GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסף סוקניק:
לצוות היגוי – ניטור כינרת, ולנציב המים, שזה בעצם אותו גוף.
אסף סוקניק:
באחריות נציב המים לקבל את ההחלטות איך לפעול, וכיצד.
רחלי דוד:
זה גם במסגרת סמכויות המשרד לאיכות הסביבה, כמובן.
רחלי דוד:
אנחנו עוסקים כל הזמן בהסרת מפגעים ומניעתם.
רחלי דוד:
גם אגן היקוות הכינרת הוא כמובן בתחום האחריות שלנו.
רחלי דוד:
אנחנו עוסקים כל השנה במניעה של זיהומים מתעשייה, במניעה של זיהומים ממקורות אגרו-אקולוגיים, רפתות - -
מל פולישוק-בלוך:
ובהצלחה גבוהה?
רחלי דוד:
אפשר לומר- בעשייה מרובה.
מל פולישוק-בלוך:
יש לכם את כל הסמכויות שאתם צריכים כדי לעצור מפעלים מזהמים?
רחלי דוד:
בהחלט כן.
רחלי דוד:
יש מגוון רחב של תקנות המים שעוסקות בהזרמה של שפכי תעשייה, בערכי סף בתעשייה.
רחלי דוד:
אנחנו מפקחים ונותנים קנסות, בעבירות קנס בהקשר הזה.
רחלי דוד:
רק לאחרונה, למשל, הייתי בסיור באזור התעשייה דלתון, שנמצא באגן היקוות הכינרת.
רחלי דוד:
מצאנו שם יחד עם מפקח של המשטרה הירוקה הזרמה של שפכים במערכת הניקוז, שאמורה להיות נקיה ולהכיל מי גשם, באופן ישיר לוואדי.
רחלי דוד:
אזור התעשייה נקנס ב- 2,000 שקלים.
מל פולישוק-בלוך:
אז הוא ימשיך לעשות את זה.
אסף סוקניק:
אני חושב שהנושא של האכיפה הוא מורכב, ודורש הרבה מאד מאמץ.
מל פולישוק-בלוך:
תסגרו את העסק, ותראו שהוא לא יזהם יותר.
אסף סוקניק:
לגבי השאלות של איך פועלים הגופים השונים, השקף שלפניכם מסכם.
אסף סוקניק:
המעבדה לחקר הכינרת פועלת בכינרת ובאגן ההיקוות במסגרת מחקרים ומחקרים בינלאומיים.
אסף סוקניק:
יחידת אגן ההיקוות של מקורות פועלת באגן ההיקוות ומודדת פרמטרים כימיים, מנסה לכמת את כמות המזהמים ולאתר את המזהמים, שמגיעים לכינרת.
אסף סוקניק:
השירות ההידרולוגי של נציבות המים נותן מידע על כמויות המים, מפלסים וכן הלאה.
אסף סוקניק:
ישנם עוד גופים קטנים, יחסית, שפועלים, כמו – מעבדת מידע וגופים אחרים, שלא הכנסתי אותם לשקף.
אסף סוקניק:
אני רוצה לומר שנבנים בסיסי נתונים.
אסף סוקניק:
כל המידע מתרכז בהם.
אסף סוקניק:
כשלעצמם הם לא אומרים הרבה, אלא לאנשי המקצוע שיכולים לנתח ולהבין אותם, ולבוא עם המלצות התפעוליות.
אסף סוקניק:
המלצות אלה עוברות אל נציב המים, שיש לו, בעצם, שני זרועות: מנהלת הכינרת בפיקוח, וחברת "מקורות" בביצוע תוכניות השאיבה, מבחינת כמויות מים.
אסף סוקניק:
במה עוסקת המעבדה?
אסף סוקניק:
המעבדה עוסקת בניטור ובמחקר, כמו שהגדרתי קודם.
אסף סוקניק:
הניטור השוטף נכנס לקטגוריות הקלאסיות של ניטור פיזיקלי, כימי ביולוגי, וריכוז הנתונים על בסיס יומי.
אסף סוקניק:
הבאתי פה גם רשימה של רכיבי ניטור יותר ספציפיים.
אסף סוקניק:
אנחנו אוספים הרבה מאד מידע מיטאורולוגי ופיזיקלי מהכינרת, ניטור הידרו-אקוסטי לאומדן אוכלוסיות הדגים, שזו פעילות ספציפית שבעזרתה אנחנו מאתרים ומעריכים את גודל האוכלוסיות, את מצבן הפיזיולוגי, כחלק ממערך הביולוגי של שרשרת המזון, איתור חיידקים אינדיקטוריים, גורמי תחלואה ממקור צואתי, חומרי הדברה – במים, בחומר המרחף וגם בדגים.
אסף סוקניק:
זו פעילות שגם משולבת עם גופי הפיקוח, שמטרתם לנסות ולמנוע אירועים עבריינים של דייג בעזרת חומרי הדברה, והיו מקרים כאלה, בכינרת.
אסף סוקניק:
איתור מתכות כבדות, כחוליות ורעלני כחוליות – נשאלתי גם על זה, והערכת איכות מים, שזה תחום די מורכב גם להסבר וגם להבנה, איך אנחנו מעבירים את כל הידע שאנחנו צוברים בצורה מתומצתת אל מקבלי ההחלטות.
