GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך:
זו היתה הסוגייה הכי קשה, ולגבי הקריטריונים זה היה מאוד ברור שזה יחסי אם זה הטיב של החברה, החדשנות, המקוריות, הייצור.
מל פולישוק-בלוך:
אגב, הייצור והידע היו תנאי סף, כלומר לפי החוק הקודם לא היתה למעשה שום אפשרות שהייצור יהיה בפעולה וזה לא היה קריטריון.
מל פולישוק-בלוך:
היום על פי חוק המו"פ החדש, שטרם סיימנו אותו למעט סעיף 19, מה שכבר התחיל להיות מופעל זה שהועדה יכולה לתת לכל אחד 50% מהתקציב, או 40% או 30% או 20% מהתקציב.
מל פולישוק-בלוך:
זה נותן איזה שהוא spend, שדורש מעט יותר תשומת לב.
מל פולישוק-בלוך:
לגבי הקריטריונים, קיימים כ- 10 קריטריונים שבקרוב אני אפרסם אותם אבל עבדנו לפיהם בועדה.
מל פולישוק-בלוך:
הקריטריונים הם מהסוג שאתם יכולים לתאר לעצמכם: אם זה מידת חדשנות ומקוריות, ייחודיות, הסיכויים של החברה להצליח.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נוגעים גם בנושאים של שיווק ופיתוח עסקי, ההרכב של הצוות.
מל פולישוק-בלוך:
הייצור הפך ל- isue שלא היה בעבר.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	מה זאת אומרת הרכב הצוות?
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר:	טיב הצוות של החברה.
מל פולישוק-בלוך:
כולם אומרים שהגורם האנושי 	הוא החשוב ביותר, אבל ב"תכלס" זה לא בדיוק כך.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לגעת בייצור, שזה דבר מיוחד בתור תבחין ואני רוצה להזכיר לכם שקודם הוא לא היה תבחין.
מל פולישוק-בלוך:
מאחר והמחוקק בחוק החדש, מאפשר לחברה להצהיר שהיא מייצרת בחו"ל.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	הם התייחסו שם לסעיף 19 לחוק, או לסעיף אחר, 	מבחינת ייצור בישראל?
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר:	מדובר בסעיף 17, ואני חושב שזה סעיף שכבר עבר.
מל פולישוק-בלוך:
על 	כל פנים, הייצור הוא נקודה מאוד מרכזית שהיא בעצם הויכוח העיקרי בכל העסק אבל המחוקק קבע את זה.
מל פולישוק-בלוך:
פה צריכים לצבור ניסיון, שהרי אפשר לקבוע סתם כללים ולא ייצא מזה כלום.
מל פולישוק-בלוך:
חברה יכולה להצהיר שהיא מייצרת הכל בחו"ל, והמחוקק לא מנוע ממנה לקבל מענק.
מל פולישוק-בלוך:
אלא מה, ההיגיון של החוק אומר שהמענק צריך להיות מושפע מזה.
מל פולישוק-בלוך:
הכוונה היא שמי שיצהיר שהוא מייצר הכל בחו"ל, אז לצורך העניין נגיד שהוא לא יקבל בכלל מענק, או שלמשל תארו לכם שהוא בא עם הרעיון הגאוני ביותר בעולם וכולם משתכנעים ומאמינים שייצא מזה למדינה הרבה גם לא מהייצור, אז מה עושים עם זה?
מל פולישוק-בלוך:
לכן, עניין הקריטריונים הוא יותר רציני מסתם ייצור.
מל פולישוק-בלוך:
לכן, מאחר ולמרות שאף חברה עדיין לא הצהירה, היות וה"פרוססינג" רק התחיל, הועדה למדה את הנושא ויהיו מקרים שהחברה תצהיר שהיא מייצרת בחו"ל 20% או 50% וכן הלאה, אז אני מניח שבפרקטיקה בשקלול הסופי אם חברה היתה עם רעיון וצוות הכי טובים וסיכויי הצלחה הכי טובים, ונניח והיא תייצר 30% בחו"ל היא תקבל 30% מענק, וחברה שהיא פחות טובה אבל מייצרת את הכל בארץ גם תקבל 30% מענק.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	אתם נותנים משקל לקריטריונים קבועים או שזה 	משתנה לפי הצורך?
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר:	אנחנו רק התחלנו עם זה, ואני אפרסם בקרוב את	הקריטריונים.
מל פולישוק-בלוך:
אני אישית לא מאמין שועדה של 10 אנשים יכולה לעבוד עם 10 קריטריונים שרשום שזה 5%.
מל פולישוק-בלוך:
אתם צריכים להבין דבר נוסף, ההחלטה היא למעשה תוצאתית וזה כמעט ולא צריך להשפיע.
מל פולישוק-בלוך:
אף חברה לא מנהלת את העניינים שלה לפי המדען הראשי.
מל פולישוק-בלוך:
המדען הראשי נותן את מענק, רק לי מה שהחברה עושה.
