GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זמיר שליט”א:
הבאתי מודד וצילמתי אותו.
זמיר שליט”א:
וצילמתי עוד מכשיר שמדד,
מל פולישוק-בלוך:
מכולם, שאני מאוד מקבלת את דבריו, שאין בארץ מכשיר כזה.
רונן הראובני:
סלולרים.
רונן הראובני:
ככה לא מודדים קרינה מטלפון סלולרי.
רונן הראובני:
בדיון בשבוע שעבר זאת בדיוק אותה מדידה שסטיליאן סירב לעשות כי הוא אמר שזה לא רציני.
מל פולישוק-בלוך:
אקראית, מידגמית, לא עם המכשירים האלה, בארץ, של מכשירים סלולריים?
רונן הראובני:
שידבר בקול אחד ויהיה מקובל גם על הממשלה וגם על הציבור.
רונן הראובני:
זה קיים בכל העולם כמעט חוץ ממדינת ישראל.
רונן הראובני:
יש ברוב העולם המערבי מה שנקרא מעבדה לאומית לקרינה בוריאציות שונות.
רונן הראובני:
ידע לאומי, הנושא הזה עלה בכמה מקומות.
רונן הראובני:
מי שצריך לדחוף את זה זה הרשויות.
מל פולישוק-בלוך:
ואנחנו ננסה להיעזר בשרת איכות הסביבה ובשר המדע.
מל פולישוק-בלוך:
אז אנחנו מצטרפים לטענתו של ד"ר אהוד נאמן, שיש לו כמה שנים ניסיון במשרד לאיכות הסביבה שצריך להקים מרכז מדעי לאומי, לא של חברה סלולרית זאת או אחרת, בשיתוף כל הגורמים הציבוריים שאנחנו מכירים.
מל פולישוק-בלוך:
ואז הוא גם יתן לנו מענה לצבא, כי אולי יתנו לו לבדוק גם את הצבא.
אלי שטרן:
לאומי כזה.
אלי שטרן:
באנגליה זה נקרא NRPB, וזה למרות שאין לו סמכויות סטטוטוריות אבל הוא הגוף המייעץ, האורים והתומים.
אלי שטרן:
ונחתור אליו.
רונן הראובני:
ישראלי.
אמנון דובדבני:
מייננת.
אמנון דובדבני:
יש דברים שצריך להתייחס אליהם כי חבל להעלות אותם שוב מחדש.
אמנון דובדבני:
גם עניין התחלואה נבדק ולא נמצא עודף תחלואה.
אמנון דובדבני:
עניין ההדרכה אני מכבד את מה שנאמר פה ואנחנו השתפרנו בשנים האחרונות.
אמנון דובדבני:
המבקר מצא מודעות, מצא שאנשים יודעים.
אמנון דובדבני:
אין לנו אינטרנט ברמה כזאת של סטיליאן אבל בכל זאת גם הוראת קצין רפואה ראשי, יש לנו שתי אגרות שאנחנו מפיצים, אחת לרמת החיילים, אגרת שמסבירה מהי הקרינה, יש לנו גם אגרת להורים שמופצת.
מנפרד גרין:
מדברים על חשיפה למשהו, ואני אומר את זה בפירוש, שלא ברור מה זה עושה.
מנפרד גרין:
זאת אומרת זאת הבעיה כאן.
מנפרד גרין:
אני רק אומר, אנחנו קובעים סטנדרטים בצדק, כי אנחנו לא יודעים.
מנפרד גרין:
אני חושב שזה דבר שצריך טיפול, כמו שנאמר, מיפוי ופיקוח וכן הלאה.
מנפרד גרין:
יש את הצד השני, שזה ההשפעה הבריאותית.
מנפרד גרין:
זה מידע או מבוסס בעיקר על מה שנודע ממחקרים אפידמיולוגים או מה שקשור לזה.
מנפרד גרין:
וכאן אני חושב שאנחנו צריכים לעשות את החיבור בין השניים.
מנפרד גרין:
וכאן אין ספק שאנחנו צריכים לתמוך בחוקרים בתחום הזה.
מנפרד גרין:
אז אני הייתי רוצה להציע, ואני מוכן לשבת עם אלי על זה, שזה יהיה משהו משותף בין משרד הבריאות ומשרד איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
ולהעזר בנסיונו של ד"ר נאמן?
מל פולישוק-בלוך:
אני מברכת אתכם על כך.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו חוזרים מחופשת הקיץ הארוכה ועושים ישיבה כדי לראות איך התקדמתם.
מל פולישוק-בלוך:
תודה רבה לכולם.
מל פולישוק-בלוך:
אני עכשיו הייתי בפגישה אצל יושב ראש הכנסת במטרה להסביר לו שוועדת מדע וטכנולוגיה זו הוועדה בעצם, אני שמה אותה יחד עם עוד שתי ועדות הכי חשובות.
מל פולישוק-בלוך:
אחת, הכלכלה וכספים והשניה, חוץ ובטחון.
מל פולישוק-בלוך:
כי ההתייחסות שלנו להון האנושי שלנו צריכה להיות באותה שורה כמו לבטחון וכמו לכלכלה.
מל פולישוק-בלוך:
ושום דבר לא נופל אחד מן השני.
מל פולישוק-בלוך:
ואם מתייחסים בצורה כזאת אז מפה ייגזר התקציב ומפה ייגזר הכל.