אסף סוקניק:
הדוגמה הראשונית, אולי, היא איזשהו מדד של מיטאורולוגים שאומרים מה יהיה מצב זיהום האוויר – גבוה, נמוך, וכן הלאה.
אסף סוקניק:
אנחנו ניסינו לבנות איזשהו מדד של איכות מים בכינרת.
מל פולישוק-בלוך:
אין קריטריונים ברורים בעולם?
אסף סוקניק:
ישנם קריטריונים ברורים, כל זמן שמדברים על פרמטר מדוד.
אסף סוקניק:
אם את רוצה לשלב את אותם פרמטרים לתוך ערך אחד, צריך לקחת ולהעריך – באיזה פרמטרים משתמשים, איזה משקל נותנים לכל אחד מהם - -
מל פולישוק-בלוך:
אין כאן בארץ?
מל פולישוק-בלוך:
לא עשו דברים כאלה?
אסף סוקניק:
זו מערכת די מורכבת, שאם היא נעשית, היא נעשית ספציפית לגוף מים ספציפי, וגם בכינרת היא נעשתה, למטרות הכינרת.
אסף סוקניק:
אנחנו עוסקים במספר גדול מאד של נושאי מחקר, בפרוייקטים של מחקר ופיתוח – נושאים של מקורות המלח בכינרת, אגן ההיקוות כמקור לנוטרינטים ומזהמים, ניהול האגם ואגן ההיקוות ומדיניות פיתוח אזורית, הערכה כוללת של איכות המים בכינרת, שיפור ואבחון מערך הניטור – הזכרתי קודם כדוגמה.
אסף סוקניק:
אנחנו מכניסים יותר ויותר אלמנטים של ניטור סינופטי, ואני אראה דוגמאות על זה, חישה מרחוק, מערכת ניטור מרחבית, תחנות ניטור קבועות, אוטומטיות, כדוגמת הרפסודה שראינו, עידכון רכיבי הניטור בכינרת ובאגן ההיקוות לגבי מיקום תחנות, דיגום, תדירות דיגום, איזה פרמטרים אנחנו מודדים, וכן הלאה.
אסף סוקניק:
אנו עוסקים גם בשאלות לגבי הפיזור המרחבי של תהליכים ביו-גיאוכימיים בכינרת.
אסף סוקניק:
באוקטובר השנה נקיים סדנה במימון קרן "מינרווה" בכינרת, בשיתוף עם חוקרים מגרמניה וסטודנטים שלהם, בנושא תהליכים ביו-גיאוכימיים בשכבת הגבול בכינרת, בין שכבות הגבול המימיות ושכבת הגבול מים- קרקעית, נושא מדעי מאד מובהק עם תמיכה מאד חזקה מקרן "מינרווה" והקבוצה הגרמנית שמשתפת אתנו פעולה.
אסף סוקניק:
כמו כן - נושאים של חומרי הדברה ומזהמים אורגניים בכינרת ובאגן ההיקוות, אוכלוסיות הפלקנטון – שזה הוא מדד, כאשר מדובר בכל אותם אורגניזמים שמרחפים במים, ומחלקים אותם לצמחים – פיטופלנקטון ולבעלי חיים זעירים – זואופלנקטון – זו דינמיקה מהירה, יחסית.
אסף סוקניק:
היא מעידה על מצב איכות המים באגם.
אסף סוקניק:
זיהוי מינים הוא מאד חשוב, וכמו כן – פיזור מרחבי, יחסי גומלין בין מינים.
אסף סוקניק:
כל אלה נבחנים.
מל פולישוק-בלוך:
אני מבינה שככל שיש יותר- איכות המים עולה.
אסף סוקניק:
ככל שיש יותר מינים – איכות המים גבוהה יותר.
אסף סוקניק:
אנחנו רוצים לראות שהמינים באים מקבוצות שונות, שלא יהיו הרבה כחוליות, וכן הלאה.
אסף סוקניק:
נושא מאד מרכזי, שהשארתי אותו בסוף הרשימה, אבל הוא אלמנט מאד חשוב בפעילות שלנו – פיתוח מודלים להדמיה וחיזוי של תהליכים לימנולוגיים-אקולוגיים בכינרת, וכל זה במטרה להעריך את איכות המים ושינויים שעלולים לקרות, תרחישים והערכת משמעות תרחישי טיפול שונים בכינרת.
אסף סוקניק:
למעבדה יש שיתוף פעולה עם גופים ממשלתיים: נציבות המים, בראש ובראשונה.
אסף סוקניק:
אנחנו פועלים כזרוע מחקרית ניטורית עבור נציבות המים, אגף הדיג, משרד החקלאות, מרכז שיתוף פעולה בינלאומי של משרד החוץ.
אסף סוקניק:
אנחנו בונים תוכניות להשתלמות צוותים טכניים מארצות מתפתחות.
אסף סוקניק:
גם היום יש לנו במעבדה משתלם מגאנה.
אסף סוקניק:
יש לנו שיתוף פעולה עם המשרד לאיכות הסביבה, עם משרד המדע, מנהלת הכינרת ורשות ניקוז כינרת.
מל פולישוק-בלוך:
כשאתה אומר שיתוף פעולה, אתה מתכוון שהם מממנים מחקרים?
אסף סוקניק:
משרד המדע – כן.
אסף סוקניק:
הם מממנים מחקרים, ואנחנו גם יושבים בוועדות ומשלחות מקצועיות של משרד המדע, וכדומה.
