לפני 3 שנים.
מל פולישוק-בלוך: תכלס, בפועל, אין תוצאות ואני מבקשת ממך, אם זה יהיה עוד 10 ימים, על זה לא ניפול.
מל פולישוק-בלוך: אבל, אחרי תחילת דצמבר, אנחנו נפנה מכתב לשר לקבל תשובה ולהאיץ את הפעילות של הוועדה.
יאיר שירן: בסדר.
יאיר שירן: רק להשלמת הדברים: כעיקרון, אנחנו כנראה הולכים לשנות את גישתנו, לפחות בחלק מהסוגייה.
יאיר שירן: היתה איזו שהיא גישה שנהגו בה במשרד עד לאחרונה.
יאיר שירן: אנחנו, אלה העוסקים בדבר, יש כמה גופים שקשורים לזה במשרד, אם זה סחר חוץ אם זה הגנת הצרכן, ואנחנו מעונינים לשנות את העמדה.
יאיר שירן: רוצים, בסופו של דבר, לקבל את ההחלטה בפורום המתאים בתוך המשרד.
יאיר שירן: מה שחשוב לי לומר, שתוך כדי תהליך ההתייעצויות הזה ושמענו את ההרצאה המאלפת של הפרופסור, ההחלטה בינתיים התעכבה.
יאיר שירן: אין הוכחה שהנושא הזה של צריכת מזון שמוגדר כמזון מהונדס גנטית באמת גורם איזו שהיא בעיה בריאותית.
יאיר שירן: אם אני לא טועה, זאת היתה העמדה ששמעתי גם במשרד הבריאות.
יאיר שירן: יחד עם זאת, אנחנו בהחלט מודעים להיבטים הנוספים, שבהחלט לגיטימיים וחשובים.
יאיר שירן: מילה קצרה לפן המסחרי: יש השלכות חשובות מאוד, זה נושא שנמצא במחלוקת עמוקה מאוד בין ארצות הברית לבין הקהילה האירופית.
יאיר שירן: כל אחד מנסה למשוך - -
מל פולישוק-בלוך: ובגלל זה, מכאן נגזרת התגובה שלכם, כי אנחנו מוכרים את עיקר המזון באירופה ואתם לא רוצים להסתכסך עם אירופה ואתם שמים את הדגש על המסחר, מה שחשוב מאוד בעיניי.
יאיר שירן: זה לא רק זה, זה מעבר לזה.
יאיר שירן: זאת אומרת, כל אחד מהצדדים, ארצות הברית והקהילה האירופית, מנסה לגייס תמיכה ממדינות והם בהחלט גם סופרים ומסתכלים מי מצביע לאן, בלי קשר לאן הולך הסחר.
יאיר שירן: זה לא הדבר הכי חשוב ואנחנו מנסים למצוא ולקחת בחשבון את כל האינטרסים הנוספים, שלאו דווקא לנו יש נגיעה בהם והם בהחלט מאוד מאוד חשובים, לראות איך האינטרס המסחרי שלנו מתיישר עם הדברים האלה.
מל פולישוק-בלוך: זה תפקידכם, רק תעשו אותו יותר מהר.
מל פולישוק-בלוך: דוקטור אריה מעוז, מזכיר ועדת צמחים מהונדסים או שאתה מעדיף לקרוא לזה גם מזון חדיש?
אריה מעוז: כבוד היושבת ראש, תרשי לי להיות שותף לצערך, שדיון על הנדסה גנטית שהוא נושא חשוב, מתקיים רק בצל של קטסטרופות והוא מוכתב לפעמים על ידי ענפי התקשורת.
אריה מעוז: בשבוע שעבר, אולי גם את ראית את התכנית הזאת, כשניסו להעיר למנחה שאין מזון מהונדס, אין חיה כזאת, יש מזון מעובד ומזון טרי.
אריה מעוז: אני עומד על הדברים האלה כי הרי מילים יכולות להרוג וחשוב מאוד שנדייק.
אריה מעוז: מילים יכולות לקבע יחס ואני רק אתן דוגמה: הייתי בכינוס בחוץ לארץ ועבדכם הקטן מישראל, כשדיברו על סיכון מהנדסה גנטית הצבעתי וביקשתי שאנחנו נשתמש בכינוס הזה במילה: השפעה - אימפקט.
אריה מעוז: אנחנו יכולים לדבר על השפעה כזאת או אחרת.
אריה מעוז: ברגע שקבעתי סיכון, קבעתי עמדה.
אריה מעוז: גם בדוגמה שפרופסור גפני הביא, משתמשים במילה טוקסין, רעלן, ואת שואלת אם הרעלן הזה מזיק.
אריה מעוז: אין לנו מילה יותר טובה.
אריה מעוז: הרעלן פוגע סלקטיבית, ולכן חשוב לדייק.
מל פולישוק-בלוך: אז למה קוראים לוועדה "ועדת צמחים מהונדסים"?
אריה מעוז: כי יש רק צמחים מהונדסים.
אריה מעוז: החוק באנגליה נקרא:
אריה מעוז: Free genetically modified organismאתה יכול להנדס את הגידול, כמו שהראו כאן.