מל פולישוק-בלוך:
ואני יודעת שיושב ראש הכנסת עכשיו עובד על שינוי מבני של ועדות הכנסת, ולכן היה חשוב לי להדגיש בעיניו ובאוזניו כמה חשובה הוועדה של ההון האנושי.
מל פולישוק-בלוך:
כך אני מגדירה אותה.
מל פולישוק-בלוך:
זו ראיה של ההון האנושי כתשתית לאומית ממדרגה ראשונה.
מל פולישוק-בלוך:
על זה אני עובדת כל הזמן, שהממשלה תכיר בזה כאסטרטגיה לאומית.
מל פולישוק-בלוך:
בשבוע שעבר השתתפתי בכנס של יוריקה.
מל פולישוק-בלוך:
זה כנס של כל מדינות אירופה, שלושים ושלוש מדינות.
מל פולישוק-בלוך:
הדבר הכי חשוב שאני מציינת מהכנס, ואני שמעתי עכשיו מיושב ראש הכנסת שהוא נתקל בזה כבר לא פעם אחת, זה ההתייחסות של מדינות העולם אלינו בתחום הזה.
מל פולישוק-בלוך:
כי אנחנו בגובה העיניים ולפעמים גם מסתכלים עלינו מלמטה למעלה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו חזקים, אנחנו טובים, ולכן אנחנו צריכים לשמור על האיכות שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
אני פתחתי ואמרתי שדיברתי עם יושב ראש הכנסת על הרכב ועדות הכנסת.
מל פולישוק-בלוך:
הוא מנסה לעשות רביזיה הוא קורא לזה בוועדות בעבודת הכנסת.
מל פולישוק-בלוך:
כי כבר גלשנו ליותר מידי ועדות והחכ"ים נקראים, אתם רואים שאין כאן הרבה חכ"ים, והסיבה היא שכל אחד רשום בהרבה ועדות ובסוף אנשים מצביעים ומחליטים על דברים שהם לא יודעים על מה הם מצביעים כי הם כל הזמן קופצים מוועדה לוועדה, וזה לא סידור טוב.
מל פולישוק-בלוך:
אני אמרתי לו את דעתי, ואני מניחה אדוני השר שאתה תתמוך בה, שצריכות להיות שלוש ועדות ראשיות, כספים כלכלה, כל הנושא הכלכלי, הנושא הבטחוני מדיני והנושא של ההון האנושי נקרא לו, של איכות ההון האנושי, שזה מדע טכנולוגיה וחינוך, ואולי עוד כמה מרכיבים שתחתם שמים את כל מה שקשור לאיזה איכות של אנשים אנחנו רוצים שתהיה במדינת ישראל.
לאה נס:
אנשים יצטרכו להיות בישיבות נפרדות,
מל פולישוק-בלוך:
הדברים, אני שמה את הדברים בצמרת, אני מדברת על הצד האיכותי כי אני חושבת, וכאן בעצם אני עושה את הפתיח לישיבה איתך ועם המשרד שלך, החיבור, שימת הנושא של מדע וטכנולוגיה בראש המערכת, יחד עם בטחון ויחד עם כלכלה, משום שזה העתיד שלנו וזה הקיום שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
ואם אנחנו לא נשמור על האיכות שלנו אין לנו כאן קיום.
מל פולישוק-בלוך:
הקיום שלנו זה לא הכמות אלא האיכות.
מל פולישוק-בלוך:
ואני חושבת ששר מדע וטכנולוגיה בעצם מייצג את האיכות הזאת.
מל פולישוק-בלוך:
שאם אתה שואל אותי חינוך זה כבר מתחת לעניין הזה, כי זה חלק, מרכיב אחד מהאיכות של ההון האנושי.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה גם להדגיש בפניך את האני מאמין של הוועדה הזאת, שגובש ביותר מישיבה אחת, בהן אתה השתתפת יחד עם השר אולמרט, על פי אותו עקרון של חיזוק ההון האנושי וראיית ההון האנושי כתשתית לאומית.
מל פולישוק-בלוך:
המשמעות היא לא רק ההצהרה אלא גם שימת משאבים לנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
ואנחנו באים ודורשים בפעם המי יודע כמה, ואני מקווה שנדרוש ביחד כדי שזה יהיה יותר חזק, אנחנו דורשים שלפחות רבע, ככל שאני מייחסת לנושא הזה יותר כבר יש לי תאבון יותר גדול ואני חושבת שאולי חצי, אבל אנחנו צריכים לדרוש סכום מאוד משמעותי מתקציב המדינה שהולך לתשתיות לאומיות שילך לתשתית ההון האנושי.
מל פולישוק-בלוך:
שזה לא פחות ולא נופל ואולי אפילו עולה על הכבישים ועל הדברים האחרים.
מל פולישוק-בלוך:
אז נכון שאם אנחנו רוצים להגיע לקריית שמונה אנחנו צריכים שתהיה לנו תשתית של כבישים, ואני חלילה לא מזלזלת בזה, אבל היום עם האמצעים של הטכנולוגיה, על ידי תקשורת, מחשבים, ואמצעים אחרים, יש לנו כבר את האפשרות לעשות את התשתית הזאת, את החיבור הזה גם בדרך אחרת.
מל פולישוק-בלוך:
אבל בשביל זה צריך להשקיע שם שמספיק אנשים מוכשרים ואיכותיים ישבו בקרית שמונה ובצפון כדי שנוכל לפתח שם איזור מחקר ראוי לשמו.
