GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי שטרן:
ניתן סיוע לבניית תכנית לימודים להשתלמויות מורים ומרכזי מגמות לאיכות הסביבה בבתי ספר תיכוניים.
אלי שטרן:
ודבר גדול שתורמת לו הרבה ד"ר ארנה ברגרזון מלשכת המדען, זה נושא פרס השר, יותר נכון פרס השר ושרת החינוך לעבודות חקר מצטיינות של תלמידים מצטיינים בנושא של איכות סביבה בתיכון, לבתי ספר מצטיינים בפעילויות של איכות סביבה, ובגלל ההצלחה של הנושא הזה בשנה הבאה גם למורים מצטיינים בנושאים של איכות סביבה.
אלי שטרן:
זה מאוד אנידוידואלי אבל מעבר לתחום המקצועי של המדען הראשי עצמו, כל מדען בא מרקע מקצועי מסויים, מוטלות על מדען ראשי משימות שהם מבחינה מקצועית חוצות קוים במשרד, שהם רלוונטיות להרבה אגפים, להרבה גופים במשרד, לאו דווקא לגוף אחד.
אלי שטרן:
אחד מהנושאים האלה שבחרתי להכניס כאן, שנעשה באופן אינטנסיבי מאוד זה הנושא של ניטור מפרץ אילת, ובנושא הזה יש מאמץ בשני ראשים.
אלי שטרן:
דבר ראשון יחד עם צוות מדענים ראשיים של משרדי החקלאות והתשתיות, פיקוח, או יותר נכון התנעה, פיקוח, ביקורת, על ארבעה עשר מחקרים שמבוצעים במפרץ אילת כרגע, על פי המלצת דו"ח צוות המדענים הבינלאומי שביקר במפרץ אילת, כדי לנסות בין היתר, אני אומר בין היתר, לא רק, כדי לנסות לראות מה הוא הנזק והאם הוא משמעותי שגורמים כלובי הדגים מבחינת הכנסת הנוטריינטים, ארבעת אלפים חמשת אלפים טון לשנה נוטריינטים למיימי המפרץ.
אלי שטרן:
המחקר הזה אמור להסתיים ולהיות מוגש אלינו וגם לצוות המדענים הבינלאומי בפיקוחנו תוך כחצי שנה או תוך שמונה חודשים.
אלי שטרן:
זה דבר אחד.
אלי שטרן:
הדבר השני, בלי קשר לעניין הזה, המשרד לאיכות הסביבה הטמיע תכנית ניטור לאומית.
אלי שטרן:
התכנית הזאת היא תכנית חד פעמית, אורכה שנה וחצי, אבל כמו שיש תכנית ניטור לאומית בים התיכון מצאנו לנכון להניע גם תכנית ניטור ספציפית לאומית במפרץ אילת.
אלי שטרן:
בסך הכל במפרץ אילת נמצאים משאבי איכות סביבה רציניים לא פחות ואולי גם יותר מאשר בים התיכון, רק שהשטח הוא הרבה יותר קטן.
אלי שטרן:
ובכן הוקמה ועדת היגוי, בראשות המדען הראשי, שבעצם מפעילה גם את המכון הבין-אוניברסיטאי באילת וגם את המכון לחקר ימים ואגמים בחיפה ,שהוא קבלן משנה.
אלי שטרן:
זה פרוייקט ספציפי, רב שנתי אמור להיות, של המשרד לאיכות הסביבה.
אלי שטרן:
הוא הותחל השנה, יש כבר דו"ח ביניים שזכה גם בתפוצה גדולה מאוד של הגוף הזה.
אלי שטרן:
סיוע מקצועי לאגפי המשרד, על זה אני לא אפרט יותר מידי.
אלי שטרן:
אני רק אומר שאחד הדברים שבהם עוסק כמדען ראשי, וככה גם המדענים הראשיים הקודמים זה בכל נושא אפר הפחם במדינת ישראל.
אלי שטרן:
במדינת ישראל מיוצרים מדי שנה מליון ומאתיים אלף טון אפר פחם.
אלי שטרן:
מזה כמה שנים, בעקבות אמנת ברצלונה, אסור להשליך את אפר הפחם הזה לים התיכון, צריך למצוא לו פתרונות.
אלי שטרן:
הוא מצטבר בתחנות הכוח הפחמיות, למעלה מארבעת אלפים מגה-ואט, רוטנברג ומאור-דוד, והכוונה היא פחות או יותר, אם אתם רוצים סיסמא אז הסיסמא היא להפוך את אפר הפחם הזה מפסולת למשאב.
אלי שטרן:
כלומר לאפר הפחם יש ניצולים בכל מיני מקומות, רק צריך לשים לב לדבר אחד, שהסיכונים הסביבתיים כתוצאה מהשימושים השונים שלו, למשל כתשתית של אספלט בכבישים, כתחליף חול וכן הלאה, שהשימושים הסביבתיים האלה הם נעשים תוך כדי פיקוח סביבתי הדוק ותוך מיזעור הסיכונים הפוטנציאליים של אפר הפחם לסביבה.
אלי שטרן:
למשל באפר הפחם יש ריכוז קצת יותר גדול של מתכות כבדות מאשר באדמה רגילה.
אלי שטרן:
יש בו ריכוז קצת יותר גדול של חומרים רדיואקטיביים.
