GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול ידגר:
אך אני עוסק בפיתוח תרופות, ובאופן פרדוקסלי לי, כשם שלכל מי שמפתח תרופות, יש עניין שיוסיפו הגבלות על ניסויים בבעלי חיים, כי החלופות הרבה יותר זולות.
שאול ידגר:
יש חברה בארצות הברית שבעקיפין מממנת את האגודות של תנו לחיות לחיות וכדומה, כי זה יוזיל להם את תהליך פיתוח התרופות.
שאול ידגר:
לגבי החלופות; אנו, בחוג לביוכימיה, כבר כמה שנים בכלל לא עושים ניסויים בבעלי חיים לצורכי הוראה כי זה יקר.
שאול ידגר:
לכן הבקרה הטבעית והנכונה – והיא קורית – זה המחיר.
שאול ידגר:
לכן יש לנו אינטרס לעשות מחקר במינימום של המינימום.
שאול ידגר:
שלחתי מאמר שבו עשיתי ניסוי על שש חיות.
שאול ידגר:
אחד השופטים כתב שזה לא מספיק, כתבתי למערכת 'אני מצטער, אך אני מוגבל בזה', ומיד קיבלו את המאמר.
שאול ידגר:
רק תעזרו לי אם אוכל לעשות ניסוי בשתי חיות במקום בשש חיות, אך אני חושב שזה יהיה פשע לעשות את זה.
שאול ידגר:
מבין כל חברי האגודות האלה יש אוכלי בשר?
שאול ידגר:
אני צמחוני כבר חמישים שנה.
שאול ידגר:
תאמינו לי, אפשר בלי בשר.
שאול ידגר:
אם יש לכם מטרות להגן על חיות, תדאגו שיהיו לולים אורגניים, שלא יתעללו בבעלי חיים לצורכי בשר או שבכלל לא יאכלו בשר.
שאול ידגר:
אתם נטפלים לדבר הכי פחות נכון.
אבינעם רכס:
העינוי הכי גדול הוא שחיטה כשרה.
אילן שלגי:
מה אתם אומרים בעניין הזה?
ענת רפואה:
מה אנחנו יכולים לעשות?
ענת רפואה:
אתה חושב שאנחנו יכולים לשנות משהו?
אילן שלגי:
הרי הסבל שנגרם בשחיטה הוא הרבה יותר גדול ממה שאתם פה מנסים לשפר.
חגי ברגמן:
לגבי התפקיד שהעמותות לקחו על עצמן כנציגי בעלי החיים; אני רואה כאן חוץ מדפנה עוד שלושה וטרינרים שעובדים בבית החיות שלנו, שמבחינתי ומבחינת כל המערכת כל תפקידם הוא להיות נציגם של בעלי החיים.
חגי ברגמן:
אנחנו צריכים להיות מודעים לכך שיש וטרינר, שלדעתי מתפקד כנציג של בעלי החיים.
חגי ברגמן:
כל בקשה אתית לניסוי בפקולטה שלנו חייבת לעבור דרך וטרינר אחד לפחות – בדרך-כלל זה עובר דרך שניים.
אברהם רזניק:
אני רוצה לענות לענת; האור שאת רואה פה דלוק זה בגלל שגילו את החשמל.
אברהם רזניק:
בזמנו גילו שהצב עובד על חשמל – מחקר בסיסי, פשוט וטהור.
אברהם רזניק:
אם תגידי שמחקר בסיסי נחוץ למחקר הרפואי, את בעצם עושה אינקוויזיציה.
אבינעם רכס:
ענת, פתחנו את ביתנו בפנייך, להשקפתי – בתום לב ובידיים נקיות.
אבינעם רכס:
ברוח הדברים של יוסי שריד היתה לי תחושה שאנו עומדים על הסף של אמנה חברתית לטובת כולנו, כי אתם לא תנצחו אותנו ואנו לא ננצח אתכם.
אבינעם רכס:
זאת המציאות, את ואני צריכים להתפשר.
אבינעם רכס:
המדע קם בבוקר ושואל שאלה.
אבינעם רכס:
הוא חסר-רגש.
אבינעם רכס:
הוא שואל שאלה כי אחד נכשל ואחד הצליח.
אבינעם רכס:
ברגע שהוא שאל שאלה ולא יצא כלום, זה פתרון.
אבינעם רכס:
כלומר תשובה שלילית היא פתרון.
אבינעם רכס:
אז הוא מתחיל את השאלה הבאה, וזה נדבך על נדבך.
אבינעם רכס:
כשמישהו נכשל, זה ניצחון, כי זאת סתירה של תזה.
אבינעם רכס:
זה לא מיותר, תוסף עוד שאלה, וכך מתקדם המדע.
אבינעם רכס:
אני חושב שתשני את הדיסקט בראש שלך, תדברי אתי ועם חבריי אחרת.
אבינעם רכס:
אנחנו שינינו את התנהגותנו ב-15 שנה.
אבינעם רכס:
השפעתם עלינו מאוד, ולדעתי, זה שינוי טוב.
אבינעם רכס:
אתם לא שיניתם את התנהגותכם, והדיבור שלך אינו מקובל עליי.