מל פולישוק-בלוך:
אין אף חברה שמחליטה באמת אם נגיד יש 10 קריטריונים אז היא תהיה יותר מקורית ויותר טובה, זה לא עובד כך.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו עדיין מתלבטים ואני כבר אומר לכם, שמה שיהיה כתוב בקריטריונים זה למשל (וזה לא סופי אלא רק דוגמא): חברה שלא תייצר לפחות 50% בארץ, היא תקבל פחות מ- 50% מענק.
מל פולישוק-בלוך:
זה ברור וגם משהו עם מוטיבציה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל הועדה צריכה איזה שהוא חופש פעולה.
מל פולישוק-בלוך:
אחת הבעיות העומדות בפנינו, למשל בתעשיית הביו-טכנולוגיה, יש הרבה מקרים שאי אפשר לייצר בארץ ואז אתה נמצא בפני דילמה, עד כמה ללחוץ כדי אולי לפתח את הייצור בארץ.
מל פולישוק-בלוך:
איתן אברמוביץ:	האם חברה שתצהיר על ייצור בחו"ל, יכולה בגלל זה 	לרדת מתחת לקו ובעצם לא לקבל בכלל, או שזה לא יקרה והיא רק תקבל את הניקוד שהיא זכאית לקבל, כלומר לא יורידו את נקודות הזכאות אבל היא תקבל במקום 50% רק 40% או 20%.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר:	קודם כל, אנחנו מתעסקים עם הרבה בקשות.
מל פולישוק-בלוך:
כלומר 	מדבור ב- process מאוד מסודר ומאורגן.
מל פולישוק-בלוך:
הדיון יהיה לפי הצהרת החברה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	אבל החברה צריכה למקד את ההצהרה שלה לפי מה 	שאתם דורשים ממנה.
מל פולישוק-בלוך:
איך לשים את הדגש, ולא רק מספרים.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר:	כל אחד מבין שהכוונה בגדול היא, לנסות לייצר כמה 	שיותר בארץ באיזה שהוא גרף, וכלל שהייצור יותר בארץ יש יותר נקודות זכות.
מל פולישוק-בלוך:
אין אף אחד שיכול לטעון שהוא חשב שאולי אם הוא ייצר יותר בחו"ל הוא יקבל יותר.
מל פולישוק-בלוך:
כל הוויכוח הוא עד כמה זה בכלל יועיל למישהו.
מל פולישוק-בלוך:
מתן וילנאי:	המדען הראשי בתמ"ס היום, הוא איש מרכזי וחשוב 	בהרבה מאוד נושאים כפי שראיתם גם כאן, הוא לא מדען בתוקף הקריטריונים שנדרשים למילוי תפקידו.
מל פולישוק-בלוך:
העבודה של אלי אופר היא מאוד חשובה ומרכזית, עושים זאת אנשים מהמעלה הראשונה עד כמה שאני הכרתי, והוא ללא ספק אחד מהם.
מל פולישוק-בלוך:
אבל יש בעיה בכללי ההתנהגות שלנו, וזה לדעת להגדיר נכון דברים.
מל פולישוק-בלוך:
הוא לא עוסק בעבודה של איש מדע, הוא גם לא מדען בניסיונו, אלא הוא עוסק בתחומים שהוא עוסק והשם מדען הוא לא נכון.
מל פולישוק-בלוך:
אני מעיר את ההערה הזאת, כי המדענים האחרים, שבחלקם יושבים פה, הם מדענים באופי העבודה שלהם.
מל פולישוק-בלוך:
גם אלי אופר וגם קודמיו, לא עשו עבודה של מדען.
מל פולישוק-בלוך:
אולי ההערה הזאת לא חשובה, אבל עבורי היא חשובה כי זה מגדיר דברים.
מל פולישוק-בלוך:
דבר נוסף, אין מושג כזה "המדינה", מספיק לספר לי ש"הממשלה מחליטה" או "המדינה מחליטה", אין דבר כזה והייתי אומר כמעט בשום תחום.
מל פולישוק-בלוך:
מניסיוני הצנוע, אין דבר כזה.
מל פולישוק-בלוך:
מדינת ישראל לא השקיעה אף פעם מחשבה אמיתית במו"פ, למעט אנשים טובים וברמה, בתוך הממשלה ומחוץ לממשלה בתוך הממסד ומחוץ לממסד, שעסקו בדברים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	האם זה לא התפקיד של המועצה הלאומית למו"פ?
מל פולישוק-בלוך:
כי 	לידיעתך, אנחנו הגשנו הצעת חוק לקצר את הדרישה להקים אותה, לחצי שנה במקום לשנה, וכבר עברה חצי שנה.
מל פולישוק-בלוך:
מתן וילנאי:	אנחנו מיסדנו את פורום המדענים הראשיים, כדי 	להקפיד שהמדינה תגיד את דברה, כי המדענים הראשיים כחבורה יכולים בסופו של דבר להגיד את דברם, והכרחנו את הממשלה להקשיב לדו"ח הזה במשך שנתיים.
מל פולישוק-בלוך:
במהלך 55 שנות המדינה, שנתיים המדינה הקשיבה לדו"ח הזה.
