GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך:
לגבי דבריו של מתן וילנאי, על ההערה של "המדען", השם השני הוא "ראש מינהל המו"פ התעשייתי", ובאנגלית זה "The head of the administration" ואמרו לי שבארה"ב Head of administration זה כבוד גדול ואילו בישראל זה בושה, כי פה אומרים שאתה בירוקרט וכו'.
מל פולישוק-בלוך:
עלה פה העניין של הייצור, יושב פה במקרה לפניכם מישהו שלפני 15 שנה הפעיל קבוצה שעמדה על התחלת הרעיון הזה של הגלולה ברפא"ל כך שאני בקי בזה, ואני גם בקי במה שקורה אצל המדען, אז לא היו דברים מעולם.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו חיים בעולם מאוד מסובך ועם קשיים.
מל פולישוק-בלוך:
היום, אין משקיעים ואף אחד לא רוצה לבוא, כך שאנחנו צריכים לחשוב על זה.
מל פולישוק-בלוך:
ואצלנו במקרה הספציפי הזה, היה רעיון מאוד מקורי והוחלט לאשר קו ייצור אלטרנטיבי בחו"ל, ולא שהוחלט להעביר זאת לאירלנד.
מל פולישוק-בלוך:
אני תומך בזה ומוכן להיאבק על זה כי זה נראה לי רעיון הכי טוב שיכול להיות.
מל פולישוק-בלוך:
האם עדיף שיהיו לנו עוד 15 מפעלים קטנים עם 17 איש שעובדים בייצור ותפירת חוטים?
מל פולישוק-בלוך:
האם זו התעשייה?
מל פולישוק-בלוך:
יש לי הרבה מה להגיד על "ספיל אובר", ואיך כל התעשיות אפילו היותר פשוטות, ניזונות מההייטק וכל אחד זוכר מה הלך בתיירות ובבתי המלון וכיו"ב.
מל פולישוק-בלוך:
מדובר בכסף ענק שאני מקווה שיחזור.
מל פולישוק-בלוך:
לדעתי, הבעיה של ישראל היא התחרותיות וכל היתר זה "סיפורים".
מל פולישוק-בלוך:
תמיכות לא יביאו אותנו לשום מקום אם אין תחרותיות.
מל פולישוק-בלוך:
אם מישהו מסוגל בישראל, בעזרת רעיון מו"פי או למוצר או לקוו היצור או כל דבר שיירצה, ויצהיר על מוצר מסויים בעלות שהיא עשירית מהמתחרה השני בעולם, אני הראשון שיתמוך בו בתור IN.
מל פולישוק-בלוך:
הבעיה שעל שדרוג עובדים ב- "מתימו"פ" ויש בעיות עמוקות.
מל פולישוק-בלוך:
חברות הנמצאות נגיד בפריפריה והן מה שנקרא היום ב- "low tech", זה דורש איזו שהיא תשתית ענקית, ולא רק לתת כסף.
מל פולישוק-בלוך:
אם אתה בא ורוצה לשדרג את החברה, אין שם מי שיודע לעשות את זה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל יש כבר היום רעיונות להביא "מובטלי הייטק" ולשכנע אותם לעבור לחברות כאלה ולנסות לשדרג אותם.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: אתה נתת לי רעיון נוסף ואנחנו נקיים ישיבה על החיבור של "הייטק" ו- "לוטק".
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שאולי זה יענה על הנישה הזאת.
מל פולישוק-בלוך:
אלי אופר: עלה פה עניין איכות הסביבה, ואני רוצה להגיד שאנחנו בפרקטיקה של החיים, הוצאות בגין הנושאים האלה אנחנו מכירים בהם ובמענקים זה נכלל בחשבון.
מל פולישוק-בלוך:
בעניין הקריטריונים, אני אחשוב על כך אבל עובדה שבקרבות שהיו בחוק המו"פ, זה יכול היה להיכנס ואז זה היה פותר את הבעיה מבחינת המחוקק.
מל פולישוק-בלוך:
לגבי הסקטור הערבי, שאלו אותי קודם אם יש "חממות" ערביות, התשובה שלי היתה שאין בכלל "חממות" יהודיות, מה שכן יש זו "חממה ערבית" ככה היא הוגדרה וכך הוחלט בממשלה והיא ממוקמת בנצרת.
מל פולישוק-בלוך:
אבל היא חממה רגילה לכל דבר.
מל פולישוק-בלוך:
את הבעייתיות בנושא הסקטור, ישנם סקטורים אצל החרדים ואצל הערבים, שהמדינה צריכה לעודד אותם לטובת המדינה.
מל פולישוק-בלוך:
היו"ר מלי פולישוק בלוך: במסמך שאנחנו הכנו, קיימת התייחסות גם להגדיר את התחום הזה בקרב הערבים.
מל פולישוק-בלוך:
אני מתנצלת בפני מי שלא הספיק לדבר, אבל יהיו לנו עוד הרבה ישיבות בתחום הזה, כל שבוע אנחנו נעסוק בנושא הזה בהיבטיו השונים, ועם חלק מכם אנחנו נתראה בכל פעם מחדש, אני מבקשת שתהיו איתי בקשר במידה ואתם רוצים לקדם עוד דברים.
מל פולישוק-בלוך:
תודה לכל המשתתפים.
מל פולישוק-בלוך:
אני פותחת את ישיבת הועדה.
