GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר זנדברג:
יש הישגים לא מעטים, גם בצד המדעי ,גם בצד הפוליטי, הייתי לפני שבועיים בפריז, נפגשתי עם ראשי סוכנות החלל האירופית, סוכם שאנחנו מקדם שיתוף פעולה, נקבל מעמד של מדינה משתתפת, שלא היה לפני כן, ויש רצון גם אצלם, ואירופה זה קליינט לא קל לנו כישראלים מבחינת מערכות יחסים דיפלומטיות וכדומה לשתף פעולה.
אליעזר זנדברג:
תחום החלל גם יכול להיות פלטפורמה שדרכה אפשר לבצע פעילות מחקרית בתחומים שנים.
אליעזר זנדברג:
יש שם אופטיקה, ניסויים בתחומים של ביו-טכנולוגיה, הרבה דברים קורים בחלל, וזה תחום שאנחנו ננסה לראות כיצד אנחנו מבססים את מעמדנו בכמה אתגרים שיש על הפרק.
אליעזר זנדברג:
שילוב מסגרות המדע הישראליות במסגרות מדע הבינלאומיות, אולי הדוגמא הכי טובה, הדרך שבה אנחנו פעלנו ונפעל במסגרת שיתוף פעולה עם האירופאים.
אליעזר זנדברג:
ישראל נכנסה למסגרת האירופאית בשיתוף פעולה של מו"פ.
אליעזר זנדברג:
התחלנו במסגרת הרביעית, כשהתחלנו את המסגרת הרביעית נדמה לי שולמית אלוני אז הייתה שרת המדע והיתה התנגדות מאוד גדולה לכניסה לתחום, אמרו למה צריכים את זה.
אליעזר זנדברג:
לאחר מכן נכנסנו למסגרת החמישית, פרופ' חגית מסר-ירון שהיתה המדענית הראשית של המשרד פעלה רבות שם.
אליעזר זנדברג:
אנחנו שילמנו מאה חמישים מיליון יורו דמי חבר במסגרת החמישית ובסך הכל קיבלנו מימון ישיר בהיקף כולל של מאה שישים ושמונה מיליון יורו, מתוכם האוניברסיטאות קיבלו שבעים ואחד מיליון יורו.
אליעזר זנדברג:
אבל היו לנו שמונה מאות פרוייקטים שחוקרים בתעשיות שלנו השתתפו, זה היה בפירוש מוטה תעשיה ולא מוטה מדע, אבל זה לא חשוב מבחינת מדינת ישראל, שניהם חשובים לנו.
אליעזר זנדברג:
הדבר היותר חשוב זה מערכת קשרים ושיתופי פעולה שנוצרו כתוצאה מכך.
אליעזר זנדברג:
לאירופאים הייתה כנראה בעיה עם התכנית הזאת, נדמה לי עשרים וחמישה אלף פרוייקטים בסך הכל בתכנית, ואפילו הפקידות של בריסל לא הצליחה לפקח על הכל.
אליעזר זנדברג:
הם שינו את דרך שיתופי הפעולה בתכנית השישית.
אליעזר זנדברג:
התכנית השישית שאני חתמתי על הסכם ההצטרפות לפני שלושה שבועות קודם כל בקופה שלה יש שישה עשר מיליארד יורו.
אליעזר זנדברג:
אנחנו משלמים מאתיים חמישים מיליון יורו דמי חבר.
אליעזר זנדברג:
זה כמובן נפרש על כל אורך התכנית.
אליעזר זנדברג:
אבל מה שיפה שם, בשביל כנראה להקל על הבירוקרטיה או מסיבה אחרת הם מחייבים בריתות אסטרטגיות של חמישה עד שישה גופים ממדינות שונות לצורך הוצאתו לפועל של פרוייקט.
אליעזר זנדברג:
זה מאפשר לחברות ישראליות לחבור באופן ישיר לחברות ענק אירופאיות.
אליעזר זנדברג:
כי כמעט בכל פרוייקט יש פיליפס ויש סימנס וחברות אחרות.
אליעזר זנדברג:
היכולת לחבור לשם בעצם מביאה לשיתופי פעולה מאוחרים יותר, שהם חיצוניים לתכנית.
אליעזר זנדברג:
כלומר התועלת הכלכלית מהקשרים הללו היא לא רק הפעילויות המיידיות אלא גם הקשרים ארוכי הטווח.
אליעזר זנדברג:
לקחנו על עצמנו להטמיע בקהילה המדעית הישראלית את קיומה של התכנית ואת היכולת לגשת אליה.
אליעזר זנדברג:
זה לא דבר פשוט, יש גוף ישראלי שזה כל תפקידו, לעודד ולסייע, ויש את הטפסים ואת הבדיקות והכל.
אליעזר זנדברג:
אבל ברגע שזה מאושר ואתה בתוך זה אתה רץ קדימה עם מימון מובטח, ואני חושב שאנחנו נהיה חייבים, זה אתגר גדול, אני משוכנע שנעמוד בו, למקסם את התועלת הכלכלית שמתלווה לצעד של שיתוף הפעולה, שהוא שיתוף פעולה לשמו.
אליעזר זנדברג:
זו דוגמא אחת.
אליעזר זנדברג:
יש עוד מסגרות בינלאומיות נוספות שכמובן אפשר לדבר עליהם ואנחנו נעסוק בכך.
