GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל זחאלקה:
יש מקום לרה-ארגון של הוועדות אז בבקשה נדון בעניינים ברצינות, ולאחד ועדות, יכול להיות, אבל בעניין ועדת המדע אני חושב שיש מקום לקיומה, כלומר יש כל הסיבות שבעולם שהוועדה הזאת תתקיים.
ג'מאל זחאלקה:
גם מהסיבה שאנחנו עורכים ישיבות כמו הישיבה היום, שאנחנו בקשר עם הציבור והציבור שלנו הוא ציבור של מדענים והרבה דברים מקודמים, ואפשר לקדם אותם ולעשות שינויים על ידי היחס הזה, כלומר שמירת הקשר עם הציבור המעוניין, שהוא ציבור המדענים בארץ וציבור האחראים על נושא המדע בארץ.
ג'מאל זחאלקה:
ודווקא בגלל שנושא המדע הוא נושא מסובך ולא פשוט לדעתי, כפי שאנחנו מכירים את הדיונים בכנסת אי אפשר לדון בעניינים האלה במליאה.
ג'מאל זחאלקה:
אלה נושאים שאי אפשר לדון בהם במליאה בכלל.
ג'מאל זחאלקה:
יש נושאים שאם תדבר עליהם חברי הכנסת יחשבו שאתה מדבר סינית, ואי אפשר לדון לעומק בודאי בעניינים שהם יכולים להיות חשובים מאוד לכל הרבדים בחברה הישראלית.
ג'מאל זחאלקה:
וועדת המדע בתקופה הנוכחית שמה דגש מיוחד על העבודה בפריפריה.
ג'מאל זחאלקה:
שזה נושא שאם משאירים אותו ככה לזרום כמו שהוא לא תהיה לנו התפתחות מדעית או מחקר מדעי או מחקרי מו"פ רציניים בפריפריה, וזה יהיה פספוס גדול מאוד.
ג'מאל זחאלקה:
החשיבות של הוועדה בציבור הזה לא צריך להזכיר אותה, זה נושא שהוא ה-נושא של המודרנה היום בתקופה שבה אנחנו חיים.
ג'מאל זחאלקה:
אתה מקודם מבחינה טכנולוגית, אתה "IN” בעולם החדש, ואם לא אז אתה "OUT".
ג'מאל זחאלקה:
ו-OUT זה לא בא במכה אחת, יכול להיות שזה דבר הדרגתי.
ג'מאל זחאלקה:
לכן אני חושב שאסור לוותר על הוועדה.
ג'מאל זחאלקה:
אני הייתי אפילו חושב שצריך להעניק לה יותר סמכויות, לא בגלל שרוצים כוח פה אלא בגלל טיב הנושאים שהוועדה הזו דנה בהם, ודנה בהם בעומק.
ג'מאל זחאלקה:
כלומר אנחנו לא מחפפים כאן, ובכנסת לא דנים בזה פשוט.
ג'מאל זחאלקה:
אם לא תהיה ועדה, יש הרבה נושאים דרך אגב שדנים בהם במליאה יותר מאשר בוועדה עצמה.
ג'מאל זחאלקה:
הרבה נושאים.
ג'מאל זחאלקה:
נושאי פנים דנים במליאה יותר מבוועדת הפנים.
ג'מאל זחאלקה:
נושאי בטחון וחוץ וכל אלה דנים במליאה יותר מאשר בוועדה עצמה.
ג'מאל זחאלקה:
זה נושא שכמעט לא עולה במליאה.
ג'מאל זחאלקה:
אז אם מוותרים על הוועדה מוותרים על הנושא עצמו.
ג'מאל זחאלקה:
כלומר אנחנו לא יכולים לדון בו, גם מבחינה כמותית וגם מבחינה איכותית.
ג'מאל זחאלקה:
לכן אני חושב שצריך לנהל מאבק בנושא הזה, ואני רוצה להגיד שזה לא רק נושא של חברי הוועדה עצמה.
ג'מאל זחאלקה:
גם הציבור שנמצא כאן, גם אנשי מדע ואנשים האחראים, מדענים ראשיים, צריכים להביע את דעתם בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה:
נכון כמו שאמר אופיר שהנושא הזה לא עלה בתקשורת, כי התקשורת מתוך שש הוועדות בחרה בנושא מעמד האשה.
ג'מאל זחאלקה:
יש לזה סקס-אפיל תקשורתי, להגיד פמיניסט, לא פמיניסט.
ג'מאל זחאלקה:
מדע, אין לזה סקס-אפיל, למרות שאני חושב שכן יש לו, אבל צריך להסתכל בעין מאוד בוחנת בשביל להגיע לעניין הזה.
ג'מאל זחאלקה:
לכן אני חושב שצריך לנהל מאבק בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה:
אנחנו מוכנים לדחוף, כל חברי הוועדה אני מתאר לעצמי וגם חברי כנסת אחרים.
ג'מאל זחאלקה:
אבל חשוב שיהיה מאבק ציבורי.
ג'מאל זחאלקה:
חשוב שאנשים יכתבו בעיתון.
ג'מאל זחאלקה:
כותבי העיתון לא יודעים אפילו להסביר למה חשוב שתהיה ועדה, רובם.
ג'מאל זחאלקה:
יש כאלה שיודעים להסביר.