מל פולישוק-בלוך:
אז הדברים האלה קשורים, אבל אי אפשר להסתפק רק בתשתית פיזית.
מל פולישוק-בלוך:
תשתית פיזית בלבד לא פותרת אותנו ולא בונה לנו את העתיד.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו כידוע לך הכנו תכנית מאוד מפורטת איך אפשר להשקיע בדברים האלה, במה צריך להשקיע, מכיוון שאין עדיין את המנוף שבונה את התחזית הלאומית,
מל פולישוק-בלוך:
איתך או שאני רוצה שאתה תעשה ואנחנו ניתן לך את החיזוק הפרלמנטרי הרצוי.
מל פולישוק-בלוך:
צריך להיכנס לואקום הזה של בניית העתיד המחקרי-מדעי של מדינת ישראל, באיזה תחומים צריך להשקיע, איך צריך להשקיע, באיזה ערוצים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו התייחסנו לכמה ערוצים, דרך המדען הראשי, דרך הון סיכון, דרך אוניברסיטאות, חינוך, חיזוק ושידרוג של הסקטור הממשלתי בתחום הטכנולוגי.
מל פולישוק-בלוך:
יש לנו את התכנית, אני מקווה שהיא תהיה מקובלת עליך גם, אם יש לך תכנית משלך אז אפשר לאחד ידיים.
מל פולישוק-בלוך:
וצריכים להתקדם.
מל פולישוק-בלוך:
אני את הפתיח שלי סיימתי, עכשיו אני אשמח לשמוע.
אליעזר זנדברג:
אתחיל במה שאת התחלת.
אליעזר זנדברג:
לדעתי כל הרעיון של לשנות את המבנה לא יועיל שום דבר ואני ממש לא חושב שצריך להשקיע בזה מאמץ.
אליעזר זנדברג:
לדעתי הסיבה שחברי כנסת לא מגיעים זה בגלל שהם לא יכולים להוציא הון פוליטי מהישיבה, והדבר המרכזי שצריך לעשות זה לחשוב איך כל אחד אפשר לרתום אותו בצורה חיובית לפעילות, אבל שהיא גם תענה על הצרכים הפוליטיים שלו.
אליעזר זנדברג:
אם תעשי שלוש ועדות גדולות אז יושבי ראש הוועדות יוכלו לסרס את כל הפעילות שמתחתם, לקחת אליהם את כל הדברים שהם דברים שעומדים במרכז סדר היום הציבורי, להשאיר פירורים לאחרים באופן שלא יהיה להם מוטיבציה לבצע את העבודה.
מל פולישוק-בלוך:
הוועדה הזאת שעוסקת בהון האנושי בצמרת.
אליעזר זנדברג:
אתה מוציא דברים שאולי הייתי קורא להם תכל'ס מתוך מה שנקרא ההון האנושי, אבל אני תוחם את עצמנו לתחומי הפעילות של המשרד הזה.
אליעזר זנדברג:
הדברים שאת אומרת הם באמת דבר נכון לחשיבה קצת יותר רחבה, שצריך לייעד לה מקום וזמן.
אליעזר זנדברג:
אני חושב שאנחנו צריכים לראות גם בעיות מהותיות אמיתיות שקשורות להתפתחות אפילו של הדינמיקה הפוליטית בישראל כחלק מהצרכים או הדברים שצריך להתמודד איתם.
אליעזר זנדברג:
זאת הערה אחת.
אליעזר זנדברג:
עברנו עכשיו שני סבבים של קיצוצים, ואני חייב לומר שמה שלא עשיתי בכוחות עצמי למשרדי לא קיבלתי שום פידבק או שום תוצר או תוצאה מבחינת הסיוע שציפיתי אליו, גם בכנסת.
אליעזר זנדברג:
בקטע הזה, אני לא מדבר רק על הוועדה הזאת, אבל בקטע הזה אני חושב שצריך לעשות פעילויות, ופה אני זורק את הכפפה לך כיושב ראש הוועדה, תעשי את מה שצריך להטמיע לחברי הכנסת את החשיבות של מדע, של מחקר, של מחקר תשתיתי, של מדע תשתיתי, התוצאות שיש לפעילות המדעית הזאת, והתועלת הכלכלית שהיא מביאה למדינת ישראל.
אליעזר זנדברג:
כי התחושה שלי בכל דיוני הקיצוצים למיניהם הייתה שהנושא הזה באמת לא ריתק אף אחד ולא גרם לכך שמישהו ירים גבה וישאל סליחה, איך אנחנו פה פוגעים בדבר שהוא תשתיתי, או ישאל את השאלה שאת שאלת.
אליעזר זנדברג:
לא שמעתי שהיא נשאלה בדיונים בוועדת הכספים ששם הדברים נחתכים.
אליעזר זנדברג:
איך זה שאנחנו נותנים כל כך הרבה לתשתיות פיזיות ולא מטפחים את התשתית האנושית במקביל.
אליעזר זנדברג:
לכן אני מציע שהוועדה הזאת תשקול כיצד היא מפתחת ומעמיקה את הפעילות הנדרשת להגביר את המודעות של חברי הכנסת לתחום.
אליעזר זנדברג:
אני יודע שאת מסתובבת הרבה ונפגשת עם הרבה מאוד אנשים.