אלי שטרן:
ואת זה אנחנו רוצים למנוע כל אפשרות של הגעה או זחילה של האלמנטים האלה לכיוון מי התהום.
אלי שטרן:
אז מדובר על בידוד הפרוייקטים השונים, הסביבה ההידרוגיאולוגית, זה עניין ארוך מאוד.
אלי שטרן:
כל בקשה, הדרג הארצי של משרד הפנים לא מאשר הוצאת גרם אחד של אפר פחם מתחנות הכוח לשימושים השונים בלי אישור של המשרד לאיכות הסביבה.
אלי שטרן:
והדבר הזה נמצא על שולחנו של המדען הראשי.
אלי שטרן:
נסתיימה הכנת תקן ישראלי מחייב במכון התקנים, אנחנו מקוים שיהיה מחייב, לרדיו-נוקלאידים במוצרי בנייה, ריכוזים של חומרים רדיואקטיביים במוצרי בנייה.
אלי שטרן:
זה עבודה שעוד התחלתי אותה לפני הגעתי למשרד, הסתיימה בשנה שעברה.
אלי שטרן:
טיפול בטכנולוגיה לאיכות סביבה, על זה לצערי לא יהיה לי זמן לדבר.
אלי שטרן:
השתתפות וייצוג נושא מחקרי איכות סביבה, הוזכר כבר קודם, במסגרת התכנית החמישית, וכרגע גם במסגרת התכנית השישית.
אלי שטרן:
וסיוע מקצועי רחב היקף אני מוכרח להגיד לצה"ל בכל הפרוייקט הגדול של צה"ל ליישום מסקנות ועדת שמגר.
אלי שטרן:
יישום מסקנות ועדת שמגר בצה"ל זה לא רק אפרופו צלילות וזיהום מים אלא על כל הנושא של בטיחות באימונים, גם בנושא של חומרים מסוכנים, חומרי הדברה שמפוזרים בשדות, גם בנושא של כניסה למערות כאלה ואחרות, גם בנושא של התקרבות לאתרי פסולת ועוד הרבה נושאים.
אלי שטרן:
יש כאן כשמונה דיסיפלינות בריכוז המדען הראשי במשרד לאיכות הסביבה שמעורבות בנושא הזה.
אלי שטרן:
מיני פורומים.
אלי שטרן:
יעדים נוספים, שכתבתי אותם "2003-2004", דיברתי קודם על סמנים, אני חושב שהדבר הזה צריך להיות גם סמן לגופים ממשלתיים אחרים.
אלי שטרן:
אני קורא לו טיוב נתונים מקצועיים.
אלי שטרן:
המשרד לאיכות הסביבה עוסק בכמות אדירה של פרמטרים, כמות אדירה של נתונים, כמות אדירה של מספרים.
אלי שטרן:
וכמובן צריך להיות בטוחים שכשהמספרים האלה מתפרסמים או מעובדים או הופכים בסיס לתקינה או הופכים בסיס לתביעה משפטית נגד מישהו המספרים האלה הם אמינים, פשוט הושגו בדרך אמינה, מוצגים בדרך אמינה.
אלי שטרן:
מוצגים בפרסומים של המשרד בדרך אמינה.
אלי שטרן:
תאמינו לי, ראיתי במשרדי ממשלה אחרים, ראיתי בכל מיני גופים כל מיני הפתעות בעניין הזה.
אלי שטרן:
ולכן זה דבר שאני מתחיל אותו בעוד כמה שבועות וזה באופן אישי אני מתכוון להתחיל לעשות לפני שניתן את זה לפרוייקטור מעבר ברמה של כל אגף במשרד, לקחת כל אגף, לעבור על כל הנתונים המקצועיים שלו, לכתוב מה שנקרא גלוסרי של הנתון, להגדיר את הנתון, לכתוב באיזה יחידות הוא נמדד ולכתוב את המשמעויות שלו, כחצי עמוד על כל נתון.
אלי שטרן:
שלא יהיה הדבר הזה קל בעיניכם, כי איש א' מדבר עם איש ב' ואומר תשמע, שמעתי שבארובה ההיא פולטים שמונה מאות, שמונה מאות נפלט החוצה.
אלי שטרן:
הוא מתכוון לשמונה מאות מיליגרם לשניה והוא מתכוון לשמונה מאות מיליגרם למטר בשלישית, ושמונה מאות כמובן זה יותר גרוע משש מאות.
אלי שטרן:
זה דבר שנראה פשוט אבל מחייב מאוד.
אלי שטרן:
זו עבודה רחבת היקף ביותר.
אלי שטרן:
נושא של נתונים מקצועיים במשרד לאיכות הסביבה, זו כבר תכנית מוגדרת.
אלי שטרן:
יותחל בנושא מים, יימשך בנושאים של פסולת מוצקה, אחרי זה איכות אויר.
אלי שטרן:
אני מתכוון, זה דבר שהיה כבר אמור להתבצע בחודש אפריל השנה אבל פשוט מרוב עומסים לא בוצע, אני מתכוון למנות ועדה מקצועית עליונה שתהווה קשר בין המשרד לבין האקדמיה.
אלי שטרן:
ועדה זאת של שמונה תשעה אנשים יהיו בה האנשים המובילים בארץ, מן האקדמיה, בנושאים של איכות סביבה, וזאת ועדה שתהווה מעין ועדת היגוי לכל הנושא של סקרים ומחקרים ותאפשר משוב בין המשרד לבין האקדמיה, כי זה דבר שראיתי שהוא חסר.
