GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: לפני שנמשיך, אני מבקשת מחברי הוועדה שנמצאים פה, ומעונינים להצטרף לוועדת המשנה לענייני אינטרנט, שיצביעו.
מיכאל איתן: אני מציע שלאחר שתוקם ועדת המשנה באופן פורמלי בראשותי, אפנה לחברי הוועדה, גם לאלה שאינם כאן ואציע להם.
מיכאל איתן: בכל מקרה, אנחנו נזמין את כל חברי הוועדה לישיבות ועדת המשנה.
מל פולישוק-בלוך: מקובל עלי.
מל פולישוק-בלוך: יש למישהו מחברי הוועדה התנגדות שנקים את ועדת המשנה?
מל פולישוק-בלוך: לא, אז היא הורמה באופן רשמי.
נסים זאב: אנחנו בעצם נותנים לחה"כ איתן את הסמכות לבחור את החברים.
מל פולישוק-בלוך: חה"כ איתן, אתה כמובן תודיע לולנו מתי יש ישיבות וכל אחד מאתנו שירצה לבוא, יבוא.
מל פולישוק-בלוך: את נושא ההיי-טק בפני עצמו, שהייתה תת-ועדה, אמרתי שאני מעוניינת להשאיר במסגרת הוועדה עצמה, במיוחד שזה נושא שאני רוצה לשים עליו את הדגש.
מל פולישוק-בלוך: טכנולוגיה והיי-טק בעצם נוגעים בכל אחד מהתחומים, זה בעצם כלי.
מל פולישוק-בלוך: פעם היה לנו עיפרון והיום יש היי-טק, לכן אני חושבת שזה צריך להיות מנדט של הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשים דגש מיוחד בנושא של מובטלי ההיי-טק, איך מחזירים אותם לעבודה, איך מפתחים את הנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: זה יהיה נושא מאוד מרכזי בוועדת המדע והטכנולוגיה.
מיכאל איתן: יכול להיות שצריך לבדוק אפשרות לשנות את התקנון של הכנסת, ולהכניס באופן פורמלי לתחומי הפעילות של ועדת המדע גם את הפיקוח על פעולות המדען הראשי במשרד המסחר והתעשייה, ואז את נכנסת בדרך המלך לנושא ההיי-טק.
מל פולישוק-בלוך: שהיום נמצא איפה?
מיכאל איתן: ועדת הכלכלה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נבדוק את העניין הזה, כי אני נמצאת גם בוועדה ההיא.
מל פולישוק-בלוך: נראה איפה הסמכויות, ואיך מחברים את שני הדברים.
מל פולישוק-בלוך: 2.
מל פולישוק-בלוך: פגישת הכרות עם המדענים הראשיים במשרדי הממשלה
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה שזו לא הישיבה האחרונה של פרופ' מסר-ירון, אם כי היא מצהירה על כך שהיא רוצה לנטוש את תפקידה.
מל פולישוק-בלוך: אני מאחלת לך הצלחה, ומפה שלוחה לך ברכת הוועדה שלנו למדע וטכנולוגיה, שליווית אותה מתחילת התפקיד שלך.
מל פולישוק-בלוך: אני מעבירה לך את זכות הדיבור.
חגית מסר-ירון: זאת הישיבה האחרונה שלי תחת הכובע של המדענית הראשית במשרד המדע.
חגית מסר-ירון: אם תזמינו אותי, אני אשמח לשרת את הציבור תחת הכובעים האחרים שלי.
חגית מסר-ירון: אני מנצלת את ההזדמנות גם כדי להודות לשר לשעבר, מתן וילנאי, שגרר אותי לחיים האלה, וגם לחברים כאן.
חגית מסר-ירון: אני רוצה להציג כאן את נושא הישיבה, שהגדרתי: פגישת הכרות עם המדענים הראשיים במשרדי הממשלה.
חגית מסר-ירון: לצורך ההיסטוריה, מדענים ראשיים במשרדי הממשלה מונו בעקבות דו"ח של ועדת קציר, קצ'נסקי, בסוף שנות ה-60.
חגית מסר-ירון: הרעיון מאחורי זה היה שהפעילות המדעית והטכנולוגית, חייבת להיות חלק מהפעילות השוטפת של משרדי הממשלה באשר הם, הדדית.
חגית מסר-ירון: זאת אומרת, שגם במנדט השונה של משרדי ממשלה שונים צריכה להיות משולבת הפעילות המדעית והחידושים המדעיים טכנולוגיים הרלוונטיים לתחום העיסוק, וגם להפך: מתוך הצרכים שמתגלים תוך כדי פעילות הממשלה יש חלק מההכוונה, חלק מהמדיניות, לתחומי מדע מסוימים בהם נדרשת הכוונה.
חגית מסר-ירון: הרעיון היה לעשות פעילות מבוזרת, כך שבכל אחד ממשרדי הממשלה יהיה גם טיפול בתחומים המדעיים והטכנולוגיים בעזרת מדען ראשי, עם בסיס של שיתוף פעולה וקואורדינציה ביניהם על ידי מה שהוגדר בדו"ח קציר כ"רשות למו"פ", ואחר כך זה עבר גלגולים שונים.
חגית מסר-ירון: בהחלטת ממשלה מתחילת שנות ה-80, הוקם פורום המדענים הראשיים, שהוא הפורום האינטגרטיבי בין הפעולות של המדענים הראשיים.