מל פולישוק-בלוך:
בתחומים שונים של המדע והטכנולוגיה תמיד בזרקור של איך זה מביא לצמיחה כלכלית, איך זה מעשי ואיך להגביר את המודעות של הכנסת, של המדינה, של הממשלה ושל העם בישראל לנושאים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
על זה אנחנו מדברים כל הזמן, בכל ישיבה שיש פה.
אליעזר זנדברג:
למסגרת של הישיבות הפורמליות על מנת ללמוד את הנושא, להרחיב ולגבש אסטרטגיות, אני חושב שזה דבר מאוד חשוב, שמאוד גם מסייע לך באופן אישי אני מניח ומאפשר גם לך לרכוש יותר כלים על מנת בסוף לקבל את ההחלטות הנכונות, ואני משוכנע שהדבר הזה חשוב מאוד.
אליעזר זנדברג:
בכירה ועוד נציגים נוספים של המשרד, במסגרת הדיון אני אדבר בכמה מלים על פעילויות המשרד, קצת יעדים או תכנית לזמן הקרוב, ולאחר מכן אני ביקשתי מיוסי ון זוהרן שנמצא כאן לעשות איזו שהיא מצגת שמתמקדת בתחום מסוים שאנחנו מבקשים לעסוק בו במשרד.
אליעזר זנדברג:
יוסי יכול לדבר על זה הרבה מאוד ואנשים בדרך כלל רוצים לשמוע עוד ועוד.
אליעזר זנדברג:
אולי נתחיל במה המשרד עושה בכמה מלים.
אליעזר זנדברג:
הרבה פעמים יש אי הבנה לגבי המהות.
אליעזר זנדברג:
כשהייתי אצל ראש הממשלה והצגנו את המצגת של פעילות המשרד פתחתי בכך שהבאתי לו שיבולת חיטה של אם החיטה מחוות הניסויים של אהורנסון.
אליעזר זנדברג:
לא רציתי שם לקטוף את כל השדה אז היום לא עשיתי משהו דומה.
אליעזר זנדברג:
הסברתי לו שזה בעצם יכול לייצג את מה שבעצם עושה המשרד.
אליעזר זנדברג:
אהרונסון כשהוא חיפש את אם החיטה הוא פעל מתוך סקרנות מדעית.
אליעזר זנדברג:
מה שעניין אותו זה למצוא תשובה לשאלה מאוד מעניינת והיא בעצם מה מקור החיטה, מהו הצמח שממנו הכל יצא.
אליעזר זנדברג:
היום החיטה המבוייתת איכותה טובה עשרות מונים מהחיטה המבוייתת של האדם לפני מאתיים שנה.
אליעזר זנדברג:
מכיוון שהצלחנו לבצע כל מיני שיפורים בזכות התגלית של אם החיטה, ועוד הדרך ארוכה.
אליעזר זנדברג:
כלומר הצלחנו לקחת נתונים שיש על אם החיטה ובאמצעותם ליצור מוצר תעשייתי טוב יותר בדמות החיטה הביתית.
אליעזר זנדברג:
הקשר הזה הוא בעצם הקשר שהמשרד שלי עושה.
אליעזר זנדברג:
הוא עוסק בעצם במחקר תשתיתי שמעלה רעיונות מדעיים שיש להם פוטנציאל כלכלי והופך אותם לטכנולוגיה מעשית.
אליעזר זנדברג:
יש את המחקר האקדמי החופשי, וזה לא שייך אלי.
אליעזר זנדברג:
זה סיפור אחר.
אליעזר זנדברג:
יש מחקר אקדמי בסיסי, שמנסה להבין תופעות בתחומים שונים, אבל הוא חופשי במובן הזה שהוא חוקר לשם המחקר.
אליעזר זנדברג:
זה צד אחד של השרשרת.
אליעזר זנדברג:
בצד השני קיים משרד התמ"ט שלוקח איזה שהוא ידע או רעיון שכבר הבשיל, התגלה, והופך אותו למוצר.
אליעזר זנדברג:
אנחנו מדברים הרבה RMD אבל למעשה ה-RMD בצד הזה, בזוית התעשייתית הוא מאוד קצר טווח, זה יותר D מאשר ה-R, מדובר בפיתוח של משהו שכבר קיים ואנחנו מנסים להוציא לפועל את הטכנולוגיה ולהפוך לדבר של תכל'ס.
אליעזר זנדברג:
גם הצפי מבחינת החזר להשקעה וכדומה בדרך כלל הרבה יותר קצר.
אליעזר זנדברג:
זה בצד השני.
אליעזר זנדברג:
ואני באמצע.
אליעזר זנדברג:
המשרד מנסה לכוון את אותם מחקרים שסופם יהיה באמת תוצאה שיש לה משמעות מדעית וגם יכולת לתרגם אותה למשמעות מעשית, טכנולוגית, מסחרית מאוחר יותר.
אליעזר זנדברג:
ברוח הדימוי של אפרוחים והגנות על אפרוחים במדע הישראלי יש ביצי זהב.
אליעזר זנדברג:
הוא מטיל אותם כל הזמן.
אליעזר זנדברג:
אנחנו מנסים לאתר אותם ולוודא לכך שהתעשיה תאסוף אותם.
אליעזר זנדברג:
איך עושים את זה, איך אנחנו מפעילים את עצמנו בשרשרת הזאת, מהם הכלים שאנחנו משתמשים בהם.