אליעזר זנדברג:
תחום אחר שאיך שהוא קשור לדברים שיוסי ידבר עליהם יותר מאוחר, אנחנו נרכז את המאמץ המחקרי בתחום של ההום-מייד סקיוריטי.
אליעזר זנדברג:
לכאורה זה תחום שלא שייך למשרד, זה בעצם אבטחה של תשתיות, אבטחה אולי של בני אדם, דרך משרד לבטחון פנים, אבל אני לא עוסק ביישום, זה מאוד חשוב לי להדגיש, אין לי שום כוונה לפלוש לתחומם של משרדים אחרים.
אליעזר זנדברג:
לא עוסק ביישום והוצאה אל הפועל של הדברים.
אליעזר זנדברג:
היום הום-מייד סקיוריטי זאת מילה מאוד חשובה בארצות הברית, הוקם משרד לעניין הזה ויש שם הרבה מאוד תקציבים, חלקם לצורך יישום טכנולוגי אבל חלקם לצורך מחקר מדעי.
אליעזר זנדברג:
דוגמא, האמריקאים מאוד היו רוצים שאפשר יהיה לעשות סקרינינג על מכולות בדרך שהיום אנחנו נותנים את התיק שלנו לבדיקה בשדה התעופה.
אליעזר זנדברג:
אי אפשר לעשות את זה למכולות כי המכולות עבות מדי, קרני גמא לא עובדות, וצריך לעשות מחקר שיודע לאפשר את זה.
אליעזר זנדברג:
דוגמא מסוג אחר לגמרי, אני נתתי פרס, אחד הדברים הראשונים שעשיתי, אצל נשיא המדינה, פותח ביו-צ'יפ, שזה צ'יפ שמחובר למחשב שיש עליו חיידקים חיים.
אליעזר זנדברג:
כשהחיידק מת, הוא מתפוצץ, יוצא ממנו צבע כזה פלורסנטי ואז יש אזעקה.
אליעזר זנדברג:
מתי החיידק מת, כשמרעילים את המים.
אליעזר זנדברג:
וזה בדיוק הרגע שבו היית רוצה לעצור את אספקת המים מאותו מיכל, מאותו מוביל ארצי, מאותו מגדל מים.
אליעזר זנדברג:
אז זו דוגמא לביו-צ'יפ, דבר שלא היה קיים ואנחנו עשינו.
אליעזר זנדברג:
ויש עוד הרבה מאוד נושאים שיוסי מן הסתם ייגע בהם.
אליעזר זנדברג:
זיהוי אנשים על פי חום, אף אלקטרוני שיכול לזהות חומרי נפץ, ועוד.
אליעזר זנדברג:
אנחנו צריכים כאן לדעת כיצד מרכזים יחדיו שלושה או ארבעה דברים, כי בעצם זה תחום שנוגע לכמה.
אליעזר זנדברג:
האחד מצד אחד זה הגורמים שיש להם את הידע.
אליעזר זנדברג:
להביא אותם, ואני גיליתי שהאינטראקציה או הדיאלוג בין מדע לתעשיה לצערי הוא לא כל כך מספיק.
אליעזר זנדברג:
אז יש את העניין של ידע.
אליעזר זנדברג:
יש את העניין של צרכנים שיודעים מה הם יכולים לעשות עם אותו ידע וכיצד להביא אותו לכלל מוצר.
אליעזר זנדברג:
יש את הצד השלישי, זאת הקהילה הבין לאומית, שיש בה דרישה עצומה לפעילות הזאת.
אליעזר זנדברג:
אנחנו מקוים שבקרוב נוכל להיות במקום שבו אנחנו מהוים את הצומת הזאת, שהידע מגיע אליו ומשם יוצא הלאה.
אליעזר זנדברג:
אני מקווה גם שבמחקר התשתיתי חלק מהפעילות, מקווה כי אני לא רוצה להתחייב ולא מחליט במקום אנשי מקצוע, חלק מהפעילות תנותב בדיוק לתחומים האלה של המחקר, ולא הצד הביצועי.
אליעזר זנדברג:
הקמת רשת לאומית רחבת פס, כבר דיברתי על העניין הזה, והמשימות של קרוב המדע לקהילה, לפריפריה, לערי הפיתוח.
אליעזר זנדברג:
ושוב, אני אומר בפירוש, זה לא על חשבון המחקר האחר, אלה כספים אחרים מלכתחילה.
אליעזר זנדברג:
פה אני מאוד מקווה שאני אוכל, ויש עניין בכך, לבצע פעילות תוך כדי שיתופי פעולה עם גופים שיש להם עניין לבוא ולסייע והם רואים במדע כלי נכון.
אליעזר זנדברג:
אם השלום יפרוץ, ונדמה לי שכבר לא הרגו בנו עשרים וארבע שעות, אז אולי זו נקודה חיובית, לפחות לא הצליחו, אז אם השלום יפרוץ אני מניח שיהיה עניין מאוד גדול לבצע פעילות שהיא גם בינלאומית אבל גם במידה מסויימת פעילות קהילתית בכל התחום שקשור למדע עם שכנינו.
אליעזר זנדברג:
אני לא רוצה להתנבא מה יהיה, אני יכול להבטיח לכם שהמשרד שלנו ישמח לשתף פעולה בכל דבר שמשכנע אנשים שצריך לבצע מחקר אנושי ולא להרוג בנו.
אליעזר זנדברג:
על המצב של המשרד אין טעם שאני אדבר יותר מידי, המצב הוא קשה ואנחנו מרימים את האתגר הזה.