מל פולישוק-בלוך:
השרים הקשיבו, ואת זה אני אומר בזהירות, כי לפחות הם נכחו בחדר כשדיברו על זה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן, היוזמות הפרטיות והציבוריות כפי שעמי מייצג אותן, זה הסיכוי היחיד שלנו וצריך להבין את זה ואת זה צריך לחזק ככל שניתן.
מל פולישוק-בלוך:
המדינה לא יכולה להתערב בזה יותר מידי, זה תלוי ביוזמות והיכולות שלהם.
מל פולישוק-בלוך:
לגבי ה"מולמו"פ", תבדקו כמה שנים זה היה תקוע ומתי זה נשלף החוצה, ולדעתי היה צריך כבר לסיים זאת מזמן.
מל פולישוק-בלוך:
ה"מולמו"פ" מביא זאת לידי ביטוי בקביעת קווים ובקביעת עקרונות, ובכל היתר לתת לאנשים לפעול לפי יכולתם.
מל פולישוק-בלוך:
נושא הקריטריונים, הוא נושא מאוד בעייתי והוא תמיד נכון.
מל פולישוק-בלוך:
קשה מאוד לקבוע אותם, ויותר קשה להיצמד אליהם.
מל פולישוק-בלוך:
מכיוון שיש פה הרבה אינטרסים לצורך העניין ואלי אופר העיר על זה מאוד בזהירות.
מל פולישוק-בלוך:
אני הרמתי את הכפפה של הקריטריונים, בנושאים שהם בכלל בתחום התרבות והספורט, שלהם אי אפשר לעשות קריטריונים.
מל פולישוק-בלוך:
בספורט אולי זה יותר קל, אבל בתרבות זה מאוד קשה.
מל פולישוק-בלוך:
מה זו הצגה טובה או רעה?
מל פולישוק-בלוך:
מה זה בית ספר טוב, או מה זה בית ספר רע?
מל פולישוק-בלוך:
לפי מה אתה קובע?
מל פולישוק-בלוך:
הרמנו כבר את הכפפה, ואני מניח שאלי אופר כבר עמוק בתוך העניין הזה, על הדברים שלו.
מל פולישוק-בלוך:
זה לוקח תקופה ארוכה עם עשרות אנשים, מדיסיפלינות מרובות ככל שניתן, כדי להגיע לבסוף לדברים האמיתיים.
מל פולישוק-בלוך:
אי אפשר שלא לעשות את זה, זה חיוני לעשות והעובדה שזה לא נעשה עד עכשיו זה חלק מהתבגרות של מדינה וחלק מהתבגרות של חברה.
מל פולישוק-בלוך:
הייתי אומר שקריטריונים מצד אחד והבקרה ההדוקה והשימוש הנכון בכסף מצד שני, ושהכסף הולך למה שהתכוונו לפי מטרות המדינה מעבר למה שאנשים עושים בשוק החופשי, זה הדבר הנכון.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת, כשהמדינה נותנת כסף, היא רוצה לחזק תחום.
מל פולישוק-בלוך:
מכיוון שזו המדיניות שלה כי זה חשוב לטובת האזרח, חשוב לטובת החברה וחשוב לביטחון המדינה.
מל פולישוק-בלוך:
אכן, מערכת הביטחון פיתחה מערכת שלמה לטובתה היא ואנחנו נהנים ממנה כחברה אזרחית.
מל פולישוק-בלוך:
בביו-טכנולוגיה, אני מניח שמערכת הביטחון אף פעם לא תעסוק בזה, כפי שהיא עסקה בהייטק בנושאים של תקשורת וכד'.
מל פולישוק-בלוך:
המדינה צריכה לקבל החלטה איפה היא כן תומכת, מכיוון שיש מקומות שזה רק טבעי שהם מתפתחים גם אם הם חשובים או לא חשובים וזה ממש לא משנה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן המולמו"פ היא חשובה כל כך, שתהיה מולמו"פ אמיתית ומאוזנת בתוכה, ואז אנחנו נוכל להגיד שיש מושג שנקרא "המדינה" ובמקרה הזה המדינה זה המולמו"פ.
מל פולישוק-בלוך:
הם יצטרכו להיות המדינה והם יתנו מענה, ואז המדענים למיניהם יצטרכו לתת את הדין בפניהם ו/או לקבל מהם את ההנחיות.
מל פולישוק-בלוך:
ברור שהשוק האזרחי יהיה צריך לפעול לפי יכולותיו ולפי כישוריו וזה לשמחתנו לא חסר אצלנו.
מל פולישוק-בלוך:
בירוקרטיה יש הרבה, חוסר כסף יש הרבה, אבל יכולות זה הדבר שלא חסר אצלנו.
מל פולישוק-בלוך:
דוד פסיג:	ברצוני לחזק ולשים יותר דגש על משהו שאמר כאן 	ח"כ מתן וילנאי.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושב שאנחנו נצא נשכרים אם נקבל תשובה באם נעשה משהו בשנה האחרונה, שאלי אופר נמצא שם בתפקיד, כי לדעתי הדבר הזה יתרום לדיון הזה.