מל פולישוק-בלוך:
נמצאים שר המדע לשעבר, מתן וילנאי, וחברת הכנסת לאה נס.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מעבירים תוכנית, וכמו כל תוכנית היא אף פעם לא יכולה להיות לדעת כולם, ולכן גם כל הליווי הרעשני או הלא-רעשני שראיתם בדרך.
מל פולישוק-בלוך:
לפני דקות ספורות דיברתי במליאה על התכנית הכלכלית, וכשתיכננו את תכנית החודש בועדה, וחשבנו לקיים את הדיון הזה היום, לא ידענו שתבוא התכנית הכלכלית בדיוק היום.
מל פולישוק-בלוך:
לא ידעתי אז, שאנחנו נהיה כל כך אקטואליים.
מל פולישוק-בלוך:
התכנית אמנם עוסקת בגזירות ובמצוקות.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא נכנסת לזה היום.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא דיון על התכנית הכלכלית.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אני מדברת על התכנית הכלכלית בשלב הבא.
מל פולישוק-בלוך:
ומבחינתי, השלב הבא זה התכנית לצמיחה כלכלית, שמשמעה, גם לדעת רבים וטובים, היא השקעה בתשתית ההון האנושי של מדינת ישראל, שזה היתרון היחסי היחידי שיש לנו במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו פה כדי לקדם את התכנית הזאת וכדי לקדם את הפיכת הפוטנציאל, שהוא לא מומש.
מל פולישוק-בלוך:
פוטנציאל בכוח האנושי שלנו, ביכולת שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
יותר משמחתי לקרוא את המכתב ששלח המדען הראשי, פרופ' רחמימוב, לשר דני נווה.
מל פולישוק-בלוך:
המכתב הוא מ-4 במאי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו לא תיאמנו בינינו את הכתוב, וכאן נאמר בדיוק מה שאנחנו טוענים.
מל פולישוק-בלוך:
בעצם זה נושא הכנס הזה.
מל פולישוק-בלוך:
זה בית משפט.
מל פולישוק-בלוך:
בשעה קשה זו לכלכלת ישראל, יש צורך דחוף לדון בנושא, שהוא חשיבותה ותרומתה של מערכת הבריאות בצמיחה הכלכלית.
מל פולישוק-בלוך:
אתה מצפה מדעת ועדת ההיגוי ומחקר רפואי, שההיבטים הכלכלים החיוביים של המחקר הרפואי אינם מנוצלים מספיק במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
כמו שאמרתי, הפוטנציאל שלא ממומש.
מל פולישוק-בלוך:
אם אני גם מתייחסת לחומר, אני מניחה שקיבלתם אותו, ואנחנו רואים את הנתונים העגומים, כמה מדינת ישראל משקיעה במו"פ אזרחי ומחקר רפואי וביו-רפואי, הרי שמדובר על פחות מחצי אחוז מסך התמיכה הממשלתית במו"פ, לעומת אירופה וארה"ב שמשקיעות 6.5 אחוז.
מל פולישוק-בלוך:
או נתון אחר שיש לי פה, שמדבר על כך שסך התמיכה הממשלתית בישראל למחקר רפואי הוא פחות מדולר לנפש, לעומת ארה"ב, שמשקיעה 65 דולר לנפש באותו תחום, אז תראו באיזה פער ובאיזה ימי הביניים אנחנו נמצאים.
מל פולישוק-בלוך:
אני מניחה שאת כל מי שנמצא פה, לא צריך לשכנע שהמצב קשה.
מל פולישוק-בלוך:
כן צריכים לחשוב על מה לשים את הדגש.
מל פולישוק-בלוך:
כן צריכים לחשוב ביחד ולתכנן תיכנון אופרטיבי של איזו הצעה אנחנו מגישים לממשלה.
מל פולישוק-בלוך:
להזכירכם, אנחנו הכנסת, אנחנו לא המבצעים.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אנחנו יכולים ללחוץ ולדרוש שמישהו יעשה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו גם צריכים לדרוש ולפקח על מי שצריך לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
וזאת התכנית שלנו, פה בוועדת המדע, מצד אחד לדרוש ביצוע, מצד שני לפקח ולנדנד וכל הזמן לבדוק מה עושים במעט שיש לנו.
מל פולישוק-בלוך:
רצינו שאתם תעזרו לנו להחליט, כי אתם המומחים.
מתן וילנאי:
יש לכם את חברת הכנסת ענת מאור, שעשתה את זה.
מל פולישוק-בלוך:
וחברת הכנסת לשעבר ענת מאור, שאני מברכת אותה, אני רוצה ליידע אתכם, שאני הגשתי לממשלה, באמצעות השר שטרית, אחרי מסכת של ישיבות ופגישות נוספות עם האוצר ועם שרי ממשלה וחברי כנסת, תכנית כוללת להשקעה במו"פ, להשקעה באותה תשתית כל כך חיונית.
מל פולישוק-בלוך:
השקעה שתחזיר לנו את התמורה שלה תתקבל כבר השנה בעצם, אם נעבוד נכון.
מל פולישוק-בלוך:
התכנית מתייחסת למרכיבים שונים של ההיי-טק, הטכנולוגיה והמדע.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא אפרט אותה פה בפניכם.