אליעזר זנדברג:
אני מניח שכל התכניות שפרשתי באוזניכם כאן תתחלנה להיות מעשיות יותר ב2004- כי השנה הזאת גם ברחה בין האצבעות וגם התחלנו אותה בשני גלים של קיצוצים.
אליעזר זנדברג:
עוד מילה אחת על המולמו"פ, למרות שזה לא במסגרת משימות המשרד.
אליעזר זנדברג:
כידוע המולמו"פ זה גוף שיעבוד מול ממשלה וועדת שרים למדע וטכנולוגיה.
אליעזר זנדברג:
על סדר היום שלי מבחינת פעילויות זה גם הוצאה לפועל של הפעולות הטכניות של הקמת המולמו"פ, למרות שאמרו לפני שנכנסתי שמיניתי אנשים לא מיניתי אף אחד לשום דבר, למעט פגישה אחת או שתי פגישות שקיימתי בנושא ואני לא ארחיב עליהם אפילו לא התחלתי בהתייעצות.
אליעזר זנדברג:
אבל זה על הפרק בזמן הקרוב.
אליעזר זנדברג:
אני מניח שעוד מעט אנחנו נקים ועדה לקראת מינוי מדען ראשי למשרד.
אליעזר זנדברג:
אני רוצה להעריך שתימצא מועמדת ראויה לתפקיד, אבל כידוע אנחנו לא ממנים אנשים רק על פי מינם אלא על פי כישוריהם.
אליעזר זנדברג:
אם תימצא מועמדת ראויה אנחנו מאוד נשקול את העניין הזה בצורה חיובית.
אליעזר זנדברג:
זהו, זה פחות או יותר מה שהיה לי לומר.
אליעזר זנדברג:
תודה.
מל פולישוק-בלוך:
פה בודאי.
מל פולישוק-בלוך:
כפי שפתחתי ואמרתי אנחנו צריכים לדאוג שזה יהיה נחלתם של כולם.
מל פולישוק-בלוך:
ברצוני להדגיש כמה דברים.
מל פולישוק-בלוך:
לא רציתי להרחיב בתחילת דברי יותר מידי כי גם רציתי לשמוע את העמדה שלך ולא לקחת יותר מידי את הבמה, כי באנו לשמוע אותך.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אני שמחה מאוד לשמוע שאנחנו חושבים אחד לאחד אותו דבר.
מל פולישוק-בלוך:
אני אגיד את זה אחרת, אני חושבת שבגלל שאנחנו בעלי אותה השקפה אנחנו באותה מפלגה.
מל פולישוק-בלוך:
אני באמת חושבת שמי שמאמין, ולכן אני מחברת את הפוליטיקה פה, אני לא אומרת את זה בצחוק, מי שמאמין בכוחו של האדם, מה שאני מגדירה כהון אנושי, יש לו כבר גם אוריינטציה פוליטית מסויימת כי הוא שם את הדגש על הנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא הולכת להפוך את הישיבה לנושא פוליטי, אני רק אומרת שאני שמחה מאוד לשמוע שאנחנו באמת רוצים לקדם את אותם דברים בעצם.
מל פולישוק-בלוך:
ואני יודעת שאנחנו מלכתחילה הולכים לעבוד ביחד, זה לא שאנחנו עכשיו המצאנו את העניין, אבל אני רוצה שתדע שאחד לאחד ממש אני יכולתי לכתוב את אותו נייר.
מל פולישוק-בלוך:
כי אני כתבתי, אני יכולה להראות לך, את התכנית שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים ממש אותו דבר.
מל פולישוק-בלוך:
לכן אני גם מדגישה מאוד באיזה כלים אנחנו צריכים לפתח את אותם תחומים שאתה רוצה שנדגיש אותם, תיכף נדבר על זה.
מל פולישוק-בלוך:
אחד מהם הוא תחת הכותרת חינוך, בנוסף למדען ולחברות והון סיכון והכל, אחד מהם הוא תחת הכותרת חינוך, שזה כולל בעצם את הקשר עם הקהילה, את הכשרת האוכלוסיות שהיום לא מגיעים להיי-טק, את החרדים ואת הנשים ואת הערבים ואת הפריפריות, כל אלה שלא יודעים היום אולי לפתוח מחשב.
מל פולישוק-בלוך:
ואנחנו מאמינים, אני אומרת אנחנו כי הרבה מאוד אנשים היו שותפים לגיבוש הזה של המסמך, שאנחנו יכולים להפוך, זה לא ביטוי שלי, זה ביטוי של חמי פרץ, להפוך את ישראל למדינת מדע.
מל פולישוק-בלוך:
אני יודעת שעוד אנשים משתמשים בזה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל זאת המטרה בעצם.
מל פולישוק-בלוך:
מדינת ישראל צריכה להיות מדינת מדע בהגדרה, כשכל האנשים מתכווננים לזה.
מל פולישוק-בלוך:
וההשקפה של כל דבר שאנחנו עושים צריכה להתייחס לזה.
מל פולישוק-בלוך:
ואז אנחנו בעצם מושכים את השכבות היותר חלשות של האוכלוסיה מלמעלה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו לא מתכוונים לבינוניות ומטה, כפי שעשו לצערי הרב בחמש עשרה שנים האחרונות במדינת ישראל, זאת ההרגשה שלי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מרוב זה שדאגנו שכולם ייכנסו למערכת, שכולם יגמרו תיכון, שכולם יהיו שווים, אז נתנו גם קצבאות, זה מורכב מאוד, אני לא רוצה להיכנס לכל המרכיבים של המדיניות הזאת, אבל המדיניות הזאת גרמה לכך שכולנו נעשינו בינוניים ,כולנו לא התחברנו לאליטות האלה של מדענים.
