GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף רזי:
המחקרים שהיא עשתה בנושאים שונים שקשורים לבנייה מתודולוגיה וכלכליות הנדסית של בניה וגישה ותגובות שונות, רוב המחקרים נעשים בידי הטכניון, לאחרונה באפריל מאי הועברו לו כספים במספר נוסף של מחקרים, חלק מהמחקרים מתואמים עם פיקוד העורף וזה בנושא של שילוב מרחבים מוגנים דירתיים בנושא הזה של רעידות אדמה, מחקרים כאלה לוקחים כמובן זמן ובסוף המחקרים האלה אני מקווה שיהיו מסקנות ומחשבות נוספות מעבר למחקרים שבוצעו עד עכשיו.
יוסף רזי:
על המחקרים עצמם יוכל להרחיב פרופ' דוד ינקלבסקי שהמכון לחקר הבנייה שהוא עומד בראשו מתעסק הרבה עם הדברים האלה.
יוסף רזי:
בהשלמה לנושא של תוכנית מתאר ארצית מס' 38 שאני גם שותף בועדת היגוי שבה, היא אמורה לתת תשובות באיזורים שונים על נושא של חיזוק בתים קיימים כנגד הנושא של רעידות אדמה, אבל תישאר הבעיה שמקודם רמז עליה היכל וגם דיבר עליה שפירא, מי מממן את זה.
יוסף רזי:
זאת בעיה שתהיה קיימת תמיד מעבר למחקרים, לתרחישים ומעבר להכל.
יוסף רזי:
וברור שזאת בעיה כי זה דבר של הרבה מאוד כסף.
יוסף רזי:
משרד השיכון עצמו מתאם תוכנית פיילוט לשיקום בתים בקרית שמונה.
יוסף רזי:
סגירת קומות עמודים, חלק מהחיזוקים של רעידות אדמה אלה הם סגירות קומת עמודים אם כי זה פתרון לא קל.
יוסף רזי:
זה מחייב הסכמה של דיירים, זה מחייב סילוק תשתיות וכו' ולכן הפרוייקט אורך קצת זמן כי הוא חייב לבוא בשיתוף פעולה עם הדיירים.
יוסף רזי:
קודם הזכירו שני חברי הכנסת את הבעייתיות שיש במבנים השונים שאותם רוצים לשדרג כך שיעמדו בפני רעידות אדמה, רוב הבתים הם בסדר גודל של עד שנת 75 ומשנת 75 והלאה פחות או יותר הבתים הרבה יותר מחוזקים אבל על זה ירחיבו המהנדסים את הדיבור.
יוסף רזי:
אנחנו גם מתעסקים כרגע באופן קונקרטי, אני מתעסק מבחינת ועדת הבנייה בנושא של השתלמויות של קבלנים בכדי להגביר את המודעות שלהם בנושא של ביצוע תקין ויעיל של בתים שיעמדו כנגד רעידות אדמה, כולל את הפרטים כולל את הקונספציה וכל מה שקשור בכך.
יוסף רזי:
אשר למה שיעקב היכל אמר, היו בתוך הועדה מספר דיונים על נושאים של מהנדס בודק כזה או מהנדס בודק אחר.
יוסף רזי:
לכל אחד היתה את הדעה שלו, אני חושב שכל אחד אמר כאן את הדעה בזמן ואולי חלק מהדברים לא נשארו סגורים, גם זה קורה.
דוד ינקלבסקי:
לגבי הפעילויות האלה שאנחנו קוראים להם מחקרים, הכוונה היא לייצר כלים שיעזרו למאמץ הכולל של ההיערכות לרעידות אדמה ויוסי רזי שהוא יו"ר ועדת המשנה לבנייה הזכיר את הנושאים, אני אקבץ אותם לכמה קבוצות.
דוד ינקלבסקי:
קבוצה אחת היא נושאים שנועדו להכין חומר להכשרה מקצועית לגופים מקצועיים שונים אשר עוסקים ויעסקו בהיבטים שונים של רעידות אדמה.
דוד ינקלבסקי:
אדריכלים, מהנדסים, רשויות מקומיות, מבצעים ואחרים.
דוד ינקלבסקי:
קבוצה שניה היא של כלים לקבלת החלטות על בסיס של כלכלה והנדסה ביחד כשהכוונה לבחון את המשמעות ההנדסית והכלכלית של חיזוק מבנים כדי להוביל לקבלת החלטות היעילה ביותר ברמה הלאומית.
דוד ינקלבסקי:
יש כאן כלים כלליים שאנחנו מפתחים ויש טיפול ממוקד שאנחנו מבצעים בנושא של מיכלים לחומרים מסוכנים כי קודם כל מיכלים לחומרים מסוכנים היא פצצה בפני עצמה, הם לא מכוסים באופן פורמלי ע"י תקן 413 ושם המשמעות הכוללת של הנזק עלולה להיות הרבה יותר חמורה.
יורי שטרן:
יש מודעות לכך שצריכה להיות תקינה.
דוד ינקלבסקי:
אנחנו מסייעים בפעילות המחקרית שלנו לפיקוד העורף שהוא נקרא בשעת אסון אל הדגל גם בבניית תורה שתעזור לו בהערכת מצבם החמור של מבנים שנפגעו פגיעה חמורה וגם כדי להנחות הנחיות יותר טובות את תכנון המרחבים המוגנים שמשמשים היום להגנה בפני איומי מלחמה כדי שינוצלו באופן סינרגטי גם לרעידות אדמה בצורה המיטבית.
