GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל וגנר: עמותת נגישות ישראל מנהלת את אתר האינטרנט נגישות ישראל, והמטרה היא לאפשר לקדם את איכות החיים של הנכים ומשפחותיהם ולאפשר להם לחיות יותר בשוויון.
יובל וגנר: לפני שאתייחס לנושא שלשמו הוועדה התכנסה, אני רוצה לומר כמה דברים; ראשית, אני רוצה למחות על כך שהדיון הזה מתקיים במקום שאינו נגיש.
יובל וגנר: הנכים הקשים שאותם ישרת מרכז המידע נמצאים פה ביציע, לא יכולים לראות את המצגות.
יובל וגנר: שנית, אנו רוצים להעניק לך, יושבת ראש הוועדה, פוסטר עם מסר שקשור לנושא הזה - ביחד אנו יכולים לבד.
יובל וגנר: מתוך זה אני רוצה לגשת לנושא מרכז המידע.
יובל וגנר: יש פה פוסטרים נוספים, ניתן לקבל.
לאה נס: זו מחאה ברוכה, זה מתאים ליום הזה.
לאה נס: זו מסורת שהתחילה רק בשנתיים האחרונות, אך אני חושבת שמשנה לשנה זה יקבל יותר תנופה והתוצאות יהיו בהתאם.
יובל וגנר: נגישות זה לא רק אינטרנט.
יובל וגנר: יש הרבה אנשים שלא מגיעים לאינטרנט.
יובל וגנר: גם לתת שירות במרכז מידע קולי כמו פקס, טלפון, גם סלולרים, גם הטלוויזיה האינטרקטיבית צריכים להיות נגישים כדי שאנשים עם מוגבלות יוכלו להשתמש בזה.
יובל וגנר: נמצא לידי נציג משרד האוצר, איציק כהן.
יובל וגנר: הוא היה זה שבמסגרת פגישה אתו תפס את היוזמה והחל לקדם את הנושא הזה.
יובל וגנר: אנו עכשיו שומעים על התוצרים, ואני מדגיש: בפוקוס הכללי זה לא רק האינטרנט, יש הרבה מעבר.
יובל וגנר: לעמותת נגישות ישראל יש המון ניסיון והצלחה בשירותי מידע דרך האינטרנט.
יובל וגנר: אנו עדים למשמעות כמה כוח יש למידע כדי לשפר את איכות החיים של הנכים, ולא רק של הנכים, אלא גם של משפחותיהם, באים לכאן לחזק את המהלך הזה של הקמת מרכז שבו יש מה שנותן מידע מטריציוני.
יובל וגנר: מצד אחד במטריצה יש המוגבלויות השונות, וגם סוגי המידע השונים - דיברנו על זכויות, נגישות, עזרים ועוד נושאים, שכל נושא כזה פר עצמו מהווה מרכז ידע, מוקד ידע, והכוונה לייצר פלטפורמה אחת שתהווה תשתית לכל מרכז ידע לקום ולשרת את הציבור.
יובל וגנר: אנו מחזקים את המהלך הזה.
יובל וגנר: מה שצריך פה זה שני דברים כדי שזה יקרה.
יובל וגנר: כרקע לזה אני יכול לומר שיש פה שיתוף פעולה נהדר בין הארגונים שמקיימים מרכזי ידע לנציגי הממשלה השונים, שמבינים ומקדמים את המטרה הזאת, אך שני דברים צריכים לקרות: לתקצב את זה, אין מה לעשות -הארגונים צריכים כדי לתחזק ולעדכן את המידע את הכסף, הנושא הזה דובר בישיבה הקודמת, והנושא השני, רבותיי, בשיווק לומדים דבר נורא פשוט – יכולים לייצר מוצרים נפלאים, מדובר פה במוצר נפלא, אך אם לא ישווקו אותו כדי שכל נכה וכל קולגה או כל חבר משפחה לא יידע על זה, יושקעו פה מיליונים שלא ייעשה בהם שימוש.
יובל וגנר: באתר נגישות ישראל, עד שלא התחלנו לפרסם השתמשו בו 4,000 נכים בחודש.
יובל וגנר: לאחר שהתחלנו לפרסם משתמשים בו 30,000 איש בחודש.
