GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב זיו: ועדת מידן עשתה עבודה נהדרת ובאה בהמלצות ברורות, מה האקדמיה צריכה לעשות, איך לפעול במשותף, גם לגייס קרנות הון סיכון, גם תרומות מחו"ל וכן הלאה.
יעקב זיו: בדרך התארגנות מסוימת, היא הגישה את ההמלצות לתל"ם.
יעקב זיו: תל"ם אימץ במאה אחוז את אותן ההמלצות שנגעו לתל"ם עצמו.
יעקב זיו: בהמלצות של ועדת מידן היתה המלצה שתל"ם תצטרך להקציב כ30- מיליון דולר בחמש שנים לדברים שתל"ם מסוגל לעשות.
יעקב זיו: תל"ם לא מממן מחקרים.
יעקב זיו: הועדה הלאומית למדע וטכנולוגיה שהוקמה כתוצאה מהמאמץ הזה, מונתה מראש גם על-ידי, כיו"ר תל"ם וע"י המדען הראשי.
יעקב זיו: כי היה ברור שכל מה שקשור לקשרים בינלאומיים, התעשייה, קשר עם הון סיכון וכן הלאה, הוא צריך להיות מעורב בזה.
יעקב זיו: זה לא עניין של האוניברסיטאות וגם לא של תל"ם.
יעקב זיו: המצב היום (כפי שמופיע במסמכים) שבעצם יש ועדה לאומית שהיא משמשת בשני כובעים.
יעקב זיו: א: מייעצת לתל"ם מה לעשות בכספים שמיועדים לתל"ם.
יעקב זיו: אבל גם מנסה לגבש דרכים כיצד להביא קרנות הון סיכון לעניין וכל הדברים שהוזכרו ע"י שמעון קודם.
יעקב זיו: ובמקביל לכן גם מוקם גוף מקביל שיש בו זהות אישית של חברים, בשני הגופים, שנקרא Israel nano electronic and nano technology tarts שמטרתו בדיוק לגייס כל מה שהוא לא ממשלה.
יעקב זיו: תל"ם אימץ מיד וביצע את החלק שלו.
יעקב זיו: מגדל השן הם לא האוניברסיטאות - מגדל השן היא הממשלה.
יעקב זיו: אין אפשרות לתת ייעוץ מדעי לממשלה בשום נושא.
יעקב זיו: זה תופעה בשנים האחרונות.
יעקב זיו: אני רק עכשיו חוזר מביקור ממלכתי בסין, אתם לא יודעים איזה מעמד יש למדע הישראלי בסין.
יעקב זיו: ביקרתי במכון חלב, מוקם ע"י ישראלים, היה שם ישראלי שכל העניין על כתפיו.
יעקב זיו: כל הפרות הם סיניות, האוכל סיני, הסוד הוא בערבוב והכנת המזון של הפרה.
יעקב זיו: הוא התייחס לאוכל הזה כ-impute in pout cow.
יעקב זיו: אז זה מסמל הרבה.
יעקב זיו: ללא התייחסות רצינית של הממשלה וקביעת סדרי עדיפות מתאימות - לא יזוז כלום וחבל על המאמץ, כי הרכבת לא מחכה לנו.
אריה אלדד: נדמה לי שהתעלמת ממימד אחד בכל התחום של ה-ננו.
אריה אלדד: גם הזמן נמדד במימד ה-ננו.
אריה אלדד: ומכיוון שאנחנו כולנו פה חיים בפיגמנטציה של זמן, אני מראש מתנצל שלא אוכל להישאר בכל הדיון, כי יש לי ועדה אחרת שאני צריך להיות בה.
אריה אלדד: נדמה לי שבעוד מספר שנים אפשר יהיה לומר שמעולם לא חוללו דברים קטנים כל-כך, שינויים גדולים כל-כך עבור רבים כל-כך.
אריה אלדד: ואם נראה שאנחנו שותפים כולנו בחדר הזה בהכרה העמוקה שאכן פה טמון העתיד, נדמה שאנחנו עכשיו רק צריכים לנסות לזהות את הכיוונים שיתנו לנו את קרש הקפיצה, את המקפצות הכי טובות כדי להגיע לחודי החנית האלה.
אריה אלדד: ואני מאוד מסכים עם מה שאמר חה"כ פרס, שהוא מיצר על-כך שתחום הביטחון או שאותם גורמים שעוסקים בפיתוח מערכות לחימה, לא נרתמו מספיק עמוק, מספיק חזק לתחום הזה.
אריה אלדד: נדמה לי שיש עוד שני תחומים שבהם יש לנו קבלות בינלאומיות, כלומר שנצליח מוקדם להפוך, לצורך העניין, חממות טכנולוגיות, ואני לוקח מונח שאול למיזמים שיקבלו השקעות עתירות.
אריה אלדד: זה גם הרפואה וגם תחום המחשוב.
אריה אלדד: הערה לגבי איך עושים את הדברים האלה.
אריה אלדד: בארה"ב יש גוף שנקרא "דרפה" שיודע לא רק לממן סכומי עתק, אלא גם להצביע על אותם כיוונים וצרכים של המערכות.
אריה אלדד: בעניין הזה, זה מערכת הביטחון שיודע להגיד, אני צריך דבר כזה.
אריה אלדד: ואם נתייחס לתחום המרכבה.
אריה אלדד: המרכבות כנראה לא יהיו מיותרות למרות מה שמתחולל בשדה הקרב, גם בעוד מספר עשרות שנים.