אריה מעוז: אחר כך, אתה יכול להשתמש בו בתור מרכיב כזה או אחר.
אריה מעוז: אגיד מילה על סויה: כבר 5 שנים אוכלים בארצות הברית סויה מהונדסת.
אריה מעוז: השטחים רק גדלים משנה לשנה, יש קרוב ל-300 מיליון אנשים שצורכים.
אריה מעוז: לא דווח על שום השפעה שלילית.
אריה מעוז: אם מישהו ייתן לי פה מהנוכחים הנכבדים ניסוי קליני בהיקף כזה, אשמח לדעת על זה.
פזית אטלס רבינה: יש ניסוי קליני באנגליה של עליה ב-50% באלרגניות לסויה.
אריה מעוז: אנחנו ניכנס לדיונים מדעיים ואני מוכן לעמוד אתך נגד כל ממצא שתביאי.
אריה מעוז: דבר אחרון שאני רוצה להגיד זה לגבי הסימון.
אריה מעוז: אנחנו מדברים על סימון בתור דבר גורף.
אריה מעוז: מדברים על GMF – genetically modified free.
אריה מעוז: תתארו לעצמכם, שבמקום המילה "כשר" יכתבו על כל האוכל שאנחנו אוכלים "לא כשר".
אריה מעוז: בדבר הזה אנחנו "מלכלכים", אנחנו קובעים משהו שכל מה שהוא לא - -
אריה מעוז: אנחנו בעד סימון אינפורמטיבי.
אריה מעוז: הייתי באנגליה ולא הבאתי את הקופסאות לפה אבל עשיתי סקר של כל הדברים האלה בעולם.
אריה מעוז: כתוב מה שיש בפנים.
אריה מעוז: כתוב שהקטשופ הזה נעשה עם GMF בעגבניות.
אריה מעוז: בסדר.
אריה מעוז: צריך להיות כתוב מה יש בפנים ולא מה אין.
מל פולישוק-בלוך: זה סמנטיקה, זה לא המהות.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מזלזלת.
מל פולישוק-בלוך: אני גם מקבלת את הטיעון שלך, שצריך לקרוא לזה מזון חדיש.
מל פולישוק-בלוך: המילה מהונדס מפחידה.
מל פולישוק-בלוך: לפני שבוע דיברנו פה, בחדר הזה, על שיבוט בני אדם.
מל פולישוק-בלוך: בתפיסה אנחנו מדברים על אותו דבר.
מל פולישוק-בלוך: אתה רוצה להגיד שזה קצת זיוף של המציאות.
אריה מעוז: בתור מי שהוא בוועדה לצמחים מהונדסים, הקליינטים שלנו הם לא רק הצרכנים, זה כל עם ישראל.
אריה מעוז: זה כולל חקלאים ותעשיינים וזה כולל כל אחד.
אריה מעוז: לכן, כשבאים ומכתיבים לציבור מה יאכלו, אז אנחנו משתדלים איך שהוא לאזן בין הדברים האלה.
אריה מעוז: מטרת התקנות היא בקרה של מחקר ופיקוח בצמחים שנעשתה בהם הנדסה גנטית ובקרה של יבוא של חומר צמחי מהונדס.
אריה מעוז: זאת אומרת, כל מה שמשמש לצרכים חקלאיים.
אריה מעוז: אנחנו לא מטפלים בנושא של יבוא מזון או בפיקוח על המזון.
אריה מעוז: לפעמים משתפים אותנו ויושבת ראש הוועדה שלא נמצאת כרגע ואני מממלא את מקומה, היא חברת הוועדה.
אריה מעוז: דוקטור עדנה לוי.
ידידיה גפני: כל ניסוי שלי הם צריכים לאשר.
ידידיה גפני: אני לא יכול לעשות שום ניסוי בלי אישור שלהם.
אריה מעוז: אנחנו רואים בכל שנה בסביבות 100 פרוייקטים מחקריים.
אריה מעוז: יש עד היום שני מוצרים שאושרו למסחור, האחד נמנה פה והשני זה כותנה שעברה הנדסה גנטית.
אריה מעוז: אין ייצור של צמחים שעברו הנדסה גנטית למזון בישראל.
אריה מעוז: חד וחלק.
מל פולישוק-בלוך: יבוא של צמחים מהונדסים יש?
אריה מעוז: למטרות מחקר, כשזה עובר את כל הדברים ועל זה תרחיב דוקטור מרים פרוינד.
אריה מעוז: אני מדבר על צמחים לצרכים חקלאיים.
מרים פרוינד: אני סגנית מנהל השירותים להגנת הצומח של משרד החקלאות.
מרים פרוינד: התקנות שדוקטור מעוז התייחס אליהן, המטרה שלהן קצת יותר רחבה מהעיגון של הוועדה.
מרים פרוינד: הוועדה היא בסך הכל אחד הכלים שהתקנות משתמשות בהן.
מרים פרוינד: התקנות האלה באו להסדיר בעצם את כל הניסויים הנערכים בארץ, בצמחים ובמיקרו-אורגניזמים שקשורים אליהם ונערכו בהם שינויים בדרך של הנדסה גנטית.