מל פולישוק-בלוך:
אני אשמח לשלוח את החומר למי שירצה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אין ספק, שבמחקר הרפואי, במכלול הזה והמחקר במדע, בתחום שאתם כולכם אמונים עליו, יש חלק, וצריך להיות חלק גדול לאין שעור ממה שקורה היום, ואני מקווה שגם במסגרת התכנית הכוללת שלנו לקידום התחום הזה, לא רק של הרפואי, אלא היי-טק והמדע והטכנולוגיה, אנחנו נוכל לקדם גם את הנושא הספציפי הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אני יותר רוצה לשמוע את האחרים.
מל פולישוק-בלוך:
אתם כמובן מוזמנים לשאול ולהעיר מתי שאתם רוצים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו פותחים בסקירה של פרופ' רחמימוב, המדען הראשי של משרד הבאירות, בבקשה.
פרופ' רמי רחמימוב:
תודה רבה, יושבת ראש הועדה, חברי כנסת, חברי הכנסת לשעבר.
פרופ' רמי רחמימוב:
אני מאוד מודה על זה שהכנסת מתייחסת לנושא של מחקר רפואי, משום שחברי ועדת ההיגוי ואני חושבים שזה תחום לא מנוצל מבחינת הצמיחה הכלכלית של מדינת ישראל.
פרופ' רמי רחמימוב:
אחד מחברי ועדת ההיגוי ילמד את הדבר הזה, שאם ניתן במדינת ישראל היו מרבצי נפט תדירים ואנחנו לא היינו חופרים, קודחים, משום שאין תקציב למקדחה להגיע לכאן, אז זה בערך המצב.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש לנו פה מרבצי נפט קרקעיים בעומק...
מל פולישוק-בלוך:
יש לנו גז, כבר מצאו אותו.
מל פולישוק-בלוך:
אין צינור שיחבר אותו לחברת חשמל.
פרופ' רמי רחמימוב:
כן.
פרופ' רמי רחמימוב:
אז זו הסיבה שדיברתי על נפט.
פרופ' רמי רחמימוב:
מבחינת מה שמשרד הבריאות עושה.
פרופ' רמי רחמימוב:
לפני שנה בדיוק, ב-26 במאי 2002, מנכ"ל משרד הבריאות, שר הבריאות לשעבר וקבוצה של אנשים הקימו מועצה למחקר רפואי.
פרופ' רמי רחמימוב:
סוף סוף הגיע הזמן, אחרי שבכל הארצות המפותחות, כולל בנגלדש וזימבבואה, הגיע הזמן שיהיה גם במדינת ישראל.
פרופ' רמי רחמימוב:
ומה שמדינת ישראל חשבה, זה להקים מועצה ולתרום על ידי זה לצמיחה הכלכלית של המדינה.
פרופ' רמי רחמימוב:
אז ישנם שלושה דברים שאנחנו חשבנו לדון בהם בכנסת: מרכזי מו"פ בבתי חולים.
פרופ' רמי רחמימוב:
פיתוח ההון האנושי והביו-טכנולוגיות.
פרופ' רמי רחמימוב:
ביקשנו משלושה אנשים, שיציגו בקצרה כל אחד, אחד מהדברים האלה.
פרופ' רמי רחמימוב:
מי שהיה צריך להציג את הנושא פה בבתי חולים, זה פרופ' מרדכי שני, שמנהל את "תל השומר", והוא אמור להגיע בכל רגע.
פרופ' רמי רחמימוב:
אבל ישנו כאן סגן הממונה על השכר במשרד האוצר, מר מועלם, שיציג את הנושא הזה.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש פה עוד כמה חברים של הועדה, שיושבים פה, שיתרמו לנושא.
פרופ' רמי רחמימוב:
בנושא השני של ההון האנושי, ישנו פרופ' יעקב בר תנא, יו"ר הועדה שידבר על זה.
פרופ' רמי רחמימוב:
את הנושא של ביו-טכנולוגיה רפואית יציג ד"ר שוורץ, שהוא סגן נשיא "טבע".
פרופ' רמי רחמימוב:
האם ישראל זקוקה למחקר רפואי?
פרופ' רמי רחמימוב:
אולי מישהו אחר יעשה את זה?
פרופ' רמי רחמימוב:
אנחנו לא צריכים את זה?
פרופ' רמי רחמימוב:
התשובה היא שישראל צריכה.
פרופ' רמי רחמימוב:
אם אנחנו נסתכל על הצמיחה הכלכלית, אנחנו נראה שהמחקר הרפואי קשור במישרין לצמיחה כלכלית.
פרופ' רמי רחמימוב:
אנחנו נשמע מחברים אחרים את המספרים המדהימים בכיוון הזה.
פרופ' רמי רחמימוב:
זה כמובן חשוב גם לבריאות הציבור ומערכת הבריאות.
פרופ' רמי רחמימוב:
בואו נסתכל על הדרך שהולכים בדברים האלה.
פרופ' רמי רחמימוב:
ה-NIH, חולי הבריאות האמריקנית, החליטו שהדרך לצמיחה כלכלית על ידי מערכת הבריאות מורכבת משלושה שלבים.
פרופ' רמי רחמימוב:
הם קוראים לזה 'שלושת ה-D', ה-'Three D'.
פרופ' רמי רחמימוב:
ה-Discovery, למצוא משהו חדש.
פרופ' רמי רחמימוב:
ה-Development, ההתפתחות, וה-Delivery, שיהיה מוצר בסוף שיעשה.