אבינעם רכס:
לא נוכל להיות חברים ולפתור את הבעיה אם תמשיכו כך.
ענת רפואה:
אני רוצה להתנצל בפומבי בפני פרופ' חגי ברגמן.
ענת רפואה:
אני לוקחת בחזרה את דבריי שהוא עלה על משהו במקרה.
ענת רפואה:
כנראה שהוא עלה על משהו במכוון.
אילן שלגי:
רוני, אתה רוצה להתייחס?
רוני קלמן:
לא.
רוני קלמן:
זה נושא שהועלה על-ידי האגודות פעמים רבות.
רוני קלמן:
זאת הדרך של אנשים להתמודד עם נושא כשהם לא מסוגלים להתמודד אתו בצורה מעשית, אלא נגד אדם מסוים.
רוני קלמן:
יש הסכמים בין האוניברסיטאות לבין חברות שונות שמספקות בעלי חיים, ואנו מתפקדים מתוקף ההסכמים האלה לא רק באוניברסיטה העברית, אלא גם במוסדות אחרים בארץ.
רוני קלמן:
זה לא מעלה ולא מוריד שום דבר מנושא המחקר בבעלי החיים באוניברסיטאות ומהדרך המעולה שהוא נעשה במוסדות שונים, ובעיקר באוניברסיטה העברית.
אילן שלגי:
אני מבקש לקרוא נוסח סיכום שאינו סופי, כי ארצה להתייעץ עם חברתי חברת הכנסת פולישוק, יושבת-ראש ועדת המדע, שנאלצה לעזוב לפני סוף הישיבה.
אילן שלגי:
הוועדות מודות לאנשי בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית וביית החולים הדסה עין כרם על האירוח והסיור המעניין בבית החיות, תוך ציון לשבח את מגמת השקיפות והפתיחות שהפגינו.
אילן שלגי:
פה נוסיף עוד משפט שיתייחס לחשיבות הרבה של המחקר בכלל.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו כאן כדי להוביל את מדינת ישראל למקום אחר, וזו לא מליצה.
מל פולישוק-בלוך:
כפי שאתם רואים, יש כאן נציגים מסקטורים שונים כשהמכנה המשותף כפי שאני מגדירה אותו הוא, קברניטי ההון האנושי על משקל קברניטי השוק שראשי ממשלה מאוד אוהבים להתהדר בהם.
מל פולישוק-בלוך:
חלילה לי מלדבר סרה בקברניטי השוק, אני מאוד מחשיבה אותם.
מל פולישוק-בלוך:
חלק מהם יושבים פה גם בכובע הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, אני חושבת שאנחנו צריכים לשים בראש החנית שלנו את קברניטי ההון האנושי ולהפוך את ההון האנושי לשפיץ של מדינת ישראל כדי להזיז אותנו מהבוץ בו אנחנו שקועים כלכלית וחברתית.
מל פולישוק-בלוך:
בנושא הביטחוני ידונו בחדר אחר, אם כי כפי שידוע לכם, הכל קשור.
מל פולישוק-בלוך:
אני זימנתי לכאן את מי שאני מגדירה כקברניטי ההון האנושי מתוך מחשבה שזה היתרון היחסי היחידי שיש לנו ואנחנו הולכים ומאבדים אותו.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו היום ניזונים ונבנים על אותם מהנדסים, אותם פרופסורים, אותם מומחים, שהמדינה גידלה בדור הקודם.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו ניזונים הרבה גם מהעלייה מברית המועצות.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו עלולים למצוא את עצמנו, והעובדות כבר נראות בעיניים, במצב קשה מאוד בטווח הקצר.
מל פולישוק-בלוך:
לפני שאנחנו מדרדרים הלאה, אנחנו יכולים לעשות מעשה.
מל פולישוק-בלוך:
נכון שמה שאני מנסה לעשות פה, הוא אולי לא מתפקידי.
מל פולישוק-בלוך:
יש חילוקי דעות, הממשלה יכלה וצריכה לעשות את הדברים האלה, אין לי ספק.
מל פולישוק-בלוך:
אם אני מתייחסת לכנסת כאל דירקטוריון שקובע מדיניות אז אין שום סיבה שאנחנו לא נעצב פה מדיניות ונבקש מהגוף המבצע קרי, הממשלה, לבצע את המדיניות, כמו שאנחנו מהצד השני לוקחים מדיניות ממשלה ומפקחים עליה ומבקרים אותה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא רוצה לדבר יותר מידיי כי אני רוצה לשמוע את היושבים סביב השולחן.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, אני רוצה שכן נתייחס לתוכנית שנשלחה אליכם וחולקה לכם היום.
מל פולישוק-בלוך:
התוכנית היא פרי דיונים קודמים שהיו לי עם חלק מהיושבים פה, בשיתוף מלא של איציק כהן סגן חשב בכיר במשרד האוצר, ויחד עם אנשים אחרים שלא יכלו לבוא לכאן.
מל פולישוק-בלוך:
חלק מהם נמצא בחו"ל, חלק מהם התנצל כי היו להם עניינים דחופים אחרים, אבל הם שותפים מלאים לעניין.