אליעזר זנדברג:
אפשר להצביע על חמישה כלים.
אליעזר זנדברג:
הכלי הראשון זה המחקר התשתיתי.
אליעזר זנדברג:
זה אותו מחקר שכבר דיברתי עליו, בזמנו המשרד פעל במסגרת ועדות בתחומים שונים שנותרו כתחומים שכדאי לעודד את המחקר בהם.
אליעזר זנדברג:
המחקר התשתיתי למעשה מצמיח את הידע, את התגליות שהופכות מאוחר יותר גם למוצרים.
אליעזר זנדברג:
בשקף הראשון של יוסי מוצג סיכום תכנית התשתיות באלקטרו-אופטיקה, אלקטרו-אופטיקה יכולה להיות דוגמא טובה למה שעשינו.
אליעזר זנדברג:
השקענו מאה חמישים מיליון שקלים חדשים בתכניות מיקרו-אלקטרוניקה ואלקטרו-אופטיקה.
אליעזר זנדברג:
היום אחרי כל המפולת הגדולה בהיי-טק וכדומה עדיין פועלות שלושים וחמש חברות סטרט-אפ שהמחקרים של המשרד הובילו להקמתם.
אליעזר זנדברג:
היו רבות אחרות שכמובן לא שרדו.
אליעזר זנדברג:
אלף איש מועסקים היום בפעילויות שקשורות.
אליעזר זנדברג:
ובסך הכל למעלה ממיליארד דולר, מיליארד מאה שלושים מיליון דולר, זאת הערכת הסכום שגוייס והושקע בתחום אחרי שאנחנו נתנו את הפוש הראשוני.
אליעזר זנדברג:
אני יכול להביא דוגמאות של כל מיני חברות, בהסתמך על מחקרים שלנו או מחקרים שעודדנו או אנשים שעבדו, זאת נקודה מאוד חשובה.
אליעזר זנדברג:
אני רוצה להזכיר עוד דבר אחד שהוא חשוב.
אליעזר זנדברג:
אנחנו מדברים לא רק על מחקר ותגלית בסופו שאפשר להשתמש בה אחר כך ליישום תעשייתי, אלא גם במקביל להכשרת כוח אדם מיומן.
אליעזר זנדברג:
אם אנשים מבצעים מחקרים בתחום מסוים באוניברסיטה, לאחר מכן זה גולש אל התעשייה, האנשים האלה עוברים לעבוד לאחר מכן כשהם מביאים איתם ידע שכבר צברו בשלב המחקר התשתיתי.
אליעזר זנדברג:
זו תועלת נוספת שיש בתכנית הזאת.
אליעזר זנדברג:
אנחנו צריכים היום לבצע סוג של רענון בתכנית.
אליעזר זנדברג:
בין היתר זה נכון לבוא ולהעריך מחדש תחומים שלא היו קיימים בעבר, שהיו פחות רלוונטים, ולעשות מעין הערכה מחדש של מה מצבה של ישראל בתחומים שונים, איך העולם התפתח, לאיזה כיוונים וכיצד כדאי לעשות.
אליעזר זנדברג:
אז זה תחום אחד שאני מכנה אותו מחקר תשתיתי.
אליעזר זנדברג:
אנחנו נעסוק בו במסגרת של מעין תכנית תשתיות שניה.
אליעזר זנדברג:
תרשמו כוכבית שאולי נתייחס אליה ואולי לא בסוף הדיון, וזה המצב הפיננסי של המשרד והקשיים התקציביים העצומים שאנחנו נמצאים בהם.
אליעזר זנדברג:
בערך.
אליעזר זנדברג:
יש לנו בעיות של מה שאנחנו גוררים מהעבר.
אליעזר זנדברג:
המשרד הזה יצא מהמצב שבו יש מחסור מזומנים חריף לממן פעולות מחקריות, נעשה ויתור על כמעט מאה מיליון שקלים.
אליעזר זנדברג:
הדברים האלה משפיעים על היכולת לתפקד ביומיום.
אליעזר זנדברג:
קשרי מדע בינלאומיים זה הכלי השני שאנחנו משתמשים בו.
אליעזר זנדברג:
קשרי מדע בינלאומיים זה לא רק נועד על מנת לבצר את מעמדה של ישראל בעולם על ידי זה שאנחנו מוכיחים לכולם מה אנחנו שוים.
אליעזר זנדברג:
הרבה פעמים זה נועד לקבל ולקלוט אלינו ידע חסר, או שיתופי פעולה שדרכם אנחנו מסייעים לשיפור היכולת המחקרית הישראלית.
אליעזר זנדברג:
זה הדבר המרכזי.
אליעזר זנדברג:
לא פעם שיתופי הפעולה האלה מסייעים לנו לממן מחקרים, דבר שאחרת לא היה קורה.
אליעזר זנדברג:
התקציב הוא תקציב מוגבל, היכולת שלנו באמצעות כל מיני הסכמים מכל מיני סוגים שונים לבוא ולפתח קשרים טובים וכתוצאה מכך לקבל מימון היא יכולת ברורה.
אליעזר זנדברג:
אני אתן דוגמא, מדינה מסויימת באירופה אנחנו עומדים להרחיב איתה שיתוף פעולה וזה אמור לסלול את הכניסה שלנו לאיזה שהוא גוף אירופאי כללי שבאמצעותו בעצם תהיה גישה לתקציבים הרבה יותר גדולים, לחברות שעוסקות בתחום ולגופי המחקר עצמם.