דוד ינקלבסקי:
אנחנו עוסקים גם בפיתוח של שיטות להערכת מצב הבנייה הקיימת כדי לקבל החלטות לגבי חיזוקם כי הבנייה הקיימת כפי שכבר נאמר קודם היא האינוונטר הגדול שטעון טיפול.
דוד ינקלבסקי:
נאמר קודם שיש תקציבים ואין תקציבים, כדי לשים את הדברים בקונטקסט הנכון הפעילות הזאת שאני סקרתי כרגע זאת פעילות שנמצאת בתוכנית העבודה של שנת 2002 ולמרות זאת היא הושלמה, התהליכים האדמיניסטרטיביים להפעלתה הושלמו רק בחודש מרץ אפריל מאי השנה הזאת ולכן חלק מהפעילות הזאת נמצא ממש בשלבי התחלה, חלק נמצא בשלב יותר מתקדם.
דוד ינקלבסקי:
הפעילות של 2003, שכבר אושרה עוד בתקופת כהונתו של יעקב היכל, מבחינת הבנייה, לא יצאה אל הפועל.
דוד ינקלבסקי:
וזאת הפעילות החסרה שד"ר אבי שפירא דיבר עליה קודם.
דוד ינקלבסקי:
יש כמות נכבדה של חוסר ידע בתחום של הקרקע, ההשפעה המקומית, תופעות ההגברה, תופעות ההתנזלות, תופעות גלישת המדרונות עבודה שנעשית בשיתוף עם המכון הגיאולוגי, כל אלה נושאים שהתחלנו לעבוד עליהם בידיעה שהם נמצאים בתוכנית העבודה, אבל נודע לנו לא מזמן שאין תקציב כדי לקדם אותם.
דוד ינקלבסקי:
עד כאן לגבי המחקרים והתקציבים.
דוד ינקלבסקי:
הייתי רוצה כמה הערות כלליות.
דוד ינקלבסקי:
עיקר הדיון הזה עד עכשיו מתמקד בנושא הבנייה.
דוד ינקלבסקי:
דובר על בנייה חדשה ודובר על תקן.
דוד ינקלבסקי:
אני מסכים לגמרי עם מה שאמר אינג'ינר שמואל רבין לגבי התקן שהוא תקן טוב, הוא מתעדכן כל הזמן וזה תהליך טבעי של תקנים, אבל התקן הקיים הוא תקן טוב ומי שמשתמש בו כהלכה, ואין סיבה לחשוב שלא, אז היום נבנים מבנים בסדר לרמה שהם תוכננו לעמוד, המפה מתעדכנת הפרטים מתעדכנים והתקן מתרחב.
דוד ינקלבסקי:
התקן הזה עוסק בבנייה, הוא לא עוסק בתשתיות.
דוד ינקלבסקי:
היום מתחילה פעילות בועדת התקינה שמתחילה לקדם תקן גם לתשתיות.
דוד ינקלבסקי:
תשתיות זה כל מה שהוא לא מבנה.
דוד ינקלבסקי:
תשתיות זה צנרת, תשתיות זה עמודי חשמל, תשתיות זה קירות תומכים, תשתיות זה כל דבר שהוא חלק מהסביב הבנוי והוא לא מבנה והתקן 413 מיועד בעיקר למבנים ואפילו למבנים מבטון מזויין, מבני פלדה לא מכוסים, מבנים טרומיים עדיין אין להם כיסוי וכו'.
דוד ינקלבסקי:
לגבי הבנייה החדשה המצב הוא טוב, הבעיה היא לגבי העבר.
דוד ינקלבסקי:
לכן לגבי העבר יש פעילות שדיווח עליה מר רבין של תקן שעוזר להערכת מבנים, יש פעילות מחקרית שלנו שעוזרת לקבל כלים שעדיין אינם לגבי הערכה מתקדמת יותר לצורך קבלת החלטות.
דוד ינקלבסקי:
אין חובת בדיקה של מבנים קיימים, לכן ישנם כלים אבל עדיין אין החלה של חובה.
דוד ינקלבסקי:
מעבר לזה, אני רוצה לומר שועדת היכל היא ועדה שפועלת תחת ועדת השרים ועוסקת במכלול ולא רק בבנייה.
דוד ינקלבסקי:
אם נדבר למשל על איזה גוף יקבל על עצמו את האחריות ואת הפיקוד בזמן אסון, האם זאת המשטרה והאם זה פיקוד העורף.
דוד ינקלבסקי:
זה נושא שנפל בין הכיסאות ועד שועדת היכל לא נדרשה לזה הנושא הזה היה בלתי ברור לחלוטין ומזל שלא נתקפנו ברעידת אדמה חזקה באותו זמן.
דוד ינקלבסקי:
מה עושים במקרה של אסון המוני, איך מביאים לקבר ישראל כמות גדולה של חללים עפ"י ההלכה ועפ"י דתו של כל אחד, נושא שלא היה סגור, יש אלף ואחד נושאים כאלה שהם מטופלים במליאה ומכאן הייתי רוצה לדבר על שלוש רמות של טיפול.
דוד ינקלבסקי:
ועדת היכל במליאה היא הגוף שעוסק בכל הדברים ברמת המקרו, האינטראקטיביים בין כל הגורמים השונים.