ג'מאל זחאלקה:
לכן צריך לכתוב על זה, ואני קורא לכל מי שנמצא כאן ולכל החוקרים בארץ לכתוב בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה:
לכתוב בעיתונים ולהעלות את הנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
בסוף הישיבה ונחשוב על עוד צעדים.
מל פולישוק-בלוך:
אני מדברת על המדענים הראשיים, ובהחלט עם התקשורת.
מל פולישוק-בלוך:
אגב זו אחת הבעיות שלנו שנושא המדע, וזה מתחבר למה שאופיר אמר, אנחנו תכננו לעשות סדרה של ישיבות בוועדה הזאת על החברה הישראלית.
מל פולישוק-בלוך:
כי באמת אף ועדה, אם תראו את הוועדות בכנסת, אף ועדה לא תדון בזה.
מל פולישוק-בלוך:
גם לא במליאה אבל גם לא בוועדות.
מל פולישוק-בלוך:
כי מי ידבר על דמוגרפיה במדינת ישראל, מבחינת איזו מדינה הולכת להיות לנו.
מל פולישוק-בלוך:
מי ידבר על פערים בחברה הישראלית, לא בהקשר של משרד העבודה והרווחה אלא בהקשר של איזו חברה יש לנו פה.
מל פולישוק-בלוך:
וגם מבחינה ערכית איזו מדינה אנחנו רוצים להיות פה, מדינה של קניונים וצרכנות מוגברת או מדינה של פיתוחים ומדע ועתיד.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שאנחנו לא מפנימים, ובודאי המנהיגים, ואני כאן מתייחסת גם לממשלה וגם ליושב ראש הכנסת וגם התקשורת בהקשר הזה, לא מפנימים את העובדה שאנחנו נמצאים במאה אחרת.
מל פולישוק-בלוך:
לא רק מבחינה מספרית שעברנו ל2003- אלא מבחינת אופי המציאות שלנו במאה העשרים ואחד.
מל פולישוק-בלוך:
אין דבר שאנחנו עושים היום שהוא לא מדע וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נמצאים בחברה טכנולוגית, וכל טכנולוגיה היא פיתוח של מדע מסויים.
מל פולישוק-בלוך:
ואם זה הטלפון הנייד שלנו, ואם זה לפתוח את המוסך בכל מקום שהוא, מקטן עד גדול, וכמובן רפואה, כל דבר הוא פרי של מדע וטכנולוגיה, כל צעד ושעל שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
ולכן אנחנו צריכים בעצם לקחת את הנושא הזה ולהפוך אותו לנושא המרכזי במדינת ישראל, כי בלעדיו אין את כל היתר.
מל פולישוק-בלוך:
והשאלה איך עושים את זה.
מל פולישוק-בלוך:
אז אפשר לקחת אולי משרד ליחסי ציבור, אולי זה גם כן דבר שצריך לעשות, אני חשבתי תמיד שהנושא מספיק חשוב כדי שלא צריך את זה אבל אולי באמת צריך לעשות את זה.
מל פולישוק-בלוך:
איך ומה אנחנו נשאיר את זה באמת לסוף, כי אני רוצה שיהיה לנו בכל זאת את השעה ומשהו כדי לדון בנושא של איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לקחתי את הנייר שהכינו לנו דורון ודנה במ.מ.מ.
מל פולישוק-בלוך:
ואני רואה משהו שלא הפתיע אותי בכלל.
מל פולישוק-בלוך:
התקציב המקורי של המדען הראשי בשנת 2003 עמד על שני מיליון מאתיים שמונים אלף, שניים ורבע בערך מיליוני שקלים, כשהתקציב של המשרד כולו מאתיים שבעים מיליון, אם אני יודעת חשבון זה פחות מאחוז.
מל פולישוק-בלוך:
כבר עכשיו הפחיתו עוד חצי מיליון, זאת אומרת אנחנו מדברים על הרבה פחות מאחוז, כשב2004- אני מניחה שזה עוד פחות מזה.
מל פולישוק-בלוך:
הפחתה נוספת, כשאנחנו מגיעים להפחתה של קרוב לשלושים אחוז בסך הכל אני מניחה.
מל פולישוק-בלוך:
כשהסתכלתי על גרף אחר, יש כאן שרטוט לקראת הסוף שמתייחס לאיכות הסביבה, להשקעות במו"פ ב2001-, רק שנתיים אחורה.
מל פולישוק-בלוך:
וכאן אנחנו רואים, כתוב לנו שהתקציב עומד על שני אחוז, וכתוב כאן "בלבד", זאת אומרת מי שכתב את השני אחוז גם אז, ב2001- חשב שזה מעט מאוד.
מל פולישוק-בלוך:
והיום אנחנו מקוים שנהיה בשני אחוז.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת הולך ופוחת התקציב, ומפה נגזר היחס ומפה נגזר הביצוע.
מל פולישוק-בלוך:
לדבר אתכם על זה בקרוב, כאחוז מהתקציב למו"פ בכלל.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שאנחנו צריכים לנסות לנסח פה הצעת חוק שהמדענים הראשיים של כל המשרדים ובכלל אנשי המדע צריכים לתמוך בו, שתקציב המו"פ של כל מדען הרשאי יהיה כאחוז מסויים, ואני הייתי מדברת על ארבעה-חמישה אחוז מתקציב המשרד.
מל פולישוק-בלוך:
כך שמלכתחילה הם יהיו מוכרחים, יהיה להם יותר קשה להזיז את התקציב.