אסף סוקניק:
גופי תכנון אזוריים נדרשים לחוות דעת שאנחנו נותנים, וכמובן שיש לנו שיתוף פעולה כמעט יום יומי עם "מקורות" בנושאים שונים שנוגעים לכינרת והמשך הזרמת המים מהכינרת.
אסף סוקניק:
אנחנו משתפים פעולה עם מרבית המוסדות האקדמיים בארץ, גם עם המכללות שנמצאות אצלנו באזור: מכללת עמק הירדן, מכללת תל-חי.
אסף סוקניק:
מדובר כגם ברוסים, גם בהדרכה של סטודנטים וכן הלאה.
אסף סוקניק:
מאחר ואנחנו לא מוסד אקדמי אנחנו לא נותנים תארים, אבל העבודה המדעית לתארים גבוהים מתבצעת אצלנו, במעבדה.
אסף סוקניק:
אני רואה בזה הכרה ביכולות המקצועיות והמדעיות של חוקרי המעבדה.
אסף סוקניק:
כמה מילים על המערכת האקולוגית של הכינרת.
אסף סוקניק:
זו מערכת מורכבת, משתנה בזמן ובמרחב, ומגדירה את איכות המים.
אסף סוקניק:
אם אנחנו שומרים על מערכת אקולוגית יציבה, אנחנו גם נוכל לספק מים באיכות טובה, וזה המוטו שמוביל את המעבדה, בהבנה שלה של המערכת – הבנה טובה עם הכוונה נכונה בייצוב המערכת האקולוגית, תביא לאספקת מים באיכות טובה מהכינרת.
אסף סוקניק:
בתחתית פירמידת המזון, היצרנים הראשונים – אצות.
אסף סוקניק:
בעמדת הביניים – הזואופלנקטון, בראש הפירמידה – הדגים.
אסף סוקניק:
חיידקים ובעלי חיים חד תאיים תורמים לפירוק החומר האורגני, חומרי דשן מזהמים משפיעים על פעילות המרכיבים השונים של שרשרת המזון.
אסף סוקניק:
אלה הם הרכיבים העיקריים, ואם אנחנו רוצים קצת לסבך את התמונה אפשר לראות את האינטראקציות ביניהם עם הקרקעית שתורמת מזינים, חומר אורגני שמתפרק בשכבות התחתונות, אצות - -
מל פולישוק-בלוך:
מה הם המספרים?
אסף סוקניק:
המספרים באים לתת איזשהו משקל לכל תהליך ותהליך.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים את ההפרדה.
אסף סוקניק:
יש פה איזושהי הפרדה מלאכותית בין המערכת הביולוגית והמערכת הביו-כימית.
אסף סוקניק:
הפיזיקה נכנסת פה כקרינה, רוח, גשם, ומדיניות תפעול, זיהום.
אסף סוקניק:
אלה הם הגורמים החיצוניים.
יובל כהן:
בחוברת שקיבלתם יש את התרשים הזה עם קוד.
יובל כהן:
כל מספר רשום באיזה תאריך הוא.
אסף סוקניק:
ההבנה של המערכת נותנת לנו להסתכל על הכינרת בממדים שונים, כאשר זה הממד הפיזיקלי.
אסף סוקניק:
בקיץ הכינרת משוכבת – למעלה ישנה טמפרטורה גבוהה, ואתם רואים את זה לפי סקאלת הצבעים, ולמטה – שכבה נמוכה.
אסף סוקניק:
הסכמה הזו היא סכמה מעוותת, כאשר מזרח- מערב זה במציאות 12 ק"מ, ופה, יחסית ל- 42 מטר עומק, הסכמה הזו מעוותת.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים פה את הכוחות הפיזיקלים שפועלים במערכת – המטלימניון, שכבת הביניים, מתנדנדת כתוצאה מרוחות יומיות שפועלות ודוחפות את המים.
אסף סוקניק:
התנודה הזו גורמת לגלים פנימיים והרחפה של חומר מהקרקעית והסעתו- רובו- אל תוך השכבה העליונה.
אסף סוקניק:
חלק מאותם תהליכים תורמים לפעילויות הביולוגיות גם בקיץ.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים פה, לפנינו, את המערכת הקייצית – למטה היא חסרת חמצן ולמעלה היא רוויה בחמצן, עם פעילות ביולוגית של אצות, שמייצרות חמצן בתהליך הפוטוסינתזה, אותו זואופלנקטון שצורך אותן, ודגים שמסתובבים במערכת.
אסף סוקניק:
המערכת הזו היא פעילה, מאד דינמית, ואנחנו רואים פה איזושהי תמונת מצב, כאשר התהליכים האלה יתייצבו לתקופת זמן מסוימת, ובחילופי עונות התהליכים משתנים.
אסף סוקניק:
כאשר מדברים על הכינרת, כמובן שאי אפשר לא לדבר על מפלסי הכינרת, ויש פה שקף שמראה את שינוי מפלסי הכינרת מ-69 עד היום.
אסף סוקניק:
היום אנחנו במינוס 211, או קרוב מאד לזה.
אסף סוקניק:
השינויים האלה הם ברובם תוצאה של מאזן מים, שמשמעותו – כמה גשמים נכנסים, שפיעת נחלים, התאיידות ונפח השאיבה מהאגם.