פרופ' רמי רחמימוב:
זה שלושת הדברים שהאמריקנים עושים.
פרופ' רמי רחמימוב:
בתחילת החודש הזה, בעיתון היוקרתי Nature, מצביעים על העלייה העצומה בערך הכלכלי שישנו בין ה-Discovery ל-Delivery.
פרופ' רמי רחמימוב:
הדבר הזה הוא בלתי רגיל מבחינת העלייה והערך למדינה שישנה.
פרופ' רמי רחמימוב:
אבל מה שצריך לזכור, זה שלוקח זמן, מה-Discovery עד שיש רווחים, זה בין עשר ל-14 שנה.
פרופ' רמי רחמימוב:
חבר הכנסת וילנאי ושר המדע לשעבר אמר, שלרוב חברי הכנסת אין סבלנות, ש-14 שנה כי הן רחוקות.
פרופ' רמי רחמימוב:
אבל למדינה זה חשוב.
פרופ' רמי רחמימוב:
אם נזדרז, אפשר לעשות את זה גם בעשר שנים, אז זה שתיים וחצי קדנציות.
פרופ' רמי רחמימוב:
עכשיו, אם בודקים מי משקיע בפיתוח של המחקר הרפואי, מוצאים את עיתון Nature, את הממשלה, ה- NIH האמריקאי, שבשנת 2001 השקיעו מאה מיליון שקל.
פרופ' רמי רחמימוב:
התעשייה הפרמצביטית, ה-Pharma והביו-טכנולוגיה הרפואית הם שמשקיעים בדברים האלה.
פרופ' רמי רחמימוב:
בואו נראה מה קורה בארץ - ההחמצה היא בעיקר רפואית, היא בוועדות השונות.
פרופ' רמי רחמימוב:
נדבר פה רק על שלוש מהוועדות שקשורות לצמיחה כלכלית.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש לנו תחושה שיש קריסה של המחקר הרפואי בישראל.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש לזה כמה גורמים.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש בעיה אצל הממשלה בהבנת חשיבות המחקר, ייצור המחקר, וחוק הבריאות אינו תורם למחקר.
פרופ' רמי רחמימוב:
אני רוצה להקריא לכם מספרים שהגיעו ממוסד שמואל נאמן של הטכניון, המראים כמה מדינת ישראל משקיעה במחקר באופן כללי ובמחקר רפואי באופן ספציפי.
פרופ' רמי רחמימוב:
באופן כללי מסתפקים במחקר מו"פ אזרחי, מדינת ישראל משקיעה הרבה מאוד.
פרופ' רמי רחמימוב:
מעט מעל ארבעה אחוזים מהתוצר המקומי הגולמי, מושקע במחקר כזה.
פרופ' רמי רחמימוב:
זה מחולק בין עסקי וממשלתי, וסך הכל זה הרבה יותר מאשר ארצות רבות.
פרופ' רמי רחמימוב:
עכשיו, אם אנחנו נסתכל כמה מושקע במחקר רפואי, אז מוסד נאמן של הטכניון מתבייש לשים את זה.
פרופ' רמי רחמימוב:
יש מו"פ תעשייתי, תחום ידע ומחקר, אחר כך בריאות ורווחת הציבור.
פרופ' רמי רחמימוב:
מה זה 'רווחת ציבור'?
פרופ' רמי רחמימוב:
כל אחד ואחד מהם הוא נמוך בצורה מביישת.
פרופ' רמי רחמימוב:
אם נסתכל כמה הממשלה משקיעה על מחקר בבריאות, אז ישראל משקיעה 0.4 ל-0.7 אחוזים מהתקציב הממשלתי במחקר ופיתוח, בעוד שהארצות המפותחות, ה-OECD משקיעות 6.2 אחוזים.
פרופ' רמי רחמימוב:
ארה"ב משקיעה את הסכום הגדול ביותר - 19.8 אחוזים.
פרופ' רמי רחמימוב:
אלה שהם קטנים מאוד במושגים של ארצות המפותחות כמו הולנד, 3.7 אחוזים.
פרופ' רמי רחמימוב:
0.4 עד 0.7 אחוזים - אם היינו מתרגמים את זה, זה היה 266 מיליון שקל לשנה למחקר רפואי.
פרופ' רמי רחמימוב:
כשלוקחים את הכל ביחד, ממשרד הבריאות וממשרדים אחרים, זה מגיע לסכום של בערך 32 מיליון שקל, והדבר הזה מביא מחשבות נוגות.
פרופ' רמי רחמימוב:
עידון מסוים ממה שוינסטון צ'רצ'יל אמר,
פרופ' רמי רחמימוב:
שאומץ מביא לניצחון.
פרופ' רמי רחמימוב:
מה זה אומץ?
פרופ' רמי רחמימוב:
אומץ, לפי צ'רצ'יל, The courage is going to fail a failure without losing enthusasiasm.
פרופ' רמי רחמימוב:
אנחנו בעסק כבר מספר ועדות של כנסת, מביאים את הדברים האלה, ואנחנו מקווים שסוף-סוף הדבר הזה יזוז.
פרופ' רמי רחמימוב:
תודה רבה.
מל פולישוק-בלוך:
תודה רבה.
מל פולישוק-בלוך:
אני מבקשת חומר לישיבות, ויש לנו כאן מרכז מידע, אשר פעמים רבות מעביר לי את החומר שהיה עוד בוועדות קודמות.