אריה אלדד: ושדה הקרב משתנה במהירות רבה.
אריה אלדד: אבל עדיין יהיו בו טנקים ועדיין יהיו בו מטוסים שנים רבות.
אריה אלדד: אבל יכול מאוד להיות שאנחנו צריכים להצביע על כיווני רובוטיקה שיחסכו חיי אדם.
אריה אלדד: על מתכות שידעו להבקיע שריון או על שריון שיתן מיגון.
אריה אלדד: אם יודעים לעשות מכנסיים - בודאי ידעו לעשות חליפה מיגון.
אריה אלדד: להשקעות.
אריה אלדד: נדמה לי שגם בתחום הרפואה, הדברים של תעשיית הפרמיאוציטקה הישראלית הגיעה, ויש לה קבלות בעולם, ידעו לחבר דרישות מבצעיות שלנו.
אריה אלדד: בתחום האלה לא הייתי מצפה יותר מדי להשקעות ממשלתיות ענקיות.
אריה אלדד: אבל נדמה לי שאנחנו יכולים לדרוש מהממשלה את המינימום לתשתית שבלעדיו לא נוכל להתקדם.
יוסי שחם: ול-ננו-טכנולוגיה.
יוסי שחם: יש לנו מעל 30 חברי סגל, יש סטודנטים.
יוסי שחם: וחה"כ שמעון פרס נפגש איתם.
יוסי שחם: דרך אגב, זו היתה נקודת מפנה.
יוסי שחם: פגישה יוצאת מהכלל.
יוסי שחם: בשביל הרבה סטודנטים מוסמכים זאת היתה פגישה מצוינת.
יוסי שחם: לפי דעתי בכל האוניברסיטאות בארץ יש פעילות מצוינת, כל אחת בדרכה שלה.
יוסי שחם: צוין פה מקודם מימד הזמן.
יוסי שחם: אני התחלתי את הקריירה האקדמית של ב89- באוניברסיטת פרולם ומאז אני עובד בתחום ה-ננו-טכנולוגיה בתחום ההנדסה.
יוסי שחם: מה שקורה בעולם כיום יש מעין נקודת צומת שהרבה מדעים מדויקים, מדעי החיים, רפואה, הנדסה, עובדים באותם מימדים.
יוסי שחם: ויש הרבה מעבר ידע מנקודה לנקודה.
יוסי שחם: יש בישראל הרבה פעילות בתחום הזה, הרבה חברי סגל, הרבה תשתיות.
יוסי שחם: צריך לבוא עם פתרונות יצירתיים.
יוסי שחם: מה שאני רואה כאן וכל הדרך שהגעתי לפה, חשבתי שהפגישה בשבילי (לתחום המדעי בארץ) היא מעין נקודת מפנה.
יוסי שחם: היינו חברים בועדות לאומיות, אני רואה פעילות בתחום ה-ננו במשרד החינוך שפונים אלינו, משרד התמ"ס יש הרבה פעילות, צבא, קרפ"ר, מר אלדד עזר לנו לגייס שלושה מיליון דולר מדרפה.
יוסי שחם: יש הרבה פעילות בכל מיני נקודות.
יוסי שחם: כשאני אני בא לפה ואני מודה לחה"כ מלי פולישוק, זו פעם ראשונה שאני בכנסת ואני חושב שזה מעין נקודת מפנה.
יוסי שחם: כי אם אתם תסתכלו רגע על ארה"ב או על יפן.
יוסי שחם: נקודות המפנה הגדולות שדברים באו בצורה של חוקים, בצורה של הכתבה.
יוסי שחם: לא חלוקת משאבים וריב על כמה לתת וכמה לגזור, אלא שבית המחוקקים קבע, ככה צריך להיות.
יוסי שחם: ובהפרדת הרשויות יש את ההפרדה, ואז הבית המבצע עושה את זה.
יוסי שחם: לי, זה נקודת מפנה, היום הדבר הזה.
יוסי שחם: ולכן אני מודה על ההזדמנות הזו.
יוסי שחם: מה שאני לא ראיתי עד כה, ויש ועדות, ויש הרבה רצון טוב גם מהאקדמיה, תל"ם ודברים אחרים.
יוסי שחם: צריך ליצור דברים לטווח ארוך.
יוסי שחם: תכניות לחמש, עשר שנים.
יוסי שחם: אני חזרתי מיפן לפני שבוע, הזמינו אותי לחנוך מרכז ננו שם, שאני הייתי שותף בתכנון שלו.
יוסי שחם: לממשלה היפנית וקיבלו 50 מיליון דולר.
יוסי שחם: אני לא יודע אם שמחתי או הייתי עצוב שהזמינו אותי לחנוכה.
יוסי שחם: כי התחלנו בערך אותו זמן, לפני שנתיים.
יוסי שחם: אבל הדברים שם מעוגנים בחוק והממשלה מבצעת.
יוסי שחם: ולכן אני רואה בצורה חיובית ביותר את ההתפתחות שקורת כיום.
יוסי שחם: ברגע שיווצרו תשתיות, כולנו באקדמיה יודעים שיש היזון חוזר, יש תשתיות - קל להביא כסף למחקר מהקהילה האירופית, מדרפה.
יוסי שחם: לא יהיו תשתיות - לא נוכל להביא כסף.
יוסי שחם: מישהו צריך להתחיל את התהליך.