מל פולישוק-בלוך: מתי זה הוקם?
חגית מסר-ירון: החלטת ממשלה ראשונה על זה הייתה בעקבות דו"ח יפתח בתחילת שנות ה-80, בפועל הפורום פעל on and off החל משנת 2000, מאז שמתן וילנאי מונה כשר.
חגית מסר-ירון: הפורום פועל בצורה סדירה, נפגש אחת לחודש.
חגית מסר-ירון: בסוף שנת 2000 הועברה החלטת ממשלה שהכותרת שלה הייתה "פורום המדענים הראשיים" שהגדירה מחדש, עשתה fine tuning לתפקידים של הפורום, למטלות שלו כפורום, והגדירה אותו כגוף העליון לתיאום ולפיקוח של מגזר המו"פ הממשלתי.
חגית מסר-ירון: רציתי להראות את השקף של 3 מגזרי המו"פ שאנחנו מדברים עליהם, והוועדה הזאת, כוועדה, צריכה לראות את כל 3 המגזרים.
חגית מסר-ירון: אבל נכון להיום, לאחר שחוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח עבר - והוא החוק שמופקד על ראיה כוללת של 3 המגזרים - אנחנו מדברים על מגזר המו"פ האקדמי, שהוא המו"פ שנעשה תחת עקרונות של חופש אקדמי באקדמיה, מגזר המו"פ התעשייתי, שמדבר על הפיתוח שנעשה בתעשייה, ומגזר המו"פ הממשלתי שהוא המחקר ופיתוח שקשור לפעולות הממשלה באופן שוטף.
חגית מסר-ירון: פורום המדענים הראשיים מתייחס למגזר הזה בלבד.
חגית מסר-ירון: נכון שכל זמן שלא הייתה קיימת, לא בחקיקה ולא בפועל, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, הפורום הזה של המדענים הראשיים, היה בעצם הפורום היחידי שהסתכל איזושהי ראיה - הוא גם הסתכל על דברים אחרים - אבל תחת החוק החדש בעיקר תודגש הראיה שלו על המגזר הזה, והזה בלבד.
חגית מסר-ירון: כאמור, הפורום פועל בצורה סדירה כבר למעלה מ-3 שנים.
חגית מסר-ירון: הפגישות הסדירות – ישיבת ההמשך לישיבה הזאת היא ישיבה שוטפת של פעולות הפורום – מתייחסות לגורמים שונים שנקבעו בהחלטת הממשלה.
חגית מסר-ירון: יש הרבה פעולות של תיאום ושל יידוע של מה שנעשה במשרדים השונים.
חגית מסר-ירון: יש הרבה פעולות שנעשות לתיאום בין רכיבי הפורום בשביל למנוע חפיפה, להגביר שיתוף פעולה, לנסות להתגבר על דברים שעלולים ליפול בין הכיסאות.
מל פולישוק-בלוך: מצאתם כאלה דברים?
חגית מסר-ירון: למשל, עשינו פעולה גדולה בתת-ועדה מתוך חברי הפורום שטפלה בנושא הביו-טכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: היו 5 חברים מפורום המדענים הראשיים בוועדה הזאת, יחד עם יועצים חיצוניים מתחום האקדמיה והתעשייה, והגישו המלצות לממשלה, איך הממשלה כממשלה צריכה לטפל בביו-טכנולוגיה.
ג'מאל זחאלקה: שלא יושמו.
מל פולישוק-בלוך: אפשר יהיה לקבל את הדו"ח הזה?
חגית מסר-ירון: האמת שזה לא מדויק שלא יושמו, כי חלק מהדברים כן יושמו.
ג'מאל זחאלקה: אם 5 מיליון דולר מצטמצמים ל-100,000 דולר זה נקרא שלא יושמו.
ג'מאל זחאלקה: במיוחד ביואינפורמטיקה שלא קבלה את הדרוש, וזה לא עולה הרבה כסף, אגב.
חגית מסר-ירון: תמיד אפשר להסתכל על חצי הכוס הריקה ולהגיד שלא יושמו, אבל להערכתי עצם הדיון המשותף, ועצם העובדה שחלק מאתנו יישמו במשרדים שלהם את ההמלצות האלה גם בלי תוספות תקציביות – אז אפשר להסתכל על חצי הכוס המלאה.
מל פולישוק-בלוך: עוזי דיין אמר לי שאנשים נמוכים הם אופטימיים, כי הם רואים רק את החצי המלאה של הכוס.
חגית מסר-ירון: אז אני חושבת שאפילו אם אנחנו לא משיגים כספים נוספים לדברים האלה, עצם העובדה שמדברים על הדברים, דנים בהם, ורואים את ההשלכות שלהם לגבי הפעילות של כל אחד מאתנו בתקציבים המוגבלים שלו, היעילות של הניצול התקציבי עולה.
חגית מסר-ירון: יותר מאשר נושאים קונקרטיים, וביו-טכנולוגיה זו דוגמה אחת, השנה, 2002, עשינו בעיקר כמה פעולות מאוד חשובות בפורום המדענים הראשיים כמו לדבר על נושאים שקשורים לפעילות של כולנו, ולאו דווקא topics כמו ביו-טכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: עשינו פעולה מאוד מעניינת, ודיון בנושא של זכויות קניין רוחני במחקרים שממומנים על ידי המדינה, ודו"ח שהפקנו על הנושא הזה נמצא באתר המשרד שלנו באינטרנט.