מל פולישוק-בלוך:
כי מה קורה היום, הדבר הכי טוב, הם מתייחסים אל המדע ואל הטכנולוגיה כאל משהו כמו הדובדבן שבקצפת, ואפשר לאכול עוגה בלי דובדבן.
מל פולישוק-בלוך:
אז קצת פחות טעים.
מל פולישוק-בלוך:
וזה לא נכון.
מל פולישוק-בלוך:
זה בדיוק הפוך.
מל פולישוק-בלוך:
כי בלי זה אנחנו לא נעשה את כל היתר.
מל פולישוק-בלוך:
יתרה מכך, אני שמעתי את שרת איכות הסביבה לפני כמה שבועות שאומרת שעל ידי המחקרים ומניעת הזיהומים השונים אפשר לחסוך המון כסף, כי לשקם את מה שנהרס עולה לאין ערוך יותר מאשר למנוע את מה שעוד לא נעשה.
מל פולישוק-בלוך:
ובואו נתחיל במניעה לפני שאנחנו עוברים לשיקום.
מל פולישוק-בלוך:
אז אני חושבת שזו צריכה להיות הדרך.
מל פולישוק-בלוך:
אגב זה נכון בטח ברפואה וזה נכון בתחומים אחרים, באנרגיה למשל.
מל פולישוק-בלוך:
ואם אנחנו מסתכלים רק צעד אחד קדימה, לא לאופק של הדורות הבאים אלא רק צעד אחד קדימה מה עושים מחר בבוקר נראה שאין דרך אחרת, אם רוצים דווקא לעסוק בנושאים האלה, בהיבט הכלכלי שלהם.
מל פולישוק-בלוך:
ב.
מל פולישוק-בלוך:
סקירת ד"ר אלי שטרן, המדען הראשי במשרד לאיכות הסביבה על פעילותו
אלי שטרן:
בכלל לא מתפלא שיושבת הראש של הוועדה והוועדה הזמינו אותי להציג את פעילות המדען הראשי של המשרד לאיכות הסביבה כאן בפני הוועדה ובפני מוזמנים אחרים מאחר וראיתי את האינטנסיביות של עבודת הוועדה בשנה וחצי האחרונות ואת החשיבות הגדולה מאוד שהוועדה מייחסת למדע בכלל ולנושא איכות הסביבה בפרט, ואת ההבנה המעמיקה לעובדה שנושא איכות הסביבה הוא נושא מרכזי ללא ספק, ותיכף תראו עד כמה הוא מרכזי בחיים המודרנים, בחיים של המאה העשרים ואחת.
אלי שטרן:
למרבה הצער הוא לא היה נושא כל כל מרכזי במאה הקודמת ולכן בין היתר הוא הופך להיות נושא די מרכזי במאה הנוכחית.
אלי שטרן:
אז תודה על ההזמנה וגם תודה על הנוכחות המאסיבית מאוד שיש בחדר הזה.
אלי שטרן:
אני באמת מתכוון להציג בפניכם מה שנקרא פעילות של מדען ראשי אבל בפעילות הזאת ישתקפו נושאים לא מעטים של איכות הסביבה מטבע הדברים.
אלי שטרן:
אני מקווה שאני אשקף גם צורת עבודה של מדען ראשי במשרד מסויים, עבודת המדענים הראשיים במשרדים שונים זה מאוד מאוד תלוי.
אלי שטרן:
לפני שבאתי לתפקיד רציתי לראות הגדרת תפקיד, מה עושה מדען ראשי.
אלי שטרן:
אין הגדרת תפקיד כל כך חדה, לכולם ברור שמדען ראשי עוסק בסקרים ומחקרים של המשרד וכן הלאה וכן הלאה ונותן ייעוץ מקצועי אבל זה בעצם תלוי מאוד באדם עצמו מה הוא עושה עם התפקיד הזה.
אלי שטרן:
ואני מאוד מקווה שהדברים שאני אגיד כאן ישקפו באמת את העבודה שאני עושה בשנתיים ורבע האחרונות במשרד לאיכות הסביבה, וגם היעדים שאני מציב לעבודה עתידית של המדען הראשי במשרד, גם הם, לפחות בחלקם, כמו שתראו מייד, לעניות דעתי הם ייחודיים ויכולים להוות סמן, וכבר מהווים סמן למשרדים אחרים.
אלי שטרן:
כמה מלים בכל אופן על עצמי.
אלי שטרן:
לפני שהגעתי למשרד לאיכות הסביבה, אני לא גדלתי במשרד לאיכות הסביבה למרות שהייתי קשור מאוד מאוד, קשר מקצועי עם הרבה היבטים של המשרד.
אלי שטרן:
התבקשתי להגיע למשרד כמדען ראשי לפני כשנתיים וחצי, ובאופן אישי עסקתי שנים לא מועטות בנושאים של הערכות סיכונים, וזה כולל אויר, זיהום אויר, זיהום מים, זיהומי קרקע, שרשראות מזון, לגבות מודלינג של פיזור מזהמים באויר ולרבות מודלינג של פגיעה אפשרית באוכלוסיה, בעיקר בבני אדם כתוצאה מחשיפה לחומרים מסוכנים.
אלי שטרן:
זה כולל גם ניתוח תקריות של חומרים מסוכנים, זה כולל גם כל הנושא של חומרים מסוכנים בפני עצמו, ובנוסף לכך עסקתי במקביל באופן אינטנסיבי בנושאים של קרינה מייננת.