יובל וגנר: כלומר לא רק לתקצב את התהליך, את ההקמה, את המידע, את העדכון וכו', אלא גם את השיווק של זה.
לאה נס: אולי אפשר לקבל מלת סיכום על זה מאגף התקציבים.
לאה נס: אמור להיות פה גם מאגף התקציבים.
לאה נס: כמו שאמרנו, צריכים גם את התכל'ס.
דינה פלדמן: בישיבה הקרובה עם סגנית החשב אנו מתכוונים להעלות את הנושא הזה, אחרי שניוועץ עם הארגונים וממשל זמין.
לאה נס: הם גם בהחלט יקבלו פנייה מהוועדה, זה יהיה חלק מהמלצות הוועדה.
לאה נס: תהיה פנייה ישירה למשרד האוצר בנושא.
לאה נס: נמצאת פה גברת רחל תמיר.
רחל תמיר: אני באתי מהגליל העליון, ראש תחום טכנולוגיות מסייעות במכללת תל חי.
רחל תמיר: אני רוצה לחשוף לראשונה פיתוח שנציגים מהחוג למדעי המחשב יחד עם סטודנטים שלנו, פיתוח שיכול לעשות שינוי בנגישות לאינטרנט.
רחל תמיר: לאנשים לקויי למידה יש קושי לקרוא באתר.
רחל תמיר: פיתחנו דפדפן שבו יש סרגל נגישות מיוחד, שכל משתמש בו, לא משנה באיזה אתר הוא יהיה, יוכל להתאים את האתר שהוא רואה לצרכיו, כלומר שאתרים יתאימו, אך גם בעזרת דפדפן אישי של כל אחד בביתו, כל משתמש יוכל לגלוש בדרך שלו – גם אנשים מוגבלים וגם לא.
רחל תמיר: מה שפתוח עד עכשיו זה הגדלת האות, התאמת האות למה שלי נוח, לא למה שבעל האתר עשה - לא שזה רע, אך ההתאמה הזאת חשובה.
רחל תמיר: יש ערך לפעמים לראות אתר בלי כל הגרפיקה והפרסומות הקופצות.
רחל תמיר: צבעים שמבלבלים את כל הסביבה, בעזרת הדפדפן ניתן לשנות אפילו את הצבעים שיש באתר.
רחל תמיר: כיום אנו עובדים אפילו על הנושא של הקראה.
רחל תמיר: המקריא ניתן להפעלה בכל אתר קיים.
רחל תמיר: זה יכול ליצור תפישה אחרת גם לגבי המאגר שאתם בונים.
שי-לי שפיגלמן: שלום לכולם, אני פה בשם התעשייה.
שי-לי שפיגלמן: מייקרוסופט ישראל יחד עם כמעט כל הגופים שדיברו פה היום שותפה במהלכים לקידום נגישות טכנולוגית בישראל.
שי-לי שפיגלמן: אנו פועלים רבות בהמון תחומים, לא באתי להציג מה אנו עושים היום, אני רוצה לספר על שני דברים מרכזיים שעונים לנושא; ראשית, למייקרוסופט העולמי יש אתר שתורגם גם לעברית, שמרכז את כל המידע בנושא של המוצרים שלנו, שכולם נגישים ומשקיעים המון בנושא נגישות, כל אחד יכול להיכנס, לדעת איך מורידים - הדרכות מאוד מדויקות, אך גם מאגר עצום של אביזרים שלא קשורים למייקרוסופט – של שותפים, של מחקרים, של מאמרים.
שי-לי שפיגלמן: זה אחד האתרים הכי מפותחים בנושא בעולם.
שי-לי שפיגלמן: יש שם מיליון כניסות ביום, אך תרגמנו את זה גם לעברית.
שי-לי שפיגלמן: כל אחד יכול להיכנס דרך האתר שלנו.
שי-לי שפיגלמן: נשמח לסייע במאגר המידע, לתרום לסיוע טכנולוגי וייעוץ ואת המידע שכבר קיים ונמצא.