חגית מסר-ירון: עשינו כמה דיונים על נהלים בטיפול בקרנות מחקר בתוך פורום המדענים הראשיים.
מיכאל איתן: סליחה, אני נאלץ לצאת.
מיכאל איתן: אני יו"ר ועדת החוקה וב-11:30 יש ישיבה של הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: בפעם הבאה ננסה לתאם בין כל האילוצים.
מל פולישוק-בלוך: ויתרתי אתמול על השתתפותי באחת מוועדות הכנסת, כי אמרתי שאני רוצה להיות בכל ועדה כמו שצריך, ולא לקפוץ ממקום למקום.
חגית מסר-ירון: אני חושבת שפורום המדענים הראשיים כפורום, וזו התחושה של השותפים בפורום, הוסיף ערך מוסף לפעילות של כל אחד מהמדענים הראשיים בתחום שלו.
חגית מסר-ירון: אני חושבת שהחלפת הדעות, הדיונים בפורום הזה, מוסיפים לכולנו ונותנים לזה את הערך המוסף שאנחנו שמחים עליו.
חגית מסר-ירון: אני מאחלת לפורום שימשיך לתפקד באותה מסגרת בעתיד.
חגית מסר-ירון: שר המדע והטכנולוגיה הוא יו"ר הפורום.
חגית מסר-ירון: המדען הראשי – מי שיחליף אותי – ימשיך לרכז אותו.
חגית מסר-ירון: כאמור, הפורום מפיק דו"ח אחת לשנה, ואנחנו נתחיל לעבוד היום על הדו"ח לגבי שנת 2002, שמוצג בין היתר, גם בפני הוועדה הזאת אחת לשנה.
חגית מסר-ירון: באוקטובר האחרון היה דיון על דו"ח 2001.
חגית מסר-ירון: דו"ח 2002, אני מקווה, יהיה מוכן בעתיד הקרוב, וגם הוא יוצג כאן ויסקור את הפעולות של 2002.
חגית מסר-ירון: בזה מסתיימת ההקדמה הכללית.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נשמע עכשיו מכל אחד מכם תמצית פעילות משרדו, ובתוכנית שלנו לייחד לכל משרד ישיבה נפרדת.
מל פולישוק-בלוך: היום זה היום רק הכרות, ופגישה ראשונה.
חגית מסר-ירון: בשקף שלפניכם אתם רואים את 3 מגזרי המו"פ: האקדמי, התעשייתי והממלכתי.
חגית מסר-ירון: המועצה הלאומית למחקר ופיתוח תיתן ראיה כוללת על כולם.
חגית מסר-ירון: פורום המדענים הראשיים מכיל את המדענים הראשיים, והוא הוועדה העליונה לצורך המו"פ הממשלתי, כאשר המולמו"פ נותן את הראיה הכוללת לכל 3 הסעיפים.
חגית מסר-ירון: אני עכשיו מחליפה כובע, ואדבר על משרד המדע והטכנולוגיה, ומה המשרד הזה עושה בתחומי המחקר והפיתוח.
חגית מסר-ירון: במשרד המדע יש 3 תחומי פעילות, שהם כאמור, חלק מהמו"פ הממשלתי.
חגית מסר-ירון: עיקר פעילות המשרד, גם מבחינה תקציבית, זה תכנית התשתיות.
חגית מסר-ירון: הרעיון הוא תשתיות למחקר במובן של רוחק הטווח של המחקר.
חגית מסר-ירון: באופן עקרוני, אפשר להסתכל על מחקר ופיתוח בטווחי זמן שונים.
חגית מסר-ירון: כיוון שהמוטיבציה היא חיפוש אחרי ידע וסקרנות לפעמים ההשלכות של זה יכולות להיות בטווחים של עשרות שנים, ולא תמיד מקשרים בין היישום למחקר עצמו.
חגית מסר-ירון: לזה נהוג לקרוא מחקר בסיסי, למרות שהוא לפעמים יכול להיות יישומי, אבל הטווח הוא מאוד רחוק.
חגית מסר-ירון: בקצה השני, המחקר התעשייתי רוצה לראות כבר מוצר, או להיות קרוב למוצר.
חגית מסר-ירון: הרעיון של התשתיות זה להסתכל בטווח ראיה בינוני במובן הזה שכבר אפשר לראות פוטנציאל ליישום, אבל לאו דווקא את היישום המיידי.
חגית מסר-ירון: דרגת הסיכון היא יותר גבוהה.
חגית מסר-ירון: אם נסתכל על תחוומי המו"פ הממשלתי – שכולנו סביב השולחן הזה עוסקים בו – בחקלאות, איכות סביבה, ביטחון פנים ובריאות, המשרדים הספציפיים מדברים הרבה פעמים ברמת היישום.
חגית מסר-ירון: במשרד שלנו, כאשר מדברים על תשתיות מדברים בשלב שהוא לפני היישום, אבל עדיין יכול לנגוע גם בתחומים ספציפיים של המשרדים השונים, במובן הזה שמדברים על המחירים בשלב עם סיכון יותר גדול, עם מרחק יותר גדול.