אלי שטרן:
קרינה מייננת, על כל ההיבטים שלה, החל מהמכשירים והרדיו-נוקלאידים היוצרים אותה וכלה בנזקיה הפוטנציאליים לבני אדם, תקינה של קרינה מייננת וכו'.
אלי שטרן:
היתה לי הזדמנות לעסוק בנושאים שציינתי קודם בארצות הברית, הייתי גם יועץ אישי לאלוף פיקוד העורף בזמן הקמת פיקוד העורף בנושא של חומרים מסוכנים, כשהוקם פיקוד העורף נבהלו כולם מן העובדה שכל הנושא של התעשיה הכימית במדינת ישראל בחרום נופל על פיקוד העורף, וזה הצריך עבודה לא מועטה במסגרת הפיקוד.
אלי שטרן:
הקמתי ושימשתי כיושב ראש הוועדה המקצועית, אפשר לומר הארצית לפיקוח על הקרינה בישראל, והיה לי גם הכבוד לבנות את הקורס, ואני מציין את זה, את הקורס הגדול ביותר שניתן עד היום בארץ, בהיקף של ארבע מאות ששים וחמש שעות בנושא של הערכות סיכונים, בעיקר של מערכות מורכבות בתעשיה הכימית.
אלי שטרן:
מגוון הנושאים שבהם עוסק המשרד חייב להשתקף בעבודת מדען ראשי.
אלי שטרן:
מגוון הנושאים שבהם עוסק המשרד לאיכות הסביבה, הנושאים המקצועיים, הוא מגוון מדהים.
אלי שטרן:
לא כל מי שאומר איכות סביבה  מעלה בדעתו את מגוון הנושאים הזה.
אלי שטרן:
דרך אגב יש כאן נושאים עיקריים, אלה לא כל הנושאים, אבל אנחנו מדברים על איכות אויר, אנחנו מדברים על הנושא של איכות מים, וכמובן כשמדובר על איכות אויר אין פירושו רק ריכוז כזה וכזה של מזהם באויר אלא גם מה גרם אותו ואיך הובל המזהם, איך הוא התפזר באויר לפני שהגיע לנקודה המסויימת הזאת.
אלי שטרן:
זה משפיע על בני אדם ועל הסביבה עצמה.
אלי שטרן:
איכות מים ומיכלים, ים וחופים, כל נושא זיהום הים, נושאים שלאחרונה עולים הרבה מאוד, נמצאים הרבה מאוד בכותרות.
אלי שטרן:
כל נושאי קרינה מייננת ובלתי מייננת במדינת ישראל, שלמשרד לאיכות הסביבה יש תפקיד סטטוטורי בהם.
אלי שטרן:
נושא הרעש, נושא התכנון הסביבתי, כלומר הכוונה בתכנון סביבתי לא רק תכנון של הסביבה אלא תכנון של מפעלי תעשיה ושכונות מגורים, באופן שתמוזער השפעתם על הסביבה, וזה עניין לא פשוט במדינה שבעצם הגודל המעשי שלה לצרכים האלה הוא כעשרת אלפים, אני מדבר על מחצית המדינה, הנגב, עשרת אלפים קמ"ר, אחד עשר אלף קמ"ר, מצויים שישה מיליון איש.
אלי שטרן:
תמיד משווים אותנו להולנד בגלל הדבר הזה אבל אנחנו בודאי עוברים את הולנד.
אלי שטרן:
כמובן מדובר על כלכלה סביבתית, על תחיקה סביבתית, על כל נושא חומרים מסוכנים על כל היבטיו, חומרים מסוכנים בפני עצמם, חומרים מסוכנים בשינוע, חומרים מסוכנים בתעשיה כימית.
אלי שטרן:
על נושא של שפכים כמובן, שפכי תעשיה.
אלי שטרן:
כל נושא הפסולת המוצקה, האופטימיזציה של הקמת אתרים של פסולת מוצקה, הסיכונים שנוגעים לסביבה ממיקומו של אתר פסולת מוצקה במקום כזה או אחר, אפשרות של חדירת מזהמים ממנו למי תהום, אפשרות של יציאת מתן, כל הדברים האלה, אולי נתעכב על זה יותר מאוחר.
אלי שטרן:
כל נושא המיחזור שהיום הוא פופולרי מאוד, לא רק בהקשר של פיתוח בר קיימא, שזה סלוגן שאנשים אוהבים לומר אותו, לא כולם מבינים אותו לעומק, אבל בכל אופן הנושא של מיחזור, זאת אומרת להשתמש במשאבי כדור הארץ.
אלי שטרן:
הנושא של אגרו-אקולוגיה, הנושא של אקולוגיה בסביבה החקלאית.
אלי שטרן:
הנושא של לחימה במזיקים, כל הנושא של מגוון ביולוגי.
אלי שטרן:
נושאים רבים ומגוונים.
אלי שטרן:
ומה שכתבתי כאן זה עדיין לא כל הנושאים, אבל כל הנושאים האלה נכללים במושג של איכות סביבה.
אלי שטרן:
ומטבע הדברים כל הנושאים האלה נמצאים בצורה כזאת או אחרת תחת המשרד לאיכות הסביבה.