מרים פרוינד: זאת אומרת, המטרה של התקנות האלה היא הרבה יותר רחבה, משום שבנושא הזה של צמחים בהנדסה גנטית, מעבר להיבט הבריאותי שלהם, יש להם גם היבט סביבתי מאוד רחב עם השלכות מסחריות מאוד רחבות.
מרים פרוינד: לגבי הרישום בארץ, מסחור, כמו שנאמר פה, יש בערך 120 ניסויים מפוקחים היום שנערכים בארץ בדרגות שונות.
מרים פרוינד: הניסויים האלה נערכים בחממות במקומות סגורים, שם ההקפדה על דברים שיודעים עליהם פחות או שהם יותר מסוכנים.
מרים פרוינד: או בשדות הפתוחים, ששם הזיהום הסביבתי יכול להיות יותר גדול ואותו אנחנו רוצים למנוע ולראות שבאמת אין בו סיכון.
מרים פרוינד: מבחינת מסחור, חוץ ממשהו שדוקטור גפני ציין, הציפורן, שגם החדירו בה גן להארכת חיי מדף וציפורן שהחדירו בה צבעים מפטוניה בשביל לשנות לה את הצבעים, שום דבר לא נרשם מסחרית בארץ כצמח מהונדס.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשמוע את הדור הצעיר, כי לפי גילכם לפחות, אני יודעת שאתם נגד.
מל פולישוק-בלוך: טעיתי?
מל פולישוק-בלוך: אתם לא מהמגמה הירוקה?
עמי אטינגר: אני מהמרכז לחשיבה ומנהיגות סביבתית ושם אני מרכז פרוייקט של מדיניות מוצרים מהונדסים בהשוואה בין-לאומית.
עמי אטינגר: אני רוצה לומר, שסימון מוצרי מזון מהונדסים לא קשור לפוטנציאל התועלת או הנזק, כמו שהציג ידידי גפני אלא לעקרון בסיסי של זכות הציבור לדעת ולקבל החלטות לעצמו.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שעל זה אין מחלוקת, נכון?
דובר: זה לא לגמרי מדויק.
דובר: הייתי מגדיר לסימון אינפורמטיבי ולא סימון מפלה.
עמי אטינגר: להעמיד דברים על דיוקם, צריך לזכור שבאיחוד האירופי קיים כבר 5 שנים מורטוריום על הכנסת מוצרים מהונדסים חדשים לשוק ומצב שהתעשיינים שם פועלים לקבלה של התקנות המחמירות, כמו שהזכירה נציגת משרד הבריאות, כדי שיביאו לקץ של המורטוריום.
עמי אטינגר: אצלנו, המצב בדיוק הפוך.
עמי אטינגר: הם מעכבים את קבלת התקנות.
עמי אטינגר: שם הם פועלים לקבלה של התקנות.
מל פולישוק-בלוך: לא הבנתי את הטיעון.
עמי אטינגר: בניגוד לעמדה שפרופסור גפני הציג, שמדובר בהורדת עלויות וזה דבר שהוא מאוד יקר בתשומות, הוא אפשרי רק בחקלאות מאוד אינטנסיבית.
עמי אטינגר: הזרעים האלה, עם הפטנט, יותר יקרים מהמחיר עם התשומות של חומרי ההדברה וניתן לקיים את זה רק באינטנסיפיקציה של גידול בנפחים מאוד גדולים, שלא אפשרית בישראל וזה מוריד את העלות השולית ליחידה.
מל פולישוק-בלוך: שמעת שאנחנו מוכרים זרעים לכל העולם.
ידידיה גפני: אני חושב שהידע שלך במוסד החקלאות הוא 0.
ידידיה גפני: אתה פשוט אומר דברים לחלוטין לא נכונים.
ידידיה גפני: אתה פשוט טועה.
ידידיה גפני: האינטנסיפיקציה בארץ גבוהה מאוד.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהסיכוי היחידי שלנו להתחרות דווקא בגלל שאין לנו את הכמות, זה רק בייחוד ובייחודיות ובטכנולוגיה.
ידידיה גפני: רק שתבין על מה מדובר, אתה הרי לא מבין - -
מל פולישוק-בלוך: אתה אחר כך תסכם ותהיה לך הזדמנות לענות.
עמי אטינגר: אני אנסה להגיע לנקודות העיקריות: גם בארצות הברית, שמקבלים את העיקרון של substantial equivalent, האישור של הגידולים, הליך approval, הוא כולל הארכת סיכון לבריאות האדם לכל מהונדס ששוחרר.
עמי אטינגר: הוא עבר הערכת סיכונים, שאצלנו לא קורה.
עמי אטינגר: התקנות של משרד החקלאות בארץ לא כוללות את הניסויים במיקרו-אורגניזמים מהונדסים בתעשיית המזון ואני הייתי שמח לדעת, מי אחראי לפיקוח על ניסויים באורגניזמים, שאינם קשורים לצומח למשל: חיידקים סביבתיים, חיידקים שהם אינם פוטוגנים או סימביוטיים לצמח.