מל פולישוק-בלוך:
כל מה שאנחנו שומעים הוא, שהצורה של הקריטריונים והצורה של התנהלות משרד התמ"ס זה שהשוק או היזמים או המבקשים, הם שמכתיבים בסופו של דבר אלו פרוייקטים יקבלו תקצוב או לא.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת, אם אף אחד לא יציג איזה שהוא מחקר או פרוייקט באיזו תעשייה שהיא בהחלט עתידית, או מבטיחה מאוד בעתיד, אז גם משרד התמ"ס בכלל לא יתכוונן אליה.
מל פולישוק-בלוך:
הנחת העבודה של המשרד היא, שהשוק הוא בסופו של דבר זה שמכתיב את הכל, כי היכולות של השוק הם שיכתיבו גם את עתידה של מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
האם נעשתה חשיבה קצת שונה, מפרספקטיבה אחרת, שטוענת: "אני רוצה לא רק לדון בבקשות שמגיעות אלי, אלא אני רוצה להוציא 'קול קורא' לתעשיות שהן עתידה או מתוך איזשהו ניתוח מעמיק, הן היתרון היחסי של מדינת ישראל בעתיד ולא בהווה.
מל פולישוק-בלוך:
להערכתי, עדיין לפני המולמו"פ ועדיין לפני שדברים אחרים ייעשו, התמ"ס יכול בהחלט לקחת את הצעדים הראשונים לכך.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך:	לא הבנתי, 'קול קורא' שיגדיר את התחום.
מל פולישוק-בלוך:
דוד פסיג:	ודאי.
מל פולישוק-בלוך:
מתוך הנחה ומתוך איזשהו מחקר מקיף, שמבין 	את הטכנולוגיות העתידיות.
מל פולישוק-בלוך:
דוד פסיג: ולכן אמרתי, לפני כל הבירוקרטיה ולפני שכל זה מתממש, בסופו של דבר הכוח הביצועי הוא להתחיל כרגע לתת 'קול קורא' לנושאים שהם בהחלט עתידיים ובעלי פוטנציאל למדינת ישראל, ולא לחכות רק לתעשיות שהם יגישו את מה שכרגע הם עושים.
מל פולישוק-בלוך:
בני לשם: אחת הסוגיות שאצלנו הרבה מאוד מתלבטים, ואני מבין שזה לא רק אצלנו, זה זכויות קניין רוחני.
מל פולישוק-בלוך:
כאשר מדובר על תמלוגים שמגיעים בחזרה אל התקציב, איך הלשכה אצלכם מתמודדת עם כל הנושא הזה והאם זה בכלל מובא לדיון.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר: השאלה לא ברורה לי.
מל פולישוק-בלוך:
בני לשם: הנושא של "קניין רוחני", למי שייכות זכויות הקניין הרוחני.
מל פולישוק-בלוך:
למי שייכים הפטנטים, בפרט כאשר עובדים אל מול האקדמיה.
מל פולישוק-בלוך:
שאול פריירייך: לזה שמגיש את הבקשה.
מל פולישוק-בלוך:
יתרה מזו, אנחנו אפילו מסייעים לו בהוצאות שכרוכות בכך.
מל פולישוק-בלוך:
בני לשם: אם כך, מהיכן מגיעים התמלוגים?
מל פולישוק-בלוך:
שאול פריירייך: ממכירת המוצרים.
מל פולישוק-בלוך:
בני לשם: זאת אומרת שלמדינה יש נגיעה בקניין הרוחני.
מל פולישוק-בלוך:
שאול פריירייך: לחלוטין לא, אלה דברים שונים לגמרי.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: זה לא צריך להיות בעל הקניין הרוחני כדי לקבל תמלוגים.
מל פולישוק-בלוך:
רמי גוזמן: לטובת כל הנוכחים כאן, רציתי לחדד שאלה שנשאלה כאן, ולתת לכך איזשהו מימד כמותי.
מל פולישוק-בלוך:
כל דולר של המדען מניב, והמחקרים של העשור האחרון מראים, בין 15 ל- 26 דולר ייצוא.
מל פולישוק-בלוך:
בעוד שברמת המענק עצמו, הוא בסה"כ "מגלגל" 1.5 דולר על כל דולר שלו.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת, הערך המוסף האמיתי במדינת ישראל והפיזור האוכלוסייה וכמות המועסקים, היא נמצאת יותר בשלב הייצוא ופחות בשלב המו"פ.
מל פולישוק-בלוך:
המו"פ הוא רק ה- trigger והמנוף לזה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: אבל בלי המו"פ לא תגיע לזה.
מל פולישוק-בלוך:
רמי גוזמן: נכון.
מל פולישוק-בלוך:
לכן האינטרס של מדינת ישראל צריך להיות בגדול, פיתוח תעשייה על בסיס המו"פ.
מל פולישוק-בלוך:
כי מזה נובע המנוף של התעסוקה ושל הערך המוסף לכלכלה.
מל פולישוק-בלוך:
עמי אראל: אני רוצה להתייחס לשלושה נושאים, שהם בעצם על התפר שבין מעורבות הממשלה לבין היוזמה החופשית.
מל פולישוק-בלוך:
צריך לזכור קודם כל שהמעורבות של הממשלה בתעשייה הזאת של ההייטק, קל לנו לדבר על תשתית.