דוד ינקלבסקי:
כשועדת היכל משותקת אז אין פעילות כזאת.
דוד ינקלבסקי:
ועדות המשנה מטבעם הם ועדות שעובדות תחת ועדת היכל והן עוסקות בנושאים ממוקדים.
דוד ינקלבסקי:
הועדות האלה יש להן אולי חמצן מסויים אבל הן כבר לא יכולות לדווח לועדת היכל הראשית כי הועדה לא קיימת, חלק מהועדות האלה כלל לא פועל, חלק מהועדות האלה פועל בטורים יותר נמוכים, אבל לא לאורך זמן.
דוד ינקלבסקי:
הרמה השלישית היא הרמה של הפעילות התומכת ע"י הועדות זה הפעילות המחקרית.
דוד ינקלבסקי:
גם היא, מה שהוזמן בזמנו בתוקף הפעולה של ועדות המשנה רץ עדיין עד שזה יעצר אבל לא לאורך זמן.
דוד ינקלבסקי:
ועדת היכל בזמן הזה של סוף שנת עבודה כבר היתה מתכננת את תוכנית העבודה לשנת 2004 ומתקצבת אותה.
דוד ינקלבסקי:
כאשר אין ועדה כזאת אין תוכנית עבודה ל2004- לכן אני חושב שהמשמעות של חצי שנה של ועדת היכל שלא עובדת היא משמעות הרבה יותר גדולה על סקלת הזמן.
דוד ינקלבסקי:
יש לה גם השלכות קרוב לוודאי לגבי הפעילות שלא תתממש ב2004- בוודאי שלא במלואה, יש לה משמעות גם לגבי חידוש הפעילות כי אנחנו לא נוכל להמשיך בנקודה שבה עצרנו, נצטרך לסגת להגיע לנקודות קשר בחיבור ואנרגיה זמן לא מעטים ילכו כנראה לאיבוד.
מל פולישוק-בלוך:
לו תקן?
מנחם קניגסברג:
אני מספר לכם עובדות.
יעקב היכל:
מכון התקנים זאת צרה חולה עם הכסף והישיבות.
יעקב היכל:
אני נתתי כסף לנושאים שקשורים לועדה שלוש פעמים למכון התקנים וזירזתי את העבודה.
יעקב היכל:
זה לא הרבה כסף, זה יכול להיות בכל תקן או התקן הזה שמדובר פה זה עלה 80-90 אלף שקל.
יעקב היכל:
בתקנים אחרים זה יכול להיות 200 אלף שקל.
יעקב היכל:
יכול להיות שמי שצריך את התקן שישלם את זה.
יעקב היכל:
כי אי אפשר לעשות דבר כזה בהתנדבות.
גבי סוריא:
העקרונות של התורה הזאת נכתבו, יש חוברת מפורטת שהוצגה לכלל הגופים ותוקנה בהתאם להתייחסויות שהתקבלו, השלב הזה עדיין מחייב אישור של אלוף פיקוד העורף לפני שזה יופץ כחוברת סופית לכלל הגופים.
גבי סוריא:
התחלנו את שלב ב' של אותה תורה שבו אנחנו צוללים יותר עמוק ומגדירים באופן פרטני למספר גופי חירום את הפעילויות שמצופה מהם לבצע באותו שלב של התגובה המיידית.
יצחק אסרף:
במשטרת ישראל, ביצענו שידרוג של כלל פקודת אסון המוני וכמובן בדגש על רעידת אדמה ואנחנו יודעים לתת מענה.
יצחק אסרף:
צריך להבין שלמשטרת ישראל יש יתרון יחסי שהיא פרוסה בשטח.
יצחק אסרף:
משטרת ישראל על 24-25 אלף שוטריה יודעת לתת מענה בשעות, בדקות או ביממה הראשונה.
יצחק אסרף:
יש לה יתרון יחסי שהיא פרוסה בכל נקודה במדינת ישראל.
יצחק אסרף:
משטרת ישראל יודעת להעביר מפקדות משימתיות בהיקף של 2,000-3,000 שוטרים תוך שעות ספורות מהצפון לדרום או מדרום למרכז או לאן שצריך.
יצחק אסרף:
יש דברים שכן נעשו במסגרת העבודה של ועדת היכל.
יצחק אסרף:
למשל כל הנושא של שידרוג מז"פ, כל הנושא של זיהוי חללים, בדקנו וגילינו בועדת היכל במסגרת העבודה עם המשטרה שיש יכולת למשל של זיהוי של כ200- חללים ביממה למשטרת ישראל, הרי היא אמונה על הנושא הזה, ואנחנו ביצענו שידרוג והיינו שמחים אם היינו מגיעים לרמה יותר גבוהה אבל כמעט הכפלנו את היכולת של משטרת ישראל.
יצחק אסרף:
יש איזה שהיא עבודה שנעשית היום במסגרת הרבנות הראשית במידה ובאמת יש אסון עם אלפי הרוגים שהועדה הזאת עד כמה שאני יודע לא סיימה את עבודתה אבל יש עבודה שהתחילה במסגרת הרבנות הראשית לקבורה המונית או לדברים כאלה אבל אני לא אכנס לזה.
יצחק אסרף:
יש עבודות נוספות שמתבצעות בתחום, כמו התרגיל שנדחה, יש עבודה שמתבצעת בנושא קשר רב לאומי שגם לצערי לא הסתיימה, עבודות שנתקעו באמצע.