עמי אטינגר: הייתי רוצה לדעת אם המשרד לאיכות הסביבה שותף להערכת הסיכון הזאת.
עמי אטינגר: הייתי רוצה לדעת האם התקנות כוללות את כל הניסויים שנעשים בארץ והייתי רוצה להתייחס לפרשת "רמדיה", שלדעתי זה מוכיח שלא מספיק לסמוך על תהליכי בקרה, שהם נטולי שקיפות ולשאול אם ועדת המדע יכולה לבקר ולפעול בשקיפות ויכולה לקבל את התקנות המוצעות לדיון בוועדה לפני שהן מתקבלות, כדי לפתוח אותן לדיון ציבורי?
מל פולישוק-בלוך: אנחנו בהחלט נעשה את זה, לאחר שנקבל את תשובת משרד התמ"ת.
מל פולישוק-בלוך: חבר הכנסת אופיר פינס, בבקשה.
אופיר פינס-פז: כמי שמייצג כאן את הציבור, יחד עם חברי הכנסת האחרים, אני מתחיל לראות שבמטבח האישי שלי יש שינוי גדול מאוד.
אופיר פינס-פז: יש פחות ופחות אוכל רגיל ויותר ויותר אוכל בקופסאות.
אופיר פינס-פז: בארוחת בוקר, לידי יש שניים שלושה בקבוקים.
אופיר פינס-פז: אשתי לא לוקחת כלום, אני צריך לשאול אותה למה.
אופיר פינס-פז: ליד הילדים שלי, יש קופסאות אחרות ואנחנו יותר אוכלים את הדברים האלה מאשר לחם, קוטג', ירקות ופרות.
מל פולישוק-בלוך: אילו קופסאות?
מל פולישוק-בלוך: קורנפלקס?
אופיר פינס-פז: לא, אני לא מדבר על קורנפלקס.
אופיר פינס-פז: זה בוודאי.
אופיר פינס-פז: אני מדבר על ויטמין כזה, תוסף מזון אחר.
אופיר פינס-פז: מי שיבוא היום לחנויות האלה, זה אחד העסקים הכי משגשגים שיש במדינה.
אופיר פינס-פז: אתה יכול לעשות "שופינג" בחנויות האלה היום, יותר מאשר בכל סופר בארץ.
אופיר פינס-פז: המחירים מרקיעי שחקים.
אופיר פינס-פז: מה מבטיחים לך?
אופיר פינס-פז: אומרים לך: למה לך לקחת את כל הפרה בשביל כוס חלק?
אופיר פינס-פז: אנחנו נותנים לך את הדברים הבריאים באוכל, את כל ה"ג'נק פוד" או את האוכל המשמין או את השומנים או את הכולסטרול, ואנחנו מזקקים לך את האוכל הבריא מהאוכל הלא בריא.
אופיר פינס-פז: מי לא ירצה לקנות את זה?
אופיר פינס-פז: מי שיש לו כושר קניה יקנה את זה.
אופיר פינס-פז: אני חושב, שכדאי שהמדינה תמצא את הכתובת הראויה ותאפשר לקבל את הכלים הנכונים, כדי לאפשר לנו, ציבור הצרכנים, לדעת יותר טוב מה אנחנו קונים.
אופיר פינס-פז: שנית, להיות בטוחים שמה שאנחנו קונים הוא באמת מה שכתוב שאנחנו קונים, ולא איזה שהוא מעשה מרמה, זיוף או דבר מסוג זה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להמשיך באותה רוח דברים שדיבר חבר הכנסת פינס: המצב הוא, שאנחנו איבדנו את טעם החיים, את טעם העגבנייה.
ג'מאל זחאלקה: לעגבנייה אין טעם, אני כבר משתוקק לטעם הישן ומחפש בכל הארץ מישהו שיש לו עגבנייה בלדי.
ג'מאל זחאלקה: לעגבניות אין טעם.
ג'מאל זחאלקה: זו לא העגבנייה של פעם וזו לא נוסטלגיה, זה אמיתי.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו מתגעגעים לזמנים שהאבטיח היה עגול והיו בו גרעינים.
ג'מאל זחאלקה: המלפפון זה לא אותו מלפפון.
ג'מאל זחאלקה: הריח שלו, הניחוח של המלפפונים אבד לנו.
ג'מאל זחאלקה: כך גם בפרות.
ג'מאל זחאלקה: יש יוצאים מן הכלל.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, לפעמים יש מוצרים חדשים שיש להם טעם סביר או טוב.
ג'מאל זחאלקה: אבל הכלל הוא, שהדברים נעשו חסרי טעם.
ג'מאל זחאלקה: האירופאים לא טיפשים.
ג'מאל זחאלקה: למה אירופה נגד זה?
ג'מאל זחאלקה: יבשת שלמה נגד זה.
ג'מאל זחאלקה: האמריקאים, אני אישית חושב שלסמוך על האירופים או על האמריקאים בנושאים כאלה, אני הולך יותר על האירופים, מסיבות - -
דובר: זה אנינות טעם.
ג'מאל זחאלקה: המגמה האמריקאית זה להשליט את חוסר הטעם על אירופה.