שי-לי שפיגלמן: הנקודה השנייה; אנו עושים פרויקט יחד עם החברה למתנ"סים ונגישות ישראל במרכזים של החברה למתנ"סים, להנגיש אותם באופן מלא לאנשים עם מוגבלויות, כולל טכנולוגיה מסייעת ונגישות פיזית, כך שכל אחד יכול לבוא למרכז, לגלוש באופן חופשי באינטרנט, ויהיה נגיש באופן מלא לכל סוגי המוגבלויות.
שי-לי שפיגלמן: אנו מתחילים עם פיילוט בשני מרכזים בחיפה ורחובות.
שי-לי שפיגלמן: עד סוף השנה יהיו חמישה מרכזים, הכל בתרומה, כדי שמי שאין לו מחשב בבית ורוצה להשתמש יוכל למרות המוגבלות ליהנות ולגלוש באופן חופשי בכל מאגר מידע ממשלתי.
שי-לי שפיגלמן: יש להבין - אנשים עם מוגבלויות, זה בין 10%-15%.
שי-לי שפיגלמן: עשינו מחקר בארצות הברית, שאלו 15,000 איש כמה מהם צריכים טכנולוגיה מסייעת כזאת או אחרת, מאנשים שיש להם בעיות ראייה ולא רואים את העיתון בבוקר ועד סבתא שלי שהידיים שלה קצת רועדות והעכבר קשה לה.
שי-לי שפיגלמן: התוצאה המדהימה היתה ש-57% מהאוכלוסייה זקוקה לסוג של נגישות טכנולוגית, מהבסיס ועד המוגבלויות הקשות, כך שאתר כזה הוא לא רק לאנשים עם מוגבלויות, הוא לכולנו.
שי-לי שפיגלמן: ככל שאנשים מתבגרים וממשיכים לעבוד עם מחשבים, כל אחד צריך את זה.
שי-לי שפיגלמן: לכן זה מאמץ מיוחד, ניתן את כל העזרה והסיוע.
שי-לי שפיגלמן: אנו כבר שותפים עם כל מי שדיבר פה היום.
שי-לי שפיגלמן: אני מאחלת בהצלחה לפרויקט המדהים הזה.
לאה נס: ישר כוח לתרומה של מייקרוסופט לנושא.
לאה נס: המושג מוגבלות הוא אכן רחב, והוא מתאים למה שהציגו פה לפרויקט ממשל זמין, איך זה מתאים לכל האוכלוסייה וציבור רחב מהאוכלוסייה נזקק לשירות כזה או אחר גם אם הוא לא הגדיר עצמו כבעל מוגבלות מסוימת.
לאה נס: אני רוצה לשמוע את גברת גילה גרטל.
גילה גרטל: שלום, אני מנהלת פרויקט נגישות של איגוד האינטרנט הישראלי.
גילה גרטל: המון תודה ותמיכה במשרד האוצר שעושים עבודה נפלאה בנושא של נגישות אתרי ממשל.
גילה גרטל: ההערה הראשונה שלי היא שצריכה להיות פה חשיבה, אנו מדברים על הרבה מאוד גופים שרובם אינם ממשלתיים.
גילה גרטל: מדובר בהמון עמותות כמו עמותת נגישות ישראל, שיש לה מידע מצוין על נגישות פיזית למקומות, על אש"ל, שיש להם מידע על טכנולוגיה מסייעת, על אוניברסיטת תל אביב שיש להם מידע על טכנולוגיה מסייעת, על מת"ח שיש לו מידע להורים של ילדים עם מוגבלויות ועוד הרבה מאוד ארגונים שיש להם מידע, ואנו צריכים לעשות אינטגרציה של המידע הזה, לשים אותו במקום אחד וליצור מצב שאדם שנכנס לאתר עם צורך, בעיה, בקשה, שאלה יקבל מענה מלא לצורך שלו, החל בשאלה שלי, למשל, אם יש איזה אמצעי שיכול לעזור לי אם אני מוגבל בידיים וקשה לי לעבוד עם המחשב, צריכה להיות תשובה שיש אמצעים, הנה הם, ואתה צריך לעבור אבחון שיתאימו לך את האמצעי שמתאים לך.