יעקב בר לביא:
אנחנו אספנו עד עכשיו מאה שכבות מידע, או נתונים על מאה שכבות מידע, הם מצויים במערכת GAS שאנחנו יכולים להציג אותה, על בסיסה הוכנה תוכנת התרחישים הזאת שד"ר אבי שפירא הזכיר אותה והוכנו גם ההערכות הראשונות בהקשר לזה.
יעקב בר לביא:
התוכנה הזאת קיימת, המידע התחיל להיאסף, יש לנו גם תוכנית עבודה לשנה ולשנה הבאה, לדוגמה סקר המבנים בסיוע לנושא של מבנים, אנחנו מתוך המיפוי יודעים שיש כמליון ו150- אלף מבנים בארץ מתוכם כ730- אלף מבנים למגורים, אם יהיה תרחיש יום או תרחיש לילה אנחנו נדע על מה להפעיל את התרחיש הזה.
יעקב בר לביא:
גם בתוך המידע חבוי אצלנו מידע שמתוך השולחן, מתוך המחשב עוד בלי קשר ליציאה אפילו מהמשרד החוצה אנחנו יכולים לעשות הערכות ראשוניות לסייע לטכניון ולמכון לעשות הערכות ראשוניות של מה יכול לקרות.
יעקב בר לביא:
לדוגמה, אנחנו יודעים בחתך של עשרות שנים איזה מבנים נבנו עד שנת 65 איזה עד שנת 75 איזה מעל גובה שלוש קומות וכו' ואפשר לעשות את החתכים האלה בהערכות גסות כבר מיד.
יעקב בר לביא:
יש פה משהו אבסורדי אם אפשר להגיד, ראשי מועצות וראשי עיריות לא מעוניינים במידע הזה, זה מידע שהוא "תפוח אדמה לוהט", הם לא מעוניינים בו כי הוא עלול לגרום להם לבעיות.
יעקב בר לביא:
אנחנו, בינתיים, מכינים את המידע, הוא עוד לא מעובד אבל באופן גולמי הוא קיים ואנחנו צריכים מעט מאוד לעשות כדי להגיע אליו.
יעקב בר לביא:
בקשר לכל שאר הועדות אפשר להגיד שבתקציב שניתן לנו אנחנו העמדנו את מאגר המידע אבל זה שהועדה הוקפאה במחצית השנה הזאת אנחנו לא מקבלים דרישות מועדות אחרות שגם הן משותקות.
ישראל גודוביץ:
שקל מתקוטטים.
מל פולישוק-בלוך:
שתי הועדות, ועדת הפנים של הכנסת וועדת המדע והטכנולוגיה רואות בחומרה את עצירת עבודת ועדת השרים להיערכות לרעידות אדמה, ועדה שלא התכנסה למעלה משנה, קוראת לראש הממשלה ולשר השיכון הממונה לכנס את הועדה בדחיפות.
מל פולישוק-בלוך:
הועדות דורשות לחדש את עבודת ועדת ההיגוי, למנות יו"ר, הועדות דורשות ממכון התקנים, ממשרד השיכון, ממשרד התשתיות לזרז את כל המהלכים הקשורים לתקינה הדרושה וכמובן בדיקת המבנים הקיימים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו גם נפנה באותה הזדמנות לשר האוצר לתת את הדעת ולקבל תשובות להיבטים הכספיים וביטוח של המבנים הקיימים.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו דורשים להתחיל מיידית בהפצת חומר המידע שכבר קיים, עלוני הסברה.
מל פולישוק-בלוך:
תודה רבה לכל המשתתפים.
מל פולישוק-בלוך:
שניכנס לנושא עצמו אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולספר לכם מה ששמעתי ואני מניחה שגם אתם שמעתם אתמול.
מל פולישוק-בלוך:
אני חשבתי להתחיל את המושב השני שלי בכנסת, מושב החורף שהולך להיות סוער ומעניין, דווקא בצורה חגיגית יותר ולספר לכם על כל התכניות ועל מה אני רוצה לעשות וכמה הזמן קצר ויש כל כך הרבה מה לעשות.
מל פולישוק-בלוך:
אתמול אחר הצהריים שמעתי לדאבוני הרב שיושב ראש הכנסת חושב שאנחנו מיותרים.
מל פולישוק-בלוך:
הוא דיבר על צמצום מספר הוועדות הכנסת ובין היתר הוא הזכיר את ועדת המדע.
מל פולישוק-בלוך:
כששאלו אותי מה דעתי אמרתי אני לא מופתעת.
מל פולישוק-בלוך:
ואני לא מופתעת בגלל שאני רואה, ואתם לא צריכים להזכיר לי שאני בקואליציה, אני זוכרת את זה כל הזמן, אני רואה איך הממשלה, ולצורך העניין גם יושב ראש הכנסת, ובכנסת הזאת, מתייחסים לכל הנושא שנקרא מדע וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא קוראת לזה מדע וטכנולוגיה, אני קוראת לזה ההון האנושי של מדינת ישראל, ואם תרצו אני קוראת לזה עתיד מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
כי כל מי שיושב פה סביב השולחן הזה, אני מניחה, יודע טוב מאוד שבלי זה אין לנו עתיד.