ג'מאל זחאלקה: בגלל זה היתה כמעט התקוממות עממית בצרפת.
ג'מאל זחאלקה: הפגנות ענק של החקלאים, בגלל נושא ההשתלטות האמריקאית והשלטת חוסר הטעם האמריקאי על המטבח הצרפתי.
ג'מאל זחאלקה: זה שלארצות הברית יש אינטרסים כלכליים - -
מל פולישוק-בלוך: גם לאירופים, שלא יהיו אי הבנות.
ג'מאל זחאלקה: אני יודע שלאירופים יש אינטרסים כלכליים.
ג'מאל זחאלקה: אבל יש אינטרסים כלכליים, שגורמים לתוצאות כאלה ויש אינטרסים כלכליים שגורמים לתוצאות אחרות.
ג'מאל זחאלקה: זה לא קללה אינטרסים כלכליים.
ג'מאל זחאלקה: יש אינטרסים כלכליים דורסניים, שלא שמים לב לשום דבר, ויש אינטרסים כלכליים שלוקחים בחשבון את הקונטקסט התרבותי של אירופה.
ג'מאל זחאלקה: אגב, היבוא החקלאי הגדול ביותר הוא מארצות הברית.
ג'מאל זחאלקה: נדמה לי, שישראל מייבאת ביותר ממיליארד דולר בשנה תוצרת חקלאית אמריקאית והיא מייצאת לשם 165 מיליון.
ג'מאל זחאלקה: המספרים לא מדויקים אבל זו הפרופורציה.
מרים פרוינד: הייבוא החקלאי הוא קטן מאוד באופן כללי.
ג'מאל זחאלקה: אבל רוב רובו מארצות הברית.
מל פולישוק-בלוך: עד כמה שידוע לי, תירס וסויה זה כך.
ג'מאל זחאלקה: לכן, אני לא חושב שהציבור בארץ צריך להיות הראשון.
ג'מאל זחאלקה: אני נגד לעצור מחקרים מדעיים, אבל שימכרו את התוצרת המדעית בארצות הברית.
ג'מאל זחאלקה: תעשה במכון וולקני מה שאתה רוצה ותמכור את זה לאמריקאים.
ג'מאל זחאלקה: זה עובד כך.
ג'מאל זחאלקה: איזו חברה בארץ תקנה אם יש השקעות ענק?
ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא רוצים שהציבור בארץ יהיה שפן הניסיונות של האמריקאים.
ג'מאל זחאלקה: זה מה שאני רוצה.
ג'מאל זחאלקה: ינסו 20 שנה באמריקה, ואחר כך נביא את זה לכאן.
ג'מאל זחאלקה: מבלי לעצור את המחקר המדעי.
רונן רגב-כביר: אני מהמועצה לצרכנות.
רונן רגב-כביר: אני רוצה להתחיל עם נקודה שהועלתה פה קודם ונראה כאילו יש עליה הסכמה, אבל בפועל זה לא נכון.
רונן רגב-כביר: השאלה הבסיסית לגבי גילוי האם נעשה או לא נעשה שינוי או הנדסה גנטית, לא משנה איך נגדיר את זה כרגע, אולי תיאורטית אין מחלוקת עליה, אבל בפועל, הגילוי הזה לא מוסדר.
רונן רגב-כביר: מדובר במשהו שכבר מתעכב שנים.
רונן רגב-כביר: אז לא נכון לומר שאין מחלוקת, כי עובדתית - -
מל פולישוק-בלוך: לא, אין מחלוקת שצריך להיות גילוי נאות לכל אחד ואחד מאתנו במדינת ישראל לגבי מה הוא אוכל.
רונן רגב-כביר: אני רוצה לחזק דבר אחד בסיסי, שהוא עמדתנו בנושא הזה, שמעבר לכל הוויכוחים המחקריים המדעיים, יש פה שאלה של האוטונומיה של הצרכן על המוצרים שהוא בוחר או לא בוחר לקנות.
רונן רגב-כביר: אין ספק בכלל, שיש עניין רב בציבור.
רונן רגב-כביר: רק ההסתכלות מהצד על מאבק האיתנים בין אירופה לארצות הברית, אפשר לראות שיש הרבה מאוד צרכנים שהמידע הזה הוא מידע מהותי מבחינתם וזה יכול להיות גם מסיבות דתיות.
מל פולישוק-בלוך: כמו ששמענו מחבר הכנסת פינס, שאנשים מחפשים אוכל בריאותי, אוכל אורגני כזה או אחר.
רנן רגב-כביר: נכון.
רנן רגב-כביר: ובניגוד לאירופה, ששם המצב הוא שכל עוד לא נעשתה הסדרה לגבי איך יבוצע הגילוי ועל מה בדיוק, אין אפשרות או חסומה האפשרות ברוב הדברים לשימוש במוצרים או חומרי גלם שעברו הנדסה גנטית.
רנן רגב-כביר: בארץ, כרגע המצב הוא פרוץ ולכן - -
מוחמד ברכה: הערה: אסור להעיר לחבר כנסת.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת זחאלקה הוא דוקטור ברוקחות ומתמחה בצמחי מרפא.