אלי שטרן:
יודעים מה שנעשה בטכניון, לא בראיה כוללת.
אלי שטרן:
והדבר הזה הוא מתחייב.
אלי שטרן:
הוועדה הזאת תוקם תוך חודשיים ותכלול, הקריטריונים יהיו ראשית ייצוג של המוסדות, אבל גם העובדה שחברי הוועדה יצטרכו לייצג כל אחד דיסציפלינה אחרת של איכות סביבה כדי שהשלם יהיה יותר גדול מסכום חלקיו.
אלי שטרן:
בשלב זה זו ועדת על של המשרד, לינק בין המשרד לאקדמיה.
אלי שטרן:
אני עוד מתלבט בשם של הוועדה אבל זה דבר שיוקם, היה אמור להיות באפריל.
אלי שטרן:
מסתבר שבמדינת ישראל כיום רצים בין אלפיים לאלפיים חמש מאות מחקרים שיש להם נגיעה לאיכות סביבה.
אלי שטרן:
הכוונה היא להעלות את כל המחקרים האלה.
אלי שטרן:
זה פרוייקט שיימשך דרך אגב שנתיים או שלוש שנים.
אלי שטרן:
להעלות את כל המחקרים האלה, לרכז אותם מהמוסדות השונים, להעלות אותם על אתר האינטרנט של המשרד, עם מנוע חיפוש מתאים, כדי שיאפשר לכל מי שרוצה וצריך, יש כאן אנשים שמיותר בכלל להסביר להם בשביל מה דבר כזה טוב, לדעת מה נעשה בנושא מסויים או אם הוא עושה נושא מסויים מי הקולגות שלו.
אלי שטרן:
כי מסתבר שמדינת ישראל למרות שהיא קטנה אז לא תמיד יודעים במכון וייצמן מה עושים בפקולטה לחקלאות שנמצא מעבר לכביש, שלא לדבר על אונ' באר שבע, שזו בכלל פלנטה אחרת.
אלי שטרן:
זה הדו"ח של איכות הסביבה בישראל נתונים ומדענים, שהזכרתי אותו קודם.
אלי שטרן:
פשוט לדוגמא, אויר, ניצול דלקים בתעשיה, הכל בראיה שנתית, שימוש בחומרי דלק לסוגיהם בכלל המשק, צריכת דלקים לתחבורה, נסועה של כלי רכב, התפלגות כלי הרכב במהלך העשורים האחרונים, אומדן נסועה ארצית, אומדן נסועה שנתית, פליטות פחמן חד חמצני מכלל רכבי בנזין ודיזל, 1990-95' עד 2000.
אלי שטרן:
פליטות פחמן חד חמצני מסוגים שונים של רכבי בנזין, ופה אפשר כמובן, הדבר הזה, הדו"ח כולל כמובן מאות מדדים כאלה, כל מי שרוצה להתעניין מוזמן לחפש אותו באתר מחקרים וסקרים של המשרד לאיכות הסביבה.
אלי שטרן:
הדו"ח כולל על כל פרמטר ופרמטר הסברים מילוליים למה הוא גדל, למה הוא פחת במשך השנים, מה צריך להיעשות כדי להגדיל אותו או להקטין אותו, דהיינו מה צריך להיעשות כדי לשפר את הפרמטר הזה במובן של איכות הסביבה.
אלי שטרן:
יש עוד הרבה מאוד, כמובן שלא נעבור על כל המדדים האלה, כולכם מוזמנים לראות את זה באתר של המשרד.
אלי שטרן:
לגבי התקציבים, כי בלי זה הרי אי אפשר.
אלי שטרן:
תקציב 2002, תקציב סקרים ומחקרים שני מיליון וחצי בערך.
אלי שטרן:
תקציב מיוחד שקיבלתי לפיתוח בר קיימא היה מיליון שקל, ירד לשבע מאות אלף שקל מסיבות שונות.
אלי שטרן:
תקציב מיוחד למחקרי עולים חדשים, מיליון שקל.
אלי שטרן:
תקציב פעולות מדען זה יותר פעולות שוטפות, תשעים ושמונה אלף שקל.
אלי שטרן:
תקציב 2003 אתם יכולים לראות את ההפחתה העצומה: פיתוח בר קיימא לא היה לו זכר, זה היה תקציב מיוחד.
אלי שטרן:
התקציב הרגיל ירד.
אלי שטרן:
דרך אגב, במקביל לירידה דומה בפעילויות דומות של המשרד.
אלי שטרן:
כלומר כל פעם שאני מתלונן אומרים לי פעילויות אחרות, גם פעילויות יומיומיות ירדו, ולא בחרנו דווקא את הנושא של המדען.
אלי שטרן:
זה אולי יצויין לטובת המשרד במקרה הזה, לא בחרנו דווקא את הפעולות המדעיות להפחתה יותר גדולה.
אלי שטרן:
בשנה הבאה זה בכלל קטסטרופה.
אלי שטרן:
מה שאני רוצה לומר זה שכתוצאה מהדבר הזה לא יצאתי השנה בקול קורא חדש מכיוון שהכסף שיש לי מספיק בקושי לכיסוי מחקרים שכבר מתבצעים, ועוד מזל שהצלחנו להטמיע בשנת 2002 ארבעים ושבעה מחקרים חדשים, מה שיתן נפח של פעילות מחקרית בשנה שנתיים הקרובות, נקווה לזמנים יותר טובים.