חגית מסר-ירון: עקרונית, המשרד עוסק בתחומים שונים, גם במדעי החיים היישומיים – ביו-טכנולוגיה זו דוגמה אחת – טכנולוגיית חומרה ותוכנה, שחלק מהמחקר הוא טרום-תעשייתי.
חגית מסר-ירון: בזמנו דיברו על מיקרו-אלקטרוניקה, חומרים מתקדמים, מידע ותקשוב, וגם בתחומים של מדעי החברה היישומיים.
חגית מסר-ירון: יש היום ועדה לאומית למדעי החברה היישומיים שעוסקת בדברים האלה.
חגית מסר-ירון: המשרד שלנו מממן פעילות מדעית ב-3 תחומים: מחקרים ייעודיים, שמדובר על פרוייקטי מחקר של כמה קבוצות מחקר, שיש להם תכנית עבודה מוגדרת.
חגית מסר-ירון: נושא של מרכזי ידע, שעליו אשמח להרחיב את הדיבור, כי מרכזי הידע זה בעצם העמדת תשתית מחקרית לכלל קהילת המחקר והפיתוח בארץ.
חגית מסר-ירון: בשנת 2002 חנכנו 12 מרכזי ידע בתחומים שונים, החל מביו-טכנולוגיה, ביואינפורמטיקה, גנומיקה וכו', ועד לדברים כמו מרכז ידע לחקר ההזדקנות – שזה במדעי החברה.
מל פולישוק-בלוך: זה תמיד באוניברסיטאות?
חגית מסר-ירון: עקרונית, אנחנו פותחים מכרז שיכולים לענות עליו גם גופים שהם לא אוניברסיטאות, אבל בפועל – חוץ מאחד שהוא במכון וולקני – כולם אוניברסיטאות.
חגית מסר-ירון: הרעיון הוא להתלבש על תשתית קיימת, עליה להוסיף אינקרימנט של כסף ייעודי, ואותו לרתום ולהעמיד את זה לרשות כל אדם.
חגית מסר-ירון: מדובר על זמן קצוב, על צורך מדעי מוגדר, על משאבים – הן בכוח אדם, הן בציוד – שעומדים לרשות כולם.
חגית מסר-ירון: הנושא הזה מאוד מעניין, יכול להיות שכדאי להקדיש לזה ישיבה מיוחדת, תלוי בך, גברתי היו"ר.
חגית מסר-ירון: התחום השלישי זה מלגות, לא מדובר על מלגות לסטודנט, אלא על מלגות לעידוד תחום.
חגית מסר-ירון: אם אנחנו חושבים שיש תחום שצריך לשים עליו דגש, אנחנו נותנים מלגות לחוקרים צעירים, לדוקטורנטים ולפוסט-דוקטורנטים, באותו תחום.
מל פולישוק-בלוך: יש לך איזה כיוון מיוחד?
חגית מסר-ירון: בנושאים שנקבעים בשנה מסוימת כנושאי עדיפויות, בהם אנחנו ממנים מחקרים, וגם דוקטורנטים לתחומים האלה.
חגית מסר-ירון: שנת 2003 זו אדמה חרוכה, יש בעיות תקציביות קשות מאוד, אבל בשנת 2002 היו כמה נושאים כאלה.
חגית מסר-ירון: בביו-טכנולוגיה סימנו מלגות בתחום של מחקר בתאי גזע – שזה מחקר בעל פוטנציאל רפואי מאוד חשוב – וגם בתחום של גנום צמחי, שיש לו פוטנציאל חקלאי בטווח הרחוק.
חגית מסר-ירון: היו גם בתחומים אחרים.
חגית מסר-ירון: תחום נוסף הוא כל קשרי המדע הבין-לאומיים של מדינת ישראל, שנעשים או במסגרת השתתפות בתשתיות בין-לאומיות, כמו במאיץ החלקיקים בסרל ובדברים אחרים.
חגית מסר-ירון: יש לנו תוכניות של מחקרים משותפים עם מדינות כמו הודו, קוריאה, גרמניה, צרפת ואחרות.
חגית מסר-ירון: יש תוכניות של חילופי חוקרים, שאנחנו מממנים מדענים שבאים מארצות שונות, וכנסים בין-לאומיים.
חגית מסר-ירון: תחום של מדע וקהילה, שהוא בעיניי מאוד חשוב, למרות שאולי פחות תקשורתי כמו המדע עצמו.
חגית מסר-ירון: אני חושבת שמאוד חשוב לקרב את הקשר בין המדע לקהילה, לגשר בין שניהם לשני הכיוונים.
חגית מסר-ירון: אנחנו עושים את זה ב-3 מנגנונים עיקריים: מנגנון אחד זה טיפוח מרכזי מו"פ בפריפריה, מה שנקרא מרכזי מו"פ אזורי.
חגית מסר-ירון: יש לנו כאלה 10 מרכזי מו"פ שמפוזרים בארץ מדרום ועד צפון, במקומות שאין בהם אוניברסיטאות, או מרכזי מחקר ופיתוח.
חגית מסר-ירון: הרעיון הוא מה שאני קוראת: by ,for and about.
חגית מסר-ירון: מקימים מרכז מחקר ופיתוח בפריפריה, המחקר שם נעשה על ידי אנשי האזור, למען האזור, ואודות האזור.
חגית מסר-ירון: זה הרעיון.
חגית מסר-ירון: חה"כ זחאלקה, אתה מכיר ודאי את המרכז בכפר קרע.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר גם את הבעיות.