מל פולישוק-בלוך: מדהים.
שמעון פרס: הפנטגון יעשה עכשיו crash program, כמו שעשה בעניין הגרעיני.
שמעון פרס: מפני שהאמריקאים מוכרחים לנצח את הטרור.
שמעון פרס: וכל דבר שיעזור לנצח את הטרור - הם לא יחסכו בכספים.
מל פולישוק-בלוך: אחד מאיתנו.
מל פולישוק-בלוך: להביא את רה"מ לידי הכרה שזה העתיד שלנו.
מל פולישוק-בלוך: אני חוזרת ואומרת את זה כמו תוכי.
אורי סיון: מאוד מאוד זהירים בשלב הזה מלהתמקד.
אורי סיון: כי אנחנו יכולים להעריך טכנולוגיות שהם דומות לדברים שיש לנו, שהם איזה שהוא מזעור של דברים שיש לנו, אבל בכל מה שנוגע למה שה-ננו-טכנולוגיה באמת יכולה להציע, האמת היא שחסרות לנו הקונספציות, אין לנו שום מושג איך למשל לבנות מבנים מאוד מורכבים מאבני בניין מאוד מאוד קטנות.
אורי סיון: כלומר, יש מחסומים קונספטואליים מאוד מאוד קשים.
אורי סיון: ולדעתי השלב הוא כל-כך מוקדם שלא ברור איפה באמת.
אורי סיון: להזניח תחומים הרבה פחות ברורים שבהם הרבה פחות אפשר להתקדם ולהתמקד רק במה שברור היום.
אורי סיון: בחיל אויר היו אומרים, זה שאינך רואה - הוא שיפילך.
יעקב זיו: ואח"כ להיכנס לבאים היותר מבטיחים.
מל פולישוק-בלוך: האיזון הנכון.
אורי סיון: רוצה להדגיש אותו כאן.
אורי סיון: יוסי ציין תכניות לטווח ארוך.
אורי סיון: היכולת לתכנן לטווח ארוך היא מרכזית.
אורי סיון: הדרך היחידה להוציא כסף בצורה חכמה ב-ננו-טכנולוגיה, היא כשאתה יודע שיש לך תקציב ל8- שנים או ל10- שנים ואתה לא מוכרח להוציא היום הכל.
אורי סיון: ולכן הטווח הארוך הוא מרכזי.
אורי סיון: אני חושב שהמכשיר, לדעתי היעיל ביותר, תועלת פר דולר, היא חיזוק מרכזים קיימים באוניברסיטאות, ה- grading שלהם, שימוש בידע העצום שקיים באוניברסיטאות, שימוש בפסליטיס שכבר קיימים באוניברסיטאות וכן הלאה.
אורי סיון: אבל המרכזים האלה מוכרחים תמיכה גדולה, ארוכת טווח.
אורי סיון: ולא ניתן שם לעבוד כזה מהיום למחר.
אורי סיון: אני רוצה לתת דוגמא עגומה.
אורי סיון: בטכניון קיים מרכז למיקרו-אלקטרוניקה שממנו יצא כל תעשיית המיקרו-אלקטרוניקה של מדינת ישראל, חד וחלק.
אורי סיון: גם מבחינת הכשרת אנשים, גם מבחינת intellectual perpetually וכן הלאה.
אורי סיון: למרות כל הדיבורים האלו שהם כמובן מאוד חשובים, אנחנו השנה נאלצנו לסגור את הקורס היחיד בארץ שהוא hands on micro electronics .
אורי סיון: זה קורס של סטודנטים שיכולים להכניס לחדר ענקי בתחילת השנה ולצאת מהחדר הנקי בסוף השנה, עם פרוסת סיליקון עם התקנים.
אורי סיון: העלות היא מאוד מאוד נמוכה, 60 אלף דולר לשנה, זה הכל.
אורי סיון: אנחנו נאלצנו לסגור את הקורס הזה.
אורי סיון: אין היום קורס שמכשיר אנשים ב- hands on.
אורי סיון: מרכז מהסוג הזה בעלות נמוכה יחסית, ניתן לעשות לו grading, ניתן להרחיב אותו, הוא משרת גם תעשייה.
אורי סיון: יש מספר גדול מאוד של חברות סטראט-אפ שנעזרות בפסיליטיס האלה וכן האלה.
אורי סיון: אני חושב שניתן לאתר באוניברסיטאות השונות, מספר לא מצומצם של מרכזים כאלה, לתת להם איזה שהיא תוכנית תמיכה בסדר גדול של שמונה שנים או עשר שנים.
אורי סיון: ואני חושב שהעלות פר דולר, תהיה פנטסטית.
אורי סיון: ננו-טכנולוגיה שונה מטכנולוגיה יותר מקובלת בשני היבטים.
אורי סיון: אחד, זה רב-תחומיות.
אורי סיון: ואוניברסיטאות בנויות לרב-תחומיות לפחות מההיבט הזה שבאותו קמפוס יושבות הרבה מאוד דיסיפלינות שלא כמו בתעשיות.
אורי סיון: היבט שני, שהבעיות הקונספטואליות בהרבה מקרים לא פתורות.
אורי סיון: יש שם שאלות קונספטואליות שתעשייה לא נוטה להתמודד איתן.
אורי סיון: ולכן המרכזים האלה צריכים לשבת באקדמיה, יושבים מרכזים כאלה בארה"ב בהרבה מאוד מקומות.