אלי שטרן:
תקציב 2003 כמו שאתם רואים הוא תקציב קטן מאוד.
אלי שטרן:
לשמחתי הרבה הצלחתי גם השנה לקבל ממשרד הקליטה כמיליון שקל, דבר שנעשה בהתראה קצרה, אנחנו נטמיע יותר משניים או שלושה מחקרים בנושא הזה.
אלי שטרן:
לסיום אני רק אומר שגם אם לא נטמיע בשנה הבאה מחקרים, לפחות שני מחקרים גדולים יוטמעו.
אלי שטרן:
דרך אגב, אני חושב ששני הנושאים, במקרה, עלו כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה בהיבט זה או אחר.
אלי שטרן:
מחקר אחד שנגרד בשבילו את הכסף זה נושא של דיוקסינים ופורנים שהם חומרים מסרטנים שעלולים להיפלט או נפלטים בכל מקום כמעט ששורפים בו תרכובות אורגניות עם כלור, בין אם מדובר על אורגנו-כלורידים מראש או תרכובות אורגניות בסביבה של כלור.
אלי שטרן:
הדיוקסינים והפורנים הם חומרים שיש להם השפעה בריאותית לא מבוטלת, ויכול להיות שנצא לאוונטורה הזאת יחד עם משרד הבריאות.
אלי שטרן:
הנושא השני שאנחנו מתכוונים לשים עליו יד השנה, דהיינו תחילת 2004, להטמיע בו מחקר, זה בנוסף למחקרים קטנים שכבר נעשו, זה מחקר בנושא של אפידמיולוגיה או בירור האם אירעה ואם כן מדוע עלתה שכיחות היאראות של מחלות ממאירות באיזור מפרץ חיפה והאם הדבר הזה באמת ניתן לקשר אותו לנושא של ריכוזי חומרים מסוכנים באויר.
אלי שטרן:
ושם ייבדקו במקביל גם האלמנטים של חשיפות תעסוקתיות על פי דיווחים של עשרים השנים האחרונות שהגיעו למשרד העבודה, בהנחה שאנשים שעובדים שם במפעלים גרים גם באיזור המפרץ, זה דבר שסטטיסטיקאים יודעים לטפל בו, זה לא סיפור גדול.
אלי שטרן:
וגם ננסה לשחזר, כי הנתונים האלה לא קיימים למרבה הצער, או לא קיימים בצורה מספיק טובה, ננסה לשחזר את הריכוזים באויר של חומרים, בייחוד חומרים עם פוטנציאל קרצינוגני באויר במפרץ חיפה כתוצאה מפעילות תעשייתית שהיתה שם בעשרים השנה האחרונות.
מל פולישוק-בלוך:
גם שאלות ואני מניחה שגם לנוכחים פה יש הערות ושאלות.
מל פולישוק-בלוך:
מה שבולט לי מהסקירה שלך, אין ספק שאתם עושים המון, ואני מברכת על כל מה שנעשה.
מל פולישוק-בלוך:
לא שמעתי כל כך את כל הנושא של טכנולוגיה לשימור איכות הסביבה או לשיפור איכות הסביבה, ונראה כאילו את הטכנולוגיה אתם משאירים למדען הראשי בתמ"ט ואתם עוסקים במשהו אחר.
מל פולישוק-בלוך:
ואני דווקא מצפה שכמו שאתה מתקשר עם משרד החקלאות ועם האנרגיה אני חושבת שצריך להיות ניצול יתר של הכסף ששוכב בתמ"ט לצורך איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא ראיתי את זה גם בסקירה של המדען הראשי אלי עופר שהיה פה, ואני חושבת שאתם צריכים לנצל את זה יותר.
מל פולישוק-בלוך:
יתרה מכך אני חושבת שאתם צריכים לנצל את הרצון של שר האוצר במיוחד בממשלה הזאת להשקעות במשק ולהביא לידי זה שחלק קטנצ'יק מהחמש מאות חמישים מיליארד דולר בשנה שמושקע במוצרים שירותים וטכנולוגיות לאיכות סביבה יהיה פה.
מל פולישוק-בלוך:
אז נכון שעושים פה בארץ ויש מי שמעריך את זה בשלוש מאות מיליון דולר בשנה ייצוא, אבל אתם יכולים לעשות מזה ביזנס יוצא מן הכלל.
מל פולישוק-בלוך:
לעשות.
רפי הוידה:
המו"פ האירופי שקשורים לנושא איכות סביבה.
אלי שטרן:
האירופי, יש גם דרך פעילות בעבר של משרד המדע שגם תמך במחקרי תשתית של איכות סביבה, במידה מסויימת, וגם אפשר לומר אחוז מסויים, קטן מידי לטעמי אבל מפעילותו של המדען הראשי של משרד החקלאות מיועדת בעצם להציג חקלאות עם מינימיזציה של פגיעה בסביבה.
אלי שטרן:
זאת אומרת שמחקרי איכות סביבה לא רק המשרד לאיכות הסביבה הוא הגוף היחידי במדינת ישראל שמממן אותם.
מל פולישוק-בלוך:
בעניין והקשר שלכם עם המדען הראשי.