חגית מסר-ירון: יש בעיות, אבל יש גם רצון טוב.
חגית מסר-ירון: במרכזים האלה יש מדענים מהאזור.
חגית מסר-ירון: אנחנו מממנים את המרכז גם בבסיס וגם על ידי מחקרים ייעודיים לטובת האזור.
חגית מסר-ירון: למשל, עכשיו מימנו מחקר חדש על מחלות גנטיות בנשואי קרובים במגזר הערבי.
חגית מסר-ירון: התחום השני שנעשה תחת הכותרת של "מדע וקהילה" זה אוריינות מדעית.
חגית מסר-ירון: פיתוח האוריינות של מדע, לאו דווקא בנוער, שזה נעשה במסגרת החינוך הפורמלי במשרד החינוך.
חגית מסר-ירון: אנחנו מדברים על קהילה: מבוגרים וילדים.
חגית מסר-ירון: בזמנו, הפעולה של חה"כ איתן, של מרכזי האינטרנט, התחילה גם היא תחת הכותרת הזאת, היום זה עבר למקומות אחרים.
חגית מסר-ירון: התחום השלישי, זה מגזרים מיוחדים שבהם המדע לא בא לידי ביטוי, מגזרי המיעוטים: ערבים, דרוזים, צ'רקסים זה דוגמה אחת, נשים במדע זו דוגמה אחרת.
חגית מסר-ירון: חשבנו להיכנס גם לתחום של מדע אצל החרדים – אני מקווה שיעשו את זה אחריי.
חגית מסר-ירון: אלה כל מיני מגזרים בחברה הישראלית שבהם יש ראיה מיוחדת לתחום המדע.
חגית מסר-ירון: אזכיר במילה אחת את סוכנות החל הישראלית שעוסקת במחקרי חלל, זה גם תחתינו.
חגית מסר-ירון: בזה גמרתי את ההצגה של משרד המדע על קצה המזלג.
מל פולישוק-בלוך: לא דברת על כסף.
חגית מסר-ירון: התקציב מאוד בעייתי.
חגית מסר-ירון: התקציב הכללי של המדע בשנים האחרונות, לכל 3 התחומים האלה, התנדנד בין 120 ל-150 מיליון שקל.
חגית מסר-ירון: בשנת 2003 התסריט הוא פסימי הרבה יותר, גם בגלל קיצוצים וגם בגלל העברות תקציביות.
חגית מסר-ירון: אנחנו עומדים על תקציב פעולות שיותר קרוב ל-60 או 70 מיליון שקל.
חגית מסר-ירון: זה פחות או יותר, חצי ממה שהיה כשהמשרד הפך למשרד המדע, התרבות והספורט.
חגית מסר-ירון: זה אומר שהתקציב הזה מאפשר לשמור על פעילויות שהתחילו בהן בעבר, אבל לא מאפשר כמעט להוסיף.
מל פולישוק-בלוך: יש תקציבים נוספים שהם לא בתקציב פעולות?
חגית מסר-ירון: תקציב המשרד עצמו, תקציב הארגון, משכורות העובדים, דברים כאלה.
מל פולישוק-בלוך: כשדברת על 120 – 150 זה היה לפעולות?
חגית מסר-ירון: כן, רק לפעולות.
ג'מאל זחאלקה: שיתוף הפעולה המדעי עם האיחוד האירופי, שישראל שותפה בו, זה בתחום המשרד שלכם, איפה זה נופל?
חגית מסר-ירון: עקרונית, התקציב של זה מתחלק בין שלושה משרדי ממשלה: משרד התמ"ס, ות"ת – שזה תקציב המדינה שעובר דרך ות"ת – ובין המשרד שלנו.
ג'מאל זחאלקה: יש 400 פרוייקטים כאלה בארץ, נכון?
ג'מאל זחאלקה: איפה זה נופל בדיאגרמות שלך?
חגית מסר-ירון: איפה שכתוב "תשתיות בין-לאומיות, ארגונים", זה ההשתתפות של המשרד שלנו בתוכנית השישית.
חגית מסר-ירון: זה כסף קשיח, בזה אני מקווה שלא ייגעו.
מיכאל בייט: זה אושר השנה?
חגית מסר-ירון: החוזה נחתם בראשי תיבות, הוא עוד לא אושר על ידי ה-COUNSIL אבל אנחנו מתנהגים כאילו שהכל נחתם.
חגית מסר-ירון: אם לא תהיינה הפתעות מרעישות, כל הישראלים זכאים להשתתף בתוכנית, להגיש הצעות.
מיכאל בייט: בשקף שהצגת זה עשה רושם כאילו שהכסף לא הועבר.
חגית מסר-ירון: דווקא הכסף זה הדבר היחיד שאין בעיה, זה בסיס התקציב.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להמשיך בסקירה, ואני מבקשת שתחשבו גם על רעיונות ואפשרויות לביצוע במסגרת הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: אשמח מאוד לקבל מכם רעיונות, כי אצלכם הידע והניסיון, מה אתם מצפים מאתנו שנעלה פה, ניזום ונדחוף.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם גוף מחוקק וגם גוף מפקח על אלה שצריכים לבצע, ויש לנו גם השפעה מזערית, פה ושם, על נושא תקציבי.
מל פולישוק-בלוך: גם זה משהו.