מל פולישוק-בלוך:
ואם אנחנו לא נשקיע בהון האנושי שלנו, אחרים עושים את זה בינתיים.
מל פולישוק-בלוך:
זאת אומרת זה לא שאנחנו לא מתקדמים, אנחנו נסוגים, והרבה אחורנית.
מל פולישוק-בלוך:
אז צר לי שמנהיגינו לא מבינים זאת.
מל פולישוק-בלוך:
אני קוראת לכם, כל מי שיושב פה, ועוד רבים אחרים, פשוט לתת יד ולהתחיל לתקוף את העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
שוב, זה באמת לא העניין שלי אישית.
מל פולישוק-בלוך:
אני בעצמי הרי קיבלתי את הוועדה הזאת רק לתקופה מוגבלת בזמן, בערך חצי קדנציה.
מל פולישוק-בלוך:
יש לי עוד כמה תפקידים שמחכים לי באופק.
מל פולישוק-בלוך:
זה באמת לא עניין שלי.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אני הרי בחרתי להיות יושבת ראש הוועדה הזאת משום שאני מעריכה את החשיבות של הנושא.
מל פולישוק-בלוך:
ולא צריך להיות פרופסור באוניברסיטה כדי להבין שבלי ההון האנושי למדינת ישראל אין עתיד.
מל פולישוק-בלוך:
אז אנחנו נוציא הודעה לעיתונות כמובן, שבה אנחנו מגנים את עצם הרעיון, אבל אני קוראת גם לכם ולכל מי שהתארח, השתתף, ואני מדברת על מאות אנשים, זה לא אחד ולא שניים שהשתתפו בדיוני הוועדה הזאת בנושאיה השונים, וככל שיש מגוון נושאים במדינת ישראל כך יש נושאים על הפרק של ועדת המדע, ותמיד זה באספקלריה של מה אנחנו רוצים מהמדע או איך אנחנו רואים את העתיד, מה זה מדע, אנחנו חוקרים את ההווה, את העתיד, מה אנחנו רוצים להשיג.
מל פולישוק-בלוך:
באותו הקשר, כאן אני עוברת לנושא של היום, של איכות סביבה.
מל פולישוק-בלוך:
אני לוקחת כדוגמא את איכות הסביבה.
מל פולישוק-בלוך:
מכתבה שהופיעה אתמול ב"הארץ" מדובר על חמש מאות חמישים מיליארד דולר בשנה שמושקע בטכנולוגיות של איכות סביבה.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא משהו של מגדל שן שמישהו עושה מחקר וירטואלי או אקדמי שאף אחד לא צריך אותו.
מל פולישוק-בלוך:
זה משהו אמיתי, זה כלכלה, זה חברה, זה החיים.
מל פולישוק-בלוך:
וזה המסר שאני רוצה להעביר פה למדינת ישראל, למנהיגים של מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
אם אתם כורתים את הוועדה והטכנולוגיה, הוועדה היא לא חשובה כוועדה, היא חשובה כנושא, כמי שמובילה את הנושא, אם אתם כורתים את הנושא אתם כורתים את העתיד.
מל פולישוק-בלוך:
וזה המסר שאני רוצה להעביר פה.
מיכאל נודלמן:
להגיד שכאשר אנחנו הקמנו ועדה זו הנימוקים היו שאת אמרת עכשיו.
מיכאל נודלמן:
וגם אני ראיתי בכנסת שלנו לובי חקלאים, לובי של קבלנים, לא ראיתי בכנסת מדענים מפורסמים שלנו.
מיכאל נודלמן:
אלה אנשים שמאמינים בטכנולוגיות חדשות.
מיכאל נודלמן:
והצלחתי לשכנע את השר במשרד המדע, זה היה בני בגין, ויושב ראש הכנסת דן תיכון שצריכה להיות ועדה שהיא לא עסוקה עם דברים יומיומיים, ועדת כלכלה או יהיו טיסות, לא יהיו טיסות, תנועה, בניה, כל הוועדות עסוקות רק בבעיות יומיומיות.
מיכאל נודלמן:
זו הוועדה היחידה שעסוקה עם העתיד של המדינה, עם העתיד של הטכנולוגיה, ואני רוצה להגיד, נדמה לך שאולי אנחנו לא ערים, בשבילי זה אסון מה שמדבר יושב ראש הכנסת שרוצה לחסל את הוועדה.
מיכאל נודלמן:
הוא אומר על כל הוועדות, ועדת קידום מעמד האישה, אני חושב שיש ועדת סמים, היא אולי שווה לוועדת מדע וטכנולוגיה.
מיכאל נודלמן:
במוח שלי היא לא שווה.
מיכאל נודלמן:
זו ועדה סטטוטורית, אנחנו נלחמנו כדי שזו תהיה ועדה סטטוטורית, ואני לא רואה את כנסת ישראל בלי הוועדה הזו.
מיכאל נודלמן:
כל הזמן מגיעים משלחות מכל הפרלמנטים ויש שם נציגי ועדות דומות לוועדה שלנו.
מיכאל נודלמן:
אני לא חושב שיושב ראש הכנסת יכול לבד לעשות דברים כאלה.
מיכאל נודלמן:
יהיה דיון ואני אגיד לו מה שאני חושב על הנושא הזה.
מיכאל נודלמן:
אני בטוח שבלי הוועדה הזאת הכנסת נופלת במדרגה משמעותית.