גילה גרטל: צריכה להיות תשובה שאומרת האם ביטוח לאומי כן או לא ייתן לך תמיכה ברכישת המוצר הזה, אם כן - איך אתה פונה לביטוח לאומי, מה שעות פתיחה, מה הטלפון, איך אתה פונה אליהם בפקס וכו'.
גילה גרטל: צריך להיות פתרון שמאגד את המידע הזה ונותן את הפתרון בלי שתצטרך לעשות את המעבר בין כל הגופים והאתרים שנותנים לך את המידע.
גילה גרטל: צריך מקור אחד שייתן לך את הפתרון המלא.
גילה גרטל: יש פה הנכונות של הרבה מאוד גופים לעשות את המאמץ הזה.
גילה גרטל: צריך למצוא את הגוף או המקום שיהיו מוכנים לאגד את המידע ולבנות אותו בצורה הנכונה.
גילה גרטל: בנושא של צרכים דיגיטליים; זאת הערה נכונה של האנשים, שלא לכולם יש מחשב, לא כולם מחוברים לאינטרנט.
גילה גרטל: זה צורך חשוב מאוד שאפשר להשוותו - לא במידה מלאה, אך לכסא גלגלים, למשל.
גילה גרטל: אם היום אני צריכה לגשת לקופת חולים ולהיעזר בכסא גלגלים, אני צריכה לנייד את עצמי על ידי מכונית או שירות הסעה להגיע לקופת החולים, לעלות את המדרכה, להיכנס, לנסוע במעלית וכדומה.
גילה גרטל: יש הרבה מאוד שירותים של קופת חולים שאנו יכולים לקבל היום באמצעות האינטרנט.
גילה גרטל: אך אם אין לי מחשב, איני יכולה לקבל את השירותים האלה.
גילה גרטל: לכן הנושא של התניידות במרחב הווירטואלי חשוב לא פחות מהתניידות במרחב הפיזי.
גילה גרטל: יש לקחת את זה בחשבון.
גילה גרטל: אני פונה לחברת הכנסת נס, אולי נקיים דיון בנושא של סל צרכים דיגיטליים וננסה לקדם את הנושא הזה מכאן.
לאה נס: חשבנו על העניין של סל אביזרים לאנשים עם מוגבלויות.
עדה מורגנשטרן: אני מהמוסד לביטוח לאומי.
עדה מורגנשטרן: האתגר שלנו, המטרה הכללית של המוסד לביטוח לאומי בתחום הזה זה לפתח שירותים כדי לאפשר לילדים עם צרכים מיוחדים ולמבוגרים להשתלב בקהילה.
עדה מורגנשטרן: כל הפעילות שלנו במסגרת הקרן לפיתוח שירותים לנכים וגם הקרן למפעלים מיוחדים מיועדת לפתח מגוון של שירותים - מסגרות משולבות בבית ספר, שיפור מוסדות, אנו מנסים מאוד לקדם כמה שיותר את הנושא של שילוב.
עדה מורגנשטרן: בשנים האחרונות הקדשנו משאבים רבים – ואני יודעת שדינה מנסה לקדם גם כן את זה - להדגיש את הנושא של שימוש בטכנולוגיה כדי לאפשר לנכה לממש את הפוטנציאל שלו.
עדה מורגנשטרן: את הנושא של נגישות ישראל אנו מימנו ומממנים, אנו גם קידמנו הרבה פרויקטים נקודתיים לקבוצות של נכים בחינוך, למשל כל הנושא של אוכלוסיית ילדים עיוורים עובר תהפוכה במדינת ישראל מבחינת יכולתם היום ללמוד.
עדה מורגנשטרן: כמובן, עשינו הרבה כדי להנגיש דרך טכנולוגיה את ההשכלה הגבוהה לנכים, אני חושבת שאנו עושים הרבה גם בתחום של הנגשה עצמה.
עדה מורגנשטרן: אנו משקיעים כספים בהנגשת מבנים ציבוריים.
עדה מורגנשטרן: אני חייבת לקחת צד ולומר שמאוד אשמח אם הוועדה הזאת תתייחס גם לנושא של נגישות כחלק מהנושא, ותדרוש שיחזירו את התקציב שקיצצו בנושא של נגישות.