אפרים סנה: מזערי במקרה הזה זה הרבה.
מל פולישוק-בלוך: נשמח לשמוע רעיונות מעשיים.
מל פולישוק-בלוך: לעניין התמ"ס, על פי ספר החוקים של הכנסת, הוא כן תחת הכנפיים של הוועדה הזאת, בניגוד למה שנאמר בתחילת הישיבה.
אלי שטרן: אדבר קצת על תחומי הפעילות של משרדי, איכות הסביבה.
אלי שטרן: באופן בסיסי, אין כמעט מקצוע במדעי הטבע שלא מיוצג בנושא איכות הסביבה.
אלי שטרן: מה ששם פוקוס חזק על האינטרדיסציפלינריות העצומה של התחום הזה.
אלי שטרן: די אם אגיד שהמשרד, והמדען הראשי, עוסק בנושאים של חומרים מסוכנים, בקרינה מייננת ולא מייננת, ברעש, בפסולת מוצקה, במיחזור – אני לא מונה את זה לפי סדר החשיבות בהכרח – באיכות אויר, באיכות מים, בזיהומי קרקע, בשפכים, טכנולוגיות איכות סביבה בכלל, אגרו-אקולוגיה, חומרי הדברה בסביבה, לחימה במזיקים, אפילו במגוון המינים.
אלי שטרן: ברור לחלוטין שמדובר פה על מגוון רחב.
אלי שטרן: כמדען ראשי, התפקידים לא תמיד מוגדרים בצורה חדה, אבל ברור לגמרי שכל ניהול המחקרים והסקרים של המשרד עובר דרכי.
אלי שטרן: מדובר, כמובן, גם על ייעוץ מקצועי לשר, למנכ"ל, בבעיות מקצועיות מורכבות, בעיקר בבעיות שהן אינטרדיסציפלינריות, כלומר כוללות כמה תחומים מקצועיים של המשרד.
אלי שטרן: כל איש מקצוע – גם המדען הראשי – נותן ייעוץ בתחומי מומחיות מובהקים שלו.
מל פולישוק-בלוך: מה המומחיות שלך?
אלי שטרן: שני נושאים.
אלי שטרן: הערכות סיכונים ברמות הגבוהות, של מערכות מורכבות, כולל מתודולוגיות, וכל השלבים של הערכות הסיכונים, החל מניתוח תקלות, ניתוח פעילות שגרתית של מתקנים וחומרים מסוכנים, דרך מודלים של פיזור מזהמים באטמוספירה ובקרקע גם במצבים שגרתיים וגם במצבי תקלה, וכלה בהשפעות בריאותיות על האוכלוסייה.
אלי שטרן: נושא שני, זה נושא של קרינה מייננת.
אלי שטרן: בכוונה לא התבטאתי באריכות בישיבה הקודמת על הנושא הזה, מכיוון שבעצם ימים אלה אני מסיים ראשות של ועדה שתפקידה להמליץ על תקינה ישראלית בנושא של קרינה אלקטרו-מגנטית לא מייננת מרשת החשמל.
אלי שטרן: זאת קרינה שהרבה פעמים יש לה אינטרפייז והרבה מערבבים אותה עם הקרינות האחרות.
אלי שטרן: בעבר, הייתי יו"ר ועדת המומחים המקצועית הארצית לפיקוח על קרינה בישראל, בנושא קרינה מייננת.
אלי שטרן: השנה שעברה הייתה שנה די מבורכת אצלנו בנושא של סקרים ומחקרים.
אלי שטרן: אני חושב שזה לא יחזור על עצמו, מבחינה תקציבית, לצערי הרב.
אלי שטרן: זה פועל בדרך של הוצאת קולות קוראים, ואני הוצאתי בשנה שעברה 3 קולות קוראים שונים: אחד רגיל ושניים מיוחדים, עם תקציבים מיוחדים שקבלתי.
אלי שטרן: קבלנו למעלה מ-130 הצעות מחקר בכלל הקולות הקוראים.
אלי שטרן: מימנו, התנענו, כ-45 מחקרים שונים.
אלי שטרן: כל זה בתקציב רגיל של 2.9 מיליון ₪ תקציב מדען ראשי, ועוד מיליון ₪ תקציב מיוחד לקול קורא לפיתוח בר קיימא, ועוד מיליון ₪ קול קורא מיוחד לטכנולוגיות איכות סביבה בעבור עולים חדשים, זאת אומרת לאפשר לעולים חדשים לבצע את המחקר.
אלי שטרן: סך הכל, הצלחנו לשמור על יחס זכייה בשיעור של בערך 1 ל-4, וזה יחס זכייה טוב בכל קנה מידה.
ברכה רגר: כמה שילמתם על מחקר?
אלי שטרן: הסכום המרבי הוא 3 שנים כפול 80,000 ₪.
אלי שטרן: זה לא סכומים גדולים במיוחד, אבל זה עדיין סכומים שמאפשרים לבצע מחקרים.
מל פולישוק-בלוך: 80,000 ₪ לכל שנה?
אלי שטרן: כן, לשנה, כלומר עד 240,000 ₪ ל-3 שנים.
אלי שטרן: כל מחקרי הפיתוח בר קיימא, שהזכרתי, היו אך ורק לשנה אחת בתקציב מרבי של 100,000 ₪.