ויקטור וייס:
להציג את הפעילות, כי הפעילות היא באמת ענפה, מגוונת ורבה מאוד.
ויקטור וייס:
באופן יחסי, כנושא מרכזי שעומד בפני עצמו הצבא במהלך סוף 99' הקים ועדת היגוי מטכ"לית לנושא איכות סביבה ומדור איכות סביבה בצה"ל באגף התכנון שמרכז את כל תחומי איכות הסביבה בצה"ל.
ויקטור וייס:
בעצם מה שהוא בשלבים הראשונים התחיל לבנות את הארגון, את כל המערך של איכות סביבה בצה"ל.
ויקטור וייס:
זה כולל הקמה מועדת ההיגוי תתי ועדות בנושאי דלקים ושמנים וחומרים מסוכנים ומים ושפכים וכו', ובכל הסמכויות השונות בצה"ל הוגדרו אנשים בעלי תפקידים שמרכזים את נושא איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
איכות הסביבה, למרות שיושבת הראש של הוועדה הזאת מאוד אוהבת את הנושא.
מל פולישוק-בלוך:
בהיבט המחקרי האם אתם עושים מחקרים או אתם עושים את זה בשיתוף עם גורמים אחרים, איך אתם פועלים בהיבט המחקרי.
ויקטור וייס:
למרות שיש הרבה מאוד הצעות של סטודנטים מבחוץ שפונים אלינו ומבקשים לבצע מחקרים בנושאי איכות הסביבה שיש להם היבטים צבאיים, ואנחנו מעודדים אותם ואנחנו תומכים בכל התהליך, ויש כמה כאלה על הפרק, חלקם אנשי צבא אשר יצאו ללימודים על חשבון הצבא ועוסקים ומתעניינים בנושא איכות הסביבה ומבקשים מאיתנו ואנחנו כמובן נרתמים, כי זה משרת גם את האינטרסים שלנו, וחלקם אזרחים.
ויקטור וייס:
במקביל, כמו שד"ר אלי שטרן הציג יש פרוייקט שהוא בהחלט רחב היקף שיש לו השפעה מרחיקת לכת לדעתי בהיקפים שלו, במקצועיות שלו וזה בכל ההיבטים הסביבתיים שיש להם השלכה על הבריאות של החיילים.
ויקטור וייס:
וזה פרוייקט אדיר.
ויקטור וייס:
זה פרוייקט חלקו מחקרי, חלקו איסוף נתונים, חלק מהנתונים אין לנו, עשינו סקירה של כל המוסדות, קודם כל הוגדרו עשרים ושניים גורמי סיכון שיש להם פוטנציאל להשפעה.
מל פולישוק-בלוך:
להרחיב בו.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נעשה דיון ספציפי שהוא פירוט ככל שאפשר לפרט על הדו"ח הזה שאתה מדבר עליו, אני חושבת שזה נושא ממדרגה ראשונה חשוב ואנחנו נגענו בישיבה הקודמת בהקשר של הקרינה, דיברנו גם על קרינה ששמענו, קראנו שנחשפים לה חיילי צה"ל במתקנים שונים.
מל פולישוק-בלוך:
זה אחד הסיכונים, אבל יש בטח הרבה מאוד.
מל פולישוק-בלוך:
אז אנחנו ניזום ישיבה בנושא הזה ולא נרחיב כרגע.
מל פולישוק-בלוך:
התייחסתי להיבט המחקרי משום שאנחנו יודעים שהרבה מאוד מחקרים ופיתוחים בתחומים אחרים של אלקטרוניקה למשל יצאו דווקא מהצבא.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא סוד הרי שרוב הפיתוחים שיש לנו פה, מה שכבר השגנו זה בזכות הצבא.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני שמה על זה פוקוס כי אולי גם בהקשר הזה נוכל להרים פה כפפה של הצבא שירים, כי לו יש תקציבים עדיין לכל מיני דברים.
מל פולישוק-בלוך:
עדיין אמרתי, כי באופן יחסי שם יש יותר כסף מבמקומות אחרים לפחות.
יהודה קולן:
משותפים, כמו למשל מיחזור נייר משותף או כל דבר אחר, או מפרץ חיפה, לא תמיד בתקציבים אבל בשיתוף פעולה.
יהודה קולן:
לגבי הנושא שאמרת קודם על הרמה הנמוכה של חלק מהצעות המחקר, אני רואה בזה בעיה שאתם מגדירים מראש איזה נושאים אתם רוצים למחקרים ואתם די מגבילים את האנשים.
יהודה קולן:
אם יש שלושה מיליון שקל מוגדרים לכל המחקרים שאתם רוצים אולי תקצו מאתיים אלף שקל למחקרים בכל נושא סביבתי שהוא.
יהודה קולן:
כי יש הרבה מחקרים שלא תקבל אותם, למרות שהם טובים, כמו למשל בנושא אבנית, מניעת אבנית בצנרת, או למשל שפכי תעשיה או בנייה ירוקה ומשמרת אנרגיה וכו'.
יהודה קולן:
לתת יותר יד חופשית לאנשים להציע מחקרים שהם רוצים.
מל פולישוק-בלוך:
לעשות זאת.
אריה נשר:
בשיתוף פעולה עם לשכת המדען הראשי במשרד לאיכות הסביבה, הן בכנסים והן במחקר.