אסף סוקניק:
חלק מהרכיבים האלה הם חיוביים, חלק הם שליליים.
אסף סוקניק:
המפלס יירד כאשר התוצאה של המאזן הזה היא שלילית, והוא יעלה כאשר התוצאה של המאזן הזה היא חיובית.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים פה את הקווים האדומים, כאשר חצינו את קו ה- 213 ב-99, עם מגמה של הורדה.
אסף סוקניק:
היום אפשר לדבר שוב על תהליך של החזרת המפלסים למינוס 213.
אסף סוקניק:
לפניכם כמה תמונות רקע, כדי להראות את מצב הכינרת בשנים האחרונות.
אסף סוקניק:
לפניכם התמונה מדצמבר 2002, ותמונה ממרץ 2003, מספר חודשים לאחר מכן, מאותה זווית.
אסף סוקניק:
ניתן לראות שמפלס המים עלה.
אסף סוקניק:
לצמחיה שאתם רואים, שהוצפה, יש תרומה מסוימת לנוטרינטים וחומרי פירוק אחרים.
אסף סוקניק:
היא לא בטלה בשישים, אך היא קטנה יחסית לכמות המזהמים שמגיעה מאגן ההיקוות.
אסף סוקניק:
עכשיו אני אעבור על כמה פעילויות חשובות שהמעבדה מבצעת וביצעה, והובילה בשנים האחרונות – הנושא של כחוליות.
אסף סוקניק:
נושא זה הוא מהותי בקביעה של איכות המים בכינרת.
אסף סוקניק:
זה נושא שלא התייחסנו אליו עד לפני שנת 94.
אסף סוקניק:
בשנת 94 היתה בכינרת פריחה של אצה כחולית.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים שבשנות ה- 80 וה-70 הרמות היו נמוכות, ובשנת 94 היתה פריצה של ריכוזים גבוהים בכמויות גדולות של כחוליות.
אסף סוקניק:
בקיץ של 94 זו היתה אצה שנקראת אפמיזומינון, שנראית במיקרוסקופ כחוטים, עם יכולת לקבע חנקן אטמוספרי, ולהוסיף למאזן החנקן של הכינרת.
מיכאל בייט:
כשזה קרה, איש לא ידע את המשמעות של הדברים.
מיכאל בייט:
הדבר היחידי שהיה ברור הוא שזה סיכון עצום לכינרת.
מיכאל בייט:
אני, אישית, הוצאתי את נציב המים באמצע סיור ממלכתי, ואמרתי לו שהוא חייב להגיע לכינרת.
מיכאל בייט:
אם לא היתה פה מעבדה שהיתה תוקפת את הנושא, והוקם כאן צוות מיוחד, לא היו יודעים איך לתקוף את הנושא הזה.
מיכאל בייט:
הנושא הזה הוא איכות המים.
מיכאל בייט:
אלה המים שאנחנו שותים.
מיכאל בייט:
צריך להבין את החשיבות העצומה שיש למעבדה.
מל פולישוק-בלוך:
מה קרה ב-94 שזה התגלה?
אסף סוקניק:
אני לא יכול לשים את האצבע על מה בדיוק קרה.
אסף סוקניק:
ישנם מספר אירועים שקרו.
אסף סוקניק:
למשל – שנת 92 היתה גשומה מאד, אחרי שנת בצורת, כמו שראינו בשנים האחרונות, עם עליה מהירה מאד במפלס המים, וכניסה משמעותית של נוטרינטים.
אסף סוקניק:
יכול מאד להיות שהמערכת הגיבה מספר שנים אחרי כן.
אסף סוקניק:
למשל – אביב 92 לא אופיין בפריחה גדולה של אצות.
אסף סוקניק:
באותו זמן גם היתה התמוטטות של ענף המדגה של הלבנונים, של הסרדינים בכינרת, עם תופעה של פגיעה באוכלוסיות הזואופלנקטון.
אסף סוקניק:
ישנם מספר תהליכים שאני לא חושב שאנחנו יכולים לשים עליהם את האצבע בוודאות.
אסף סוקניק:
בהרבה מאד מקרים היכולות שלנו הן יכולות בדיעבד.
מל פולישוק-בלוך:
מה עשיתם?
מל פולישוק-בלוך:
איך התגברתם על זה?
אסף סוקניק:
היתרון במערכות ביולוגיות כאלה הן שהן מופיעות, פורחות ונעלמות.
אסף סוקניק:
אם תהיה פריחה של אפניזומנון היום, אני יכול להגיד לך בוודאות שב- 15 בנובמבר היא תיעלם.
אסף סוקניק:
הטמפרטורות האופטימליות של אפניזומנון הן לא טמפרטורות חורף.
אסף סוקניק:
אנחנו, קבוצה שכללה בתוכה חוקרים מהמעבדה, מהמכון בחיפה, מאוניברסיטת תל אביב ומ "מקורות", קבוצה שיש לה ניסיון בזיהוי של רעלנים, פעלנו קודם כל לזהות האם האצה הזו היא רעילה.
אסף סוקניק:
לא ידענו שהיא רעילה משום שלקרובי המשפחה של האצה יש רעלים.
אסף סוקניק:
לא מהסוג שמצאנו, בסופו של דבר, אלא יותר מסוכנים.
אסף סוקניק:
אנחנו מצאנו רעל מתון, יחסית.