מל פולישוק-בלוך:
של הכנסת, ובעצם פועל להורדת הרמה.
מל פולישוק-בלוך:
תודה רבה חבר הכנסת נודלמן.
מתן וילנאי:
עכשיו בישיבת ועדת העבודה והרווחה אבל מאחר ששמעתי שזה הנושא אמרתי שאני אבוא לפתיחה ואגיד כמה מלים ואז אני צריך לצערי לעזוב.
מתן וילנאי:
אני חושב שגם בחדר הזה צריך לדבר על חשיבות המדע בכלל ועל מקומו בתקציב המדינה ובכנסת בפרט.
מתן וילנאי:
ובעניין הזה אני רק יכול להגיד ליושבת ראש הוועדה שזה כמו זה שקם בבוקר ואומר לאמא שלו אני לא רוצה ללכת היום לבית ספר.
מתן וילנאי:
המורים צועקים עלי, הילדים זורקים עלי אבנים, אני רוצה להישאר בבית.
מתן וילנאי:
ואמא שלו אומרת משהל'ה אי אפשר, אתה המנהל.
מתן וילנאי:
אז את יושבת בממשלה, ומפלגתך בממשלה, שקוצצת ביד רמה בתקציב המדע, קוצצת ביד רמה בכל דבר שמטפח את האוצר היחיד שלנו שזה כוח האדם, שפוגעת בכל דבר שקשור במצויינות.
מתן וילנאי:
שפוגעת בכל דבר שקשור לקידמה.
מתן וילנאי:
וצריך בעניין הזה להצביע נגד ביד רמה, צריך ביד רמה להרים אצבע נגד זה, זה בלתי מתקבל על הדעת שהתחום הזה נראה כפי שהוא נראה, כאשר בחדר הזה יושבים אנשים שמביאים את מדינת ישראל לחזית העולם.
מתן וילנאי:
יחד עם זאת יושב ראש הכנסת צודק בדבר עקרוני אחד, הוא צריך לקצץ בתקציב הכנסת.
מתן וילנאי:
אני מקבל את זה.
מתן וילנאי:
צריך להגיע למצב שהוועדה הזאת לא תעלה לו שקל.
מתן וילנאי:
אני מוכן לוותר אפילו על הנקטר והקפה כי זה בטח עולה כסף, ולגרום לכך שיושב ראש הכנסת יראה שהוא יכול לקיים את ועדת המדע בלי שהיא עולה לו פרוטה.
מתן וילנאי:
כי הרי הוא לא נגד ועדות, הוא צריך לקצץ בהוצאות.
מתן וילנאי:
ואני חושב שכל מי שיושב כאן העניין הזה קרוב לו, ודיברנו לפני רגע עם רפי שבעשרים לנובמבר, ממש עוד חודש, נכנס החוק לתוקף אחרי ייסורים ארוכים, והוועדה הזאת צריכה לעקוב אחרי יישומו.
מתן וילנאי:
ולגרום לכך שהוא ייושם, כי אני מכיר בקלי קלות, והפורום פה יודע היטב איך אפשר למזמז את זה, למשוך את זה לאורך זמן ארוך כמו שהעברת החוק לקחה את הזמן שלה.
מתן וילנאי:
אני ממש מצטער שאני צריך לעזוב לדיון מאוד חשוב בוועדת העבודה, ותודה רבה לכם.
מל פולישוק-בלוך:
בנושאים האלה דרך ועדות אחרות, אז חסכון אין פה, וכמו ששמעתם חדר גם אין לנו, אז זה באמת לא ברור לי החזית הזאת החדשה שנפתחה עלינו.
מל פולישוק-בלוך:
אני מבקשת להתייחס לנושא הזה, אנחנו נקדיש לו כמה דקות כי כמובן שהוא מאוד חשוב.
שמואל חן:
מאוד חמור, גם בגלל העובדה שבוועדה הזאת מדברים על תכנון עתידי וטכנולוגיות סביבה אבל גם בגלל העובדה שהוועדה הזאת עסקה בשנה האחרונה בעצם במגוון נושאים שממש נוגעים לחייו הפשוטים של האדם הפשוט, כמו קרינה, נזקי קרינה, נזקים שנגרמו לחיילים ותושבים וכן הלאה.
שמואל חן:
מהסיבה הזאת אני כאן אומר לפרוטוקול שאנחנו ניאבק בכל דרך על מנת שהוועדה הזאת תמשיך לקיים את האג'נדה שלה גם בנושאים התיאורטים יותר וגם בנושאים היומיומיים והמעשיים שחשובים לשמירת והגנת הסביבה של האזרח הפשוט במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך:
רחבה.
מל פולישוק-בלוך:
רמי רחמימוב, בבקשה.
רמי רחמימוב:
שהוא מכניס במדינה.
רמי רחמימוב:
אני חושב שמדינה שסוגרת את התקציבים של משרד המדע, של כל המדענים הראשיים, צמצום נוראי במשרד הבריאות, יש לנו מאתיים שלושים בקשות למענקי מחקר ואחרי הצמצומים האחרונים יש לנו כסף לממן שבע, פירוש הדבר שמה שאנחנו עושים כאן, הופכים לקרן הכי תחרותית בעולם לקבל מענקי מחקר.
רמי רחמימוב:
יחד עם זה סגירת ועדת המדע זה פועל בהרמוניה מלאה עם כל הדברים האחרים.