מל פולישוק-בלוך:
אני טוען ש- 50% מהייצור התעשייתי של מדינת ישראל גם הוא דורש תשתית, וחומר הגלם של התעשייה הזאת הוא שניים: 1 – מהנדסים.
מל פולישוק-בלוך:
כאן אנחנו עובדים עם ות"ת הרבה שנים ומעלים את התפוקה של המהנדסים.
מל פולישוק-בלוך:
ובאופן פרופורציוני הגענו לאחוזים הרבה יותר גבוהים מבחינת מהנדסים בוגרי אוניברסיטאות, מאשר במקומות רבים בעולם.
מל פולישוק-בלוך:
עצם קיומן של המכללות בארץ, הכפילו את מספר הבוגרים במדעים מדוייקים.
מל פולישוק-בלוך:
2 – כסף.
מל פולישוק-בלוך:
לא צריך לגלוש למצב שכאשר מדינה בונה כביש, היא יכולה להגיד מותר לנסוע בכביש הזה במהירות מסויימת או מותר לנסוע עם רכב 4 גלגלי ולא דו מנועי וכו', אבל אסור למדינה להגיע למצב שהיא אומרת איזה צבע של מכוניות יכולות לנסוע או באיזה שעות מותר, מפני שאני לא מאמין שמישהו בממשלה מסוגל לדעת "מאיפה העולם הולך", זה יכול להכתים ולהגיד למדען "עכשיו תעשה כך וכך".
מל פולישוק-בלוך:
צריך לזכור שמול הכסף של המדען יש את הכסף של היזמים, ואין מי שמכיר את השוק יותר טוב מהיזמים.
מל פולישוק-בלוך:
לכן אני אומר, המדינה צריכה להישאר ברמה התשתיתית.
מל פולישוק-בלוך:
להניח את תשתית החינוך מצד אחד ולהניח את תשתית הכסף שתאפשר על זה לצמוח.
מל פולישוק-בלוך:
בכניסה, וזה מתכוון גם לקריטריונים, צריך לבחור אנשים טובים ונאמנים בעלי מקצוע המסוגלים להפעיל גמישות מחשבתית.
מל פולישוק-בלוך:
אי אפשר להימנע פה משיקול דעת ואסור להגיע למצב שזה יהיה כל כך מרובע שלא יהיה שיקול דעת.
מל פולישוק-בלוך:
דפנה ניצן-אבירם: איך אתם מתייחסים לתעשיות המסורתיות, יכול להיות שצריך לשים חשיבה גם בזה, ואני לא יודעת באם ניתנת חשיבה לכך, איך בעצם נותנים את האופציה לתעשיות המסוריות, שלא נראו פה בגרף, לשדרג את עצמן כדי שהן תהיינה איתנו בעוד כמה שנים, לפחות לאלה שיש היתרון היחסי או הנישות שיש בהן את היתרון היחסי.
מל פולישוק-בלוך:
יכול להיות שיש איזה גלגל מקדים שהן לא פונות, אבל צריך לעשות פה איזושהי חשיבה והשאלה היא האם היא נעשית?
מל פולישוק-בלוך:
שלמה גרדמן: היום יש הקצבות גדולות מאוד למו"פ של חברות הייטק, וללא ספק אני בעד הנושא הזה כי זה מאוד חשוב.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אחרי שמשקיעים ומפתחים מוצר, צריך לדעת גם לנהל את החברה ואת השיווק של החברה וכשאנחנו מדברים על הייטק רוב הפעילות נעשית מחוץ לגבולות מדינת ישראל, צריך להכיר את השווקים וצריך לדעת איך לעבוד מולם.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושב שבנושא הזה כמעט ואין היום תשתית ברמה הגלובלית של מדינת ישראל, אין הכשרה של מנהלים ואין הכשרה של ידע בשיווק, והתוצאה היא שברוב המקרים אנחנו רואים הרבה חברות ישראליות עם טכנולוגיות מצויינות, נמכרות לחברות זרות אשר בסופו של היום הן אלה אשר מממשות את רוב הפוטנציאל של החברות הישראליות.
מל פולישוק-בלוך:
לדעתי אנחנו צריכים להשקיע בתשתית אשר תגרום לחברות הישראליות לגדול, ובסופו של היום לרכוש חברות זרות ולא להפך.
מל פולישוק-בלוך:
הרעיון פה הוא לעשות משהו שלא מספיק לפתח אלא גם צריך לדעת לממש את הפוטנציאל, והשאלה היא איך המדען יכול עם חלק מהתקציבים שלו, להקדיש גם להקמת תשתית של ניהול.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא אותו אוניברסיטאי אלא להפך, מנהלים שיכולים גם לקחת את החברה מתחילת העבודה שלה ולהפוך אותה לחברה בינלאומית גדולה ומצליחה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: מכיוון שאתה דיברת על שיווק ואני דיברתי על תוכנית הועדה שלנו להשפיע על הממשלה, אני זורקת אליך בחזרה את הכפפה ואני מציעה שבמסגרת המיל' תעשו איזשהו כנס שיכול לעזור לנו לדחוף את כל הרעיון הזה של "ההייטק מנוף לצמיחה".