מל פולישוק-בלוך:
המחשבה שעומדת בבסיס הנייר הזה היא שאנחנו מנסים לראות את התוכנית כמכלול.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו לא מדברים רק על קרנות הון סיכון, אנחנו לא מדברים רק על מיקרוסופט או HP, או מישהו אחר מהתעשייה, או רק על האקדמיה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו רואים את הכל כמכלול, ואני טוענת שאנחנו צריכים לפעול בערוצים שונים מבחינת הכלים לביצוע.
מל פולישוק-בלוך:
המטרה שלנו של הפיכת ישראל למדינת מדע היא סיסמא, אבל זו לא רק מטרה זה גם הכלי.
מל פולישוק-בלוך:
אני ניזונה מהחלטות ממשלה שנעשו בעבר, גם במשרד המדע וגם באוצר, שקבעו כבר שמדינת ישראל צריכה להתפתח לכמה תחומים מדעיי,ם והסיבות לכך הן ברורות, אני לא ממציאה את הגלגל.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו במצב טוב מאוד בעולם בתחום של תעשיית האלקטרוניקה והתקשורת.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא צריכה לספר לכם שזה פרי פיתוחים של הצבא, בעיקר.
מל פולישוק-בלוך:
התחום השני שאני מדברת עליו זהו התחום הביו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
התחום השלישי הוא הננו- טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אלו שני תחומים שנחשבים בעולם כמובילים בעתיד.
מל פולישוק-בלוך:
גם המדענים הראשיים במשרד התמ"ס וגם הממשלה כממשלה כבר החליטו ללכת על התחומים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
השאלה היא, באיזה עוצמה, באילו כלים, וכמה יש בסיס מאחורי הכוונות שנאמרו בעבר.
מל פולישוק-בלוך:
נראה לי שנכון לעשות את שלושת התחומים האלה, ונשמח לשמוע אם יש לכם דעות אחרות.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מוגבלים באמצעים שלנו פה במדינה, אנחנו לא יכולים להתפשט על כל התחומים.
מל פולישוק-בלוך:
יש תחומים אחרים שאני יודעת שהם לא פחות חשובים.
מל פולישוק-בלוך:
אני גם לא אומרת להפסיק לעשות את כל היתר, חלילה וחס.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, אם אנחנו רוצים להגיע להישגים ואם אנחנו רוצים להיות ברי תחרות, אנחנו צריכים להתמקד.
מל פולישוק-בלוך:
לכן, מיקדנו את הפוקוס בשלושת התחומים האלה.
מל פולישוק-בלוך:
התחום הרביעי שבאמת צריכים להשקיע בו הוא כבר מהכיוון של האמצעים.
מל פולישוק-בלוך:
התחום הזה הוא תחום ה-IT ומי שמוביל אותו הוא איציק כהן.
מל פולישוק-בלוך:
מטרת התחום הוא לשדרג באופן משמעותי את המיחשוב בסקטור הציבורי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על מיחשוב של משרדי ממשלה, של בתי חולים, של בתי סוהר, של בתי משפט.
מל פולישוק-בלוך:
רמת המיחשוב של כל המערכת הציבורית יחסית ליכולות שלנו היא ברמה מאוד מאוד ירודה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא מתייחסת לזה כאל ענף של מדע כי זה לא מדע.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, זהו כלי שבלעדיו לא נוכל להגיע לשום מקום.
מל פולישוק-בלוך:
זה דבר בסיסי כפי שאנחנו כותבים בעט, בעיפרון או במחשב.
מל פולישוק-בלוך:
ארבעת הכלים העיקריים שאני מדברת עליהם להשקעה כדי להגיע לפיתוחים בשלושת התחומים שדיברתי עליהם הם התחומים הבאים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על הגברת הפעילות של המדען הראשי.
מל פולישוק-בלוך:
אני הבנתי שהוא לא בארץ ולכן הוא לא פה.
מל פולישוק-בלוך:
המדען הראשי של התמ"ת מוציא כבר היום מיליארד שמונה מאות מיליון.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על הקצאת סכום נוסף כדי למצות את הענף הזה.
ד"ר אורנה ברי:
דרך אגב, זה היה התקציב השקלי כשהשער של השקל מול הדולר היה 3.
ד"ר אורנה ברי:
כלומר, יש ירידה דולרית בהשקעות בשיעור של כ-30%.
מל פולישוק-בלוך:
זה עוד יותר מחמיר את המצב.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על השקעה בקרנות הון סיכון.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא נכנסת כרגע לסכומים, אבל אני מדברת על האפיק הזה של קרנות הון סיכון.
מל פולישוק-בלוך:
אני מדברת על השקעה באקדמיה כי גם הביו, ובמיוחד הביו, זה שילוב של התעשייה עם האקדמיה.
מל פולישוק-בלוך:
הננו הוא כמעט כולו באקדמיה.
מל פולישוק-בלוך:
האפיקים שאפשר להשקיע זה דרך משרד המדע.
מל פולישוק-בלוך:
יש אפיקים נוספים, יש את האקדמיה למדעים.
מל פולישוק-בלוך:
האפיקים ישנם, אבל התחום הזה צריך למצוא את ביטויו.
מל פולישוק-בלוך:
הכלי הנוסף או האמצעי הנוסף הוא נושא החינוך וזה עולם מלא מגוון.