אסף סוקניק:
הקבוצה הזו שארגנו פעלה כדי לזהות את רמת הרעילות ולזהות את החומר הפעיל.
אסף סוקניק:
בסופו של דבר זיהינו את החומר הזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה:
ב-94 גיליתם את האצה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה:
מי יודע מה היה לפני כן?
אסף סוקניק:
לפני זה כמעט ולא ראינו כחוליות בכינרת.
אסף סוקניק:
בוודאי שלא ראינו את הכחוליות מהקבוצה הזו.
אסף סוקניק:
לשם כך יש לנו מערכת ניטור.
אסף סוקניק:
כך בנוי מערך ניטור, על שיטת עבודה מסודרת, קבועה, ארוכת טווח, כשאני יכול להשוות את מה שאני רואה היום למה שהיה במערכת לפני 10 שנים וגם לפני 30 שנה.
אסף סוקניק:
בסופו של דבר, הקמנו, בשיתוף עם "מקורות" מערך מדידה וניטור, שכולל גם את מערכת האספקה או הזרמת המים של "מקורות" במוביל הארצי, שאנחנו מודדים את התכולה של הרעלן ושל האצות האלה, ויכולים, לפחות ברמה של אזהרת המערכת – יש לנו ספי פעולה מסוימים שמעליהם אנחנו מגבירים את התדירות של הבדיקות, אחרי זה מודיעים לרשויות, וכן הלאה.
אסף סוקניק:
מבחינה זו, לפחות ברמה של יכולות לזהות, לכמת את הנוכחות של הרעלנים האלה – יש לנו את כל הכלים.
אסף סוקניק:
יותר מזה, גם שאלנו שאלות האם אפשר בעזרת שיטות של טיפול במים לסלק את הרעלנים האלה, וגם כאן יש לנו תשובות.
אסף סוקניק:
זה הביא אותנו גם לשאלות מהותיות לגבי החשיבות של הרעל הזה לאורגניזם, איך הוא פועל במערכת של בעלי חיים, וכן הלאה.
אסף סוקניק:
במקביל, ראינו גם שהתפוצה של כחוליות אחרות הולכת ועולה בשנים האחרונות, ומצאנו קבוצה נוספת של כחוליות שמייצרת רעלנים.
אסף סוקניק:
המין הזה נקרא מיקרוציסטיס.
אסף סוקניק:
הוא מייצר קבוצה של רעלנים שנקראת מיקרוציסטינים.
אסף סוקניק:
גם פה יש לנו הרבה מאד עבודת מעקב, וכן הלאה.
יובל כהן:
אני רוצה לומר משהו – יש, בעצם, מהצוות הזה, שבראשו עמד אסף סוקניק, תיק פעולה שיצא לפני שנה.
יובל כהן:
הוא כולל מקרים ותגובות, כמעט כמו שעושים במערכת צבאית, וכפי שעושים במערכת ניהול סיכונים מסודרת במדינות אחרות, בהקשרים האלה.
יובל כהן:
יש שם התייחסות למה הם הכלים למדוד, הערכת סיכונים – מה יכולות להיות הרמות שמסכנות את המים, ומה הסיכוי, בכמות כזו של אצות, לכמות כזו של רעל, ותרחיש של פעולות של מקרים ותגובות, שאומר איזו התרעות נותנים ברמות שונות.
יובל כהן:
הכל בשיתוף עם חברת "מקורות".
יובל כהן:
כלומר, יש היום תיק מסודר, כשכל אחד יודע מה תפקידו, וכל אחד יודע מה לעשות כאשר הוא מקבל דיווח.
יובל כהן:
הכי חשוב הוא שנעשתה הערכת סיכונים מסודרת.
יובל כהן:
הדו"ח הזה יצא לפני שנה והוגש לממשלה.
יובל כהן:
יש כאן מערכת אופרטיבית שמתחילה כאן ונמשכת אצל ספק המים, בידיעה של נציבות המים שממונה על כל העניין.
מל פולישוק-בלוך:
אבל מה שחשוב הוא שאם אנחנו מפסיקים את המנגנון הזה, אנחנו בעצם לא יודעים מה אנחנו שותים.
מל פולישוק-בלוך:
זו המסקנה המרכזית.
מיכאל בייט:
לא רק זה, אלא שאם קורה משהו דומה לזה, אין לך כתובת אל מי לפנות.
מל פולישוק-בלוך:
אתה גם לא יודע שצריך לפנות, כי אתה לא יודע מה אתה שותה.
מל פולישוק-בלוך:
התוצאה יכולה להיות מה שכמעט קרה היום בפתח תקווה, בבית החולים.
ישראל זיידרמן:
לומדים מהסוף.
ישראל זיידרמן:
הוא אומר שגם אם אנשים יורעלו ממה שהם ישתו, הם לא יידעו למי לפנות כדי לקרות למה זה קרה.
מל פולישוק-בלוך:
לא יכול להיות שבמדינה כמו מדינת ישראל לא יהיה מישהו שיבדוק בכל יום איזה מים אנחנו שותים.
מל פולישוק-בלוך:
זה דבר בסיסי.
מל פולישוק-בלוך:
הגענו לכך שהמכון הזה ייסגר, כי אין לו כסף.
מל פולישוק-בלוך:
זו הבעיה האקוטית שלנו, היום.