אורי סיון: והעובדה היא שרוב תעשיות הסטראט-אפ יוצרות מתוך הדברים האלה.
אורי סיון: אני לא חושב שיש אדם היום, ניסיונאי בארה"ב שעוסק ב-ננו-טכנולוגיה שמסביבו לא צמחו חברות סטארט-אפ.
אורי סיון: לכן כהשקעה, זו השקעה כדאית ביותר.
ישראל מקוב: ואסור להישמע שהיישום הוא רחוק - היישום הוא די קרוב.
ישראל מקוב: אצלנו ב"טבע" אנחנו עוסקים היום בפיתוח תרופות על בסיס ננו-טכנולוגיה.
ישראל מקוב: יש יחידה מיוחדת בירושלים שעוסקת בנושא הזה.
ישראל מקוב: ויש לנו לפחות שתי תרופות שהיום מפותחות בטכנולוגיה של ננו.
ישראל מקוב: שהיא נותנת באמת אופקים חדשים.
ישראל מקוב: נפוצה, היא ניתנת בזריקה כל יום.
ישראל מקוב: אתה לא יכול להעביר את זה דרך מערכת העיקול, כי זה לא עושה את העבודה שזה צריך לעשות.
ישראל מקוב: המערכת הורסת את החומר ואתה חייב למצוא שיטה שבה תחלק את המוצר לחלקיקים בגודל של ננו שיהיו מסוגלים לעבור את מערכת העיקול ולהגיע לטרגט שמעוררים את המערכת ההימיונולוגית לפעול כמו שהקופקסון פועל בזריקה.
ישראל מקוב: זה מאוד מאוד מורכב ומאוד משובח.
ישראל מקוב: ותרופה אחרת, שכרגע אני לא ארחיב עליה את הדיבור, אז יאכלו את זה בצורה של גלולה ולא בצורה של זריקה.
ישראל מקוב: ז"א, דברים כאלה יכולים להגיע לשוק בעוד שנים כמו שלוקח לפתח תרופה.
ישראל מקוב: אני גם חבר בועדה הלאומית של ה-ננו-טכנולוגיה מפני שאני באמת מאמין בנושא הזה ואני חושב שזו הזדמנות למדינת ישראל.
ישראל מקוב: והיום יצא קול קורא ל13- מיליון.
ישראל מקוב: ועכשיו יש את הגוף האחר שמנסה לגייס את הכספים.
ישראל מקוב: הבעיה היא פה דווקא כן הגודל.
ישראל מקוב: חברה כמו טבע שמתחרה בחברות גלובליות אחרות בעולם.
ישראל מקוב: אנחנו מוציאים כל שנה מאות מיליוני דולרים על מחקר ופיתוח.
ישראל מקוב: אנחנו מוציאים יותר מאשר כל האוניברסיטאות ביחד.
ישראל מקוב: זה חברה אחת.
ישראל מקוב: אנחנו מדברים פה על מדינת ישראל.
ישראל מקוב: אנחנו מדברים על נושא שאותו אי אפשר לפתור ב30- מיליון דולר.
ישראל מקוב: זה באמת הזראס.
ישראל מקוב: וההזדמנות הזאת תחמוק מהידיים שלנו, אם אנחנו לא נגדיר אותה כפרוייקט לאומי.
ישראל מקוב: ויבוא על הברכה מר פרס שעוסק בעסק הזה במרבית זמנו.
ישראל מקוב: אבל הוא לא יכול לעשות את זה לבד.
ישראל מקוב: ולא יכול להיות שישבו פה ויתחילו להגיד, שהממשלה לא בסדר ואריק שרון והאוצר.
ישראל מקוב: זה לא נכון, זה מתחיל קודם כל בבית המחוקקים.
ישראל מקוב: אנחנו יושבים פה בבית המחוקקים שדווקא יכול להעביר חוקים על פנסיה.
ישראל מקוב: פתאום בית המחוקקים עוסק בשינוי חוקים בפנסיה, ועוסק ביחסי העבודה.
ישראל מקוב: בית המחוקקים יכול להעביר בחקיקה ולהפוך את הנושא הזה לפרוייקט לאומי.
ישראל מקוב: וברגע שזה יהיה פרוייקט לאומי, גם יהיה יותר קל למר פרס ולאחרים לגייס ולנתב כספים מהעם היהודי למען פרוייקט שמדינת ישראל הכריזה עליו כפרוייקט לאומי.
ישראל מקוב: וגם ממשלת ישראל תצטרך למצוא את המקורות בשביל לטפל בנושא הזה.
ישראל מקוב: הגודל פה מאוד חשוב.
ישראל מקוב: אם לא תהיה לנו את המסה הקריטית, אנחנו נחמיץ את ההזדמנות ואת עכשיו נמצאת בהובלה של העניין.
מל פולישוק-בלוך: איציק כהן, כי הוא סייע לי גם בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: ) , אני גיבשתי תכנית עבודה והגשתי אותה לכל מי שרק רצה בממשלה, כולל שר האוצר.
מל פולישוק-בלוך: עם רה"מ ניסיתי להיפגש ועדיין לא הצלחתי, מנכ"לו כן.
מל פולישוק-בלוך: אבל הוא שמע את הדברים, העברתי לו את החומר.
מל פולישוק-בלוך: הכנתי תוכנית באמת להכריז על כל הנושא של ההון האנושי, ננו-טכנולוגיה זה אחד המרכיבים בהון האנושי שלנו, כפרוייקט לאומי.