מוחמד ברכה: ההערה היתה חוצפנית.
מוחמד ברכה: את, כיושבת ראש הישיבה היית צריכה להגן על חבר הכנסת הדובר, שהוא מבין פי כמה ממי שדיבר.
מוחמד ברכה: היית צריכה לעמוד לצדו של חבר הכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לך על ההערה.
אריה מעוז: אני מוכן להתנצל.
מל פולישוק-בלוך: קודם לכן, נאמרה פה הערה דומה וביקשתי להפסיק.
מל פולישוק-בלוך: כל אחד יודע מה שהוא יודע ואני מבקשת.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה על ההערה, כי בהחלט הייתי צריכה להעיר והתכוונתי להגיד שיש לנו כאן חבר ועדת מדע שהוא דוקטור.
מל פולישוק-בלוך: חלק גדול מחברי ועדת המדע הם דוקטורים ויש לנו פרופסורים ובהחלט אנשי מקצוע בתחומם.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת להתייחס בכבוד הראוי.
מל פולישוק-בלוך: יש לך הצעה קונקרטית, מה אנחנו צריכים לעשות פה?
מל פולישוק-בלוך: אני מבינה שההסתייגות הזאת קיימת בתקנות המוצעות.
עפרה חבקין: לגבי התקנות האלה, בזמן כתיבת ההצעה הזאת והטיוטות, היה נציג של המועצה לצרכנות בוועדה.
עפרה חבקין: הדברים האלה נדונו והם היו מקובלים.
עפרה חבקין: עכשיו החליפו נציג, כי היו אצלכם חילופין, אבל בפירוש יש פה סף והוא חייב להיות ריאלי.
עפרה חבקין: הוא חייב להיות סף שבמעבדה אפשר לבדוק.
עפרה חבקין: אם נכתוב סף שלכאורה הוא אולי יותר טוב אבל אף אחד לא יכול לבדוק אותו, אז אין טעם לכתוב אותו.
ידידיה גפני: שתי הערות קצרות מאוד: אני מכיר את מר אטינגר לא מאתמול, כבר יצא לנו להיות ביחד ואני מתנצל אם בדברים שלי היתה העלבה.
ידידיה גפני: מה שרציתי לומר זה העניין עצמו, להגיד למישהו שהוא לא יודע זה אולי נשמע מעליב, אבל רציתי לומר שהחקלאות הישראלית היא מאוד אינטנסיבית.
ידידיה גפני: הנקודה שעליה רציתי לדבר היא לגבי כותנה.
ידידיה גפני: ישראל, פר יחידת שטח, היא יצרנית הכותנה הגדולה בעולם.
ידידיה גפני: אני מדגיש, ליחידת שטח.
ידידיה גפני: זאת אומרת, אנחנו כן מצליחים להגיע להישגים חקלאיים מאוד אינטנסיביים.
ידידיה גפני: לגבי מה שאתה אמרת, שנמכור את הפיתוחים המדעיים, אני חושב שזו נקודה מאוד חשובה.
ידידיה גפני: צריך לזכור, שהמדע שעומד מאחורי זה, הפנים שלו הם לאו דווקא מדינת ישראל.
ידידיה גפני: אנחנו מדינה קטנה.
ידידיה גפני: היכולת שלנו מבחינה מדעית לקדם את הדברים האלה, גם כמוצרים מדעיים, כפי שאתה באמת אמרת ולמכור את הידע הזה, זה נושא מאוד חשוב.
אופיר פינס-פז: מה כושר המשיכה של המוצר של הנדסה גנטית?
יאיר שירן: 3 נקודות בקצרה: הראשונה, אני חושב שזה לא לגמרי הגון להפיל הכל על משרד אחד.
יאיר שירן: כמו שהוזכר, משרד התעשייה לא היה חבר בתוך הוועדה.
יאיר שירן: אנחנו צורפנו לשם רק לאחרונה, על פי בקשתנו.
יאיר שירן: ודווקא במשרד שלנו, מן הסתם, יש לאחרונה חשיבה מחודשת.
יאיר שירן: אם יש פה משהו קצת דינמי בין משרדי הממשלה - -
יאיר שירן: זה לא קשור רק אלי.
יאיר שירן: אני רואה פה מסמך, שיצא אחרי ישיבה שהיתה עם משרד הבריאות.
יאיר שירן: כתוב, שמסמך גרסה מעודכן נמסר ב-18.6.03.
יאיר שירן: אני לא רוצה להתעסק בחילופי האשמות.
יאיר שירן: מה שאני רוצה לומר, שנראה לי שבמשרד התעשייה והמסחר מתנהלת בחודשים האחרונים חשיבה מחודשת בסוגיה.
יאיר שירן: נקודה אחרונה: בלי לפגוע, חלילה, בשיקולים הבריאותיים והאחרים שמאוד מאוד חשובים, חשוב מאוד להבין שבעימות הזה או במחלוקת בין ארצות הברית לקהילה האירופית, יש הרבה מאוד שיקולים מסחריים.