מל פולישוק-בלוך:
אחת הטענות שלהם היא שזה לא השתנה, זה כל פעם אותו הדבר.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני באמת מקווה שלא תצליחו להרפות את ידינו ונקווה שזה לא יקרה.
מל פולישוק-בלוך:
הדובר הבא הוא יעקוב מועלם, סגן הממונה על השכר.
יעקב מועלם:
אנחנו משתתפים באופן פעיל במהלך שהתחיל מדען הכנסת רחמימוב מטעם משרד הבריאות, ביחד עם כמה צעדים אחרים שלנו.
יעקב מועלם:
במסגרת הזאת, אנחנו משתפים ראשי ועדות עיקריות, שצוות אחד הוא למעשה ועדה להקמת מרכזי מחקר בבתי החולים.
יעקב מועלם:
הועדה השנייה היא ועדה למימון של המחקרים.
יעקב מועלם:
אנחנו השתכנענו אחרי זמן מה, שבבית החולים יש את השילוב המתאים של כוח, ניסיון, ומעל הכל, קשר לעולם המעשה, שהוא חיוני להעברת הידע מהרמה האקדמית לרמת התעשייתית, לרמה הכלכלית, כך שנוכל לראות אותו משפיע על כלכלת ישראל.
יעקב מועלם:
הסוגייה השניה שעלתה היתה מניעת פגיעה במטרה העיקרית של בתי החולים- מתן שירותי בריאות לציבור.
יעקב מועלם:
אנחנו לא רוצים ליצור מצב, שיהיה ערבוביה בין שני הצדדים, וכתוצאה מזה, מקורות שאמורים ללכת לטובת האזרח, לטובת שירותי בריאות, לא יגיעו ליעדם.
יעקב מועלם:
צריך שתהיה מערכת מופרדת מסודרת.
יעקב מועלם:
הדבר השלישי שאני רוצה לציין הוא הנושא של הסדרת הטיפול בנושא של הקניין הרוחני בשירות המדינה.
יעקב מועלם:
גאופמן ואני התרשמנו, בשלב ההמשכי, שהבעיה המרכזית היא בעיה רגולטורית, של תקנות, בעיה של מינהל.
יעקב מועלם:
איך ליצור מערכת שעובדת, שמתפקדת, שיכולה לתת משאבים ולהפיק מהם את התוצאות שרוצים להפיק מהם.
יעקב מועלם:
לא רק להזמין סרטים.
יעקב מועלם:
אנחנו רוצים גם לראות עשייה, ושוב פעם, גם נציגי Pharma ששמים עין על כל מה שאני אומר.
יעקב מועלם:
אנחנו רוצים לראות תעשייה יותר מעורבת במערכת.
יעקב מועלם:
אנחנו רוצים ליצור מערכת שתהיה ידידותית לתעשייה, שלא תישען רק על הממשלה.
יעקב מועלם:
שתהיה בעלת חיים משלה.
יעקב מועלם:
מה שאנחנו מעלים לדיון זה הכשל המרכזי, שאנחנו חושבים שהוא הדבר הראשון שאנחנו צריכים לטפל בו כרגע, זה בנושא הרגולטורי ובנושא של הצדק, יש מבנה ראשוני להקמת מרכזי מחקר, כולל קריטריונים.
יעקב מועלם:
אלו תהליכים שכולל קריטריונים Y, מה הסטנדרטים בהם צריך לעמוד, מי הם הגופים שלא יוכרו כגוף מחקר וכיו"ב.
יעקב מועלם:
צריך למצוא את ההפרדה בין התסכית והפיזי, בין המערכות, ולדעתי יש לנו דרך, רעיון שקורם עור וגידים.
יעקב מועלם:
דבר נוסף שרציתי להעלות הוא הסרט מהועדה השנייה, ועדת המימון, ובנושא המימון רציתי להגיד שני דברים.
יעקב מועלם:
אחד, שישראל, בנושא של מו"פ, בעיקר מו"פ אזרחי, צבאי, היא המשקיעה הגדולה ביותר בעולם מבחינת השקעה לנפש.
יעקב מועלם:
באחוזים, היא משקיעה הכי הרבה כספים לנפש, ומה שקורה, למעשה מה שנוצר במערכות שלנו, שהחלק היחסי של המחקר הרפואי והמחקר הביו-טכנולוגי הוא קטן מאוד, אפילו זניח.
יעקב מועלם:
אנחנו מנסים לעשות מאמצים, ואני חושב שגם כאן
יעקב מועלם:
יש חשיבות לועדה והיא יכולה לגרום להפניית יותר משאבים לטובת העניין, כשהגורמים המממנים הם שניים: ועדה ארצית ותמ"ס.
יעקב מועלם:
התמ"ס מקציבים כחמישה מיליון שקל לבתי החולים.
בר תנא:
אני מהפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית.
בר תנא:
כבר עשרים וחמש שנה שהמחקר הרפואי בארץ, לאורך עבודתי, מגיע לרמות שפל שהן בלתי סבירות בשום קנה מידה.
בר תנא:
ניתן להצביע על כך מהסתכלות על כמות המחקר שמתבצע בארץ, והן מהסתכלות על איכות המחקר שמתבצע בארץ, המחקר הקליני.
בר תנא:
השאלה היתה כיצד נחצה את העגלה הקטועה הזאת.