מל פולישוק-בלוך:
להיפך, היו כאלה שתקפו את אלה שחושבים שמדענים זה דבר חיובי, תקפו את האליטות האלה, אני זוכרת טוב מאוד מי זה היה.
מל פולישוק-בלוך:
ואני חושבת שאנחנו צריכים לחזור להשקפה שלהיות מדען זה נהדר, להיות מדען זה מוביל, על כל המשתמע מזה.
לאה נס:
מדען זה לא טוב וזה לא מוביל.
לאה נס:
עדיין זה לא מעלה אותנו לסדר היום הלאומי.
לאה נס:
תשתית כזו זה לאורך של שנים להטמיע אותה, אבל שוב, זה לא יעלה אותנו היום ומחר לסדר היום התשתיות הלאומיות.
לאה נס:
לכן אמרתי שזה הדבר שאני מחפשת, איך אנחנו גורמים לזה שנעלה לסדר היום.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שזה המשרד עם התקציב הכי קטן, או אחד הקטנים.
מל פולישוק-בלוך:
זה עניין של מודעות ציבורית לנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן אנחנו צריכים להגביר את המודעות, כדי להפוך אותו למשרד הכי חשוב, שישקיעו בו כסף.
מל פולישוק-בלוך:
כי הכל בא לידי ביטוי בכסף.
מל פולישוק-בלוך:
אני אתן לכם דוגמא קטנה, דמות מופת.
מל פולישוק-בלוך:
היום דמויות המופת זה שחקני כדורגל, זה דוגמניות, זה אנשים לא מדענים, מה לעשות, לצערי הרב.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני לא מזלזלת בספורטאים וביופי, להיפך, אני חושבת שזה דבר נהדר.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לתת דוגמא, הייתה בטלויזיה לפני שבועיים תכנית, קובי מידן מראיין אנשים והוא עושה את זה בתכנית בפריים-טיים, והוא ריאיין את פרופ' יוסי שחם, שמרכז את כל מסגרת הננו-טכנולוגיה באונ' תל אביב.
מל פולישוק-בלוך:
זה דוגמא לאיך לוקחים נושא, שמים אותו בתכנית טלויזיה בולטת והופכים את המדען להיות דמות נערצת.
מל פולישוק-בלוך:
זו אחת הדרכים לעשות זאת.
מל פולישוק-בלוך:
מתפקידי לחזק את הידיים, אז שלחתי מכתב לטלויזיה, שלחתי מכתב לפרופסור, כדי להראות שאנחנו מתייחסים לזה ברצינות.
מל פולישוק-בלוך:
זה דבר קטן, אבל הברגים הקטנים האלה בונים את המודעות הציבורית לנושא.
מל פולישוק-בלוך:
דבר נוסף, אני רוצה להתייחס לנושאים ולסדרי העדיפויות של הנושאים.
מל פולישוק-בלוך:
אמרת שפגשתי המון אנשים, כי אני באמת לא מתיימרת להיות מומחית למדעים מהסוג הזה ובטח לא להיי-טק ולטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא באה מהתחום הזה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן הלכתי ולמדתי ממי שאני מחזיקה ממנו כמומחה.
מל פולישוק-בלוך:
לא בנאדם אחד, הרבה מאוד.
מל פולישוק-בלוך:
אני מדברת עם מאות אנשים בישיבות הוועדה ועם כמה עשרות בפגישות אישיות.
מל פולישוק-בלוך:
באמת כדי ללמוד.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שאפשר להתמקד, אם אני מסכמת את הכל, בארבעה נושאים.
מל פולישוק-בלוך:
ארבעת הנושאים האלה מתייחסים לאלקטרוניקה ותקשורת, זה התחום שהיום אנחנו חזקים מאוד בו, שזה דבר שבגלל הצבא, בגלל השפעות של המדען הראשי ואחרים, יוזמה א' מה שהיה, אנחנו כבר חזקים בו בעולם, ידועים וצריך להמשיך את התנופה הזאת.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שצריכים להתייחס לביו-טכנולוגיה, זה דבר שאם אנחנו לא נהיה בו אנחנו מפסידים את העתיד, ובננו-טכנולוגיה, שאפשר להסתכל על זה כטכנולוגיה של המחר.
מל פולישוק-בלוך:
אז אי אפשר שלא להיות בפרונט של הננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
ואם אנחנו לא נשקיע היום בתחומים הללו אנחנו מחר מאבדים את היתרון שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני חושבת שאנחנו חייבים להשקיע בכל שלושת הנושאים האלה, ולא יכולים לוותר על אחד מהם.
מל פולישוק-בלוך:
אולי ברמות שונות, אבל בהחלט צריך להשקיע בכל שלושת התחומים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
והתחום הרביעי הוא תחום יותר ביצועי מעשי שאני קוראת לו בכותרת IT, זה בעצם שידרוג של המערכת הציבורית.
מל פולישוק-בלוך:
שידרוג של מערכת בתי המשפט, בתי הסוהר, משרדי הממשלה,
מל פולישוק-בלוך:
זה נושא מבחינת הכלים שצריך להשקיע בו.