יאיר שירן: חשוב להבין, שמי שמייצר בצורה של הנדסה גנטית יכול להביא לשוק מוצר שנראה הרבה יותר טוב, זול יותר, לא צריך לרסס והוא חוסך בעלויות.
יאיר שירן: אחוז הפריון של היבול גדול יותר.
יאיר שירן: אני מניח, ויש כזו טענה גם בין הגופים המעורבים, שמעבר לשיקולים של בריאות יש פה גם הרבה שיקולים מסחריים.
יאיר שירן: ארצות הברית היא קצת יותר מתקדמת משאר המדינות בעולם בפיתוח של זנים מהונדסים גנטית, ובגלל זה, בלי לחשוב אם זה בריאותי או לא, היא יצרה יתרון תחרותי.
יאיר שירן: כשארצות הברית והקהילה האירופית מחליטות על עמדותיהן בסוגיה הזאת, הן מושפעות גם מדברים כאלה.
מל פולישוק-בלוך: בוודאי שהוויכוח הוא עסקי ולא רק אידיאולוגי טהור.
מרים פרוינד: בתשובה למה התקנות מכסות: הן מכסות את כל הניסויים הנערכים בארץ, החל משלב המעבדה וכלה בשלב השדה.
מרים פרוינד: אנחנו דורשים שכל חומר ריבוי שאנחנו משחררים יהיה חומר ריבוי מסומן.
מרים פרוינד: אם הוא של הנדסה גנטית, הוא מסומן ככזה.
אבי לוי: אני רוצה להעלות נושא שלא הוזכר פה בשום צורה: ברוב הבמות שהנושא עולה, בדרך כלל מוצגת איזו שהיא יריבות בין אנשי הסביבה לבין אנשי המדע, שלא קיימת בשום צורה שהיא.
אבי לוי: אנחנו בהחלט בעד מחקר ובעד פיתוח ובעד המדע באופן כללי וגם באופן ספציפי בנושא הנדסה גנטית.
אבי לוי: השאלה הנשאלת פה, לגבי משאבי המחקר שמופנים לפיתוח לעומת משאבי המחקר שמופנים להערכת סיכונים.
מל פולישוק-בלוך: משרד הבריאות והחקלאות ומשרד התמ"ת צריכים לעשות את האיזון של הדברים האלה.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעמיד את הדילמה שאנחנו נצטרך לדון בה: בחקלאות משתמשים בהרבה רעלים, בחומרי הדברה, בכמויות גדולות מאוד.
ג'מאל זחאלקה: יש עכשיו תקנות, ואפילו אחרי התקנות של מתיל- יודיד ומתיל-ברומיד, עדין יישאר הרבה.
ג'מאל זחאלקה: אנשים כל הזמן אומרים לך שהעגבנייה שלהם מלאה רעלים.
ג'מאל זחאלקה: אתה, בשביל לקבל ייצור גבוה, או שאתה מרסס הרבה, או שאתה עושה הנדסה גנטית בשביל לייצר זנים עמידים בפני מחלות.
ג'מאל זחאלקה: גם פה יש בעיה וגם פה יש בעיה.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו נצטרך לדון בנושא הזה ואני חושב, שבסופו של דבר צריך איזה שהוא גורם ואני חושב שזו חובתו של משרד הבריאות יותר מכל משרד אחר, לעקוב שהפנים שלו יהיו אל הפנים של הציבור והאינטרס של הציבור, ולא אינטרסים מסחריים או קבוצות לחץ כמו החקלאים.
ג'מאל זחאלקה: לא של תעשיה ומסחר ולא של ייצוא.
אופיר פינס-פז: תחליף החלב של "רמדיה" זו הנדסה גנטית?
מל פולישוק-בלוך: זה תעשייתי.
מל פולישוק-בלוך: הסבירו בהתחלה מה זה בעצם הנדסה גנטית.
מל פולישוק-בלוך: ציינתי, שהטרגדיה של "רמדיה" גרמה לנו להביא את הנושא.
ג'מאל זחאלקה: אם היתה סויה מהונדסת גנטית, לא היתה הבעיה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: בסויה המהונדסת יש יותר ויטמין B.
אבי לוי: אם נמשיך לסמוך רק על המסחר ועל איגוד גורמי המסחר שיטפלו בבעיות שלנו, אז אולי נגיע למצבים כאלה שוב ושוב.
עפרה חבקין: זו לא דוגמה טובה.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לסכם ולומר, שאין לנו מחלוקת שזכותו של הציבור לדעת וחובתנו לדאוג שהציבור יידע מה הוא מכניס לפיו ואיזה אוכל הוא אוכל.
מל פולישוק-בלוך: כפי ששמענו מחברי הכנסת ואחרים, היום יש אוכל אורגני ואנשים עוברים לאכול אותו, כי מאוד רוצים את האוכל היותר בריא.
מל פולישוק-בלוך: אנשים בהחלט מודעים לאיזה אוכל הם אוכלים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לסייע להם, כדי שיקבלו את הידע והאינפורמציה מה הם מכניסים לפיהם.
מל פולישוק-בלוך: אם זה מהונדס, מתועש, אורגני או טבעי.