אליעזר זנדברג:
התחום השלישי או הכלי השלישי הוא הכשרת חוקרים ומדענים.
אליעזר זנדברג:
הדבר הזה, כבר ציינתי אותו, מתבצע גם במסגרת תכנית התשתיות, שם מתבצעים המחקרים, וכמובן גם בשיתופי פעולה בינלאומיים.
אליעזר זנדברג:
אני עוד אעיר ששיתופי קשרי המדע הבינלאומיים לא פעם יכולים לשמש אותנו גם לקידום אינטרסים וצרכים נוספים.
אליעזר זנדברג:
יש מדינות ששיתופי הפעולה הבינלאומיים בתחום המדע מובילות להידוק היחסים בכלל ויש לנו אינטרס כזה לעשות את זה.
אליעזר זנדברג:
ויש מקרים שבהם הנסיונות לפגוע בנו ולהזיק לנו פוליטית ,בזכות שיתופי פעולה מדעיים או רצון של צד אחר לשתף פעולה בתחום המדעי, הם מביאים גם לריכוך או החלשות של הדברים.
אליעזר זנדברג:
מאז שנכנסנו לתפקיד חתמנו על מזכר הבנה חדש עם הצרפתים לגבי שיתוף פעולה עם צרפת, חתמתי על ההסכם הזה עם שרת המדע הצרפתית, שאגב היא קוסמונאוטית, דוברת רוסית שוטפת, דיברה איתי רוסית אבל זה לא עזר, לא הבנתי.
אליעזר זנדברג:
היא גרה עשר שנים בברית המועצות וזה המחיר שהיא שילמה על מנת להמריא לחלל.
אליעזר זנדברג:
בטכס שהיה, היו בעצם מפגש וטכס ולאחר מכן עוד אירוע אחד, נכחו ראשי אונ' פריז 6.
אליעזר זנדברג:
אונ' פריז 6 הייתה אוניברסיטה שניסתה לעורר באירופה גל של החרמה על מדענים ומדע ישראלי.
אליעזר זנדברג:
והם באו אלינו ובעצם הרכינו ראש.
אליעזר זנדברג:
היה לחץ, יש אינטרס צרפתי להדק את היחסים איתנו בתחום, ואנחנו ראינו את התוצאה.
אליעזר זנדברג:
אחר כך אולי ניגע בעוד הסכמים ודברים אחרים שעשינו.
אליעזר זנדברג:
קשר בין מדע לקהילה, אני מאמין גדול בכך שאנחנו צריכים להרחיב ולהעמיק את הבנת המדע על ידי אנשים שהם לא מדענים.
אליעזר זנדברג:
וזאת דרך גם להגדיל את המודעות, זה קשור באיזו שהיא צורה גם לנושא של תשתיות ושל אי ההבנה או היא התפיסה של מה זה בעצם מדע ולמה זה חשוב בקרב אנשים רבים, כולל מקבלי ההחלטות.
אליעזר זנדברג:
אנחנו עושים פעילויות מתחומים שונים, אם תרצי אחר כך אני אוכל להרחיב, הן במרכזי מו"פ איזוריים, יש עשרה כאלה, תשעה עובדים, אחד יש לו בעיות שלא קשורות אלינו והוא לא התחיל לתפקד.
אליעזר זנדברג:
המרכזים נמצאים באיזורים שונים שהרעיון הוא לבצע מחקר באזור, בענייני האיזור, ולמען האיזור, על ידי מדענים המתגוררים באזור.
אליעזר זנדברג:
נדמה לי עד פחות משליש ממה שהוא היה בימי הזוהר שלו, שנועד להעביר בדיוק את המדע לילדים במקומות שבהם הם לא יכולים להחשף.
מל פולישוק-בלוך:
בנושא הזה, ואולי באמת אפשר לעזור.
אליעזר זנדברג:
אין לי.
אליעזר זנדברג:
אני הצעתי לראש הממשלה הצעה להקים עוד מרכז כזה במקום שהיום נחשב ליישוב ספר, בשדרות, וגם לזה עדיין לא נמצא תקציב.
אליעזר זנדברג:
הרעיון שלי, אומרים תמיד שהאמא היהודיה רוצה שהבן שלה יהיה או עורך דין או רופא.
אליעזר זנדברג:
אז אני רוצה שבבוא היום האמא היהודיה תדחף את הילד להיות חוקר או מדען או מישהו שקשור בתחום, ואת זה צריך לעשות לא רק על ידי כך שאתה מקדם את הילדים שהם סקרנים מטבעם אם רק תיתן להם אלא גם מראה להורים מה התועלות, שצריכות להיות גם תועלות כלכליות בעיסוק.
מל פולישוק-בלוך:
דבר, מצטרפים לקהילת המדענים.
אליעזר זנדברג:
וטכנולוגיה תעסוק בהם בכל מה שקשור ללימוד בתוך מוסדות בתי החולים והויכוח שיש עם האוצר, האם זה טוב או לא טוב.
אליעזר זנדברג:
זה נושא נפרד, לא ניכנס אליו.
אליעזר זנדברג:
משרד הבריאות.
מל פולישוק-בלוך:
ואנחנו נדהמנו לראות פה בוועדה, היה לנו דיון ,היו חמישים איש מאוד בכירים בתחום המחקר הרפואי, התמיכה במחקר הרפואי מבחינת המדינה שואפת לאפס.