מל פולישוק-בלוך:
שלמה גרדמן: אנחנו כבר דיברנו על כך ובהחלט נעשה זאת.
מל פולישוק-בלוך:
לצערי הרב, הייתי שותפה בחלק מהדיונים של הועדה הקודמת ולא הצלחנו לשנות את חוק המו"פ ולהכניס שם סעיפים הקשורים באיכות סביבה וגם לא הצלחנו לשנות את הרכב הועדות המאשרות, כדי ששם יהיה נציג של איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
מה שכן היינו רוצים לראות, שהקריטריונים לחלוקה כוללים בדיקה והיבטים גם כלכליים וגם אחרים של מניעת זיהום ומניעת פגיעה בסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
אם בזה נעשה, דומני שאנחנו נתרום הרבה מאוד למדינה גם כלכלית וגם בעצם באיכות החיים והסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן הייתי מאוד רוצה גם לראות את זה וגם לשמוע את זה.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה להזכיר שהיתה ישיבת ממשלה בשבוע שעבר, שקיבלו את ההחלטה של אסטרטגיה לפיתוח בר קיימא, ונדמה לי שצריך סוף כל סוף להתחיל ולהגיד את המילה הזאת.
מל פולישוק-בלוך:
אמירם פורת: שתי הערות לגבי החלקים הראשונים.
מל פולישוק-בלוך:
קודם כל, לגבי כל הנושא של "מאגדי מו"פ", שזה קצת יותר קל מקונסורצייה, התועלת שלהם הוכחה כלכלית בעולם, גם בצורה תיאורטית וגם מניסויים אמפיריים, גם לכלכלה וגם לחברה באופן כללי, כך שאם הטיעון הזה או טיעון של כלכלה חופשית עולה מול הנושא הזה, ישנן לזה הוכחות ודרך אגב אלה היו הסיבות לשינויים בחוקים שהיו גם בארה"ב בשנת 1984 ואח"כ באירופה בשנת 1985.
מל פולישוק-בלוך:
כך שנושא הזה לא פוגע בתחרות והוא ניתן לשליטה.
מל פולישוק-בלוך:
לגבי ההתמקדות בנושאים כמו: "נאנו" או "ביו", מול נושאי אלקטרוניקה, בכיוונים שהיום העולם הולך, אין כבר אפשרות להתמצות בזה משום שהתחום הכי "חם" בתחום הנאנו, זה לא נאנו – ביו, אלא זה נאנו ביו-אלקטרוניקה.
מל פולישוק-בלוך:
ואתה לא יכול לעשות זאת מבלי לפתח את האלקטרוניקה מצד אחד ובלי לפתח את הביו-טק מצד שני, כך שזו לא ממש אפשרות בחירה בין שני הדברים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
הנושא שיש לנו איזו שהיא בעיה איתו, מבחינת הפעילות שלנו מול המדען, והיא מתמצאת בעיקר בתוכניות: "מגנ"ט" "מגנ"טון" ו"נופר" בתחומים שלנו, זה קצת נושא השקיפות.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת, עצם העובדה שאנחנו בסוף תהליכי הבחינה והגשת הבקשות מקבלים תשובה שמורכבת מתוצאה ולא מהערות יותר מפורטות, אנחנו לא רואים את חוות דעת הבודק ואנחנו לא יודעים בסופו של דבר איזה שיקולים כן הופעלו או לא הופעלו, וזה יוצר אצלנו בעיות.
מל פולישוק-בלוך:
היינו שמחים אם אפשר היה לפתור את זה, אולי אפילו בצורה מנהלית, מכיוון שהדבר הזה מיוצר.
מל פולישוק-בלוך:
אני יודע לדוגמא, שכאשר האיחוד האירופי עושה evaluation, הוא מוציא איזשהו short-summary של ה- evaluation ואומר לגבי כל קריטריון שהופעל, מה היתה חוות הדעת.
מל פולישוק-בלוך:
איתן אברמוביץ: מאחר וחלק מהדברים שנאמרו כאן הם תיאורטיים, אני רוצה לדבר קצת על דברים שקורים ורואים מהשטח.
מל פולישוק-בלוך:
למשל דובר פה על 'קול קורא' והוזכרו התוכניות החמישית והשישית, אבל אם נכנסים לפרטים של זה, אחרי התוכנית השישית 'קול קורא' של זה, זה בעצם 'קול קורא' לכל והם לא בדיוק ממוקדים ב- 'קול קורא' שלהם.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו בעצם יודעים מה אנחנו רוצים לעשות ולאיזה תוכניות אנחנו רוצים להיכנס, כמובן שזה ידע עם סיכון כי זה לא שאנחנו יודעים שאם נתחיל משהו אנחנו נצליח ופה נכנס המדען הראשי שאמור לעזור לנו ולהשתתף בסיכון הזה, כי הדברים הם בחוסר וודאות.
מל פולישוק-בלוך:
אבל לא פה אנחנו צריכים את עזרת הממשלה כדי להחליט מה לעשות, עם הבעיה הזאת אנחנו מתמודדים לבד ועדיף שנמשיך כך.