מל פולישוק-בלוך:
לכן אני מדברת על ארבעה נושאים וכל אחד מהם, בסקר שאני עשיתי, נראה לי שהוא חשוב לא פחות.
מל פולישוק-בלוך:
כמובן שצריך לאחד כוחות.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא חושבת שכל אוניברסיטה במדינת ישראל צריכה שיהיה לה פרוייקט של ננו.
מל פולישוק-בלוך:
אז אולי מספיק שלוש כאלה ,ואולי לא כל אחד צריך, אולי אפשר לקחת את האיזור שלהם ולהפוך אותו מרכז הביו של מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת אפשר, וזה אני מצפה מהמשרד שלכם, עם הוועדה של המומחים שאתה רוצה להקים, שתיקח את הנושאים האלה ותחלק את המשאבים המועטים שיש לנו במדינת ישראל בצורה הכי יעילה.
מל פולישוק-בלוך:
זה מה שצריך לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
אבל להגדיר את הנושאים המעטים האלה ולחלק את המשאבים.
לאה נס:
שישנם לא מספיקים לפתח את התחום הזה, בגלל שהוא יקר ביסודו והוא שונה משאר התחומים.
לאה נס:
אז ודאי כשמחלקים את זה לכמה תחומים.
לאה נס:
צריך לקחת נושא שהוא דגל, ללכת באמת על סדר יום לאומי ולנסות את זה להרים.
מל פולישוק-בלוך:
מחוברת לנושא, אבל הוא באמת מדבר, הוא אמר לי ארצות הברית מתמקדת בנושא מסוים של ננו, הרי גם ננו זה אין סוף של תחומים, במזרח בנושא אחר.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו יכולים להיות מומחים לתחום המים.
מל פולישוק-בלוך:
ואתה זכרת את השבב הזה שאותו ילד המציא.
מל פולישוק-בלוך:
הוא מדבר על להשתמש בטכנולוגיה של הננו לשיפור, לכל מה שקשור למים.
מל פולישוק-בלוך:
ייצור מים, שיפור איכות המים, בדיקת איכות המים, בטחון של המים, כל המרכיבים של המים.
מל פולישוק-בלוך:
יש בזה גם ייצור, גם שמירה, גם בטחון, גם איכות, כל המרכיבים האלה אנחנו יכולים להיות מובילים בעולם, כי הדבר כזה בתול עדיין ,ויש לנו יתרון יחסי מסוים בתחום החקלאי בכלל אבל גם במים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נעבור לסקירה.
יוסי ון-זוהרן:
בארץ.
יוסי ון-זוהרן:
בסכום כסף יחסית קטן פיתחנו מסגרת חדשה של פיתוח מחקר בארץ שלא רק עשה אימפקט במדע וטכנולוגיה ,הוא עשה אימפקט משמעותי על הכלכלה והתעשיה.
יוסי ון-זוהרן:
הצגתי פה כל מיני הישגים שנעשו בתכנית התשתיות בתחום האלקטרו-אופטיקה.
יוסי ון-זוהרן:
בתכניות של תשתיות בהתחלה, בזמן של שולמית אלוני וצבי ינאי נבחרו חמישה תחומים.
יוסי ון-זוהרן:
אני הולך להציג רק תחום אחד ,אבל בכל התחומים יש הצלחות מאוד מרשימות.
יוסי ון-זוהרן:
בתחום האלקטרו-אופטיקה לא רק שהגענו להכפלה של ההון האנושי, בסטודנטים, בחוקרים צעירים ודברים כאלה, התשתית של רעיונות ויצירה של מסה קריטית כדי לגרום להכפלת מספר של חברות סטרט-אפ, ואנחנו רואים שבחצי מחברות הסטרט-אפ שיצאו ממשיכים לייצר, מעורב מישהו שהיה בפרוייקט התשתיות.
יוסי ון-זוהרן:
אם בודקים איך מתחלק המחקר בארץ, האוניברסיטאות מתעסקות במחקר הבסיסי, לפתח מחקר על מנת לפתח את גבולות הידע.
יוסי ון-זוהרן:
התעשיה מפתחת מוצרים.
יוסי ון-זוהרן:
המנוף הגדול של פיתוח הכלכלות של מדינות המערב מוביל למשהו אחר.
יוסי ון-זוהרן:
כאשר לוקחים דברים שהם מחקר בסיסי, מאוד חזקים, והופכים אותם לטכנולוגיות חדשות.
יוסי ון-זוהרן:
הדברים הגדולים ביותר שהאימפקט שלהם גדול זה דברים כמו טרנזיסטור, שבעצם בסכומים של בערך מאה אלף דולר התחיל במעבדות של ATNT, או פיתוח של לייזר, שהיה במעבדות בארצות הברית.
יוסי ון-זוהרן:
יותר ויותר יש תופעה של פריצות דרך באקדמיה שהם עוברים לתעשיה והם המנוף של הכלכלה.
יוסי ון-זוהרן:
משרד המדע בעצם גיבש תכנית בשנת 94' שבחרה בתוך האקדמיה את ההזדמנויות הגדולות ביותר של כל מה שאימפקט לתעשיה.
יוסי ון-זוהרן:
היום אני רוצה להציג בפניכם את מסגרת התכנית הזאת ובסוף אנחנו היום עוסקים בפרוייקטים שיש להם אולי טרנזיסטור ישראלי.