אלי שטרן:
איך המגוון האדיר הזה של הנושאים משתקף, כי באמת יש כאן דיסיפלינות מדעיות רבות, אני אגיד את זה אולי בצורה קצת אחרת, אני חיפשתי, לא מצאתי, אין דיסציפלינה במדעי הטבע, אין מקצוע במדעי הטבע שלא מעורב באיזה שהוא אופן באיכות הסביבה.
אלי שטרן:
אין דבר כזה.
אלי שטרן:
כמובן גם יש מקצועות רבים במדעי החברה, כמו משפט סביבתי, כלכלה סביבתית, סוציולוגיה, הרבה מאוד מקצועות, הרבה מאוד נושאים מעורבים באיכות הסביבה.
אלי שטרן:
זה פשוט היבט אחר כדי להשקיף על הרשימה הזאת.
אלי שטרן:
אני חושב שהשקף הזה הוא פתיחה למצגת מכיוון שהשקף הזה אומר שעבודה של מדען ראשי במשרד שאמור בעצם לכסות את הנושאים המקצועיים השונים, העבודה הזאת אמורה לשקף בצורה טובה את מגוון הנושאים הזה.
אלי שטרן:
כמובן על פי סדרי עדיפויות, כמובן בתקציבים מצומצמים.
אלי שטרן:
כמו שאני אראה לכם יותר מאוחר, גם בתקציבים מצומצמים אפשר לעשות דברים, אבל לא נקדים את המאוחר.
אלי שטרן:
תפקיד היחידה להביא לחיזוק הבסיס המקצועי שעליו מושתתת פעילות המשרד וזאת בהתאמה ליעדים, למטרות, למחקרים על ידי השר, המנכ"ל והצוות המקצועי הבכיר במשרד.
אלי שטרן:
זאת הגדרה פורמליסטית שלא כדאי להתעכב עליה יותר מידי.
אלי שטרן:
דרכי הפעולה של המדען הראשי, לא צריך להתעכב על כל הנושאים, אבל נושא חשוב מאוד הוא הנושא הראשון: ייזום, היגוי וניהול המחקר המדעי הסביבתי הנמצא במוסדות השכלה גבוהה ומקומות אחרים במדינת ישראל.
אלי שטרן:
זה לא דבר חדש למדען הראשי במשרד.
אלי שטרן:
סיוע מקצועי לשר, מעורבות במכלול המחקרים הסביבתיים, גם אם אינם ממומנים במשרד לאיכות הסביבה ובתכניות לימודי סביבה באקדמיה.
אלי שטרן:
התעדכנות מתמדת.
אלי שטרן:
וכמובן הצגה מקצועית של נושא איכות הסביבה לציבור הרחב בכלל ולקהילה המקצועית בפרט.
אלי שטרן:
זה פחות או יותר דרכי הפעולה, אבל כמו שתראו מייד על זה עוד יש מעטפות נוספות.
אלי שטרן:
כוח האדם בלשכת המדען הראשי, גם זה חשוב, תפקיד של מדען ראשי, ממונה על ביקורת ומעקב סקרים ומחקרים, מרכז נושא כימיה, שרשאי לשאת בתואר סגן מדען ראשי, כמובן רכזת לשכת מדען ראשי, רכזת סקרים ומחקרים ומזכירה.
אלי שטרן:
בעצם הקבוצה היא לחלוטין לא קבוצה גדולה, ותיכף נדבר על התרומה של כל אחד.
אלי שטרן:
לתקציב אני רוצה להגיע קצת יותר מאוחר.
אלי שטרן:
אני מנסה את הנושא של סקרים ומחקרים בנושא של איכות סביבה לשים על השולחן  את שנת 2002.
אלי שטרן:
הגעתי למשרד באמצע שנת 2001, שנת 2002 היתה שנה יחסית טובה, אני אומר יחסית, הכל יחסי, מבחינת תקציבים, בפרט בגלל תקציבים מיוחדים שניתנו לי לפעילויות מסויימות, כמו שתראו יותר מאוחר, ולכן אני חושב שהשקף הזה מדבר בעד עצמו.
אלי שטרן:
אחד הדברים שנתקלתי בהם כשהגעתי למשרד, שמו לי על השולחן הצעות מחקר שבדיוק אז הגיע זמנם להישפט.
אלי שטרן:
זה היה בסיום תהליך השיפוט.
אלי שטרן:
כחמישים הצעות מחקר שהגיעו למדען הראשי במענה לקול קורא.
אלי שטרן:
דרך אגב, אולי מיותר שאני אציין פה אבל מדובר על הצעות מחקר שמגיעות בעצם במענים לקול קורא.
אלי שטרן:
תיכף אני אחלק לכם את הקולות הקוראים שהוצאו בשנה שעברה כדי שתקבלו מושג על היקף של קול קורא.
אלי שטרן:
אחד הדברים שפשוט הלמו אפשר לומר בפנים היתה הרמה היחסית ירודה של חלק מהצעות המחקר.
אלי שטרן:
זה דבר שלא ייאמן.
אלי שטרן:
אנשים מכובדים באקדמיה שכנראה מגישים הצעות מחקר לעשרים מוסדות שונים, לפעמים בתהליך הם שוכחים אפילו להוריד את מה שלא רלוונטי למשרד שאליו הם מגישים או לגוף שאליו הם מגישים את ההצעה, כי זה הולך גם לקרן הזאת ולקרן הזאת ואולי למשרדים בחוץ לארץ.