מל פולישוק-בלוך:
אני מדברת על הכשרה מקצועית.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו צריכים לעשות עכשיו באופן מסיבי הכשרה מקצועית של האוכלוסייה שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
לפני שבוע ימים היינו באינטל, אני יודעת שיש פרוייקטים כאלה גם במקומות אחרים שבהם לוקחים מובטלים שאין להם 12 שנות לימוד והופכים אותם לאנשי מקצוע.
מל פולישוק-בלוך:
זו הדרך היחידה בה ניתן להוציא אנשים מן העוני כך שהם יוכלו להיות אנשים שמביאים תועלת למדינת ישראל ולעצמם בוודאי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים גם על הכשרה של סטודנטים בוגרי היי-טק שהם מובטלים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נאמר להם שהם לא מקבלים דמי אבטלה, אלא בכסף הזה הם אמורים להכשיר את עצמם, ילמדו עוד תואר, כך שהם יהיו אנשים בעלי יכולת יותר גבוהה.
מל פולישוק-בלוך:
זה יהיה טוב להם וטוב גם לנו כמדינה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים על הכשרת עובדים בפריפריות, אוכלוסיות שהיום לא יודעות אפילו לפתוח את השאלטר.
מל פולישוק-בלוך:
לא כולם חלילה, אני לא עושה הכללות.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, יש אוכלוסיות גדולות מאוד, אם זה נשים, אם זה חרדים, אם זה ערבים.
מל פולישוק-בלוך:
חלק מהם נכנסו לתחום הזה, אבל אפשר כאן לפעול והקרקע פורייה לעשות את העבודה הזו.
מל פולישוק-בלוך:
דווקא תקופה של משבר היא הזמן לעשות את הדברים האלה שמדינה צריכה לעשות, ולא רק הסקטור הפרטי.
מל פולישוק-בלוך:
הסעיף האחרון שגם הוא חשוב הוא תחום החינוך.
מל פולישוק-בלוך:
הנייר הזה נכתב כבר לפני חודשיים, הרבה לפני שהדו"ח הידוע שממקם את ישראל במקום ה-31 או ה-33 במדעים ובמתמטיקה פורסם.
מל פולישוק-בלוך:
כבר אז אנחנו באנו ואמרנו שאנחנו חייבים להכשיר כאן את הדור הבא, ועכשיו זה הזמן.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו יכולים להשקיע המון בהיי-טק של היום, בתעשיות ובאקדמיה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, אם לא הכנו את הדור הבא, בעצם לא עשינו כלום.
מל פולישוק-בלוך:
זו נקודה מאוד מאוד חשובה והדו"ח שדירג את מדינת ישראל במקום ה-31 טפח על פרצופנו ואמר לנו: תראו איך אתם נראים.
מל פולישוק-בלוך:
יש המון מה לעשות פה, ואולי אחר כך נייחד על זה דיון יחד עם משרד המדע, אנחנו נפעל גם בתחום הזה.
מל פולישוק-בלוך:
בגדול, זו הכוונה.
מל פולישוק-בלוך:
אפשר לדבר על הנושא שנמצא כאן ישיבות שלמות, אפשר לעשות ממנו דוקטורט.
מל פולישוק-בלוך:
אני רק הארתי פה ואני אשמע את ההערות שלכם.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לומר כמה משפטים לגבי מה עשיתי עד עכשיו כדי לקדם את העניין.
מל פולישוק-בלוך:
לפני כמה ימים הייתי אצל שר האוצר בנימין נתניהו, לפני כן הייתי גם אצל השר שיטרית.
מל פולישוק-בלוך:
הם יודעים מזה.
מל פולישוק-בלוך:
כל היוזמה לכך התחילה ממפגש שהיה לי עם השר נתניהו בסוף אפריל כשהתוכנית הכלכלית הידועה התחילה לרוץ פה.
מל פולישוק-בלוך:
כשראיתי את התוכנית שהכילה 177 דפים, דובר שם על תשתיות.
מל פולישוק-בלוך:
היה שם סעיף קטן שמדבר על השקעה בתשתיות לצמיחה כלכלית.
מל פולישוק-בלוך:
לטעמי, הסעיף היה מצומצם מידיי והוא בוודאי לא היה ממוקד בדבר הנכון.
מל פולישוק-בלוך:
כל סעיף הקצאת המדינה לתשתיות בסך של חמישה מיליארד שקל לארבע-חמש שנים הקרובות, נצבע בצבע של תשתיות פיזיות.
מל פולישוק-בלוך:
קרי, כבישים ומסילות ברזל.
מל פולישוק-בלוך:
בוודאי שזה מאוד חשוב, אבל הטענה שלי היא שהמדינה לא יכולה להשקיע רק בזה.
מל פולישוק-בלוך:
עוד 15 מיליארד שקל, המדינה תנסה לגייס ממקורות חיצוניים.
מל פולישוק-בלוך:
באותה ישיבה אמרתי לשר האוצר: מה עם ההיי-טק שאתה כל כך מעריך אותו ויודע שזה מנוף לצמיחה?
מל פולישוק-בלוך:
הוא אמר: כן, את צודקת, תכיני תוכנית.