יוסי ון-זוהרן:
משהו כל כך גדול בתור אימפקט שיכול לעשות אימפקט לא רק לתחום המיקרו-אלקטרוניקה ולשנות אותו אלא גם לתחום של הביו-טכנולוגיה.
יוסי ון-זוהרן:
יש שלושה אבני יסוד בתכניות התשתיות.
יוסי ון-זוהרן:
קודם כל יש הוועדות הלאומיות.
יוסי ון-זוהרן:
אנחנו לוקחים מהאנשים הבכירים בארץ בתעשיה ואקדמיה, שיש להם ראיה גלובאלית על מה שקורה בארץ והם בוחרים מהם תחומי ההזמנויות להשקיע את הכסף הקטן בארץ.
יוסי ון-זוהרן:
תחום שני זה כלי מחקר תשתיתי.
יוסי ון-זוהרן:
זה מחקר וידע וזה מלגות אשכול.
יוסי ון-זוהרן:
זה לממן על בסיס של מכרזים פעילות אקדמית.
יוסי ון-זוהרן:
מה שייחודי בתכניות תשתיות שאנחנו דורשים מסה קריטית, אנחנו דורשים מחקר אינטרדיסיפלינרי, אנחנו רוצים שחוקרים יתאגדו בקבוצות אקדמיות על מנת להביא למחקר אקדמי בדברים שיכולים לקדם אמינות בתעשיה הישראלית.
יוסי ון-זוהרן:
נושא שלישי, שאולי הוא בין הדברים החשובים ביותר זה עבודת רשת.
יוסי ון-זוהרן:
זה לייצר רשתות שאנשים בקהילה הישראלית ידעו מה יש בארץ.
יוסי ון-זוהרן:
שאנשים בתעשיה ידעו מה שיש באקדמיה וביחד הם יכולים לקבל את ה-IP שיש באקדמיה הישראלית ליישום מה שיותר מהר.
יוסי ון-זוהרן:
זה התחיל ב- 94' כשהציגו את התכניות ליצחק רבין.
יוסי ון-זוהרן:
יצחק רבין אז כל כך התרשם מהתכניות שהוא החליט לשלש את התקציבים המיועדים לתכנית למאה עשרים מיליון שקל.
יוסי ון-זוהרן:
זאת היתה הבטחה.
יוסי ון-זוהרן:
אחת השאלות שמאוד חשובות לו זה האם תכניות תשתיות יכולות לתרום לכלכלה.
מל פולישוק-בלוך:
לשנה, ואין להם כלום, רק כוח אדם מיומן, זה כל מה שיש להם.
יוסי ון-זוהרן:
מן האנשים הבכירים מהתעשיה והאקדמיה, יושב ראש היה משה אורון, בזמנו היה מדען ראשי ב-LO.
יוסי ון-זוהרן:
זה התקציב לשש שנים, מאה ארבעים מיליון שקל.
יוסי ון-זוהרן:
זה התחומים שהוועדה בחרה, כל שנה זה עבר שינויים.
יוסי ון-זוהרן:
אלה החברות, זו רשימה חלקית של חברות שיצאו מהפרוייקטים.
יוסי ון-זוהרן:
סך הכל היו שבעים וחמש, היו כל מיני חברות שגם נסגרו.
יוסי ון-זוהרן:
להם טוב.
יוסי ון-זוהרן:
פרוייקט אחד, היה פרופ' רוני אגרנט באונ' העברית שעלה על רעיון , על אפקט פיזיקלי חדש.
יוסי ון-זוהרן:
אפקט אלקטרוגרפיה.
יוסי ון-זוהרן:
איך אפשר לייצר גביש ובתוך הפעלה של מתח חשמלי אפשר לייצר תמונה תלת מימדית, הולוגרמה, ועל ידי שינוי של מתח אפשר ליצור תמונה או הולוגרמה אחרת.
יוסי ון-זוהרן:
היום הוא מכניס מאתיים חמישים תמונות שונות.
יוסי ון-זוהרן:
על מנת להביא את זה ליישום הוא יצטרך לגדל את הגבישים בתוך מעבדה, להראות שהאפקט קיים.
יוסי ון-זוהרן:
בתכנית התשתיות אמרנו שמאוד חשוב לקחת את היכולת החדשה הזאת, למצוא אפליקציה מהירה שיכולה לתרום למשק הישראלי.
יוסי ון-זוהרן:
אז הוא התחבר לפרופ' דרור פטוסי בחישוניות על, ופרופ' דן שדות בבן גוריון בתחום תקשורת אופטית, וביחד הם אמרו אנחנו הולכים לבנות טכנולוגיה בשביל מחשבי על.
יוסי ון-זוהרן:
אנחנו הולכים לעשות חיבור בין הטובים שיש עם הטכנולוגיות האלה ועם זה הוא בעצם רצה לפתח מתג אופטי אולטרא-מהיר.
יוסי ון-זוהרן:
במהלך הפרוייקט ראינו שבעצם הטכנולוגיה לא מספיק מהירה ואז הפנו את זה לתחום הסויצ'ים האופטיים בתקשורת.
יוסי ון-זוהרן:
הטכנולוגיה הזאת בעצם מיושמת בחברה שקיבלה בזמנו שמונים מיליון דולר בגיוס הון סיכון, שלא הצליח להגיע לשטחים, והיום בעצם החברה הזאת קיימת על הנייר אבל מחפשת מה לעשות עם הטכנולוגיה.