אלי שטרן: מחקרי עולים חדשים כנ"ל, לשנה אחת בתקציב של 100,000 ₪.
אלי שטרן: בצורה כזאת גם משועבדים תקציבים עתידיים למחקרים מתמשכים, מטבע הדברים, זה עובד בצורה הזאת.
אלי שטרן: בנוסף, בלשכת המדען הראשי – ואני באופן אישי – מעורבים בעבודות מקצועיות ספציפיות בהיקפים של כלל המשרד.
אלי שטרן: אציין שניים, אחד שנגמר כבר ונמצא כרגע בשלבים של הפקה, ואחד שעומד להיות בשנה הבאה.
אלי שטרן: נגמר דו"ח הצגת איכות סביבה במדינת ישראל בשנת 2000-2001 בעזרת מדדים, אינדיקטורים.
אלי שטרן: זאת היום הדרך שבה מציגים לא רק איכות סביבה, אלא גם דברים אחרים בעולם.
אלי שטרן: היו כמה ניסיונות בארץ להציג את איכות הסביבה באמצעות אינדיקטורים שלא צלחו.
אלי שטרן: אני מניח שהדו"ח הזה יוכל להתפרסם תוך חודשיים.
אלי שטרן: דבר שאותו יזמתי, ועתיד להתחיל בקרוב מאוד, זה פרוייקט של טיוב נתונים של המשרד.
אלי שטרן: לעבור על כל הנתונים של המשרד, לוודא שכולם נמדדים באותן יחידות מדידה, שפליטה בארובה, פעם מישהו יציג אותה במיליגרם למטר קוב אוויר שיוצא בארובה, ומישהו אחר יגיד אותה במיליגרם לשניה, ויגידו שמספר A גדול ממספר B, ולכן A גרוע מ-B.
אלי שטרן: הדברים האלה קורים.
אלי שטרן: שלא ייווצר מצב שבגלל טעות של מישהו בין מיקרו-גרם למילי-גרם, או בין מילי-גרם למיקרו-גרם יהיו טעויות.
אלי שטרן: הכוונה היא לעבור על כל המספרים, כל הנתונים, לתת לכל אחד מהם glossary, כלומר גם הגדרה מילונית-מדעית מדויקת, כך שגורם אל"ף שמדבר עם גורם בי"ת יידעו על מה הם מדברים.
אלי שטרן: זה פרוייקט לא לשנה, ליותר מזה.
אלי שטרן: התחלה שלו תהיה בעוד כחודשיים.
אלי שטרן: זה בתור דוגמה, יש לנו גם דברים אחרים.
מל פולישוק-בלוך: את זה אתם מוציאים החוצה, אתם לא עושים אצלכם.
אלי שטרן: כדי שנוכל לצאת החוצה עם T.O.R, עם מכרז הכי חכם שאפשר, אז את הפיילוט לשני האגפים הראשונים אני עושה בעצמי עם אנשי הצוות שלי במשרד כדי לעבור את זה אנחנו בעצמנו, ואז נדע לצאת - -
ג'מאל זחאלקה: האם משרדך מסייע, או מציב מכשולים ביורוקרטיים בפני גופים ומוסדות בארץ, שרוצים להשיג תמיכה מחוץ לארץ בפיתוח ומחקר מדעי באיכות הסביבה, יותר מהתקציב שלכם.
ג'מאל זחאלקה: כמו פרוייקט life, למשל.
ג'מאל זחאלקה: כדי לקבל תקציבים מפרוייקט life באירופה צריכים את אישור המשרד, והם לא תמיד עוזרים.
ג'מאל זחאלקה: צריך לעזור, אפשר לקבל מיליון דולר, יותר מהתקציב שלהם.
מל פולישוק-בלוך: יש הבדל בין לא לעזור לבין להפריע.
מל פולישוק-בלוך: אלה שני דברים שונים.
ג'מאל זחאלקה: אמרתי מכשולים ביורוקרטיים.
אלי שטרן: אני כמובן לא יכול להתייחס למקרה ספציפי שאתה מדבר עליו, שאני גם לא יודע אותו, אבל התשובה היא: אני מאמין וחושב שלא.
אלי שטרן: להפך, אנחנו כן יושבים ומתאמצים, ופרופ' מסר-ירון הזכירה את התוכנית החמישית, וכרגע את התוכנית השישית, וכל הפרוייקטים האפשריים.
אלי שטרן: בהחלט יכול להיות מצב, שכאשר מגיע תקציב מוגבל לנושאים מסוימים, המשרד יכול לומר שנושא מסוים נמצא בסדר עדיפות יותר גבוה מאשר נושא אחר.
אלי שטרן: זה מבט מקצועי על העניין, והאמירה הזאת לא חייבת להיות מתאימה לדעותיהם של אנשים אחרים.
אלי שטרן: ודאי שלא מכשולים ביורוקרטיים, ודאי שלא מניעה.
אלי שטרן: אני לא יכול לחשוב על דבר כזה, אבל אשמח לדבר אתך לחוד.
אפרים סנה: זה המשרד היחיד שיש בו ביורוקרטיה.
ג'מאל זחאלקה: מפסידים הרבה כסף.
אפרים סנה: כל מה שפרופ' מסר-ירון הציגה כאן, אורך ימיו הוא כ-24 חודש.