רמי רחמימוב:
אני חושב שמה שאנחנו צריכים לעשות זה משהו מאורגן, בשם המדענים הראשיים מצד אחד של משרדי הממשלה, אני חושב שפה תהיה הסכמה כללית ואני חושב שצריך לפנות לאקדמיה הישראלית למדעים ולוועד ראשי המוסדות להתחיל בלחץ ציבורי גדול מאוד.
רמי רחמימוב:
אני חושב שהדבר הזה הוא דבר שהוא השטות בהתגלמותה.
מל פולישוק-בלוך:
שיכול, כדי לחשוב על צעדים יותר אופרטיביים, כמו למשל איך אנחנו מארגנים את כולם, אולי עושים מסיבת עיתונאים עם כל ראשי האוניברסיטאות והמדענים הראשיים, כותבים מכתבים כמובן, ופשוט אולי ננצל את זה לעשות הפוך על הפוך מה שנקרא, כדי סוף סוף שיתחילו לדבר על מדע במדינת ישראל בכל ערוץ תקשורת שאפשרי.
נירה לאמעי:
מאחר ששיתוף הפעולה שלנו עם הוועדה הזאת היה מאוד פורה במושב האחרון, ואחת החשיבויות העליונות של הוועדה היא בעצם האינטגרטיביות של הפעולה שלה, כלומר היכולת שלה לראות דברים באופן הכי רוחבי ואם מדברים על קרינה אז לא רק על קרינה ממכשירים סלולריים שנדונה בוועדת הכלכלה אלא גם על קרינת רקע ועל כל הסוגים של קרינה ועל היישום שלהם.
נירה לאמעי:
ואם מדברים על מכוני מחקר אז באופן רוחבי לסרוק את העבודה של כל מכוני המחקר הממשלתיים ולא רק של מכון כזה או אחר בהקשר המשרדי.
נירה לאמעי:
אנחנו, אני אומרת את זה בשם נציב הדורות באים, עוד לא דנו בנושא הזה, לא היה ספק בידינו, נשתמש בסמכות שנתונה לנו בסעיף 30 בחוק הכנסת להמליץ בפני הכנסת בכל נושא שנמצא לנכון שאנחנו מוצאים לו חשיבות לדורות הבאים, וזה בודאי ובודאי נושא כזה.
נירה לאמעי:
בהקשר של איכות סביבה אני חושבת שהאתגרים שהמדינה לקחה על עצמה ברגע שהיא קיבלה את אותה החלטת ממשלה בנוגע לאסטרטגיה לפיתוח בר קיימא אפילו מעמידים ביתר שאת את הקיום של הוועדה בחשיבות עליונה כי המשרד לאיכות הסביבה היום צריך להתמודד לא רק עם טכנולוגיות לאיכות סביבה אלא גם לשילוב של חברה וכלכלה, שזה שני האלמנטים הנוספים של פיתוח בר-קיימא ושימור משאבי העולם האלה למען הדורות הבאים.
נירה לאמעי:
דווקא משרד המדע צריך לצאת להגנת הוועדה בנושא הזה, כי גם לו יש חלק נרחב, ובאמת אינטגרטיבי בכל הנושא של מו"פ לפיתוח בר קיימא, ולהסתייע בוועדה.
נירה לאמעי:
אז אנחנו בהחלט נעשה את זה, אני מקווה שכבר היום.
מל פולישוק-בלוך:
ממשרד המדע, שכמובן מצר וכועס.
דניאל מורגנשטרן:
היא אמצעי, אין שום ספק וצריך עכשיו לעשות, איך אמרת, הפוך על הפוך, צריך לתפוס את ההזדמנות הזאת כמנוף ולמנף את העניין שזה לא רק במסגרת הצמצומים של הכנסת אלא גם במסגרת הצעת התקציב ל2004-.
דניאל מורגנשטרן:
חרב קשה מאוד, חרב קיצוצים קשה מאוד על המשך קיומו של החשיבה לטווח ארוך של המדע.
דניאל מורגנשטרן:
כלומר צריך לגייס את כולם וצריך להשמיע קול זעקה, משום שהרי אין ספק שכל שקל שאנחנו מורידים היום מתקציבי המחקר במדע הפגיעה שלו היא בין עוד חמש לחמש עשרה שנה.
דניאל מורגנשטרן:
ובתחום של איכות הסביבה זה בעוכרינו כבר מאתמול.
מל פולישוק-בלוך:
בהחלט מתקשר, ואני כבר הודעתי, גם בבמה הזאת וגם במקומות אחרים, שאני לא אצביע לתקציב הזה, ואני מודיעה לכם את זה, ובדרך כלל מה שאני מבטיחה אני גם מקיימת, זה הניסיון של חמישים השנה האחרונות, אני גם לראש הממשלה כתבתי מכתב וכתוב שחור על גבי לבן, וטומי קיבל העתק שלו, שאני לא אצביע לתקציב שיש בו קיצוץ וחיסול של המדע והטכנולוגיה, כי אני רואה בזה חיסול של העתיד.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא המדע והטכנולוגיה כמטרה.
מל פולישוק-בלוך:
המטרה היא שמדינת ישראל תתקיים הלאה ושתהיה ברת תחרות, שלא יעזבו אותנו המוכשרים יותר.