אריה נשר:
וחשוב להדגיש שככל שהמצב גרוע יחסית למחקר בצד של תקציבי הממשלה בית הספר שלנו בשנה הבאה בתקציבי מחקר יישומי במדעי הסביבה ובטכנולוגיות עומד לרשותנו יותר מתשעה וחצי מיליון שקל, שזה סכום מכובד מאוד.
אריה נשר:
זאת אומרת שישנם אפשרויות ואין שום סיבה, כמו הרעיון שהועלה, שיתוף פעולה עם האקדמיה כדי למצות את המקסימום מהמחקרים כאשר התפיסה יכולה להיות בכיוון שונה אם זה יישומי פחות או יותר.
אריה נשר:
והנתון הזה יכול להיות שהוועדה יכולה לקחת לעצמה אולי חלק מלקשר בין האוניברסיטאות בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
שאמר קודם שחבל שאין פה מעוד כמה מוסדות אבל אנחנו נהיה אתם בקשר ואני רוצה להציע, ענת, שנתייחס לזה באיזה שהוא מכתב או פנייה אחרת.
מל פולישוק-בלוך:
אני טוענת כבר הרבה זמן, מהתחום של ננו-טכנולוגיה למשל, שזה תחום חדשני וברור לי שכל אחד רוצה להגיד שיש לו ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל לא כל אחד צריך להמציא את הגלגל מהתחלה.
מל פולישוק-בלוך:
ואני חושבת שדווקא בגלל שאנחנו במצוקה תקציבית אמיתית במדינת ישראל, של כל מערכת שהיא, אנחנו צריכים להיות יעילים יותר ולשתף יותר פעולה.
מל פולישוק-בלוך:
לשים את האגו לכמה שנים הצידה וכל אחד שיראה איך הוא יכול באמת לתרום למערכת עניינית.
מל פולישוק-בלוך:
אני פונה לאלי המדען הראשי ואני אומרת יכול להיות שבנוסף לכל תפקידיך ותוך שמירה כמובן על חופש האקדמי המחקרי וכדומה יש מקום לפעילות אינטגרטיבית או לשמש כמתאם, אפילו מבחינת הידע, בין הגורמים השונים, אוניברסיטאות ומכוני מחקר למיניהם, להיות הגורם המתאם ולנסות להיות מכוון התנועה גם של הכספים ושל המחקרים השונים, לפתח את מה שאתה אמרת.
מל פולישוק-בלוך:
אני מברכת על מה שאתה אמרת, רק אני חושבת שזה צריך להיות אחד הצמתים החשובים שאתה צריך להתמקם בהם.
מל פולישוק-בלוך:
ואם הזכרתי את הננו-טכנולוגיה, אני מבינה קטנה מאוד בנושא הזה ודיברתי לא מזמן עם חמי פרס, שגם הוא לא מומחה ממש לננו-טכנולוגיה אבל הוא מרכז הרבה כסף בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
והוא אמר שלדעתו מדינת ישראל, הרי יש נישות שונות גם בננו-טכנולוגיה, כאן אנחנו מדברים כבר על העתיד, שמתחיל היום.
מל פולישוק-בלוך:
יש מקום שאנחנו, שמצוקת המים כל כך קשה אצלנו והנושא של המים כל כך מהותי במדינת ישראל, ויש גם הרבה חוקרים והרבה מחקר שהתרכז כבר, יש מקום להיות מומחים בעולם מס' 1 בנושא של ננו-טכנולוגיה בתחום איכות המים.
מל פולישוק-בלוך:
ולא ניכנס כרגע לדוגמאות, אני שמעתי את זה גם בטכניון, גם באונ' תל אביב, תחת הגג של ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אני שוב אומרת לך, ובשיתוף עם משרד המדע, שניהם חיפאים דרך אגב, שני השרים, הם יכולים לדבר ביניהם אפילו ולשתף פעולה בעניין הזה, גם מבחינה תקציבית, גם מבחינה אחרת, של לראות איך אנחנו הופכים להיות המובילים בעולם בנושא של ננו-טכנולוגיה בתחום איכות המים.
מל פולישוק-בלוך:
כי זה נישה, כמו שאני שמעתי מאדון פרס, שלא קיימת עדיין בעולם.
מל פולישוק-בלוך:
וכדאי לקחת את זה גם כן ולחשוב על זה קדימה.
חיים גבירצמן:
בהקשר להערה שלך ממשרד הבטחון, אמנם יש רשימה של נושאים מוגדרים על ידיכם אבל בכל אופן ישנה גמישות.
חיים גבירצמן:
אני רוצה לציין לדוגמא, אני עסקתי בשנתיים האחרונות איך מי התהום במדבר יהודה זורמים והאם שאיבה במעלה ההר משפיעה על ייבוש שמורת הטבע בעין גדי.
חיים גבירצמן:
הנושאים האלה לא היו ברשימה המקורית והיות שהכירו בחשיבות של זה אז המשרד לאיכות הסביבה החליט כן לממן את זה.
חיים גבירצמן:
אני מצטרף לקריאה שצריך לתת את השונות, את הקטגוריה הזאת, שאם מישהו בא עם יוזמה משלו שזה לא היה כתוב במקור, בהחלט צריך לממן את זה.