מל פולישוק-בלוך:
הלכנו והכנו תוכנית.
מל פולישוק-בלוך:
אני חוזרת ואומרת, באותם ימים פגשתי את איציק ומאז התחלנו להניע את העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אתם ודאי יודעים מה איציק עושה בנושא של ה-IT, הוועדה הלאומית לחברת המידע.
מל פולישוק-בלוך:
זה הבסיס כדי שנוכל לעשות גם את כל היתר.
מל פולישוק-בלוך:
ובכן, הכנו תוכנית ולפני שבוע לאחר שהיה לנו הנייר הראשוני, הלכתי לשר האוצר והרציתי בפניו את האני מאמין של התוכנית הזו.
מל פולישוק-בלוך:
כמובן שלא הייתה לו אף מילה שלילית לומר על העניין.
מל פולישוק-בלוך:
הוא אמר שאנחנו צודקים ושזה מצוין.
מל פולישוק-בלוך:
אני אמרתי שאנחנו צריכים גם צ'ק.
מל פולישוק-בלוך:
כלומר, לא מספיק לומר רק שזה נכון, אלא צריך גם לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
האמת היא שהוא אפילו הביע את רצונו להגיע לכאן הבוקר.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, זימנו אותו לוועדת הכספים וזה תמיד יותר דחוף ויותר חשוב.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, זה לא כל כך משנה ואני אפילו מעדיפה שהוא לא יהיה פה היום, למה?
מל פולישוק-בלוך:
אם אנחנו נגבש הצעת החלטה לממשלה שמאחוריה עומדת תוכנית עבודה, המדינה לא תוכל להתעלם מזה.
מל פולישוק-בלוך:
יותר מזה, זה יהיה כתוב בצורה כזו שיהיה לה קל לבצע.
מל פולישוק-בלוך:
אם אין לנו אמונה ותקווה, אז ודאי שאפשר לסגור את העסק.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו חייבים להאמין שאנחנו יכולים לעשות שינוי.
מל פולישוק-בלוך:
אני התחלתי לדבר גם עם ראש הממשלה בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
נשלחתי לאביגדור יצחקי ואני אכן קיימתי איתו פגישה.
מל פולישוק-בלוך:
נאמר לי שהוא עוסק בעיקר בתחומים הכלכליים חברתיים, לא המדיניים.
מל פולישוק-בלוך:
בכל מקרה, אני הצגתי גם בפניו את התוכנית שלנו וגם שם זכיתי למחמאות, פירגון, ורצון לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
התבקשתי להכין הצעת מחליטים.
מל פולישוק-בלוך:
זה הסגנון שהממשלה מקבלת החלטות, מחליטים ואחר כך היא גם אמורה לבצע.
מל פולישוק-בלוך:
אני באמת רוצה שנצא מפה עם הצעת מחליטים לממשלה כדי שיהיה משהו אפקטיבי מהעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
שיהיה ברור, לא הטרדתי אתכם לירושלים כדי לעשות עוד דיון אקדמאי בשאלה מה אנחנו חושבים שצריך להיות.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה שנצא מפה עם נייר עבודה, זו המטרה.
מל פולישוק-בלוך:
ברור שסביב השולחן הזה עם כל כך הרבה אנשים, זה לא יהיה מעשי.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו נדבר על העקרונות וכל אחד יעיר את הערותיו.
מל פולישוק-בלוך:
דיברתי עם יעקב שיניין, אבל זה יכול להיות גם מישהו אחר, הוא הביע את נכונותו לרכז את החומר ולהפוך אותו לנייר עבודה מקצועי.
מל פולישוק-בלוך:
הייתה לי שיחה ארוכה איתו, הוא לא היה יכול להגיע לפה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, גם הוא איתי בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אבל, אני אשמח לכל יוזמה אחרת, ובלבד שיהיה לנו נייר עבודה.
מל פולישוק-בלוך:
אני חושבת שדי מיציתי את הפתיח שהיה ארוך מידיי.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לשמוע את התייחסות שלכם לדבריי ולמה שאנחנו רוצים לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
הבמה שלכם.
מל פולישוק-בלוך:
איציק, שר האוצר דיבר איתי על כך שחלק מהערבויות שהאמריקאים נתנו לנו לאחרונה, ילך לנושא הזה, והוא מדבר על מיליארד וחצי דולר.
מל פולישוק-בלוך:
זה כבר סכום מאוד משמעותי.
מל פולישוק-בלוך:
אני חוזרת שוב שיהיה ברור, הממשלה יש לה החלטות בצנרת לעשות עם תקציבים, חלק גדול ממה שאני מדברת פה.
מל פולישוק-בלוך:
הרעיון הבסיסי הוא לעשות את זה כהכרזת מדיניות או אסטרטגיה כוללת.
מל פולישוק-בלוך:
את זה הסברתי גם לשר האוצר והוא הסכים איתי.
מל פולישוק-בלוך:
המדינה צריכה להכריז שזה הדגל שלה.
מל פולישוק-בלוך:
לא מספיק לומר שזה תשתית לאומית.
מל פולישוק-בלוך:
בתשתית לאומית משקיעים כספים, זה ברור.