אלי שטרן:
והשאלה ששאלתי את עצמי, איך אני מצליח להעלות את הרמה מהר.
אלי שטרן:
הרי להעלות רמה מהר של הצעות מחקר זה לא דבר פשוט, זה עניין של בדרך כלל תהליך של שנים.
אלי שטרן:
והימרתי על הדבר הבא, הימרתי על כך שאת הקול הקורא שאני אוציא אני אנסה לגרום לכך שתגענה יותר הצעות מחקר ממה שהגיעו בעבר למשרד.
אלי שטרן:
וזה באופן טכני פשוט, אמנם זה מעמיס עבודה אדירה על לשכת המדען הראשי אבל באופן מעשי אז באמת אפשר יהיה לבחור בתהליך הבחירה את ההצעות היותר טובות.
אלי שטרן:
ולא תהיה שם, או נגיד נצמצם את האפשרות או נצמצם את הפוטנציאל של היענות למחקר שהוא לא כל כך ברמה מתאימה.
אלי שטרן:
ואני אומר בלא מעט גאווה שבשנת 2000 טופלו ונשפטו במסגרת המשרד לאיכות הסביבה במדען הראשי מאה שבעים ושמונה הצעות מחקר.
אלי שטרן:
דרך אגב, כל הקולות הקוראים גם כוללים לא רק את הנושאים שאנחנו מבקשים אלא גם את תהליך השיפוט הריבורוזי.
אלי שטרן:
לא בכל קול קורא יישמתי את אותו תהליך השיפוט, אם יהיה זמן נדבר על זה מייד.
אלי שטרן:
בכל אופן שבעים ושלושה במסגרת הקול הקורא הרגיל לשנת 2000, שמונים במסגרת הקול הקורא המיוחד לנושא פיתוח בר קיימא ושלושים וחמישה במסגרת קול קורא מיוחד של מדענים עולים חדשים בנושא מחקרי טכנולוגיה ואיכות סביבה.
אלי שטרן:
בפועל אושרו והותנעו בשנת 2002 ארבעים ושבעה מחקרים חדשים, מחקרי איכות סביבה.
אלי שטרן:
עשרים ושבעה בקול הקורא הראשון, עשרה במסגרת הקול הקורא של פיתוח בר קיימא ועשרה במסגרת הקול הקורא המיוחד של מחקרים עולים חדשים.
אלי שטרן:
מה שצריך לציין כאן שבפועל יחס הזכייה או סיכוי הזכייה של הצעת מחקר ,כמו שמשתקף כאן, הוא יחס טוב.
אלי שטרן:
וזה אחד הדברים הראשונים שרציתי לממש.
אלי שטרן:
בערך אחד לארבע, תלוי איך שמחשבים את זה, לפי חשבון מסויים זה אחד לשלוש פסיק שבע, לפי חשבון אחר אחד לארבע וחצי, אם נביא בחשבון סינון ראשוני של מחקרים.
אלי שטרן:
אבל מה שאני רוצה לומר זה שאם מסתכלים נניח על השוק האירופי, אם מסתכלים על קרנות בינלאומיות עם יחסי זכיה של אחד לשש, שנחשב לטוב, אחד לשבע, אחד לשמונה וגם אחד לעשר, יחס זכיה של אחד לארבע מבטיח את הרמה ומבטיח שאנשים גם בעתיד לא יגידו תראה, מה אני צריך להגיש הצעת מחקר.
אלי שטרן:
יש סיכוי.
אלי שטרן:
בנוסף לכך פורסם קול קורא למחקרים בשנת 2003 והתקבלו מאה ושתים עשרה הצעות שהוחל בשיפוטן.
אלי שטרן:
כדי שיהיה לכם פחות או יותר מושג על היקף הקול הקורא, כי כמו שאמרתי הוא פרטני מאוד והוא כבר נמחק מאתר האינטרנט של המשרד, הכנתי עותקים של הקול הקורא.
אלי שטרן:
עוד דבר שנתקלתי בו, ואני חושב שגם מדענים ראשיים אחרים נתקלים בו בצורה כזאת או אחרת, זה חוסר מודעות במשרד או חוסר ידע של אנשי המקצוע במשרד לגבי מהות המחקרים.
אלי שטרן:
מדובר על כמות גדולה של מחקרים.
אלי שטרן:
אז נכון שהצעות המחקר נשפטות יחד עם ראשי האגפים, אבל בכל אופן שמתי לב שכמות לא מבוטלת של אנשים במשרד וגם ביחידות הסביבתיות וגם במחוזות המשרד לא מודעים לעצם העובדה שמחקר מסויים בנושא שעשוי לעניין אותם מאוד, איש איש בתחומו, מבוצע, מתבצע.
אלי שטרן:
ולכן יזמתי מהלך השנה שעוד פעם, לשמחתי מתנהל בצורה מאוד יעילה ובהצלחה לא מבוטלת וזה ימי עיון מקצועיים לכל נושא ונושא.
אלי שטרן:
כלומר עשרה נושאים מרכזיים שבכל נושא יש כעשרה מחקרים פעילים, מתקיים יום עיון איכות אויר, יום עיון איכות מים.
אלי שטרן:
למי מיועד יום העיון, לכל אנשי המקצוע במשרד, במחוזות המשרד, ביחידות הסביבתיות, באיגודי הערים לאיכות סביבה שמתעסק באיכות אויר, בנושא הספציפי הזה, שמתעסק באיכות מים.