מל פולישוק-בלוך: הכנו תכנית כדי שתהיה קודם כל החשיבה האסטרטגית, קביעת המדיניות של הממשלה שהמשאב הלאומי החשוב ביותר, התשתית הלאומית, ולהגדיר את זה כתשתית, זה ההון האנושי.
מל פולישוק-בלוך: מכאן מתחילים את הכל.
מל פולישוק-בלוך: כי אם זאת תשתית לאומית, כמו כבישים, כמו מסילות ברזל, כמו דבר אחר, תשתית, בתשתית משקיעים כסף.
מל פולישוק-בלוך: ולכן אם אתה לא הגדרת את זה כתשתית, אתה לא שם כסף.
מל פולישוק-בלוך: כך זה מתחיל.
מל פולישוק-בלוך: ואז כמובן ברור לכולנו פה וגם לחלק ממקבלי ההחלטות בממשלה, שהתשתית הלאומית הכי חשובה זה ההון האנושי.
מל פולישוק-בלוך: כשאנחנו מפרטים את זה, זה גם עובדים, זה קודם חינוך וזה אוניברסיטאות שחלק גדול מאוד זה ה-ננו-טכנולוגיה במרכיב הזה, וזה היי-טק וזה עוד כמה דברים.
מל פולישוק-בלוך: לקחתי את התכנית הרחבה הזאת ועל כל מרכיב שלה, אנחנו מקיימים פה ישיבות.
מל פולישוק-בלוך: היום אנחנו מקיימים במרכיב אחד ספציפי, זה ה-ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: אבל אין ספק שזה צריך להיות מובל ע"י הממשלה וזה שעומד בראשה.
מל פולישוק-בלוך: יחד עם זאת, אני לא מחכה עד שיגיע המשיח, ואני בהחלט לוקחת את היוזמה הזאת שנאמרה ואת הדברים שנאמרו, ואני אנסה, אני בטח אגיש את זה, השאלה איך נוכל לקדם את זה.
מל פולישוק-בלוך: כי עדיין אין לי מספיק אצבעות כדי להעביר חוק כזה, שעלותו ענקית.
מל פולישוק-בלוך: זה לא יצליח לעבור אם אני לא אגייס כאן למעלה מ- 50 חכי"ם, או את הממשלה.
מל פולישוק-בלוך: אחד הסיכומים של הישיבה תהיה לקחת את הצעת החוק האמריקאית כמודל, לקחת את הפרוייקט שאתם כבר עושים, ושל מה שמשרד המדע כבר עושה, ולנסות למנף את זה לרמה לאומית עם עוצמות הרבה יותר גדולות.
מל פולישוק-בלוך: כי בלי זה - באמת לא עשינו שום דבר.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לעבור לדוגמא של תחום מסוים ספציפי של המים.
פטריק ביתן: פרופ' בלקין, חיל רפואה, פרופ' אלדד שימש כקרפ"ר, משרד הבריאות.
פטריק ביתן: כאשר אנחנו הגדרנו פער, אנחנו שילבנו כוחות, גייסנו שלושה מיליון דולר מדרפה, יחד עם פרופ' שחם, פתרנו למעשה בעיות ואנחנו בשלב ההקמה ושוב, הגלגל חוזר לממשלה להמשך התהליך.
יפה ויגוצקי: עצמה להקנות את תחומי הידע של מדע וטכנולוגיה בתכנית מובנית החל מגן הילדים.
יפה ויגוצקי: עם כניסתי לתפקיד בינואר 1995, אנחנו פיתחנו במערכת החינוך העל-יסודית מגמה שנקראת ביו-טכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: יש לנו אותה היום ב100- בתי"ס על-יסודיים ותלמידים ניגשים ל15- יחידות בגרות שזה בהחלט בהיקף אדיר בתחום הזה.
יפה ויגוצקי: כאשר הבסיס שלהם הוא כמובן מדע מדויק וההתמחות שלהם היא בתחום הביו-טכנולוגיה.
יפה ויגוצקי: כשהחלו הדיבורים על הנושא של ה-ננו-טכנולוגיה, אנשינו יצרו קשר, והתחלנו בניסוי חלוץ ב6- בתי"ס תיכוניים בארץ ובמסגרת לימודי המערכות ביו-טכנולוגיה כבר בנינו יחידת לימוד אחת שהיא גם יחידת בגרות.
יפה ויגוצקי: ויש לנו ניסוי כעת עם 6 בתי"ס בארץ, כאשר תלמידים לומדים במבחני בגרות במושגים בסיסיים, בידע בסיסי.
יפה ויגוצקי: אנחנו הזמנו לפני למעלה משנה, מחקר במרכז לחיזוי טכנולוגי באונ' ת"א, כדי לבדוק מה יהיו העיסוקים של בוגרי המערכת ב2010-.
יפה ויגוצקי: ואחד הנושאים שהוזכרו שם, הוא כמובן הנושא של ננו-טכנולוגיה עם המלצה להתחיל וללמד את הנושא כבר בחטיבות הביניים, כלומר לא לחכות לעל-יסודי, להתחיל כבר לשלב את זה בתוך תכנית הלימודים הקיימת במשרד כמדע וטכנולוגיה כבר בחטיבות ביניים.
יפה ויגוצקי: ותוך כדי אפילו הדגש של איזה נושאים אפשר כבר לתת לתלמידים במסגרת חטיבות הביניים.