מל פולישוק-בלוך:
לפי התקציב, שאנחנו עוד מעט צריכים להצביע עליו, המכון הזה עומד להיסגר.
מל פולישוק-בלוך:
לא יהיה כסף, לא רק למחקרים, אלא גם לא לתשלום משכורות ולא לכלום.
מל פולישוק-בלוך:
הגענו לרמה הכי בסיסית שלא נדע איזה מים אנחנו נשתה, במדינת ישראל, אלא אם כן נראה את התוצאה הסופית.
מיכאל בייט:
המערכת הזו היא גם מערכת לדוגמה.
מיכאל בייט:
היא מראה איך לטפל באקויפר או במאגר של מים גדול ועיקרי.
מיכאל בייט:
יש עוד שניים כאלה: אקויפר ההר ואקויפר החוף, שאינם מטופלים בצורה כזו.
מיכאל בייט:
כלומר, אין איזשהו גוף מרכזי שמטפל בהם.
מיכאל בייט:
בשנים האחרונות התחילו יותר לטפל בהם.
מל פולישוק-בלוך:
נציבות המים עושה את זה, נכון?
מיכאל בייט:
הלוואי ששם היו מערכות כמו שקיימות כאן.
מל פולישוק-בלוך:
אם כבר הזכרת את זה – אנחנו קיימנו דיון אחד בוועדת המדע, על הנושא הזה של אקויפר החוף, כפועל יוצא של עבודת מחקר שנעשתה בנציבות המים על ידי שרה אלחנני.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו, ביום שלישי, היינו אמורים לקיים ישיבת המשך, יחד עם ועדת הפנים ואיכות הסביבה בכנסת.
מל פולישוק-בלוך:
ועדת הפנים ביקשה מאתנו לדחות את הישיבה בגלל אילוצים, והישיבה אמורה להתקיים בקרוב, כדי לראות מי מטפל, ואיך.
מל פולישוק-בלוך:
אתה אומר לי, בעצם, שאפשר ללמוד מפה איך אפשר וצריך לטפל.
יובל כהן:
גם נציב המים אומר את זה.
יובל כהן:
כולם אומרים שזה המודל איך צריך לטפל בגוף מים מבחינת ניטור ומחקר מדעי כבסיס לקבלת החלטות.
יובל כהן:
הלוואי והיו כאלה גם בגופים האחרים.
מיכאל בייט:
בשביל לעשות ניטור באקויפר ההר צריך לעשות קידוחים מאד עמוקים, והעלויות הן עלויות כבדות, אז פשוט לא עשו את זה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל באקויפר החוף אין כזו בעיה.
מיכאל בייט:
באקויפר החוף יש בעיות אחרות.
מיכאל בייט:
אין איזה גוף מרכזי שבוחן את כל ה - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה:
ואם יתנו לכם תקציבים, אתם מסוגלים לעשות את זה?
יובל כהן:
לא זה לא התפקיד שלנו.
יובל כהן:
זה תחום אחר.
אסף סוקניק:
טיפול בנחלים, במאגרי מים – זה התחום המקצועי שאנחנו יכולים לטפל בו.
אסף סוקניק:
נושא האקויפרים דורש התמחות מקצועית אחרת, של גיאולוגים והידרולוגים, שלא כל כך מיוצגים בצוות המחקר שלנו.
יגאל יאסינוב:
מה התקציב השנתי שלכם?
מל פולישוק-בלוך:
הוא אומר ש – 60 מיליון שקל.
יגאל יאסינוב:
של המעבדה או של כל החברה?
מל פולישוק-בלוך:
של כל החברה.
אסף סוקניק:
יש תקציב לכל החברה, והמעבדה היא חלק מהתקציב הכללי הזה.
אסף סוקניק:
מה שאתם רואים לפניכם זה מה שראינו מהסירות – מערכת ה- enclosures.
אסף סוקניק:
מה שראינו בים זה רק החלק העליון, ואלה הם השרוולים שיושבים בתוך המערכת, בתוך האגם, וכאן אנחנו רואים קצת נתונים שנאספו, מ-2001 עד דצמבר 2002.
אסף סוקניק:
יש פה פירוט של מבנה אוכלוסיות האצות, לפי הקבוצות השונות של האצות.
אסף סוקניק:
הוא נמדד ומוערך ישירות על ידי אותו אמצעי שנמצא על הרפסודה ומשודר למעבדה.
אסף סוקניק:
אנחנו יכולים לראות את השינויים בין השרוול הפתוח, השרוול הסגור והאגם.
אסף סוקניק:
זה ללא התערבות איזושהי תוספת או שינויים שנעשו בתוך השרוולים עצמם.
אסף סוקניק:
ציינתי שאנחנו מנסים להכניס גישות מתקדמות לניטור ומחקר הכינרת.
אסף סוקניק:
אחד האמצעים שלא הצבעתי עליו כאשר היינו במרכז הכינרת, זו מערכת עצמאית של שרשרת מדי טמפרטורה, שנמצאת קרוב מאד לרפסודה ושולחת סדרה של מדי טמפרטורה אל תוך עמודת המים.
אסף סוקניק:
כמובן שאנחנו רואים רק את התחנה המטאורולוגית שנמצאת מעל המים, והנתונים משודרים למעבדה.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים כאן את האנטנה.
אסף סוקניק:
הנתונים נאספים.