אלי שטרן:
באופן כזה יש נוכחות של ארבעים וחמישה, חמישים איש בכל יום עיון, הגענו כבר ב2003- ליום עיון מס' 7 שמתקיים השבוע בנושא של תכנון סביבתי, המספר הממוצע כאמור הוא ארבעים וחמישה, חמישים איש בערך בכל יום עיון כזה, וזאת הזדמנות לאנשים לשמוע.
אלי שטרן:
מי שמרצה ביום העיון זה החוקרים הראשיים בכל מחקר ומחקר, והדגש הוא על מחקר פעיל.
אלי שטרן:
כלומר על מחקר שמתבצע בעצם הימים האלה, הנמצא בשנתו הראשונה, השניה או השלישית.
אלי שטרן:
הנקודה היא לאפשר לאנשי המקצוע במשרד להגיב על המחקרים, קודם כל לדעת שהם מתקיימים, ליצור קשר עם המומחים ואפילו לנסות ולשנות מהלכים של מחקרים על פי מה שהם שומעים.
אלי שטרן:
התהליך הזה הוא כאמור תהליך שנמצא כרגע בעיצומו.
אלי שטרן:
מיום עיון ליום עיון אנחנו לומדים יותר לקחים, אבל בסך הכל הנוכחות הטובה והמאמץ שאנחנו עושים כדי להביא את הנוכחות הזאת מדבר בעד עצמו.
אלי שטרן:
בנוסף, נעשה מאמץ השנה לשפר את הבקרה, מכיוון שמדובר פה על הרבה מאוד מחקרים אז צריך לוודא שחוקר לא יושב שנה שלמה ומגיש דו"ח חצי שנתי ודו"ח שנתי וזה מבוקר אלא גם מבקרים אותו במעבדה שלו כדי לראות עד כמה העבודה שלו תואמת להצעת המחקר שהוא נתן.
אלי שטרן:
גם זה מהלך שבו התחלנו רק לאחרונה ואני מקווה שיקבל תאוצה בשנת 2004.
אלי שטרן:
עד כאן כמה מלים על נושא של סקרים ומחקרים, אם יהיה זמן אני אציג לכם גם את עיקרי הסקרים והמחקרים, אני רק אגיד שבאופן כללי קיימים כרגע כשמונים וחמישה מחקרים פעילים, כלומר מחקרים שנמצאים בשנתם הראשונה, בשנתם השניה או בשנתם השלישית.
אלי שטרן:
כשאני מדבר על ימי עיון, אמור להתקיים בתחילת השנה הבאה, ב2004- יום עיון למחקרים שהסתיימו.
אלי שטרן:
זה יהיה בעצם כנס גדול למחקרים שהסתיימו בשנת 2002 ו2003-.
אלי שטרן:
כי כאמור מחקרים שהסתיימו לא נכנסים לימי העיון של אנשי המשרד והיחידות הסביבתיות ואיגודי ערים מהסיבה שכבר אין מה להשפיע על תוצאותיהם, אבל זה לא אומר שלא צריך להביא את דבר קיומם לאנשים.
אלי שטרן:
בלי קשר לנושא של סקרים ומחקרים קיבלתי על עצמי שני נושאים שהם נושא אחד, רחב מאוד בהיקפו, וזה במשפט מסכם תאור מצב איכות הסביבה במדינת ישראל בעזרת אינדיקטורים, בעזרת מדדים.
אלי שטרן:
בעולם, בארגונים בינלאומיים, התחילו בארבע חמש השנים האחרונות, למי שעוסק במדעי הטבע האמת היא שזה נראה קצת טריויאלי ושואל את השאלה איך לא חשבו על זה עד עכשיו, אבל להציג מצב מבחינת תמונה אחת שווה אלף מלים, להציג מצב למשל ריכוזי זיהום אויר, ריכוזים במים, בהתפתחות כרונולוגית.
אלי שטרן:
השוואה של השנה לעומת שנה שעברה, ומהשנה שהתחילו בה המדידות כדי להראות האם באמת היה שיפור בפרמטר הזה בנושאים של איכות הסביבה.
אלי שטרן:
הדו"ח הזה כיסה, הוא נמצא כרגע באתר האינטרנט של המשרד, דו"ח של כמאתיים שלושים עמודים, והוא כולל מדדים של איכות אויר, איכות מים, שפכי תעשיה, רעש, פסולת מוצקה, חומרים מסוכנים, חומרי הדברה בחקלאות, נושא חשוב בפני עצמו, וגם מדדים של שטחים פתוחים במדינת ישראל.
אלי שטרן:
הכל כמותי, הכל מוצג בצורה של סדרות כרונולוגיות, וזה מה שכולל הדו"ח.
אלי שטרן:
מכיוון שתמיד יש פיגור, וזה אתם יכולים לראות גם בשנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בין סיום עיבוד נתונים לבין פרסומם, ברור לחלוטין שהמספר שנת 2000 אולי קצת משונה.
אלי שטרן:
זה באמת לא צריך להיות שנת 2000, ולכן כרגע, ובעוד שלושה שבועות, זה יסתיים.
אלי שטרן:
יצא עידכון של הדו"ח הזה, שיכלול כבר את כל הנושאים האלה, נכונים לשנת 2001, ובחלק מהנושאים גם לשנת 2002.
אלי שטרן:
תכניות לעתיד כמובן להרחיב את ההיקף של הדו"ח גם מעבר לשמונת הנושאים שאמרתי קודם.