בר תנא:
היוזמה לכך היתה בשלושה מוסדות, שהייתי אומר שהם מוסדות עניים מרודים, שחברו ביחד.
בר תנא:
הראשון הוא האקדמיה הלאומית למדעים, השני הוא משרד המדען הראשי של משרד הבריאות והשלישי הוא האקדמיה הלאומית למדע.
בר תנא:
האינצינטיבה היא חשובה, משום שכתוצאה מירידה באיכות המחקר הקליני איכות הטיפול יורדת, איכות ההוראה יורדת ועל שני הדברים האלה אנו לא רוצים לדבר.
בר תנא:
מה שוודאי קורה, לא ניתן להגיע לשום ענף כלכלי, זה לא מחקר רפואי ולא מחקר קליני.
בר תנא:
מישהו חושב, שהאינובציה יכולה להיות מקום אחד, ואנחנו נקטוף את הפירות שמייצרים באמריקה או ביפן, לא חי בפלנטה הזאת.
בר תנא:
מקומות האינובציה הם גם המקומות שמספקים את הידע, משום שהידע הוא מפותח.
בר תנא:
רושמי הפטנטים, אלו שממציאים, גם קוצרים את הפירות.
בר תנא:
אין שום אפשרות אחרת.
בר תנא:
לכן העמדנו את המוסד העני הזה - ועדה שאמורה לטפל בהון האנושי, זה שם גדול, אבל תפקידנו הוא בסך-הכל לשמר את האוד העשן, את הרמז, כדי שאם על האוד תנשוב הרוח, יהיה מי שידליק את המדורה.
בר תנא:
משום שאנחנו עוסקים למעשה בתקציבים מצחיקים, שכל מטרתם היא לקיים את המוסד של רופא שעוסק במחקר, מוסד שהוא לחלוטין פסה מן הארץ.
בר תנא:
אנחנו ממלגים מדי שנה שלוש משרות, ושלוש חצאי משרות לרופאים, אשר אמורים במחצית מזמנם לעסוק במחקר.
בר תנא:
יש לנו בעצם מחויבות של המוסדות העוסקים בזה לשלוש שנים.
בר תנא:
כל התכנית הזאת תמות בעוד שנה, אם היא לא תמומן באמצעות התקציבים שעליהם אנחנו מדברים.
בר תנא:
מדובר בהיקף של מיליון שקל לשנה.
בר תנא:
מיליון שקל לשנה יאפשר לשמר את האוד העשן הזה למשך השנה הקרובה.
בר תנא:
לגופים האלה אין מיליון שקל?
קריאה:
בוא אני אומר לך.
קריאה:
תקציב המדען הראשי של משרד הבריאות זה 3.8 מיליון שקל בשנה.
קריאה:
איפה הוא יכול להקציב מיליון שקל?
בר תנא:
משרד הבריאות, בצדק, מתמודד עם הדחוף, ואת החשוב דוחה הלאה.
בר תנא:
כרגיל.
בר תנא:
כמו כל דבר במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
בדיוק.
מל פולישוק-בלוך:
זו אחת הבעיות שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
לא מסתכלים הלאה.
מל פולישוק-בלוך:
בשביל זה אנחנו פה.
מל פולישוק-בלוך:
בשביל לחשוב אחרת.
מל פולישוק-בלוך:
תודה.
מל פולישוק-בלוך:
עכשיו נעבור לחלק של פיתוח הטכנולוגיה.
ד"ר יואב שכטר:
צהריים טובים לכולם.
ד"ר יואב שכטר:
שמי ד"ר יואב שכטר, ואני המנכ"ל של 'פארמה ישראל'.
ד"ר יואב שכטר:
'פארמה ישראל' היא ארגון של ייבוא תרופות המבוססות על מחקר ופיתוח.
ד"ר יואב שכטר:
אלה החברות שרשומות על הלוח.
ד"ר יואב שכטר:
בוודאי מוכרות לרובכם.
ד"ר יואב שכטר:
לא לכולכם.
ד"ר יואב שכטר:
בימים הקרובים תצטרף אלינו חברת ביו-טכנולוגיה ישראלית, ואני חושב שזה משקף את זהות האינטרסים שיש בין חברות התרופות שרשומות פה על המצגת, לבין תעשיית הביו-טכנולוגיה הישראלית.
ד"ר יואב שכטר:
לא הייתי יכול לחלום על פתיחה טובה יותר למצגת שלי, מאשר המצגת של פרופ' רחמימוב, שלמעשה אמרה כמה דברים מאוד חשובים.
ד"ר יואב שכטר:
השקף השני שפרופ' רחמימוב דיבר, אתם זוכרים את השרשרת שהוא הציג, דיבר על החשיבות של קניין רוחני כחלק חשוב בתהליך המחקר הרפואי.
ד"ר יואב שכטר:
כמובן שהחלק הזה הוא מאוד חשוב, מכיוון שבלי זכויות קניין רוחני, אין מחקר.
ד"ר יואב שכטר:
זה ברור.
ד"ר יואב שכטר:
אף אחד לא ייזום ואף אחד לא יפתח ואף אחד לא יחקור, אלמלא יהיו לו זכויות קניין רוחני בסופו של דבר.
ד"ר יואב שכטר:
קניין רוחני ושמירה על זכויותיהם מובילים לשיתוף פעולה פרטי-ציבורי.
ד"ר יואב שכטר:
זה מביא לרווחים, תמלוגים, ידע, ושוב, חזרה למחקר רפואי.