יוסי ון-זוהרן:
הטכנולוגיה מאוד מאוד מרשימה.
יוסי ון-זוהרן:
נושא אחר, במהלך הפרוייקט היו ארבעים ושבעה סטודנטים מחקר מוסמך ודוקטורנט שיצאו מרוני אגרנט ודן שדות.
יוסי ון-זוהרן:
עכשיו מה המיוחד בתשתיות, סטודנט לפיזיקה לא לומד כלום בדרך כלל על תקשורת או מחשבים.
יוסי ון-זוהרן:
סטודנט למחשבים לא מבין כלום בפיזיקה.
יוסי ון-זוהרן:
כשאנשים עבדו ביחד הסטודנטים של אגרנט למדו חשיבויות על ותקשורת.
יוסי ון-זוהרן:
ואנשי התקשורת למדו פיזיקה ומחשבים.
יוסי ון-זוהרן:
בעצם, על ידי הפרוייקט הזה יצרנו קאדר של אנשים שבעצם נכנסו בתחום שהיה התחום של תקשורת אופטית.
יוסי ון-זוהרן:
זה בעצם הרבה יותר גדול מפרוייקט של פרופסור אחד.
יוסי ון-זוהרן:
כשמישהו עושה דוקטורט אצל פרופסור אחד הוא רק מקבל את הידע של הפרופסור הזה.
יוסי ון-זוהרן:
פה היה ידע הרבה יותר רחב.
יוסי ון-זוהרן:
פרוייקט אחר הוא מחקר באוקטוניקה אולטרא-מהירה, שהתחיל ב-95'.
יוסי ון-זוהרן:
היו קבוצות, שלושה חוקרים מהטכניון ושני פרופסורים ממכון וייצמן.
יוסי ון-זוהרן:
כל אחד עסק בתחומים שזה קטע קטן של תקשורת אופטית.
יוסי ון-זוהרן:
כשאיחדו את היכולות שלהם השונות הם יצרו מסה קריטית.
יוסי ון-זוהרן:
וחמשת הפרופסורים האלה הם בעצם הגיעו למסה קריטית שאיפשרה להכשיר חמישים תלמידי מחקר והיה סך צוות טכני של עשרה אנשים ביחד.
יוסי ון-זוהרן:
עכשיו יצאו מספר מאמרים שמובילים בתחום התקשורת ב"נייטשר" וב"סיינס", ארבעים ושמונה מאמרים מדעיים ועשר חברות מדעיות סטרט-אפ יצאו מהפרוייקטים האלה.
יוסי ון-זוהרן:
גומרים, כל אחד עוסק בנושא ספציפי.
יוסי ון-זוהרן:
הוא לוקח את הנושא שהוא מכיר ומיישם בתחום הכי קרוב אליו.
יוסי ון-זוהרן:
עכשיו יש בתחום התקשורת האופטית יש המקורות, יש התמסורת, יש האמפליפיירס, יש הרבה הרבה נושאים.
יוסי ון-זוהרן:
בתוך הפרוייקט הזה מכלול הטכנולוגיות בתקשורת אופטית אולטרא-מהירה היו, ובעצם זה היה עצום ללימוד הנושאים, יצירת IT חדש ואחר כך גם עם הסביבה שהיתה לפני הבועה גרם להתפוצצות על חברות הסטרט-אפ.
יוסי ון-זוהרן:
חלק מהחברות קיימות עדיין ומצליחות.
יוסי ון-זוהרן:
פרוייקט אחרון שאני רוצה להציג זה פרוייקט של הלייזר הכחול.
יוסי ון-זוהרן:
היו חמישה מדענים, אנשים שעסקו באופטיקה לא ליניארית ולייזרים.
יוסי ון-זוהרן:
אחד מהמומחים הגדולים לגידול גבישים שהיום עבר למכללת אריאל ועוד שני פרופסורים באונ' תל אביב, אחד מומחה גדול בפרו-אלקטרוניקה והשני בלייזרים במצב מוצק.
יוסי ון-זוהרן:
ביחד כל אחד לא יכול להגיע רחוק.
יוסי ון-זוהרן:
ביחד עם היכולות המדעיות של כולם הם הגיעו לפריצת דרך שבעצם יצרה יכולות בקנה מידה עולמי.
יוסי ון-זוהרן:
אף אחד עד היום לא הצליח לחזור על זה.
יוסי ון-זוהרן:
ובעצם ניתן לייצר מבנים בגבישים שבעצם אתה לוקח פוטונים מאוד זולים בתחום האינפרא-אדום ולהכפיל אותם ולהגיע ליעילות מאוד גבוהה ל-UV, שזה נורא יקר.
יוסי ון-זוהרן:
רוב האנשים בעולם יכולים לעשות את האפקט הזה רק על השטח.
יוסי ון-זוהרן:
אז הם יכולים ליישם את הטכנולוגיה הזאת ולייצר לייזרים שיש להם אאוט-פוט של מיקרו-ואטים, אולי מיני-ואטים.
יוסי ון-זוהרן:
אנחנו מייצרים את זה בואטים.
יוסי ון-זוהרן:
נושא שני ,העבודה של הצוות פה גרמה ללחץ מאוד גדול, שמישהו בארץ יגדל גבישים לאלקטרו-אופטיקה, כשהסינים כל כך חזקים, צריך להיות משוגע.