חיים גבירצמן:
זהו, בכל אופן האוניברסיטה העברית פתוחה לשיתופי פעולה, יש הרבה מאוד אנשים עם תחומי מחקר רבים ביותר ונשמח לשתף פעולה עם כל מיני גורמים אחרים.
אורי מנגלגרין:
לציין שיש פה הרבה נציגים של מוסדות מחקר, אבל זאת לא הנקודה.
אורי מנגלגרין:
אני רוצה להתייחס לנקודה ספציפית בלבד.
אורי מנגלגרין:
יישר כוח לאלי.
אורי מנגלגרין:
אבל הנקודה שאני רוצה להעלות היא נקודה שכנסת ישראל יכולה לתרום בה.
אורי מנגלגרין:
קודם אלי הזכיר בתגובה לשאלתך שהוא דיבר עם המדען הראשי תמ"ט וניסה לשכנע אותו.
אורי מנגלגרין:
אני חושב שזאת לא הדרך.
אורי מנגלגרין:
זה לא יתכן שבמדינת ישראל ההקצבה למחקרים לבריאות ואיכות סביבה הם מהנמוכים אם לא הנמוכים ביותר בעולם הערבי.
אורי מנגלגרין:
הנקודה האופרטיבית היא זאת, כנסת ישראל אחריותה לדאוג שהמדען הראשי תמ"ט שיש לו תפקידים מאוד מוגדרים לא יקבל אחד נקודה שש מיליארד והמדען הראשי איכות הסביבה יקבל חמישה מיליון וישחר לפתחו של מדען ראשי תמ"ט.
אורי מנגלגרין:
לפי דעתי ביום אישור התקציב צריך לדאוג שהוא יקבל רק אחד נקודה חמש מיליארד ומאה מיליון יתחלקו לבריאות ואיכות סביבה.
מל פולישוק-בלוך:
קודם כל הורידו לו את זה לפחות, היה מי שדאג שיורידו לו את זה, אבל לא העבירו למישהו אחר.
מל פולישוק-בלוך:
אתה קצת איחרת בתחילת הישיבה ולכן לא שמעת את תחילת דבריי.
מל פולישוק-בלוך:
אני הצעתי שאנחנו ננסה להעביר חוק, אני מניחה שהאוצר יתנגד, הלכו כבר אנשי האוצר וחבל, שהאחוז למו"פ של כל מדען ראשי יהיה קבוע בחוק כאחוז מסויים מתקציב המשרד.
מל פולישוק-בלוך:
כך שאי אפשר יהיה לפגוע בו.
מל פולישוק-בלוך:
אלי ציין שהשרה מורידה לכולם באופן יחסי, אני יודעת על משרדים אחרים שקודם כל מחסלים את המדען ואחר כך את כל היתר, כי זה דבר שאפשר לדחות, ולא מבינים את המשמעות של זה.
מל פולישוק-בלוך:
לכן אני חושבת שזה אחד הכלים שאנחנו יכולים לנסות לתקן את העיוות.
מל פולישוק-בלוך:
אני מסכימה איתך גם שיש כאן חוסר פרופורציה לא נכונה בין התקציבים השונים של המדענים השונים, של התמ"ט שהתנפח, אני מברכת על כל כסף שיש לו.
מל פולישוק-בלוך:
אני חוזרת ואומרת, החלוקה היא לא נכונה בין המדענים אבל מכיוון שהיא כנראה פרי היסטוריה, פרי לחצים, אנחנו צריכים באמת לשתף פעולה פה ולעשות עבודה משותפת כדי לנצל את התקציבים שיש.
מל פולישוק-בלוך:
קיימת מגמה של להפוך למרכזי מחקר בין תחומיים, רואים זאת בכל האוניברסיטאות, לומדים נושאים שמתחברים, ואלה החיים, הכוח של החיים כנראה עושה את שלו.
מל פולישוק-בלוך:
ננו-טכנולוגיה זו גם דוגמא.
מל פולישוק-בלוך:
באונ' תל אביב ננו-טכנולוגיה הוא בין-תחומי.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני מניחה שזו מגמה שתלך ותתפשט ואנחנו צריכים לנצל את זה גם בין המדענים והתקציבים של המדענים השונים ללכת לפי הנושא.
מל פולישוק-בלוך:
ואם צריך בנושא איכות הסביבה לעשות מחקרים בטכנולוגיה של איכות הסביבה אז צריך למשוך מכל הכיוונים.
מל פולישוק-בלוך:
לא רק משרד איכות הסביבה צריך להתייחס לזה.
נירה לאמעי:
לאיכות הסביבה לרכז את כל נושא פיתוח בר קיימא.
נירה לאמעי:
אחד הדברים שמחוייב בהם שר התעשייה המסחר והתעסוקה למשל, זה קידום מו"פ של טכנולוגיות ישראליות לפיתוח בר קיימא, באמצעות החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, שזה חוק המו"פ התעשייתי שאלי דיבר עליו.
נירה לאמעי:
השאלה היא איפה המשרד משתמש כאן בסמכות שניתנה לו לנהל את כל המדענים הראשיים.
נירה לאמעי:
הרי אתם נפגשים במשרד המדע אחת לכמה זמן, אז בשיתוף פעולה לנתב אותם באמת למקומות האלה שאתם אחראים עליהם דרך אגב ,ואני בטוחה שאתם צריכים עזרה כי היכולות שלכם, אתם תמיד אומרים, הם לאיכות סביבה בזמן שפיתוח בר קיימא הוא בהחלט מכיל נושאים כמו חינוך, וכלכלה.