ד"ר יואב שכטר:
אני מצטרף לנימה הפסימית שהובעה פה כמה פעמים.
ד"ר יואב שכטר:
ישראל מאבדת את מעמדה כמרכז טיפוח למדינות ממזרח אירופה.
ד"ר יואב שכטר:
התחרות שלנו היום היא מדינות מזרח אירופה, שלפעמים יש תשתית טובה, זול לעבוד שם, ויש גם תשתית של קניין רוחני טובה, בגלל שהמדינות האלה לא מצטרפות לאיחוד האירופי, והן עובדות בהתמדה על שיפור הקניין הרוחני.
ד"ר יואב שכטר:
לפי הנתונים של משרד הבריאות, מדובר על עלייה מ-99' עד 2001 במספר המובטלים הקליניים, ואז ירידה דרמטית ב-2002.
ד"ר יואב שכטר:
כנ"ל אם מסתכלים על סכומי כסף שמושקעים.
ד"ר יואב שכטר:
עלייה, 2001, ואז ירידה ב-2002.
קריאה:
אני ביקשתי לפני הישיבה הזאת, לוודא האם הנושא הזה שעולה כמו, אני לא רוצה להשתמש בביטויים קיצוניים, עוד פעם ועוד פעם, בקטע שאין לו שום רלוונטיות לנושא הנדון.
קריאה:
הבטיחו לי שהנושא הזה לא יעלה.
ד"ר יואב שכטר:
ל'טבע' אין כאן מונופול על מה שעולה ומה שלא עולה.
ד"ר יואב שכטר:
חברות הפארמה שרוצות לבוא לכאן, רוצות להשקיע, ומנקודת מבטן, אלה הדברים החשובים.
ד"ר יואב שכטר:
הנקודה היא שכל המדינות המפותחות מכירות בערך שמצוי בתיק הרישום, באותם 900 מיליון דולר.
ד"ר יואב שכטר:
בארה"ב, תקופת ההמתנה היא שש שנים.
ד"ר יואב שכטר:
באיחוד האירופי היא עשר שנים.
ד"ר יואב שכטר:
משרד הבריאות בישראל, לצערנו, משתמש במידע ובתיקי הרישום על מנת לאשר תרופות גנריות נבחרות.
ד"ר יואב שכטר:
זה רק אספקט אחד של מה חברות הפארמה מסתכלות מלמעלה, שהן רוצות לבוא להשקיע בארץ.
ד"ר יואב שכטר:
אתם צריכים להבין, שהחברות שחברות בארגון שלי הן חברות ישראליות לכל דבר.
ד"ר יואב שכטר:
יש להן מנכ"לים ישראלים, עובדים ישראלים.
ד"ר יואב שכטר:
הן קיימות בארץ כחברות ישראליות.
ד"ר יואב שכטר:
הן מתחרות עם חברות-בת של אותה חברה, במקומות אחרים, כדי למשוך לכאן את ההשקעות.
ד"ר יואב שכטר:
כך ש'מר' בישראל מתחרה עם 'מר' באירלנד, שמתחרה עם 'מר' בהונגריה.
ד"ר יואב שכטר:
כשיושבים למעלה, ב'מר' בניו ג'רזי, מסתכלים למטה, רואים את זה ושואלים למה.
ד"ר יואב שכטר:
מסתכלים עלינו ברשימת המדינות שמעניקות את ההגנה שדיברתי עליה, אתה רואה את כל המדינות המפותחות, פלוס מדינות פחות מפותחות, פלוס כמה מידידותינו הטובות ביותר, כמו מצרים, ירדן וסעודיה.
ד"ר יואב שכטר:
יש קשר ברור וחזק בין זכויות קניין רוחני לבין השקעות מחקר רפואי.
ד"ר יואב שכטר:
המדינות האלה, שכתובות על הלוח, חיזקו את משטר הקניין הרוחני, ונהנו מהשקעות.
ד"ר יואב שכטר:
אני מוכן לתת Case studies על כל מדינה ומדינה.
מל פולישוק-בלוך:
תודה רבה לך.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא מזלזלת לחלוטין בנושא של קניין רוחני.
מל פולישוק-בלוך:
בכלל בכל מה שקשור למו"פ, ככלל, ומחקר רפואי בפרט.
מל פולישוק-בלוך:
זה נושא כבד.
מל פולישוק-בלוך:
זה נושא שצריך ללמוד אותו.
מל פולישוק-בלוך:
זה אפשר וצריך לדעת בו בוודאי, אבל צריך לקיים דיון נפרד עליו ובהרחבה, כי אני, למרות שאני עורכת דין והתמחיתי בקניין רוחני, אני יודעת עליו מעט מאוד.
מל פולישוק-בלוך:
אז אנחנו נקיים דיון ספציפי על קניין רוחני ואנחנו נשמח להזמין אותך שנית.
מל פולישוק-בלוך:
לא רק אותך, גם נציגים אחרים.
מל פולישוק-בלוך:
ד"ר אהרון שוורץ, בבקשה.
ד"ר אהרון שוורץ:
אני לא יכול שלא להתייחס לפחות במילה אחת למה שנאמר קודם.
ד"ר אהרון שוורץ:
הציבור שיושב פה עוד חייב לדעת, שהמערכת להגנת קניין רוחני שקיימת במדינת ישראל, היא בין החזקות ביותר, המפותחות ביותר, ואינה נופלת כמלוא הנימה ממה שקיים בכל המדינות המערביות, החל בארה"ב, אירופה וכו' וכו'.