אלי שטרן:
כי למשל הדו"ח הזה, שהוא דו"ח ראשוני, דו"ח בסיסי שכמוהו עוד לא היה במדינת ישראל, ניסו לעשות אבל אין, למשל אין בו נושאים של קרינה מייננת  ובלתי מייננת, בתור דוגמא.
אלי שטרן:
אז זה כמובן אחד הדברים שיצטרכו להכניס בעתיד.
אלי שטרן:
במקביל לדו"ח הזה, מכיוון שהדו"ח הזה מתאר את מצב איכות הסביבה במדינת ישראל בשנת 2000/2001 בקנה מידה ארצי, ועבודת העריכה במקרה הזה הוטלה ונעשתה בהצלחה רבה כקבלן משנה על מכון ירושלים, הדו"ח הזה דרך אגב נעשה כולו במסגרת המשרד לאיכות הסביבה, מכון ירושלים, דו"ח של מצב איכות הסביבה במחוזות המשרד.
אלי שטרן:
זה  דו"ח בשנת 2000-2001, כלומר לחתוך את הנושא של הארצי לרמה המחוזית וגם לתת ניואנסים אחרים מאשר מדדים כמותיים, משהו בנוסף לעמודות ולערכים היסטוגרמיים שמתאר את הפעילות של איכות הסביבה בכל מחוז ומחוז, אבל לפי פורמטים מאוד קבועים.
אלי שטרן:
הדו"ח הוא כמותי לחלוטין, וגם כן רחב היקף.
אלי שטרן:
כנסים וימי עיון, ביצענו כנסים בנושא של מחקרי איכות סביבה במכון וייצמן, מכון המחקרים הישראלים, אבל הכנס הגדול והעיקרי היה בדצמבר של שנה שעברה במסגרת התערוכה לאיכות הסביבה שהיה כנס, סדנא מקצועית דו יומית עם מיטב אנשי המקצוע בארץ בנושא של היבטים סביבתיים של פגיעה עויינת במתקני חומרים מסוכנים על רקע אירועי האחד עשר בספטמבר.
אלי שטרן:
כל הנושא של פגיעה עויינת במתקני חומרים מסוכנים והפוטנציאל של גרימת נזק לאוכלוסיה עקב פליטה של חומרים מסוכנים זה גם נושא שעסקתי בו אישית הרבה, לכן מצאתי לנכון לבנות אותו בסדנא.
אלי שטרן:
הסדנא הזאת הביאה אליה ארבע מאות איש, לא פחות ולא יותר, בגני התערוכה, והנושא הוצג באופן מאוד מאוד פרטני במשך יומיים.
אלי שטרן:
אלה לא הוועדות היחידות שהמדען הראשי מעורב בהן אבל בחרתי לציין את שלושת הוועדות האלה ועוד אחת שאני אזכיר לכם עכשיו מכיוון שהוועדות האלה בעצם משקפות פעילות של המשרד לאיכות הסביבה.
אלי שטרן:
דבר ראשון ועדת מומחים להצעות תקן ישראלי לקרינה אלקטרומגנטית מרשת החשמל.
אלי שטרן:
כל הנושא של הכבלים, של הטרנספורמטורים, כל הסיפור הגדול שמתרחש גם בעולם וגם בארץ עם החששות המרובים של האוכלוסיה מקרינת EMF.
אלי שטרן:
יש תקן ביניים של המשרד לאיכות הסביבה שיצא, הוא נמוך בהרבה, מחמיר בהרבה מהתקן שמומלץ על ידי אירגון הבריאות העולמי.
אלי שטרן:
יש מחקרים על אפשרות של היווצרות תחלואה ממאירה כתוצאה מחשיפה לשדות גבוהים של קרינה אלקטרומגנטית מרשת החשמל, יותר נכון למרכיב המגנטי של השדה האלקטרומגנטי שנובע מרשת החשמל, וועדת מומחים בראשותי שקיימה עד עכשיו שלוש עשרה ישיבות תגיש תוך חודשיים הצעה למנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה על תקן ישראלי.
אלי שטרן:
אותו דבר ועדה להפחתת הזרמת מזהמים לים התיכון, זה בעקבות מחוייבות מדינת ישראל לאמנת ברצלונה.
אלי שטרן:
מדינת ישראל מחוייבת תוך פרק זמן מסויים להפחית בשיעורים ידועים את זרימת המזהמים לים התיכון בכל המסלולים האפשריים, כולל פליטות לאויר שנוחתות בים, כולל דרך מיכלים, כולל באמצעות שפכים וכו'.
אלי שטרן:
הגשנו כבר דו"ח השנה לארגון של האו"ם שמתעסק בעניין הזה, הדו"ח הזה נמצא כרגע בבדיקה והמהלך הבא הוא הגשת המצב שיהווה את הרפרנס, את מצב הייחוס של מדינת ישראל מבחינת הזרמת מזהמים שממנו אנחנו נצטרך להפעיל את זה.
אלי שטרן:
ואותו דבר נושא של אפר הפחם.
אלי שטרן:
לימודי איכות סביבה באקדמיה ובבתי ספר תיכוניים, נבנתה והותנעה על ידי תכנית לימודי תעודה באיכות הסביבה לבעלי תואר ראשון ושני במדעי הטבע באונ' הפתוחה, שלוש מאות עשרים וחמש שעות.