אליעזר זנדברג:
בית החולים.
אליעזר זנדברג:
ואם הוא צריך או לא צריך לעסוק במחקר.
אליעזר זנדברג:
יש כאלה שטוענים שהוא לא צריך.
אליעזר זנדברג:
אני לא בעד זה, אני רק אומר את העמדה.
רמי רחמימוב:
בצורה מבוקרת.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נדבר על זה אחר כך ונחשוב איך לעשות זאת.
אליעזר זנדברג:
לקהילה בעיני הוא חשוב ביותר וזה תחום נוסף שהמשרד עוסק בו.
אליעזר זנדברג:
אגב, יש את הדוגמא של ההיי-טק באירלנד, במפעלים הגדולים, יש את האנשים שהתקבלו לעבודה, לא ניכנס לשאלה הצליח, לא הצליח וכמה הצליח.
אליעזר זנדברג:
אבל גם האנשים שלא עסקו בהיי-טק בגלל שאין להם את ההשכלה המתאימה אבל עבדו במפעלי היי-טק באירלנד את הדור הבא כבר חינכו באופן שהאוריינטציה היא טכנולוגית.
אליעזר זנדברג:
כי הם הבינו מהעבודה הפשוטה והלא מקצועית שהם עשו שם מדוע הדברים הללו חשובים לאירלנד ולילדיהם.
מל פולישוק-בלוך:
הוא יבוא לוועדה, בתשע בבוקר ביום רביעי, אם יש לך זמן אתה מוזמן.
אליעזר זנדברג:
זה בעצם לשתי רמות של פעילות.
אליעזר זנדברג:
פעילות אחת זה תשתית דיגיטלית הנדרשת לצורך הפעילות המחקרית.
אליעזר זנדברג:
שר האוצר נתן לי סכום כסף די יפה על מנת להפעיל מחדש או למצוא את הדרכים להוציא לפועל את הפס הרחב.
אליעזר זנדברג:
אבל אני מדבר על תשתית דיגיטלית לא רק בתחום הזה של כלים להפעלת פעולות המחקר אלא מערכת שתקל ותעודד נגישות למידע, גם אצל אלה שהם לא במחקר בהכרח.
אליעזר זנדברג:
ולא רק ילדים, זאת יכולה להיות גם התעשיה ובכלל כל מי שמתעניין.
אליעזר זנדברג:
מדע צריך להיות כמו אוטוסטרדה, הזכרת את העניין של תשתיות, מול העיניים ראינו את כל הלמות הפטישים של הפועלים הקוריאנים והסינים שבונים לנו עכשיו כבישים ורכבות, אבל גם המדע צריך להיות כביש.
אליעזר זנדברג:
ושם מי שירצה יוכל לבוא ולנסוע.
אליעזר זנדברג:
אז איך אנחנו מוציאים אל הפועל ומה אנחנו עושים עם הכלים הללו שהזכרתי.
אליעזר זנדברג:
כבר אמרתי, אנחנו מתחילים אני מניח ב-2004 תכנית חדשה, מסגרת שניה של תכנית מחקר תשתיתי.
אליעזר זנדברג:
האוריינטציה היא מחקר תשתיתי, מעודד צמיחה.
מל פולישוק-בלוך:
התכנית הזאת?
אליעזר זנדברג:
את אותה קבוצה של אנשים שתבחן את הדברים ותמליץ.
אליעזר זנדברג:
זה דומה לתכנית שהיתה קיימת לפני כן.
אליעזר זנדברג:
הייתה ועדה, שלושה עשר איש ישבו בה, מספר לא קדוש ולא חיוני שיהיה אותו דבר.
אליעזר זנדברג:
הוועדה הזאת ישבה, המליצה על תחומים, ואז הקימו בעצם ועדות שפעלו בכל תחום ותחום.
אליעזר זנדברג:
היו שישה תחומים, חלקם יצאו מאוד מוצלחים, חלקם פחות, אבל בסך הכל זה נתן פוש אדיר לתעשיה בישראל ולצמיחה.
אליעזר זנדברג:
אז המקטרגים באים ואומרים כן, תראה, בדיוק נפלתם טוב, על הבועה, אבל גם בלי הבועה, ולכן היה לי חשוב להביא את הנתון שציינתי קודם, חברות סטרט-אפ נותרו ושרדו.
אליעזר זנדברג:
ומי ששרד היום שרד.
אליעזר זנדברג:
ויש לי עוד דוגמאות נוספות, היה מחקר תשתיתי בתחום הלייזרים, הוקמה חברה בשם רייקול, שפיתחה לייזר בטוח לשימוש, הידע שהיה במחקר שלנו שימש להקים את החברה לייצור גבישים, מה שהחברה הזאת עושה כתוצאה מהידע הביא לכך שלא פתחו מחקר של חמישים מיליון דולר, בארצות הברית, החברה עובדת היום, שלושים עובדים מועסקים בה, באריאל.
אליעזר זנדברג:
אז זו דוגמא, ויש עוד כמובן דוגמאות נוספות.
אליעזר זנדברג:
אגב אף אחד בזמנו לא עשה מעקב אחר הדוגמאות הללו והיום קצת אחורה זה יותר קשה לראות.