יפה ויגוצקי: אנחנו כעת בודקים את ההמלצות של המחקר ואני מניחה שאנחנו נשלב את זה.
יפה ויגוצקי: אנחנו עוקבים אחרי הניסוי הראשוני שלנו, ואני מאמינה שאותם תלמידים שהגיעו למגמות הביו-טכנולוגיה ומעונינים להתמחות בזה, ירחיבו את מספר הלומדים.
יפה ויגוצקי: דרך אגב, אנחנו חיפשנו מערכות חינוך אחרות בעולם שהתחילו לטפל בנושא הזה כבר במערכת הפורמלית, ואני מוכרחה להגיד, שלא מצאנו.
יעקב זיו: אם התכנית הצליחה או לא.
יעקב זיו: אחד מהקריטריונים זה שצריך להגיע ל700- מדענים שעוסקים ב-ננו-טכנולוגיה בעוד חמש שנים.
יעקב זיו: היום המצב שבקושי כ200- סטודנטים מדי שנה לומדים פיזיקה בכל המערכת בתואר ראשון.
יעקב זיו: אנחנו מדברים על 700 שסיימו תואר שלישי ובחרו להתמחות.
יעקב זיו: אז ברור מה קורה פה.
יעקב זיו: ובלי טיפול יסודי ברמות הנמוכות לא נגיע כלום.
מינה טייכר: שדוחף את המדע קדימה.
מינה טייכר: זה נכון למדע בכלל ול-ננו-מדע בפרט.
מינה טייכר: במקרה של ננו-מדע שהוא כל-כך רחב מבחינת הדיסיפלינה שגם יש לנו גם ביולוגיה גם פיזיקה, גם כימיה, גם אלקטרוניקה וגם באפליקציות, גם בנשק, גם באנרגיה וגם ברפואה וכו'.
מינה טייכר: והמימון הגדול של המחשוב שצריך, אז ה- Bottom approach לא יכולה לעזוב וממשלות וגופים כלשהם חייבים לעזור וצריכים ללכת לממשלה.
מינה טייכר: כשאני מסתכלת על הטבלה הזאת ורואה את התכנית ללכת לרה"מ ולבקש עוד כסף, הוא עלול להסתכל בטבלה הזאת ולהגיד, בעצם מדינת ישראל השקיעה ב2001- ב-ננו-טכנולוגיה פי שלוש מאשר מערב אירופה ופי 1.4 מאשר ארה"ב באופן יחסי, לא באופן אבסולוטי.
מינה טייכר: הזה היחסי לא יעזור לנו כאשר אנחנו נלך לרה"מ.
מינה טייכר: לא שהמדינה משקיעה יותר מדי - שהטבלה הזאת צריך לשפר אותה כדי שהיא תהיה אמיתית.
מינה טייכר: כי לא נכנס פה כל העלות של ההון האנושי שהמדינה מכניסה בפנים.
מינה טייכר: ז"א, אם היו מכניסים את העלות של הפרופסורים, של המשכורות, של החוקרים במכוני המחקר, באוניברסיטאות של סטודנטים ומלגות בארה"ב ובאירופה ובישראל, אז היו מגלים שהשיעורים היחסיים בטור השמאלי משתנים לחלוטין.
מינה טייכר: וכדי לתת את התמונה מה המדינה משקיעה, צריך לתת את כל package הזה ביחד.
מינה טייכר: כי הנתון הזה כמו שכאן, יכול רק לקלקל לנו.
מינה טייכר: וכמו שאת יודעת, ההון האנושי מבחינה איכותית הוא בסדר, אבל מבחינה כמותית הוא גם קטן מאוד.
מינה טייכר: מה שאנחנו מצליחים להשיג, זה באמצעים קטנים ביותר.
מינה טייכר: אז צריך בהחלט להכניס את כל ההשקעות שיש דרך האוניברסיטאות בנושא הזה.
ישראל ינקוביץ: מקוב, בתעשייה העולמית ה-ננו כבר קיים.
ישראל ינקוביץ: אצלנו באינטל גם בתחום האלקטרוניקה או המיקרו-האלקטרוניקה אנחנו עושים התקנים אלקטרונים כבר ברמה של 90 ננו-מטר ו60- ננו-מטר.
ישראל ינקוביץ: ואחת הבעיות שהדבר הזה כל-כך מתקדם בקצב מסחרר, שההשקעה העצומה שאנחנו משקיעים בתשתיות לטובת הטכנולוגיות האלו, אין להם כבר שימוש לאחר שנתיים או שלוש.
ישראל ינקוביץ: ולכן אנחנו מחפשים תחומים אחרים שאפשר להשתמש באותם תשתיות בתחומים אחרים.
ישראל ינקוביץ: אם זה תחומים שהם למעשה בנייה של התקנים מכניים, התקנים ביו-רפואיים.
ישראל ינקוביץ: מר פרס, ביקרת אצלנו והראנו לך את התכניות שלנו גם.
ישראל ינקוביץ: אנחנו משקיעים גם הרבה באקדמיה.
ישראל ינקוביץ: להיות גם מסה קריטית, אנחנו מסתכלים בהיבט הגלובלי איפה אנחנו רוצים להשקיע.
ישראל ינקוביץ: וכל הזמן יש גם תחרות בין האקדמיות בכל העולם.
ישראל ינקוביץ: ואני חושב שאנחנו מתקדמים בצורה מאוד יפה.