יוסי ון-זוהרן:
ובכל זאת יש לנו טכנולוגיה שהיום הסינים מסתכלים עלינו עם הלשון בחוץ.
יוסי ון-זוהרן:
וזה בגלל הלחץ של מדענים ממש טובים על הקבוצה הזאת שגרם שהם יגיעו לתוצאות כאלה.
יוסי ון-זוהרן:
יצאו פרסומים, היו כמות יותר צנועה של סטודנטים למחקר שיצאו, הוקמה חברה לגידול גבישים, יש הרבה חברות כבדות בארץ בתחום הלייזרים שמשתמשים בלייזרים האלה.
יוסי ון-זוהרן:
בזמן האחרון LO הם זכו למכרז של חברה מארצות הברית, חוזה של חמישים מיליון דולר, כי בעצם האנשים היחידים שיוכלו לספק לייזר בתחום התדר של eye save היתה החברה הזאת.
יוסי ון-זוהרן:
הסינים לא מסוגלים לעשות את זה.
יוסי ון-זוהרן:
ובעצם בגלל התשתית הייחודית שפותחה והיכולת הזאת זה אפשר ל-LO לזכות במכרז מאוד מאוד חשוב.
יוסי ון-זוהרן:
והיה גם עוד סטרט-אפ נוסף שמייצר.
יוסי ון-זוהרן:
האיזורים שעושים היפוך של הקולונזיישן בתוך החומר זה יחסית תחומים דומים של מייקרו, השיטה בפרוייקט החדש ניתן לייצר ואפשר לפתח מיקטנים של ננו-אופטיקה.
יוסי ון-זוהרן:
הפרוייקט הזה קיבל מקום ראשון בתחום ואושר.
יוסי ון-זוהרן:
קודם כל באופן אישי הטכנולוגיה מאפשרת לנו והוא הדגים את זה, הוא מאפשר לייצר לייזר עם אורך גל יותר קצר.
יוסי ון-זוהרן:
אבל מה שיותר מרתק, הוא מאפשר לייצר דור של התקנים אופטיים המבוססים על ננו-אופטיקה לגמרי חדש.
יוסי ון-זוהרן:
יש תחום שנקרא פוטוניק-בנגב, שבעצם אתה יכול לטפל באופטיקה כאילו הם אלקטרונים.
יוסי ון-זוהרן:
ובעצם הטכנולוגיה שהפרוייקט הזה עובד עליה בעצם נותן לך כלי אידאלי לייצר את הפוטוניק-בנגב סטרקטורס.
יוסי ון-זוהרן:
יש לי פה תמונה של שבב, זה הצד השני של הגביש.
יוסי ון-זוהרן:
אתם רואים מבנה כמעט אידאלי, תוים שהם בעצם עברו מצד אחד לצד השני של השבב, מתחת לחצי מיקרון.
יוסי ון-זוהרן:
אין אף אחד בעולם שמסוגל לעשות את זה.
יוסי ון-זוהרן:
היכולת הזאת הודגמה היום רק עד חמישים ננו-מטר, זאת אומרת זה בעצם פי עשר פחות יותר קצר מכאן.
יוסי ון-זוהרן:
זה בעצם מאפשר לייצר שני סוגים דברים מאוד מאוד חשובים בתחום התעשיה המיקרו-אלקטרוניקה והפוטוניקה.
יוסי ון-זוהרן:
היום בתחום התעשיה בפוטוניקה בגלל שהאור לא מתנהג כמו חשמל קשה, אתה מכניס אור למוליך גל, הקוטר של כיפוף הוא שתיים וחצי ס"מ, והמשמעות שלהכניס התקנים על שבב אתה יכול להכניס בודדים.
יוסי ון-זוהרן:
לא הרבה.
יוסי ון-זוהרן:
אבל עם הטכנולוגיה שמפותחת בפרוייקט החדש בעצם יש אפשרות לעשות קוטר של מאה מיקרון.
יוסי ון-זוהרן:
זאת אומרת אתה מדבר על הקטנה של פקטור עשרים וחמש.
יוסי ון-זוהרן:
והיות שבשביל להכניס דחיסה של התקנים בריבוע מדובר על חמש מאות פעם יותר צפיפות גדולה מטכנולוגיות קודמות.
יוסי ון-זוהרן:
בנושא אחר, כשאתה מכניס סיב אופטי בתוך מבנה מוליך גלים הסיב אופטי, אם יש טעות של אפס פסיק אחד מעלה, מעל חמישים אחוז מהאור אובד.
יוסי ון-זוהרן:
זה בעצם מחייב כשאתה בונה התקנים אופטרוניים אתה צריך מהנדסים וטכנאים והייצור הוא מאוד מאוד יקר.
יוסי ון-זוהרן:
אבל עם הטכנולוגיה של פוטוניק-בנגר יש טכנולוגיה שמאפשרת בעצם לתת משהו הרבה יותר גדול, אולי מעלה, ואז אפשר לעשות ייצור אופטומטי עם מכונות.
יוסי ון-זוהרן:
וזה בעצם יביא להורדת עלויות בפוטוניקה.
יוסי ון-זוהרן:
זה מהפך.
יוסי ון-זוהרן:
דברים כאלה זה מהפך.
יוסי ון-זוהרן:
זה מהפך שיש לנו בארץ.
יוסי ון-זוהרן:
ויש לנו מהפך יותר מרתק.
יוסי ון-זוהרן:
לא הכנתי שקף על זה אבל זה מרתק.