עדה מורגנשטרן: זה לא התקציב של הביטוח הלאומי, של הנכים, קיצצו את התקציב הזה בצורה דרסטית.
עדה מורגנשטרן: לדעתי, זו צריכה להיות אחת מהמלצות הוועדה – להחזיר את התקציב הזה.
עדה מורגנשטרן: אני רוצה לומר משהו לגבי המשתמש בקצה; אחד הנושאים שאנו עושים היום - הקמנו פורום בין משרדי עם גופים כמו חברת המתנ"סים לנושא של שילוב הילד הנכה בחברה.
עדה מורגנשטרן: אחד הפרויקט שעכשיו אנו מכינים את ההצעה המאוד ממשית זה תקשוב שילוב לילדים.
עדה מורגנשטרן: אנו מאמינים שיש להתחיל בנושא הזה עם ילדים, וחשוב לעשות את מה שאנו עושים.
עדה מורגנשטרן: אם לא נעשה משהו כדי לאפשר לילד להשתמש בכלי הזה, שזה צריך להיות כמו יד ימין לילד – זה לא רק מחשוב, זה כלי שיאפשר לילד להשיג כמה שיותר, להגיע להישגים חינוכיים, ליצור מסגרות שהוא יכול לתקשר עם החברה.
עדה מורגנשטרן: אנו החלטנו שנעשה פרויקט מעשי בצפון ובדרום, ונעבוד עם משרד החינוך כדי לאפשר מתן מחשבים לקבוצה גדולה מאוד של ילדים בצפון ובדרום, תוך פיתוח מסגרת קהילתית כדי לאפשר לילד להשתמש במחשב, ללמד אותו, להתאים לו את התוכנות שהוא צריך, ליצור קבוצות בין הילדים, יש ילדים שבכלל לא יוצאים מהבית, לאפשר לילד לתפקד טוב יותר בבית הספר כדי ליצור את התוכנות הדרושות, כך שאנו רואים את זה כפרויקט אזורי קהילתי שקושר גם את הנושא הטכנולוגי של אספקת המחשבים ואת הנושא הקהילתי שרותם את כל הקהילה או בגוף שיעשה את זה הלכה למעשה בקהילה.
עדה מורגנשטרן: אני רוצה להכריז על כך שאנו עומדים היום להציג את הפרויקט הזה בפני הפורום.
עדה מורגנשטרן: אנו מנסים לחפש שותפים, יש לנו כבר כמה שותפים, ואני מזמינה את כל מי שמעוניין לתרום כדי שנוכל לקדם את הפרויקט הזה כמודל ראשוני ולהפיצו בכל הארץ.
לאה נס: נשמע עכשיו את נציגי משרדי הממשלה.
לאה נס: משרד הבריאות, בבקשה.
דוני אורלי: יש כמה מהלכים שנעשים במשרד הבריאות.
דוני אורלי: אני חייבת לציין שחל שינוי בגישה של משרד הבריאות בשנים האחרונות בנושא הגישה לאדם עם המוגבלות.
דוני אורלי: יש פתיחה של ערוצים לא רק לטיפול, אלא גם בנושא של סיוע והתייחסות לאמצעים מסייעים, לנגישות.
דוני אורלי: הוקמה מינהלת נגישות של משרד הבריאות שאמורה לתת תוכנית תוך חמש שנים, להנגיש את מוסדות הבריאות.
דוני אורלי: היא מחולקת לשלוש קבוצות חשובות; אחת עסוקה בנגישות המבנה, אחת בנגישות השירות, שזה משהו חדש לגמרי בראשותי, אנו מנסים לדבר על נגישות השירות גם מבחינת הסיוע האנושי וגם מבחינת סיוע טכנולוגי של אביזרים וגם מבחינת נגישות המבנה והצבת כוח אדם.
דוני אורלי: השלישית – הדרכה לאנשי צוות, לקהל הרחב שמשתמש בשירותי בריאות.
דוני אורלי: במקביל אנו מנסים היום לעשות חשיבה יותר רחבה, להעביר אינפורמציה משירות לשירות, ואם לאדם כסא, לבדוק גם את הנושא של נהיגה, אנו צריכים לעבוד בשיתוף עם משרדים אחרים.