ישראל ינקוביץ: ויוסי לוי, עכשיו מוביל את זה בארץ.
לאה נס: שמעון פרס.
לאה נס: ורציתי להתייחס לפחות לסיפא של דבריך.
לאה נס: גם אני שותפה לכל הדאגות לגבי המצב של המדע, החינוך וההתפתחות וכולל המשאבים.
לאה נס: הערה קטנה, אמרו כאן שפיתוח של ננו-טכנולוגיה, הן המחקר והן המימוש, הרי בסדרי גודל שההשקעות בהתנחלויות ממש לא רלוונטי לעניין.
לאה נס: אבל נמשיך במדע, כי אני מדענית.
לאה נס: הראשונה בראשותך, ששנינו היינו בעד דיון ה-ננו-טכנולוגיה.
לאה נס: דברנו על סדרי גודל כאלה.
שמעון פרס: ל-ננו.
שמעון פרס: נעשה את העסק הכי טוב בעולם.
לאה נס: אתה יודע על איזה סכומים מדובר, זה סדרי גודל שממש לא רלוונטיים לזה.
לאה נס: אבל בלי קשר אני גם מודאגת כיו"ר ועדה למפגעי איכות הסביבה.
לאה נס: הפיתוח הטכנולוגי ככל שהוא מועיל לנו, בסה"כ מלווה גם בהרבה תוצרי לוואי והזיהומים שיש היום בעולם, שנכנסים למעגל החיים שלנו, הם מטרידים.
לאה נס: לפעמים הטכנולוגיה סה"כ מקדימה אותנו ואתם לא מצליחים להשתלט על התוצאות שלה.
לאה נס: ואתה הזכרת שהשימושים של ננו-טכנולוגיה יכולים לפתור לנו ולקדם הרבה עניין של זיהומים, גם לגבי הפיתוחים, כמו שדיברנו על מקורות המים.
לאה נס: אנחנו איזה בעיה יש לנו היום בעיה במקורות המים.
לאה נס: אבל גם באותה מידה גם אפילו בעניין של נפחים, של זיהום ומקורות של הטמנה שזה דבר מאוד בעייתי בכלל בעולם ובמיוחד בארץ הקטנה שלנו, שאנחנו לא מצליחים להתמודד איתה.
לאה נס: וכנ"ל כמו שמדברים על מדע וטכנולוגיה שזה לא עניין של מותרות.
לאה נס: ואותו דבר גם העניין הסביבתי הוא בהחלט לא עניין של מותרות.
לאה נס: הוא בנפשנו ורק באמצעות הפיתוחים הטכנולוגיים שיש היום בהחלט אפשר לקדם הרבה.
לאה נס: ואנחנו רואים שבמדינה שלנו, אנחנו לא מצליחים לממש את הפוטנציאל בשביל שנשתמש בחומרים ובשיטות ובטכנולוגיות לא מזהמות, בחומרים לא מזהמים, בכל מיני חומרי הדברה, שיטות להדברה לא מזהמות.
לאה נס: וזה כמובן אם נצליח להגדיל את הנתח של הפיתוח של מדע וטכנולוגיה, בהחלט נוכל להתקדם.
לאה נס: גם להיטיב עם עצמנו וגם להגיע באיזשהו מקום לרמה העולמית.
לה וגה: המגנ"ט, עמותה בשם נח"ת, ננו-חומרים פונקציונאליים.
לה וגה: חברים בקבוצה 14 חברות מן המובילות וגם סטארטים-אפים פה בארץ.
לה וגה: ו14- חוקרים מובילים בתחום הזה מהאקדמיה פה בארץ.
לה וגה: אנחנו בימים אלה מסיימים את השנה הראשונה של הפעילות.
לה וגה: אנחנו עושים מחקר בסיסי בתחום של ננו חומרים.
לה וגה: קיבלנו תמיכה ממשרד התמ"ת דרך תכנית המגנ"ט.
לה וגה: התקציב של השנה הראשונה היה 17 מיליון ש"ח.
לה וגה: שחצי ממנו בא ממקורות עצמיים של התעשייה.
לה וגה: המהפכה שמדברים עליה בעצם היא כבר פה.
לה וגה: ואם אנחנו לא נקבל את העזרה ואת ההכוונה ואת התשתיות וכל מה שצריך מסביב, אז אנחנו נאחר ולא נעלה על הרכבת שאנחנו מנסים לעלות עליה.
לה וגה: היום יש כבר פער גדול שנוצר בין האקדמיה לתעשייה.
לה וגה: רוב המוסדות האקדמאים נמצאים בין ה50- המוסדות הגדולים בתחום הזה בעולם, כאשר מסתכלים על מספר הפרסומים שיש.
לה וגה: לעומת זאת התעשייה נמצאת די מאחור.
לה וגה: ראייה לכך היא אפילו בפרוייקט של המגנ"ט כספים שהובטחו לנו שהיינו צריכים לקבל אותם לפני חודשיים, מעוכבים ע"י משרד האוצר.
לה וגה: אפילו הודעה, לא לצפות לכסף עוד בשנה הזאת, אלא בשנה הבאה.
וחברות כמו: העזרה היא לא רק התקציבים.
וחברות כמו: התקציבים חשובים והם חשובים מאוד.
וחברות כמו: אבל העזרה גם היא בדיונים כמו פה.
וחברות כמו: אבל גם שתבקרו את מה שנעשה בעצם בשטח.