מל פולישוק-בלוך:
איפה שאנחנו צריכים, זה התמיכה הכספית של המדינה במקומות שאנחנו צריכים, ואני מתייחס פה להערות שנאמרו כאן קודם, שקוצצו 10% מכל התקציבים במדינה ולכן קוצצו 10% מתקציב המדען הראשי, אבל זה לא צריך להיות כך.
מל פולישוק-בלוך:
הרי הורדו 10% או יותר מתקציבי הרווחה ולמרות זאת המיסים הורדו גם כן, מכיוון שמדובר פה על תהליך של צמיחה.
מל פולישוק-בלוך:
ובתהליך הצמיחה אסור להוריד את תקציבי המדען הראשי מכיוון שאני רואה מה שקורה איתנו, ויש פה עניין של התלבטות "מה פתאום המדינה מתערבת בכלל".
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נמצאים במצב שהוא מיוחד לתעשיית ההייטק ומיוחד עוד יותר למדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו עובדים עם כל מיני יוזמות ואנחנו יודעים שאנחנו נמצאים בדבר שהוא טוב וכדאי להשקיע בו, ואנחנו רואים שיש סיכוי לדבר הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל כיום, לגייס כסף לדבר הזה הוא מאוד מסובך.
מל פולישוק-בלוך:
כל נושא גיוס הכספים וקרנות הסיכון, הוא בלתי אפשרי כיום ואנחנו רואים חברות מקבילות לנו בעולם המגייסות כסף בקלות ולנו קשה לגייס כסף לחברות האלה.
מל פולישוק-בלוך:
חנן כספי: לעניין הקריטריונים, דומני שהמדען זה החוק המחייב להתייחס למטרות חוק המו"פ, ובקדנציה הקודמת היו לנו ויכוחים על כך כאשר המדען רצה והמחוקק רצה להוציא מחוק המו"פ את הסעיף 1.א.
מל פולישוק-בלוך:
האומר "מטרת החוק היא לעודד תעסוקה בתחום הטכנולוגי בישראל".
מל פולישוק-בלוך:
ההצעה המקורית היתה להוציא את הסעיף הזה מהחוק, ההצעה נדחתה והסעיף הזה נותר ככותרת וכסעיף 1.א.
מל פולישוק-בלוך:
בחוק המו"פ החדש, ולכן זה לפי דעתי צריך להיות הקריטריון.
מל פולישוק-בלוך:
הקריטריון צריך להיות, מה מייצר יותר תעסוקה במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה להביא דוגמא מהשטח מה עשה חוק המו"פ הקודם והנוכחי.
מל פולישוק-בלוך:
חברה בתחום הביו-טכנולוגיה אלקטרוניקה, שפיתחה מצלמה שבולעים אותה ומצלמת את המעיים, רצתה לייצר את המוצר הזה בייצור המוני ולא היתה לה הטכנולוגיה הדרושה כדי לייצר אותה בישראל.
מל פולישוק-בלוך:
על פי החוק הקודם, היא לא יכלה להוציא את הייצור לחו"ל ולכן נאלצה, ובהצלחה רבה, להביא חברה מחו"ל שתקים מפעל עם טכנולוגיה שבאה מחו"ל והיא מייצרת את הגלולה הזאת בסדרות ייצור המוניות ביוקנעם עילית.
מל פולישוק-בלוך:
בתום תקופת החוק הזה והחברה רוצה להתרחב, קו הייצור הבא שלה למצער, יוקם באירלנד ויספק תעסוקה לעובדים איריים.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: אתה מדבר כרגע על העיקרון, שצריך לדאוג שהידע יישאר פה, והעיקר שהייצור יישאר פה.
מל פולישוק-בלוך:
אברהים יחיא: תחילה אני רוצה להעיר הערה, היות ואני מרגיש שאני חי בעולם אחר לגמרי.
מל פולישוק-בלוך:
במגזר הערבי לא מדברים על הייטק ולא על שום דבר דומה לכך, וזה דבר מאוד מצער.
מל פולישוק-בלוך:
יש הרבה אנשים במגזר הערבי שהם חוקרים והם אקדמאים בתחום ההייטק אבל הם לא מועסקים בזה, כי יש שם הרבה אבטלה.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לשאול, האם יש שיתוף פעולה בין התמ"ס לבין משרד המדע, בתחום מרכזי המו"פ האזוריים?
מל פולישוק-בלוך:
כי במרכז המו"פ שלנו במשולש אנחנו נלחמים על כל אגורה, ואנחנו מדברים על 5,000 שקל או 3,000 שקל, והאם ניתן להשיג עוד 5,000 שקל, זו המלחמה שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
דבר נוסף, לגבי חברה הממוקמת בחו"ל והיא אמורה להעסיק אנשים פה בארץ, האם ניתן לקבל תמיכה בתחום הזה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: אני אענה לך על השאלה, למרות שהיא לא הופנתה אלי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נקיים פה שני דיונים, גם ספציפית על המגזר הערבי בתחום הזה ובכלל זה מדע וטכנולוגיה ולא רק טכנולוגיה, וגם בהקשר של מו"פ אזורי בפריפריה, חממות ומוסדות בפריפריה.