איציק כהן:
יש סדרה של פגישות וכנראה שהולכות להיסגר כמה החלטות חשובות.
איציק כהן:
כנראה שהולכת להיות הקצאה של 500 מיליון שקל בשלוש השנים הקרובות עם החלטת ממשלה בגין נושא של ממשל זמין והייעוד האמיתי של שיפור השירות לאזרח.
איציק כהן:
הממונה על התקציבים הולך להעביר החלטת ממשלה בגין הנושא הזה כך שזה יהיה חלק מתקציב המדינה.
איציק כהן:
משרדים יצטרכו להוכיח התייעלות ולשם כך יוקצה סדר גודל של 500 מיליון שקל לשלוש השנים הקרובות.
מתן וילנאי:
איציק, כמה פעמים כבר קיבלו את ההחלטה הזו בעבר?
מתן וילנאי:
את בטח מדבר על מרכבה, משהו כזה.
איציק כהן:
לא, בכלל לא.
איציק כהן:
מרכבה זו עובדה קיימת, היא רצה.
איציק כהן:
למי שלא יודע, הממציא של הוועדה הלאומית לחברת המידע זה השר לשעבר שיושב כאן.
איציק כהן:
דרך אגב, היו ארבע פגישות והרבה מהנוכחים כאן יושבים בפגישות האלה.
איציק כהן:
חשוב שפעם אחת תבוא לפגישה הזו.
איציק כהן:
מה שיצרת בחברה הלאומית קורם עור וגידים, זה עובד יפה.
איציק כהן:
שנית, אנחנו הולכים לצאת בסדרה של מכרזים וזה חייב להיות עם ערבויות, עם החלטות ועם תקנות חדשות של מושגים שנקראים מכרזים ל- BOT .
איציק כהן:
זאת אומרת, שלא יהיה מצב כזה שהממשלה או משלם המסים או התקציב יממן את זה, אלא משקיעי חוץ יבואו לממן כאן סדרה של עשרה פרוייקטים בסדר גודל של מיליארד שקל שאכן צריכים אותם, כמו מערכת GIS, מערכת מיפוי לכל המימשל, כמו מערכות האחדת סמכויות או כמו כרטיס חכם, או נושא של כספת או מסים בקליק.
איציק כהן:
שיפור השירות לאזרח באמצעות חברות בינלאומיות, באמצעות כסף חיצוני, באמצעות זה שייתנו להם זיכיון לשבע שנים להפעיל את המערכות האלה וכך יהיה שיפור.
איציק כהן:
דבר נוסף, זה לא יהיה מימון של משלם המסים ולא התקציב.
איציק כהן:
מעבר לזה, יהיה כנראה עיקרון של העסקת בין 7,000 ל- 10,000 עובדים מובטלים.
איציק כהן:
רמי גוזמן כתב את המודל הזה להעסקת עובדים בתחום ההיי-טק, וה-IT בפרט.
איציק כהן:
יש ספונסר חרדי שהולך לתרום סדר גודל של 100 מיליון דולר לפרוייקטים שייקרא: חרדים לעבודה.
איציק כהן:
כלומר, להביא לכך שהחרדים ייכנסו למעגל העבודה, הוצאתם מנטל האבטלה ולהביא לכך ש-20 אלף חרדים ייכנסו לתחום העבודה.
איציק כהן:
האיש היקר הזה הולך לתרום סדר גודל של 100 מיליון דולר כך שניתן יהיה להעסיק עובדים בצורה הזו בתחום ההיי-טק, אלקטרוניקה, ו-IT ודברים אחרים, כולל הכשרה ודברים אחרים.
איציק כהן:
זו דוגמא לגורמי חוץ שיכולים להשקיע.
איציק כהן:
אם אנחנו מדברים על רובד של תקציבים, מדובר כאן על 500 מיליון שיוקצה.
מל פולישוק-בלוך:
לכמה זמן יוקצו 500 מיליון?
איציק כהן:
לשלוש שנים.
איציק כהן:
הקטע השני הוא מיליארד שקל בגין פרוייקטים של BOT, PFI, או החזר השקעה בגין חיסכון.
איציק כהן:
הנושא השלישי זה ספונסרים חיצוניים.
איציק כהן:
אנחנו אמרנו חרדים, אבל עמי גוזמן דיבר כאן על ערבים ועל כל סקטור אחר שניתן יהיה להוציא אותו מהעוני.
איציק כהן:
לדוגמא, השבוע הגשנו מסמך לשר האוצר בנושא אימהות חד-הוריות.
איציק כהן:
אנחנו נגרום לכך שהם יעבדו בכל סנטרים עם שיטה שאנחנו חושבים שהיא שיטה ייעודית שיכולה להוציא אותן מהמעגלים האלה.
איציק כהן:
הרצון הוא טוב, רואים את האור בקצה המנהרה גם בכסף, כלומר גם בתקציבים, גם פנימיים וגם חיצוניים.
איציק כהן:
זו המתכונת של המדיניות שאנחנו הולכים להגיש וכנראה שזה יגיע לממשלה יחד עם התוכנית שלך.
אריה סקופ:
הדברים שהממשלה עושה הם בסך הכל בכיוון הנכון.
אריה סקופ:
יש היום יותר היצע לאקדמאים מביקוש בשוק.