אליעזר זנדברג:
ואני לא בא ומתיימר לראות שכל הצלחה תעשייתית בישראל נבעה מהמחקרים שלנו אבל הפוש, האוירה הכללית, הדחיפה, הכשרת כוח האדם, הרעיונות שאפילו עלו וירדו אצלנו הם דברים שבסופו של דבר מצאו את דרכם לתעשיה ולכן תרמו לכלכלה הישראלית.
אליעזר זנדברג:
אז כשאני אומר מחקר תשתיתי מעודד צמיחה המחשבה היא בכיוון הזה.
אליעזר זנדברג:
למה צריך לעשות את זה, כי יש התפתחויות.
אליעזר זנדברג:
ציינתי מקודם ננו-טכנולוגיה, דבר שלפני עשר שנים היה משהו לא מוכר, היום זה תחום שמתפתח, וצריכים לראות מה זה, באיזה תחום וכיצד.
אליעזר זנדברג:
אני מניח שצוות מומחים יבוא וימליץ.
אליעזר זנדברג:
אני לא לוקח על עצמי את ההחלטה מה הדבר הנכון לעשותו מהטעם הפשוט שאני לא איש מקצוע ואני חושב שהדבר הנכון לעשותו יהיה רק לאחר שנשמע את ההמלצות.
אליעזר זנדברג:
יש את נושא פיענוח הגנום האנושי, גנום של צמחים, יש המון דברים שהיום קיימים ולא היו פעם.
אליעזר זנדברג:
חלק מהעניין הוא לבוא ולבחון מחדש ולראות כיצד משתכללים.
אליעזר זנדברג:
המעבר לתכנית הזאת יהיה מודרג, ואני חוזר לכוכבית, במשרד שלנו יש פער של מאה עשרים מיליון שקל, מאה עשרים ושלושה מיליון שקלים פער מצטבר בין הרשאה למזומן.
אליעזר זנדברג:
תיאורטית אני עוד יכול להמשיך לכתוב צ'קים בלי כיסוי.
אליעזר זנדברג:
אני לא מוכן לזה.
אליעזר זנדברג:
אני רוצה לעשות סדר בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אחרי הישיבה אני אגיד לך איפה מצאתי אותו.
לאה נס:
נושא שהוא תחום שעליו צריך ללכת עם תשתית לאומית ועליו צריך לבוא ולהגיד לממשלה.
לאה נס:
להגיד באותה נשימה את כל התשתית שאמרת, המדעית, זה נראה לי לא מתאים.
לאה נס:
צריך לבחור תחום, בלי להוריד מכל מה שאמרת על כל הצרכים וכל הנושאים, אבל לקחת נושא שזה יהיה הדגל שלנו שעכשיו אותו אנחנו מריצים בתקופה הזאת, ועליו ללכת באמת לממשלה ולבקש, וזאת תהיה הסיבה שאנחנו נעלה את המדע ואת כל הדברים.
לאה נס:
אבל אי אפשר להגיד את זה בתוך רשימה כאחד הדברים כשזה נושא שבכלל לא משתווה לנושאים האחרים ואי אפשר יהיה בכלל להפעיל אותו ולהרים אותו בסכומים שאתה מדבר עליהם.
לאה נס:
אם לא תהיה החלטה בממשלה, למשל בנושא ננו-טכנולוגיה, אי אפשר בכלל לדבר באותה נשימה על נושא כזה למשל.
לאה נס:
בשנות השישים דיברו על היי-טק, עכשיו ידברו על ננו-טכנולוגיה למשל, אם יחליטו שזה מה שצריך.
לאה נס:
אבל ללכת על זה בגדול, בלי כל שאר הדברים.
אליעזר זנדברג:
אומרת מה הוא הדבר המרכזי.
אליעזר זנדברג:
העניין הוא שגם ננו-טכנולוגיה זה בעצם שם קוד לסוג מסוים, לרמה מסויימת של פעולות מחקריות מתחומים שונים.
לאה נס:
באמת עם זה שימוש זה בכלל לא באותם סדרי גודל, אין בכלל מה להשוות.
אליעזר זנדברג:
ותבצע סוג של הערכה של מה ואיך, ויכול להיות שאנחנו נחליט שתהיה ועדה שתעסוק בחומרים, ששם ננו-טכנולוגיה זה דבר מאוד חשוב, ויכול להיות שזה יהיה משהו שקשור בתחום של ביו-טכנולוגיה.
לאה נס:
פרוייקט דגל שהוא זה שיוביל עכשיו את ההתפתחות של המדע?
אליעזר זנדברג:
על הקצאה של מאה מיליון שקלים בנושא החלל, שזה גם תחום מולטי-דיסציפלינרי, וחמישים מיליון לביו-טכנולוגיה.
אליעזר זנדברג:
במידה מסויימת את יכולה לומר שמדובר בעצם בדגל, בשני דגלים.
אליעזר זנדברג:
זה לא פותח.
אליעזר זנדברג:
אבל ההערה שלך היא הערה במקום.
אליעזר זנדברג:
זאת החלטה שאם נקבל אותה היא תהיה נכונה רק אחרי שנשמע הערכת מצב מאנשי מקצוע.
אליעזר זנדברג:
נושא ביסוס מעמדה של ישראל בתחום החלל, ישראל נחשבת לאחת משמונה המדינות היחידות היכולות גם לשגר לווין וגם לבנות אותו.
אליעזר זנדברג:
ואנחנו מחוזרים בעולם לשיתופי פעולה בתחום החלל.