אסף סוקניק:
למשל – נתוני טמפרטורה, עומק המים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה:
מה הטמפרטורה בעומק המים?
אסף סוקניק:
בעומק המים הטמפרטורה היא 16 מעלות, כמעט קבוע, לאורך כל השנה.
אסף סוקניק:
הטמפרטורה של המים העליונים משתנה בהתאם לעונות השנה.
אסף סוקניק:
זו היא התוכנית של הדוגם, וזו היא ה data שנאספת בעזרת המערכת הזו.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים כאן גרפים כאילו תלת ממדיים של עומק, עם תאריך והצבע.
אסף סוקניק:
הצבע משקף פה את הטמפרטורה – המים הקרים למטה, והחמים למעלה, עכירות המים, PH וכלורופיל.
אסף סוקניק:
שימו לב שיש התאמה בין עכירות וכלורופיל.
אסף סוקניק:
זה מצביע לנו שרוב העכירות נתרמת על ידי אוכלוסיות האצות.
אסף סוקניק:
במקרה הזה אנחנו רואים פריחה של אצה שנקראת פרידיניום, והיא מאד אופיינית לכינרת.
אסף סוקניק:
היא לא הופיעה בשנים האחרונות, והשנה היא הופיעה בצורה חזקה מאד, עם פריחה מאד אינטנסיבית.
אסף סוקניק:
אינפורמציה כזו, שמתקבלת לגבי כלורופיל, מינואר עד אפריל – אני יכול להראות פה שיש כמעט 90% recovery של data.
אסף סוקניק:
כמובן שכל בעיה של תחזוקה מתבטאת בחוסר מידע במערכת.
אסף סוקניק:
לפניכם שקף שמתאר איך נראה הקיץ, מבחינת הפיטופלנקטון.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים שיש רמות נמוכות.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים אירועים קצרים, יחסית, של ריכוזים גבוהים יותר.
אסף סוקניק:
ככל שנתקדם לחודשי ספטמבר-אוקטובר, נקבל קצת יותר אצות.
אסף סוקניק:
ככל הנראה, עם ירידת הטמפרטורה.
אסף סוקניק:
כמו כן – תהיינה יותר כחוליות.
אסף סוקניק:
אנחנו רואים פה תמונת לווין עם איזושהי הדמיה לריכוז כלורופיל, מה שמראה לנו שפיזור הכלורופיל במרחב הכינרת אינו אחיד.
אסף סוקניק:
כמובן שפיתוח טכנולוגיות של חישה מרחוק, נושא שאנחנו עובדים עליו בשיתוף עם מדענים מאוניברסיטת בן גוריון בנגב, זה אחד האפשרויות לכסות את הפיזור המרחבי של האצות בכינרת.
אסף סוקניק:
אנחנו גם הכנסנו אלמנט אחר שאנחנו קוראים לו – מערכת ניטור תת מימית נגררת.
אסף סוקניק:
מבחינות רבות יש פה איזשהו דמיון, אנחנו רואים כלי כמו מטוס תת מימי קטן, עם כנפיים קדמיות ואחריות.
אסף סוקניק:
הוא נגרר אחרי הסירה עם כבל הגרירה.
אסף סוקניק:
הוא מופעל ממחשב הסירה ויש לו אפשרות לנו מעלה ומטה, כי הכנפיים יכולות לשנות את הזווית שלהן, והכלי יכול לעלות ולרדת בעמודת המים.
אסף סוקניק:
יש לנו נתונים גיאוגרפיים, נתוני קרקע ונתוני מיקום של הכלי עצמו.
אסף סוקניק:
על הכלי יש חיישנים שאוספים נתונים של טמפרטורה, עכירות, כלורופיל.
אסף סוקניק:
מזה אנחנו יכולים ללמוד על הפיזור המרחבי.
אסף סוקניק:
את הכלי אנחנו גוררים בכינרת במסלול מסוים, ואת הנתונים אנחנו יכולים לשלב או לחתכים של מזרח ומערב, ותמונה מרחבית של פיזור הכלורופיל.
אסף סוקניק:
אם אנחנו לוקחים את כלל הנתונים המרחביים לשכבת עומק מסוימת, אנחנו יכולים לעשות אינטגרציה של פיזור הכלורופיל.
אסף סוקניק:
הדמיה טובה דומה למה שראינו קודם, הדמית לווין.
יגאל יאסינוב:
אני מבין שלחלק הצפוני אתם לא נכנסים.
אסף סוקניק:
יש אזורים שלא נסקרים.
אסף סוקניק:
יש בעיה של טיפול במערכת הזו באזורים רדודים.
אסף סוקניק:
דרך אחרת היא בעזרת שיטות ספקטרליות.
אסף סוקניק:
יש כאן מערכת ספקטרלית שנותנת לנו מידע על קבוצות האצות השונות, כאשר אנחנו טובלים אותה בעמודת המים במספר גדול של נקודות אנחנו יכולים, בעזרת מערכות GIS, לתת לנתונים צורת הצגה וכימות נוספת.
אסף סוקניק:
הזכרנו לא פעם את הנושא של המודלים שאנחנו מפתחים.
אסף סוקניק:
בעזרת קבוצת מחקר של אוניברסיטה ממערב אוסטרליה, שמובילה בתחום של מודלים לימנולוגיים, יחד אתם אנחנו מפתחים מודל חד ממדי ותלת ממדי לכינרת.