ד"ר אהרון שוורץ:
זו הערה מספר אחת.
ד"ר אהרון שוורץ:
צריך לדעת את זאת.
ד"ר אהרון שוורץ:
אני מודה ומסכים ומוכן להתווכח מעכשיו עד מתי שאתם רוצים על השאלה המעניינת של ההגנה על התיק שמגישות חברות הפארמה.
ד"ר אהרון שוורץ:
האם זה יהיה שלוש וחצי שנים?
ד"ר אהרון שוורץ:
שלוש ושלושת-רבעי שנים?
ד"ר אהרון שוורץ:
אי אפשר להסיט את הדיון המרכזי לדבר שהוא, עם מלוא החשיבות שלו, הוא שולי.
ד"ר אהרון שוורץ:
עכשיו, חשוב גם להבין במה אנחנו עוסקים.
ד"ר אהרון שוורץ:
אנחנו עוסקים פה במחקר רפואי.
ד"ר אהרון שוורץ:
חשוב להבין, שעשיית ניסויים קליניים בישראל, Phase Two ו-Phase Three, עם כל הדבר הטוב שזה מביא איתו מבחינת התרומה לבתי החולים והרופאים שעוסקים בזה, לידע, לא זה הנושא שאנחנו מדברים עליו היום.
ד"ר אהרון שוורץ:
עם זה שחברת פארמה, X, Y, Z, כולל 'טבע' אגב, עושה מחקר קליני Phase Three בישראל במרכז אחד או שניים או שלושה מתוך 40, 50, 150 מרכזים, זה נחמד, נעים.
ד"ר אהרון שוורץ:
זה לא הנושא שאנחנו מדברים עליו היום.
ד"ר אהרון שוורץ:
אנחנו מדברים היום, אם אני מבין נכון, על זה שבתי החולים יוכלו לעשות מחקר בתחום בתי החולים, שמתוך המחקר הזה, יצמחו תרופות ומוצרים שאפשר יהיה לייצר אותם ולייצא אותם.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים גם על זה, ולא רק על זה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על מחקר במערכת הבריאות, ולפי המכתב שהופנה לשר הבריאות, אנחנו מדברים על פיתוח מרכזי מחקר בבתי חולים, פיתוח הון אנושי של רופאים והכשרת רופאים, אבל גם על ידי תעשיות של ביו-טכנולוגיה, בסקטור הפרטי ובסקטור האקדמי ועוד.
ד"ר אהרון שוורץ:
ללא ספק.
ד"ר אהרון שוורץ:
אבל המטרה שלהם, מעבר להגברת הידע והעמקת הידע, בסופו של דבר, אם זה צריך להיות מנוף לצמיחה כלכלית, לא יעזור לייצר מוצרים.
ד"ר אהרון שוורץ:
מישהו צריך לייצר מוצר, ומישהו צריך לפתח אותו.
מל פולישוק-בלוך:
אין מחלוקת.
ד"ר אהרון שוורץ:
ולכן זה הנושא לדיון.
ד"ר אהרון שוורץ:
אם אני מסתכל על מה שקורה היום, נכון לרגע זה, מדינת ישראל בשנת 2002 מכרה בשוק העולמי מעל מיליארד וחצי דולר של מוצרים רפואיים, שהומצאו, פותחו ושווקו מחוץ לישראל.
ד"ר אהרון שוורץ:
זה לא סכום ענק, אבל זה בהחלט אינו סכום מבוטל.
ד"ר אהרון שוורץ:
היפה שבדבר הוא, שלעניות דעתנו, לכל הפחות, הסכום הזה הוא שבר, ולא שבר גדול, מהפוטנציאל שקיים.
ד"ר אהרון שוורץ:
עכשיו, איך הגענו למה שקיים, כדי ללמוד מזה על הקטע של המחקר הרפואי, שלפי דעתי יכול לעזור מאוד בשביל לקדם אותו?
ד"ר אהרון שוורץ:
כל התעשייה הישראלית, החל ב'טבע' וכלה באחרון הסטארט-אפים שקם לפני שבוע, מבוסס על ידע שפותח באקדמיה הישראלית, בצבא בישראל, קצת בבתי החולים בישראל, מסיבה שאני אומר אותה עוד מעט.
ד"ר אהרון שוורץ:
כל התעשייה לקחה את הידע הזה, קיבלה עליו רשיונות, והיא הפכה את הידע למוצר.
ד"ר אהרון שוורץ:
מה שקורה בארץ, לפי מיטב הבנתי ולפי המספרים שאני גם שומע פה, הוא שראש האקדמיה היא מוסד מאורגן למחקר, וכתוצאה מזה, אחוז מכובד מהתקציב הכללי של האקדמיה, מטבע הדברים, מהגדרת הדברים, הוא מוכוון-מחקר, בבתי החולים המחקר הוא יתום, לא רק משני הוריו, גם משני הסבים והסבות משני הצדדים.
ד"ר אהרון שוורץ:
אם אני שומע על מיליון שקל שמצליחים לגרד, זה פשוט לא רלוונטי.
מל פולישוק-בלוך:
זו לא אותה המסקנה של הועדה.
מל פולישוק-בלוך:
בוא נעבור לנושא הבא.