דוני אורלי: כל משרד אחראי על תחום אחר ולא תמיד יש שיתוף פעולה.
דוני אורלי: אני באמת חושבת שהנקודה פה היא שיתוף פעולה ואיגום משאבים כדי שאפשר יהיה לתת מענה רחב יותר.
דוני אורלי: אני מאוד שמחה שהתחלנו לדבר על תפקוד בקהילה, וכנקודת מפתח לא מדברים כבר על נכים, אלא על אנשים עם מוגבלות.
דוני אורלי: באמצעות סיוע אנו מעונינים להגביר את הפעילות שלהם ולא רק לרפא, אלא לאפשר להם להיות יותר עצמאיים.
דוני אורלי: יש שינוי גדול מאוד בגישה של משרד הבריאות בנושאים האלה בשנים האחרונות.
דוני אורלי: בנוסף, אנו משתדלים לשמוע את הקהל הרחב לפני שאנו מחליטים החלטות.
עמיחי בן דרור: אני מהמרכז לשלטון מקומי.
עמיחי בן דרור: ראשית, אני שמח על עצם המפגש הזה.
עמיחי בן דרור: אנו שותפים כבר מספר שנים ומתייחסים לכל הנושאים של יצירת דרכים לשוויוניות מוחלטת לאנשים עם מוגבלויות.
עמיחי בן דרור: אנו מקיימים גם טקס מיוחד של הרשויות המקומיות על נגישות ועיר נגישה, זה ייערך בהרצליה.
עמיחי בן דרור: הקימונו במספר רשויות מקומיות מערכות מידע מקומיות בהתאם להתקדמות הטכנולוגית של כל רשות ורשות.
עמיחי בן דרור: מי שמוביל בתחום הזה זה עיריית הרצליה.
עמיחי בן דרור: כמובן, אנו זקוקים למאגר המידע הארצי וניעזר בו.
עמיחי בן דרור: נשמח לספק מידע מקומי ולשלב אותו במערכת.
לאה נס: אנו חייבים לסיים את הישיבה, אך אני רוצה לסכם את זה גם עם נציגה של משרד ראש הממשלה, שזאת תהיה הקריאה.
לאה נס: יש טקס עכשיו באודיטוריום, וכולם מוזמנים להצטרף, אז ממש במלים קצרות.
עפרה רזאל: אני מהמרכז לטכנולוגיה חינוכית.
עפרה רזאל: המאגר שלנו יחד עם עמותת קשר עשה אתר להורים לילדים עם צרכים מיוחדים, שעלה לאוויר כבר לפני שנתיים וחצי ומשרת עשרות-אלפי הורים מדי חודש.
עפרה רזאל: אני רוצה לחזק את דבריה של גילה; מצד אחד מדובר בשיתוף פעולה, וכולנו נכונים ואומרים: בואו נתחבר, אך אם אין פלטפורמה משותפת, כל אחד נשאר עם המאגר שלו.
עפרה רזאל: האתר שעוד לא עלה לאוויר, שהרבה מאוד הושקע בו, הולך לכיוון אחר, האתר שלנו הולך לכיוון אחר.
עפרה רזאל: אני מאוד מעונינת להעביר את האתר שלי למישהו.
עפרה רזאל: אנו גייסנו כספי קרן פילנטרופית, והקמנו אתר לתפארת מדינת ישראל עבור הורים.
עפרה רזאל: כשייגמרו לי כספי הקרן, מי יחזיק את הדבר הזה?
עפרה רזאל: אני מאוד מחפשת מישהו שייקח את זה.
עפרה רזאל: אם ממשל זמין יגידו: אנו לוקחים את זה ונתחזק את זה, אנו אחראים שהמידע הזה לא ילך לאיבוד, תגידו את זה גם לגופים האחרים ותעמדו מאחורי הדברים האלה.
עפרה רזאל: יש לזכור שלכל גוף יש גם האגו שלו.
עפרה רזאל: דינה, אמרת שכל גוף ימשיך.
עפרה רזאל: אני לא רוצה להמשיך.
עפרה רזאל: אני לא מעונינת בכפילות.