אריה סקופ:
כלומר, אקדמאים עם הכשרה יותר רבה לא מביאים לכך שיהיו יותר משרות.
אריה סקופ:
בשנות השיא, בשנות 1999-2000 כשהתעשייה הייתה צריכה אנשים, אנשים ראו שהמתעשרים החדשים באים מתחום ההיי-טק וזה גרם לביקוש מיידי באוניברסיטאות.
אריה סקופ:
אנשים הלכו ללמוד את המקצועות האלה.
אריה סקופ:
היום כשרואים שחלק גדול מאלה שלמדו לא מוצאים עבודה, זה בהכרח גורם לנסיגה.
אריה סקופ:
אני חושב שהנסיגה הזו תתבטל ברגע שהתעשייה תסחוב את העניין קדימה, כך שאני לא חושב שאפשר לעשות החייאה מלאכותית לעניין הזה של ביקוש לפקולטות למדעים.
אריה סקופ:
אני חושב שהקטע בו הממשלה עושה מימשל זמין, שירות עצמאי לאזרחים הוא בור גדול מאוד ללא תחתית כי השירותים שהממשלה נותנת הם עצומים.
אריה סקופ:
זה מהפך מאוד גדול בכל הבנייה של המערכות שישנן היום בממשלה.
אריה סקופ:
המערכות היום משרתות פקידים ופתאום יהיה צורך במערכות שמשרתות אזרחים.
אריה סקופ:
זה מהפך מאוד גדול.
אריה סקופ:
אני לא יודע איך הממשלה תבדוק את היעילות הזו, איך האזרחים ייתנו לה ציונים לגבי השימושיות.
אריה סקופ:
אבל בגדול, הגישה הזו היא גישה נכונה.
אריה סקופ:
ברגע שילכו לכיוון הזה של מימשל זמין זה ידרוש הרבה מאוד משרות כי זה מעגל עצום של עובדים.
אריה סקופ:
המון מפעלים יוכלו לעבוד בתחום של עזרה לאזרח, איך עושים עבודות.
אריה סקופ:
להרבה אזרחים במדינה אין הכשרה להגיע למימשל זמין והם יצטרכו לדעת איך להגיע למערכות האלה.
אריה סקופ:
לפני שלוש שנים אנחנו עשינו תוכנית עם משרד העבודה לגבי הכשרת מובטלים תוך שלושה חודשים להיות טכנאי help desk.
אריה סקופ:
במשרד העבודה יש תוכנית ספציפית כזו.
מל פולישוק-בלוך:
כמה אנשים עובדים בתוכנית הזו?
אריה סקופ:
בשלוש שנים משרד העבודה הכשיר פחות מ-150 איש.
מל פולישוק-בלוך:
האם אי אפשר יהיה לעשות את זה 1,500 איש?
אריה סקופ:
יהיה אפשר לעשות את זה יותר.
אריה סקופ:
אני מניח שזה סיפור הביצה והתרנגולת.
אריה סקופ:
יהיה צורך ביותר אנשים בגלל הפונקציה של מימשל זמין.
אריה סקופ:
הרבה דברים שעליהם איציק מדבר היום, הם לא דברים שאני רואה אותם בחצי השנה הקרובה.
מל פולישוק-בלוך:
אי אפשר להכשיר אנשים ברמה גבוהה תוך שבועיים.
מל פולישוק-בלוך:
ברמה הלאומית אנחנו צריכים לתכנן קצת קדימה.
מל פולישוק-בלוך:
הרי ברור שהמשק העולמי יצא מהמשבר הזה, לא רק המשבר שלנו.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו היום צריכים לנצל את המצב הזה וכן לעודד אנשים ללכת לאקדמיה.
אריה סקופ:
אני לא נגד האקדמיה.
אריה סקופ:
אני מדבר על זה שנראה לי שבשנתיים הקרובות יש לנו בור, בעייה אמיתית.
אריה סקופ:
אני מניח שיש הרבה פתרונות לטווח הארוך.
אריה סקופ:
אני מדבר על דברים לשנתיים הקרובות.
אריה סקופ:
אפשר להרים בפרק זמן של חצי שנה-שנה חלק גדול מהפרוייקטים עליהם איציק מדבר.
אריה סקופ:
חלק מהם תלויים בחקיקה.
אריה סקופ:
למשל, הדברים היו רצים מהר יותר אם הממשלה הייתה גומרת את כל החקיקה בנושא חתימה דיגיטלית, שאנשים לא צריכים להתייצב כדי להציג את עצמם, אפשר לעשות דברים באינטרנט, ולזהות את עצמם בצורה נכונה.
אריה סקופ:
קשה אולי לסובבים סביב השולחן לראות את ההשפעה של מימשל זמין על השוק, אבל זה יפתח פתאום תעשייה שלמה בשוק.
אריה סקופ:
יהיו הרבה אנשים שלא ידעו איך ניגשים לדברים האלה ואיך עושים אותם כך שייווצר ה-Help desk.
אריה סקופ:
הרבה אנשים ייכנסו לתעשייה, זה דורש המון כוח אדם ביצירה האתרים.