וחברות כמו: חלק מהועדות הנכבדות שאנחנו שומעים עליהן, בעצם לא מעורבות בחלק מהעשייה היומיומית שנעשית בתעשייה.
וחברות כמו: עם כסף שהתעשייה משקיעה בה.
וחברות כמו: ניסיתי להגיע לחלק מהאנשים הנכבדים שיושבים פה ולצרף אותם למאמצים שלנו.
וחברות כמו: אנחנו רוצים גם לפרוץ לאירופה עם הנושאים האלה.
וחברות כמו: ואני מאוד מתקשה להגיע אליהם.
מל פולישוק-בלוך: בשטח, יש כאן כמה עדים, כשמזמינים אותנו כועדה, או אותי באופן ספציפי, אני תמיד באה.
מל פולישוק-בלוך: ראיתי את המעבדה באונ' ת"א וגם בטכניון.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו קלי רגליים ואנחנו הולכים לכל מקום.
מל פולישוק-בלוך: מספר החכי"ם שגילו עניין בנושא, הוא באופן יחסי רב מאוד.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו נרתום את כולם לפעילות כדי שבאמת יהיה לנו חוק, לפחות כמו באמריקה.
מיכאל פלד: ההשקעות שנעשות בתעשייה.
מיכאל פלד: מקו התעשייה שאני מייצג אותה, תרכובות ברום.
מיכאל פלד: הניסיון שלי בשנה האחרונה מהעבודה בתחום ה-ננו, שהחלק הקשה ביותר זה לבצע את הקורדינציה בין כל הגופים וכל המדענים שעובדים בארץ.
מיכאל פלד: ואם דובר על מגדל שן, קשה מאוד להביא אנשים מהאקדמיה לעבוד יחד על נושא שמעניין את התעשייה.
מיכאל פלד: ובקטע הזה, בקול קורא, אם יש אפשרות, היינו מאוד שמחים שיהיה איזשהו גוף או גורם שירכז את הדברים האלה.
יגאל מאיר: והייתי רוצה אולי להשוות את הפניה שלנו אליכם, כמו אל אותו בחור קולומבוס שבא לאיזבלה וביקש ממנה כסף כי הוא מצא דרך הודו.
יגאל מאיר: אז אנחנו יכולים להבטיח הרבה דברים עכשיו שהם בטווח הקצר ולמעשה הפירות האמיתיים של התחום הזה, אני חושב שעדיין אנחנו לא רואים אותם, אבל אנחנו יכולים להיות בטוחים שהם שם.
יגאל מאיר: וככל שאנחנו נשיט יותר ספינות באוקיינוס הגדול הזה, יש לנו יותר סיכוי להגיע למקומות שאף אחר לא יגיע.
יגאל מאיר: וזה תחום, כמו שנאמר, כל-כך רחב, שהסיכוי שלנו להגיע למקומות שאחרים לא יגיעו, למרות שהם כבר שמם, הוא יחסית גדול, אם באמת אנחנו נשקיע את כל המשאבים שם.
יגאל מאיר: דבר שני בקשר לחינוך.
יגאל מאיר: דובר פה על תכניות חדשות.
יגאל מאיר: בתור אחד, אפילו לצערו, שנחשף למערכת חינוך בארץ בשנים האחרונות, הדרך לחנך את הדור הצעיר ודור הביניים בכלל למדע וטכנולוגיה זה לא ע"י ללמד אותם על דברים, אלא ע"י לחשוף אותם בידיים לדברים חדשים.
יגאל מאיר: ואחד הדברים שאני חושב שההשקעה המסיבית הזאת בתחום הזה יכולה להביא, זה להביא אנשים, סטודנטים, תלמידים צעירים במיוחד באזור שלנו, שאני חושב שיש פה הרבה נוער שבד"כ לא נחשף למדע בתחום כזה, להביא אותו לאוניברסיטאות לראות במו-עיניו מה זה התחומים שאנשים מדברים עליהם.
יגאל מאיר: זה פעם ראשונה שהם מצליחים לראות מה זה מדע ומה זה טכנולוגיה בגוף ראשון.
יגאל מאיר: וההשקעה בתחום זה לא השקעה באיזה מגדל שן שאנשים יושבים וחולמים חלומות, וזה מדע נטו.
יגאל מאיר: אלא זה גם השקעה במקומות עבודה, גם השקעה בחינוך והשקעה בעם עצמו.
מל פולישוק-בלוך: ובהחלטת ממשלה, כדי למקם את ישראל בחזית הטכנולוגיה והמדע בתחום ה-ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: במסגרת זו יש לגבש מדיניות לאומית ל-ננו-טכנולוגית ארוכת טווח.
מל פולישוק-בלוך: יש לפעול להקמת מרכז לאומי ל-ננו-טכנולוגיה ולהרחבת הקיים.
מל פולישוק-בלוך: המדיניות צריכה לכלול, מתקנים מרכזיים משותפים ומעבדות ייעודיות לפי נושאים.
מל פולישוק-בלוך: חלוקת התמחות בין המוסדות השונים, שמענו שהתחומים הם רבים.
מל פולישוק-בלוך: עידוד התמחויות בנושאים התואמים את המדיניות הלאומית.
מל פולישוק-בלוך: כמו למשל, פיתוח תחום המים.
מל פולישוק-בלוך: ובאיכות המים ה-ננו טכנולוגיה לפי שאני הבנתי מהמומחים, יכולה להגיע לשיאים אדירים.