מל פולישוק-בלוך: דבר שלישי: התקנת תקנות.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת שנבדוק אתכם באמצע דצמבר ונראה שיש תשובה, ואז נבקש בעוד חודש לתת לנו את הצעת העקרונות, כי שיש פה את הטיוטה, לתקנות בדבר מזון מהונדס, כדי להביא את הדבר הזה לקראת סיום.
מל פולישוק-בלוך: כמו כן, אנחנו בהחלט בעד עידוד טכנולוגיה בחקלאות ובתעשייה, שבאה לידי ביטוי במזון.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו בהחלט בעד ושלא יהיו אי-הבנות, כי זה יכול לשפר גם מבחינת האיכות, כך הבנו מהמלומדים פה.
מל פולישוק-בלוך: אז לא נגיד: כל מה שהוא פרי טכנולוגיה או פרי פיתוח מדעי הוא בהכרח גרוע וכל מה שמהטבע בהכרח נהדר.
מל פולישוק-בלוך: צריכים לבדוק כל דבר לגופו וכל דבר בחשיבה לפני מעשה ולא נעשה ונשמע.
מל פולישוק-בלוך: קודם נחשוב, קודם נלמד ואחר כך גם נעשה.
מל פולישוק-בלוך: אני מברכת את כולכם שבאתם.
מל פולישוק-בלוך: חה"כ הרב נסים דהן שבמסגרת ועדת המדע לקיים דיון בנושא, כמובן שנעניתי בשמחה וביקשתי להתייחס לשתי סוגיות שמאוד מעניינות, אנשים עם מוגבלויות.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעסוק רק בפן אחד של הנושאים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעסוק בטכנולוגיה לשירות אנשים עם מוגבלויות, טכנולוגיה שלפעמים הופכת אותם משחור ללבן, מבלתי יכולים להיות חלק מהחברה לשותפים כמעט מלאים בחברה.
מל פולישוק-בלוך: נשמע מספר מצגות שיראו איך עושים את זה.
מל פולישוק-בלוך: נושא אחר שלא נעסוק בו היום.
מל פולישוק-בלוך: איך אנשים עם מוגבלויות יכולים להצטרף ולהיות שותפים מלאים לעבודה בתחום ההיי-טק והטכנולוגיה, משום שבדיוק בתחומים האלה לא צריכה להיות הבחנה ולא צריך להיות שום שינוי בין אדם שיושב על כסא-גלגלים לבין אדם שיושב על כסא ללא גלגלים.
מל פולישוק-בלוך: אדם שמוגבל בידיו או אדם שלא מוגבל בידיו.
מל פולישוק-בלוך: ברור שלא עם מוגבלות אפשר, אבל בהרבה מאוד מהמוגבלויות אפשר להיות עובדים לכל דבר ובאותה שורה ובאותה רמה, כמו אנשים אחרים בתחום ההיי-טק והטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מצטרפים להחלטת עצרת האומות המאוחדות לקיים מדי שנה את היום הבינלאומי לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאולי זו החלטת עצרת האו"ם היחידה שאנחנו נענים לו ברצון.
מל פולישוק-בלוך: כי בד"כ יש לנו בעיות עם החלטות האו"ם.
מל פולישוק-בלוך: זאת החלטה שאנחנו מקבלים באהבה רבה.
מל פולישוק-בלוך: חה"כ נסים דהאן, שהוא ראש השדולה בכנסת לנושאים האלה יאמר כמה מלים.
נסים דהן: באחד הנושאים המרתקים ביותר.
נסים דהן: כשאנחנו מחפשים פתרונות לשילוב אנשים עם מוגבלות, הנושא הזה הוא אחד הנושאים החשובים ביותר והמרתקים ביותר בכיוון הפתרון המתאים.
נסים דהן: כשאנחנו מדברים על אנשים מוגבלויות, אנחנו מדמיינים לעצמנו נכים על כסא-גלגלים, או עם פרוטזות או על קביים.
נסים דהן: מוגבלות שאנחנו מדברים עליה, על נושאי המוגבלויות, הנראים והלא נראים, הפיזיים, הנפשיים, מכל הבחינות.
נסים דהן: כל סוגי המוגבלויות נכנסים לקטגוריה הזאת שאנחנו מחפשים להם פתרון.
נסים דהן: והטכנולוגיות האלקטרוניות כאלה ואחרות, הן אחת מהפתרונות הטובים ביותר לאנשים עם מוגבלויות.
נסים דהן: האדם מטבעו הוא מוגבל.
נסים דהן: הוא מצא את הדרכים דווקא באמצעות הטכנולוגיות, איך להתגבר על המוגבלות שלו.
נסים דהן: כשהאחים רייט רצו להיות ציפורים, כי הם היו מוגבלים לעוף, הם פיתחו לעצמם מטוס.
נסים דהן: וכשהאדם המוגבל רצה להרים משקל מעל X קילו, והוא רצה להרים דווקא כמה טונות, אז הוא המציא מנוף.
נסים דהן: וכשהמציאו את הגלגל, זה היה הפריצה הגדולה בטכנולוגיה לטובת האדם המוגבל.
נסים דהן: קיצר לו מרחקים וכו'.