אופיר פינס-פז:
האקדמי בשמו של יושב ראש הכנסת.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שהיתה לו פליטת פה שקשה לי להבין מאיפה היא הגיעה, בסופו של דבר הוא גם בנו של איש מדע, אבא שלו היה איש מדע והוא בא מעולם המדע.
אופיר פינס-פז:
אני התפלאתי מאוד לשמוע את ההודעה הזו, היא הודעה מקוממת ובלתי מובנת מכל זוית ראיה.
אופיר פינס-פז:
זה פשוט מדהים.
אופיר פינס-פז:
הוא אומר שהכנסת צריכה לשפר את התדמית שלה על ידי זה שתסגור את ועדת המדע, זה לא להאמין, זה פשוט לא להאמין.
אופיר פינס-פז:
ויש כאן איזה שהוא דבר שהוא פשוט מביש ומבזה ואני חושב גבירתי היושבת ראש שקודם כל צריך לכתוב מכתב, בשם כל חברי הוועדה או מי שמוכן לחתום על המכתב, חריף מאוד, ליושב ראש הכנסת, שבו אנחנו אומרים את דעתנו.
אופיר פינס-פז:
אפשר להחתים עליו גם חברי כנסת שהם אינם חברי הוועדה, כי זה בכלל לא קשור לוועדה, זה קשור לכנסת.
אופיר פינס-פז:
זה קשור לאיך המדינה הזאת נראית, ומה מקום המדע במדינה הזו, ומה חשוב ומה שולי, והכל התהפך אצלנו, הכל התעוות אצלנו.
אופיר פינס-פז:
הזמינו אותי עכשיו לאירוע במכון וייצמן לזכרו של אבא אבן.
אופיר פינס-פז:
פעם מכון וייצמן התגאו בו, התהדרו בו, ראו בו איזה שהוא נכס אסטרטגי של המדינה הזו.
אופיר פינס-פז:
היום זה באמת עצוב.
אופיר פינס-פז:
וזה יושב ראש הכנסת מוריד את מעמדה של הכנסת.
אופיר פינס-פז:
בדיוק ההיפך.
אופיר פינס-פז:
ובדיוק בזה הוא מוריד את מעמדה של הכנסת.
אופיר פינס-פז:
ואת זה צריך לומר לו בצורה הכי ברורה והכי חד משמעית.
אופיר פינס-פז:
לבד מכך העובדה שלצערי גם גורמים אחרים משתפים פעולה עם המגמה הזו.
אופיר פינס-פז:
והעובדה שאמצעי התקשורת לא נמצאים כאן היא הוכחה לזה שיש גם הסכמה.
אופיר פינס-פז:
ראיתי את הכותרות בעיתונים, היתה זעקה גדולה על זה שהוא רצה לבטל את ועדת מעמד האשה, שזה גם דבר שאני לא מבין אותו.
אופיר פינס-פז:
אז כל העולם זעק על מעמד האשה, בצדק אגב.
אופיר פינס-פז:
אבל מלה לא שמעתי ולא ראיתי בתקשורת הישראלית על זה שיושב ראש הכנסת רוצה לסגור את ועדת המדע ובזה להציל את כבודה של הכנסת.
אופיר פינס-פז:
אני ציפיתי שכמה אנשים יכתבו על הדבר הזה דברי ביקורת מאוד קשים.
אופיר פינס-פז:
אז גם בתקשורת יש איזה סוג של שתיקה, הסכמה שבשתיקה, תחושה שאין מקום לוועדה הזו, שאין מקום לעניין הזה, ואני בכלל חושב, אגב וזו גם ההתייחסות למשרד המדע בהיררכיה הממשלתית.
אופיר פינס-פז:
יש כאן משהו יסודי שהוא לקוי.
אופיר פינס-פז:
ממש משהו יסודי, לא משהו בשוליים.
אופיר פינס-פז:
מה מקום המדע במדינת ישראל בסדרי העדיפויות של מדינת ישראל ואיך מתייחסים אליו.
אופיר פינס-פז:
ויש גם תופעה, תהליך של זילות ופחיתות מתמשכת במעמד המדע בישראל.
אופיר פינס-פז:
אני רואה בזה סכנה אסטרטגית למדינה.
אופיר פינס-פז:
זה כמו שהייתם אומרים לי עכשיו שביטלנו את חלק מהיערכויות הבטחון של ישראל.
אופיר פינס-פז:
זה ממש באותה רמה.
אופיר פינס-פז:
אז בעניין הזה יש לנו הרבה מאוד מה לעשות.
אופיר פינס-פז:
זו גם אחת הסיבות שכשחברי חבר הכנסת בורג החליט לפרוש מהוועדה אני החלטתי דווקא להצטרף אליה.
אופיר פינס-פז:
לא שאני פחות עסוק ממנו, אני נשבע לכם שאני בודאי לא פחות עסוק ממנו, אבל אני חושב שזה נכון לומר בעניין הזה אמירה ולהיות שותף לעניין הזה, ואני מקווה שעוד חברי כנסת יגידו היום דברים מאוד ברורים בעניין הזה, אולי גם במליאה זה יתאפשר.
מל פולישוק-בלוך:
חלק מחבריך כדי לתמוך בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו מייד בסוף הישיבה הזאת, כבר ביקשתי שיחה דחופה עם יושב ראש הכנסת, אנחנו נגבש גם מכתב, אנחנו נחשוב על אמצעים נוספים, אבל זה באמת נעשה בסוף הישיבה.