מל פולישוק-בלוך:
כן, אני רוצה שנתייחס גם להיבטים של המדע כי אם אנחנו מדברים על ביו-טכנלוגוגיה, על ננו טכנולוגיה, על אלקטרוניקה, אז אלו תחומים שהם אולי יעזרו אם אותם אנשים יוכשרו, אבל זה כיוון אחר לגמרי.
מל פולישוק-בלוך:
זה באמת מה שיוביל אותנו לתחרות בעולם.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מדברים פה זה על העט ועל הנייר, אנחנו צריכים לדבר עכשיו על איך אנחנו מובילים את זה קדימה.
מל פולישוק-בלוך:
לפני כמה שבועות היה פה טוני מרפי שהוא היה היועץ של ממשלת אירלנד שעשתה את המהפכה הגדולה באירלנד.
מל פולישוק-בלוך:
היום קיבלתי את הספר שלו בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך:
הוא סיפר לנו מה אנחנו צריכים לעשות, מה כדאי לעשות, מה הניסיון שלו שם.
מל פולישוק-בלוך:
יש המון דברים שאנחנו כממשלה צריכים לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
אבל הדגש שצריך להיות כאן סביב השולחן ובתוכנית שלנו הוא על איך מנצלים את החלק של המדע בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אורנה, האם את רוצה להתייחס?
ד"ר אורנה ברי:
אני חושבת על כמה דברים.
ד"ר אורנה ברי:
אני חושבת על מה שאת עושה, אני חושבת על התחום שאני מכירה, אני חושבת על משרד החינוך, אני חושבת על תוכנית כמו תוכנית "עתידים" שלדעתי היא אחד המפעלים הכי יפים שנעשים היום בארץ.
ד"ר אורנה ברי:
לראייה, כשנדרש ביצוע אז צריך את משרד הביטחון וצריך תורמים פרטיים, ואני לא מוציאה את האוניברסיטאות.
ד"ר אורנה ברי:
כל המהלכים האלה הם מהלכים לטווח רחוק.
ד"ר אורנה ברי:
כלומר, יש לנו המון פעילויות ספורדיות.
ד"ר אורנה ברי:
הפעילויות האלה אין להם איחוד ברמה המנהיגותית בין בנק ישראל, משרד האוצר, משרדי המדע, התמ"ת ות"ת או אקדמיה.
ד"ר אורנה ברי:
אני כבר מפרידה בין חינוך וכל דבר שיש לו תוצאה, בגלל שאני לא רואה תוצאות אצל משרד החינוך ויש לי על כך ביקורת.
ד"ר אורנה ברי:
הספקטרום הוא בהחלט הון אנושי, יכולת ביצוע וספקטרום כלכלי ואני מסתכלת כאן על המדע במובן של ערך כלכלי ולא רק במובן של נושא מעניין.
ד"ר אורנה ברי:
אני הייתי מסתכלת על שני צירים.
ד"ר אורנה ברי:
ציר אחד הוא באמת לקדם את הנושא התקציבי בתנאי שנעשות פעולות יעילות.
ד"ר אורנה ברי:
יש הרבה מאוד פיזור כספים, ואנחנו רואים את זה במשרד החינוך, שלא מביא תועלת.
ד"ר אורנה ברי:
התשתית היא חינוך וכאן אני חוזרת בעיקר לאקדמיה.
ד"ר אורנה ברי:
הניצול הוא בשני ערוצים, כאשר ערוץ אחד הוא כלכלי, התחרות שלנו במשק העולמי.
ד"ר אורנה ברי:
הערוץ השני הוא survival שזה הצבאי.
ד"ר אורנה ברי:
אני רואה מיומנויות משותפות בשניהם.
ד"ר אורנה ברי:
הציר השני הוא מאוד חשוב.
ד"ר אורנה ברי:
אריאל שרון הוא ראש הממשלה הראשון שלא מדבר על מדע וטכנולוגיה כשהוא מייצג את מדינת ישראל.
ד"ר אורנה ברי:
אני לא שמעתי את המילים מדע וטכנולוגיה בנאומים של ראש הממשלה, וזה מנהיגות.
ד"ר אורנה ברי:
תוך כדי זה שאת מדברת אני חושבת על מה זה הטמעה ברשות המחוקקת ומה זה הטמעה ברשות המבצעת.
ד"ר אורנה ברי:
את מעלה כאן ברשות המחוקקת, את המשאלה שאל"ף, לא נרד ברמה החינוך, בי"ת, שנעלה ברמה של הניצול של החינוך לצרכים כלכליים, וגימ"ל, שהרשות המבצעת תבצע את התוכניות ביעילות.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא דרישות מוגזמות.
ד"ר אורנה ברי:
לא, אני לא מבקרת אותך.
ד"ר אורנה ברי:
אני רק אומרת, יש קושי מאוד גדול כי את בעצם מדברת בצורה אופקית על דיסיפלינות שכל אחת מהן הפכה לאוטונומיה בלתי מקושרת עם הגופים האחרים, והזכרתי את בנק ישראל, את משרד האוצר, את משרד התמ"ת, את משרד המדע, ות"ת, ומשרד החינוך.
ד"ר אורנה ברי:
יש כאן איזשהו דבר שצריך להחדיר בשני ערוצים.