מל פולישוק-בלוך:
בשני הנושאים האלה אנחנו נדון בהרחבה, אבל לא היום.
מל פולישוק-בלוך:
מהדברים שנאמרו, אני רוצה לחדד ארבעה דברים כסיכום של הישיבה.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לקרוא לממשלה להקמת המולמו"פ לאלתר.
מל פולישוק-בלוך:
אין ספק שזה דבר שחייבים לעשות, ואנחנו נלחץ שזה אכן יקרה.
מל פולישוק-בלוך:
אכן צריך לקבוע ומייד, ואני חושבת שזה כבר היה צריך להיות וקוראת למדען הראשי להוביל את הנושא ביחד עם גורמים נוספים, מדיניות של מו"פ במדינת ישראל כי מכל מה שאני רואה פה, אין מדיניות.
מל פולישוק-בלוך:
יש בממשלה ועדת שרים למדע וטכנולוגיה, ועד שיוקם המולמו"פ הם יכולים להוביל את זה.
מל פולישוק-בלוך:
יש דבר נוסף בתחום הטכנולוגיה, וזו הועדה הלאומית לטכנולוגיה בחברת עבודה, בראשותו של איציק כהן, העוסקת בכל הנושא של ה- IT.
מל פולישוק-בלוך:
כך שיש לנו כאן שני מרכיבים שבהחלט יכולים כבר להתחיל ולעבוד.
מל פולישוק-בלוך:
אז יש מסגרות בשביל להתחיל לעבוד ואני חושבת שכדאי שהמדען הראשי יעזור בנושא.
מל פולישוק-בלוך:
אני כן מקבלת את הרעיון, ואני קוראת כאן לכם ליזום 'קול קורא' לתעשיות מועדפות או לדברים שאתם חושבים שצריכים לתגבר אותם, כי אתם באמת פסיביים יותר בנושא הזה ולא אקטיביים, ויכול להיות שבאמת יש מקום לשנות בחלק מהמקרים את הכיוון.
מל פולישוק-בלוך:
אני מקבלת את ההערה שאי אפשר שתהיה קשיחות מוחלטת לקביעת הקריטריונים, ובסה"כ הקריטריונים שהמדען הראשי דיבר עליהם הם נשמעים על פניו, כקריטריונים נכונים.
מל פולישוק-בלוך:
הבעיה היא ההדגשים, כלומר איזה ערך אתה נותן להחזקת הידע פה, איזה ערך אתה נותן לייצור פה ולידיים עובדות וכו', ועל זה לא קיבלנו תשובות.
מל פולישוק-בלוך:
אני כן חושבת שאתם צריכים להשאיר יותר גמישות אבל לתת יותר תשובות בתחומים האלה של קריטריונים ועם משקל של כל אחד.
מל פולישוק-בלוך:
ויותר חשוב אולי, וזה גם ייתן מענה לבעיית הגמישות, יותר שקיפות של המערכת שלכם.
מל פולישוק-בלוך:
אני קוראת לכם באמת לפרסם את חוות הדעת שלכם, את הדיונים שלכם, השקיפות היא בריאה ואני חושבת שאם תהיה שקיפות, אז גם החברות האחרות שתרצנה אחר כך להיכנס למערכת הזאת, או אלה שלא הצליחו, תדענה איך לכוון את המהלכים שלהם כדי לענות על הדרישות שלכם, שאני מקבלת אותן כחיוביות.
מל פולישוק-בלוך:
אם זה נראה לכם סביר ואם יש לכם הערות לגבי זה, אני אשמח לשמוע.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר: אני רוצה להתחיל מהשקיפות.
מל פולישוק-בלוך:
אמרתי קודם שמדובר במערכת שאין לי עליה זכות יוצרים, היא מאוד מסודרת וכולם יודעים את כל הדברים לגביה.
מל פולישוק-בלוך:
כל הכללים של המדען הראשי, כל הקריטריונים וכו', הכל נמצא באתר האינטרנט.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא חושב שיש במדינה הזאת אדם שאיך שהוא קשור לתעשייה, שלא יודע על המדען הראשי.
מל פולישוק-בלוך:
הכל שקוף, למרות שתמיד ניתן לשפר.
מל פולישוק-בלוך:
יש פה איזושהי נקודה, שמערכת ש"טוחנת" הרבה החלטות, כל החלטה מפורסמת ונאמרת למי שמקבל אותה.
מל פולישוק-בלוך:
הוזכר פה את התוכנית האירופית.
מל פולישוק-בלוך:
ידוע לכם שבתכניות המדען הראשי יש את זכות הערעור, כלומר דיון נוסף ויש זכות ערר.
מל פולישוק-בלוך:
בתוכנית האירופית, למעט איזה שהם מקרים על מישהו שיש לו "קשרים", אין בכלל זכות ערעור.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: אז אולי הקריטריונים כל כך ברורים שאז לא צריכים את הערעור.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר: הקריטריונים שלנו הם מאוד ברורים.