אפרים סנה: יש מהלך מאוד חשוב שחייבים להתעסק אתו, הוא ישפיע על כל המדענים הראשיים, זה חוק המולמו"פ – המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
אפרים סנה: זה נושא מרכזי.
אפרים סנה: אם הוועדה לא תעקוב אחריו הוא גם לא יקרה.
אפרים סנה: צריך לדאוג שהוא יקרה.
אפרים סנה: הוא עבר, לדעתי, רק בנובמבר, ביום האחרון של הכנסת ה-15.
אפרים סנה: היום האחרון הוא יום טוב להעביר חוקים.
אפרים סנה: המאבק שלנו עם יוזמי החוק, כולל עם חה"כ איתן שיצא, היה להגדיר את המגזר הממשלתי ברור יותר, כי החוק התכוון לעשות בובה של סדר באקדמיה, בובה של סדר במקומות אחרים, ולא לגעת במגזר הממשלתי.
אפרים סנה: זה עניינה של הרשות המחוקקת של הכנסת.
אפרים סנה: אני מתנצל, ב-12:00 אני צריך להיות בוועדה אחרת.
מל פולישוק-בלוך: המשרד היה המדע, התרבות והספורט.
מל פולישוק-בלוך: איך חולק התקציב, ואיך עכשיו מצב התקציב, אחרי שזה פוצל.
אפרים סנה: מה קורה בתקציב עכשיו, אין לי צל של מושג, דברים טובים בטח שלא, כי האוצר התנכל למשרד מלכתחילה בתפישת עולם, לא בשום דבר אחר.
אפרים סנה: התקציב חולק כך: כל גוף בא עם מה שהיה לו, וכמו שהתקציב תמיד נבנה משנה קודמת ולא מנקודה 0, כך היה גם המקרה הזה.
אפרים סנה: כל גוף בא עם התקציב שלו, ואתו עשינו מה שאפשר היה לעשות.
אפרים סנה: אני הורדתי הרבה מאוד בתקורה של המשרד – היה כעס רב על זה – לטובת הגופים הפעילים, וזה היה משאבי המו"פ.
אפרים סנה: תודה רבה, אני מתנצל.
מל פולישוק-בלוך: נמשיך לפי הסדר.
אילן פלד: המדען הראשי של משרד התמ"ס הוא ד"ר אלי עופר.
אילן פלד: הוא לא הצליח להגיע לכאן היום, וביקש ממני להחליף אותו.
אילן פלד: אני מנהל הפעילויות המשרד המדען הראשי, שנקראת תוכנית מגנט.
אילן פלד: המדען הראשי במשרד התמ"ס שונה מהמדענים הראשיים במשרדים האחרים - -
מל פולישוק-בלוך: יש לו הרבה יותר כסף.
אילן פלד: בנוסף על היותו על מדען ראשי הוא מונה ליישם את החוק לעידוד ההשקעות במו"פ התעשייתי בישראל.
אילן פלד: תחת החוק הזה הוקם גוף שנקרא: המנהל לפיתוח תעשייתי, וכל התקציבים הם תקציבים שלו.
אילן פלד: סדר הדברים היה שקודם היה מדען ראשי, והוא הופקד על מימוש החוק, ולכן הוא שונה מהמדענים האחרים.
אילן פלד: המקביל היחיד שיש לו, לפי דעתי, זה המדען הראשי במשרד הביטחון.
אילן פלד: פעילות לשכת המדען הראשי פזורה על הרבה מאוד תחומים, אני לא אמנה את כולם, אחלק אותם לפעילויות המרכזיות.
אילן פלד: הפעילות הגדולה ביותר, עליה תמיד שומעים את הויכוחים בעיתון, זה בדך כלל על התקציב שהוא בערך שני שליש מתקציב המדען הראשי, זה הסיוע הישיר לחברות תעשייתיות במדינת ישראל.
אילן פלד: כל חברה שעוסקת במחקר ופיתוח - כמו שד"ר מסר-ירון הגדירה, יותר בפיתוח ופחות במחקר, הוא עתיר ידע ומשאבים, בין השאר משאבי הון אנושי - יכול לקבל תמיכה במסגרת הזאת.
אילן פלד: אין הגדרות מראש, זה לא רק אלקטרוניקה או רק תקשורת, כל התעשיות החל מתעשיית המתכת ועד הביואינפורמטיקה, כל התחומים לגיטימיים ורלוונטיים.
אילן פלד: התמיכה הוא ישירות לחברות התעשייתיות.
אילן פלד: כל הסיוע הזה הוא תחת חוק.
אילן פלד: יש ועדת מחקר שמונתה על ידי שני שרים: שר התמ"ס ושר האוצר.
אילן פלד: יש בה אנשים מן המשרדים ואנשים חיצוניים, שבסמכותם הבלעדית לקבוע את סדרי העדיפויות ולהחליט מי ראוי לסיוע ומי לא.
אילן פלד: אין לאף אחד במשרד זכות לבוא ולהחליט שהוא תומך עכשיו בחברה מסוימת, אלא אם היא עמדה בקריטריונים של אותה ועדה.
אילן פלד: שתי פעילויות פנים ארציות שנעשות כמשלים לפעילות הזאת: אחת, זה החממות ליזמות טכנולוגית.
אילן פלד: יש בארץ היום 25 חממות – אל תתפסו אותי במספר, זה סדר הגודל – שפזורות ברחבי הארץ.