מל פולישוק-בלוך:
הממשלה עצמה.
עמיר אידלמן:
ירושלים.
עמיר אידלמן:
אחת השאלות שעולות כאן באמת מהעבודה שאנחנו עובדים גם באופן אינטנסיבי עם אלי ועם אנשים אחרים במשרד איכות הסביבה ומקומות אחרים, כולנו רוצים לעשות כמה שיותר מחקרים, אז חיים עשה עבודה באמת על השאיבות בגב ההר ועל השקיעות במעינות ועל הקשר ביניהם, האם השפיע על מישהו בקביעת מדיניות.
עמיר אידלמן:
אני חושב שאחד הנושאים, אולי דווקא פה על שולחנך, זה באמת לראות מחקרים ולראות עד כמה הם יושמו.
עמיר אידלמן:
אני יודע שאצלנו יש שניים שלושה מחקרים עם תוצאות מאוד ברורות.
עמיר אידלמן:
ממיר קטליתי המכס עליו הוא כזה, הממיר הקטליתי מת אחרי, אני לא אומר מספרים נכונים, עשרים שלושים אלף קילומטר, אף אחד לא מחליף אותם כי המכס עליהם גבוה.
עמיר אידלמן:
אף אחד לא עושה את החשבון כמה זה מזיק.
מל פולישוק-בלוך:
התחלנו את הדיון, אנחנו עושים מחקר מדע וטכנולוגיה לצורך השימוש היומיומי.
אברהם ארביב:
בר קיימא וגם המשרד שלנו וגם משרדים אחרים.
אברהם ארביב:
יש הבדל בין משק אנרגיה בר קיימא ומשק אויר.
אברהם ארביב:
אבל הייתי רוצה להציע שהמדען הראשי של איכות הסביבה ייקח על עצמו את הריכוז של המחקר הממשלתי בתחום הזה, את התאום, כי אני לא אומר שיש כפילות, אין כפילות, אבל תאום יותר נכון במחקרים, ויש הרבה מאוד גופים ומשרדי ממשלה שעוסקים בתחום הזה, וקצת יותר תאום לא היה מזיק.
רפי הוידה:
שתהיה חקיקה להקמת מועצה מדעית לכל נושא איכות הסביבה.
רפי הוידה:
הנושא הזה הרי לא מעוגן בחקיקה, איכות סביבה לא מעוגנת בחקיקה.
רפי הוידה:
אז אם המועצה הלאומית לאיכות סביבה תהיה על פי חוק ואולי תהיה גם מועצה מדעית אז כל הנושא הזה יקבל דחיפה.
מל פולישוק-בלוך:
צריכה נציבות לפיתוח בר קיימא, כמו הנציבות שהקים האו"ם אמורות להיות נציבויות בכל המדינות.
מל פולישוק-בלוך:
האמת היא שמה שאנחנו עושים זה מה שהכי דומה אבל זה בפן הפרלמנטרי.
מל פולישוק-בלוך:
זה מה שהכי דומה לנציבות לפיתוח בר קיימא.
אלי שטרן:
משמעותיות לתשומת לב.
אלי שטרן:
אני מבקש להתייחס בקצרה מאוד להערה אחת שהועלתה כאן על ידי שני אנשים, וזה בנושא של הפורמט שיש לו משמעות רבה דרך אגב של הקול הקורא.
אלי שטרן:
כלומר פורמט של קול קורא פרטני, עם שישים, שבעים נושאים, למול פורמט של קול קורא קצר שכולל שלושה ארבעה נושאים, ולתת למדענים את האפשרות להציע את המחקרים בעצמם.
אלי שטרן:
דהיינו יש אפשרות להגיד בקול קורא מבוקשות הצעות מחקר בנושא איכות אויר, נקודה.
אלי שטרן:
מבוקשות הצעות מחקר בנושא איכות מים, וכך שלושה נושאים.
אלי שטרן:
זאת אפשרות אחת.
אלי שטרן:
אפשרות שניה היא לקחת את הנושא של איכות אויר ולפרט אותו לשבעה, שמונה, תשעה נושאים ספציפיים.
אלי שטרן:
אני בחרתי בקול הקורא הרגיל, לאחר התלבטות רבה אני מוכרח להגיד, בחרתי באפשרות השניה.
אלי שטרן:
הסיבה היא מאוד פשוטה.
אלי שטרן:
מכיוון שיש במשרד לאיכות הסביבה אגפים מקצועיים ויש דברים שדחוף או דחוף לפתור אותם, דחוף להציע להם מחקרים.
אלי שטרן:
אם אני לא אכתוב את הנושא הספציפי עלול בהחלט להיות מצב שבו אנחנו נקבל מחקרים אבל לא בסדר העדיפויות.
אלי שטרן:
הנושאים בעצם מתארים סדר עדיפויות.
אלי שטרן:
ולכן היתה התלבטות בנושא הזה ובסוף הוחלט ככה.
אלי שטרן:
כדי לקזז את הדבר הזה, וזה יצא באמת ניסיון מאוד מעניין, אני מחלק לכם את זה עכשיו, בקול הקורא המיוחד לפיתוח בר קיימא בחרתי בדיוק בדרך השנייה.