אסף סוקניק:
ה- input שנכנס למודל זה כולל פרמטרים מטאורולוגיים, זרימות של נוטרינטים ומים אל הכינרת.
אסף סוקניק:
המידע שיוצא מהמודל, אחרי העיבוד המתמטי, הוא מידע של איכות מים, זרימות, עליית מפלס, מליחות, וכדומה.
אסף סוקניק:
במודל התלת מימדי, לאותם פרמטרים תהיה גם התפלגות מרחבית, כדי שנוכל לראות את השינויים שמתקבלים במרחב הכינרת.
אסף סוקניק:
לפניכם כמה תוצאות של הדמיה.
אסף סוקניק:
אלה הן תוצאות מדודות של טמפרטורת המים בכינרת בחודשים השונים.
אסף סוקניק:
כאן אנחנו רואים את תוצאות המודל עם קרבה די טובה בין התוצאות המחושבות לתוצאות המדודות.
אסף סוקניק:
יש גם הדמיה לא רעה לריכוזי הכלורופיל.
אסף סוקניק:
ישנם כמה מודים שהמודל לא מצליח לנבא אותם, וזה דורש עוד שכלול של המערכת הזו.
אסף סוקניק:
המעבדה עוקבת גם אחרי מצב אוכלוסיות הדגים בכינרת, ומספקת המלצות, בעיקר לנציבות המים ואגף הדיג של משרד החקלאות.
אסף סוקניק:
אנחנו עוסקים בשיטות הדיג, אכלוס דגיגים ושימור אזורי הטלה בכינרת.
אסף סוקניק:
השקף האחרון מנסה לייצג במספר מוגבל של פרמטרים את איכות המים בכינרת לשנת 2002.
אסף סוקניק:
ישנם פה נתונים מרוכזים לגבי המידע שקיים בבסיס הנתונים, מבוסס על ממצאים, ופילוג הערכים המדודים בכל שנות הניטור.
אסף סוקניק:
המלבנים הכחולים מייצגים ערכים מומלצים על ידי אנשי המקצוע – אנשי המעבדה ואחרים, שאומרים שמים באיכות טובה צריכים להיות בערכים מסוימים.
אסף סוקניק:
העיגולים מייצגים את הערכים הממוצעים הנמדדים של אותו פרמטר, לכל חודש וחודש.
אסף סוקניק:
שימו לב – יש לנו חריגות בנושא המליחות בשנת 2002, ויש לנו חריגות בנושא הבקטריה.
אסף סוקניק:
פה ושם יש חריגות נוספות, אך בסך הכל, מעבר לפרמטרים האלה, איכות המים ב-2002 היתה סבירה.
אסף סוקניק:
כמובן שאם אנחנו רוצים לקחת ולשקלל את הפרמטרים האלה לתוך פרמטר אחד, המערכת יכולה להיות יותר מורכבת, ולא תמיד להראות סטיות בפרמטרים נוספים, כאלה או אחרים.
אסף סוקניק:
לפניכם חלק מהטכנולוגיות שלא הראיתי, כי אנחנו בבעיות של תחזוקה.
אסף סוקניק:
במסגרת שיתוף פעולה אזורי, במימון נורבגי, הקמנו פה מערכת ניטור שצריכה להיות בדרום הכינרת, באזור בו הירמוך נכנס.
אסף סוקניק:
זו מערכת אוטונומית שמודדת ומשדרת, אך היא דורשת תחזוקה ובמיוחד דורשת מניעת ואנדליזם.
אסף סוקניק:
כמה שבועות אחרי שהתקנו אותה באגם מישהו כנראה ניסה לקפוץ מעליה עם אופנוע ים, ונעשה נזק.
אסף סוקניק:
אנחנו מזמינים אתכם להמשך הביקור, במעבדה.
מל פולישוק-בלוך:
אני מודה לך על הסקירה.
מל פולישוק-בלוך:
ואנחנו נילחם יחד אתכם שלא תפגעו.
מל פולישוק-בלוך:
הישיבה נעולה.
חברי הוועדה:
מלי פולישוק בלוך דוד טל יגאל יאסינוב אליעזר (צ'יטה) כהן אברהם (בייגה) שוחט
מוזמנים:
דליה שהרבני דוברת חברת מוטורולה אריה שניצר מנהל קשר עם גורמי ממשל, חברת מוטורולה אלי עופר המדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה לידיה לזנס סגן המדען בענייני כספים, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה אבי פלדמן,עו"ד יועץ משפטי למדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה רועי פישר עוזר למדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה אמיר אסרף אגף תקציבים, משרד האוצר חזקיה ישראל התאחדות התעשיינים נגה קינן מנכ"ל פורום מנהלי כספים ראשיים רמי רחמימוב מדען ראשי, משרד הבריאות ברכה רגש עוזרת מדען ראשי, משרד הבריאות רפי הוידה סגן מדען ראשי, משרד התקשורת
קצרנית:
תוכניות לעידוד הצמיחה במשק
שלום שמחון:
אני רוצה לפתוח את הישיבה המשותפת של ועדת הכלכלה והוועדה למדע וטכנולוגיה.
שלום שמחון:
מה אנחנו ננסה לעשות בוועדת הכלכלה בחודשים הקרובים?
שלום שמחון:
התוכנית הכלכלית, כמו שאתם יודעים, הונחה על שולחן הכנסת.