עפרה רזאל: אם יש מקום אחד שבו הנצרך – ההורה או האדם עצמו מחפש מידע על חוקים וזכויות, שיהיה לו את זה במקום אחד.
לאה נס: יש פה הערות של גולשים באינטרנט, הערה של יקיר, מבקש שיהיה גם מרכז מידע פיזי שאפשר יהיה להגיע אליו לקבלת שירות.
לאה נס: היתה פה כבר תשובה, שמתקיימים פרויקטים כאלה במתנ"סים, שיש נגישות וקבלת שירו פיזית.
לאה נס: משתמש נוסף, אלעד, מבקש לקיים מרכזי מידע עירוניים, אני שמחה שעל פניות הגולשים ניתנו כאן התשובות.
גולן ועקנין: לקחנו את האינטרנט בתור משהו אבסולוטי.
גולן ועקנין: יש אנשים שלא יודעים מה זה אינטרנט.
גולן ועקנין: אולי אפשר להוציא מדריכים, להוציא חומר כתוב, להביא את זה לאנשים בצורה טכנולוגית, אך להביא את זה לאנשים ביד, שלא יודעים מה זה המחשבים.
גולן ועקנין: זה חומר למחשבה.
גולן ועקנין: שנית, בהמשך למה שנאמר פה, בתור נציג של ממשל זמין אנו מברכים ורוצים עוד כמה שיותר שיתופי פעולה, להציף מידע, ואם אפשר לעשות דברים, בואו ניצור גשרים ונראה מה עושים.
לאה נס: רצון טוב ישנו, אך אנו מצפים למשהו ממוסד, ממלכתי, שיהיו כללים מאוד ברורים, מי נכנס, איך זה נעשה, איפה אפשר למצוא, זה צריך להיות מאוד מסודר.
לאה נס: דהאמשה, הגעת בדיוק בסיום.
לאה נס: הפנייה תהיה לראש הממשלה עם שיתוף הפעולה הפורה שיש בין משרד האוצר למשפטים, שיתוף הפעולה לא מספיק.
לאה נס: אנו צריכים את ברכתו של ראש הממשלה, ראש הממשלה צריך לקחת חסות על מאגר המידע הכללי שדיברנו כדי שהדבר הזה יתבצע, שיקבל את ברכתו של ראש הממשלה כדי ששיתוף הפעולה של משרד המשפטים ומשרד האוצר יהיה מושלם.
לאה נס: כמו שאנו רואים, יש עוד דרך ארוכה.
לאה נס: הייתי רוצה לשמוע את נציגת משרד ראש הממשלה.
ורד סוויד: אני יועצת ראש הממשלה לענייני חברה.
ורד סוויד: אני רוצה לברך את ד"ר לאה נס על הדיון שהיה כאן ואת כל הנציגים שהציגו את הנושא.
ורד סוויד: אני חושבת שוועקנין היטיב לומר במלותיו שמדובר לא רק בשירות לנכה, אלא בשינוי ושיפור איכות החיים לכל המשפחה.
ורד סוויד: אשמח מאוד לשתף פעולה, להעביר את הדברים שנאמרו כאן למנכ"ל המשרד.
ורד סוויד: אני מסכימה עם התפישה שהועלתה גם על ידייך, דינה, וגם על ידי לאה, שזה לא צריך להיות גטו במקום אחד, אלא במקום שנגיש לכולם.
ורד סוויד: הבנתי שאמורה להיות לכם פגישה עם האוצר בקרוב, אני אשמח להצטרף לפגישה.
לאה נס: זו צריכה להיות מדיניות ממשלתית.
לאה נס: כשאני אומרת "ברכתו של ראש הממשלה", זו מדיניות ממשלתית.
לאה נס: אי אפשר להגיע לתוצר המוגמר בלי שתהיה פה החלטה של ראש הממשלה, לזו כוונתי.
לאה נס: שיהיה במשרד האוצר - מקובל מאוד.
לאה נס: אנו רוצים לקדם לאלתר.
לאה נס: אי אפשר לחכות לעוד סקרים, תקציבים, את זה כבר עברנו.
לאה נס: אנו לא רוצים שבישיבה בשנה הבאה, אם ירצה השם, תגיד לנו ד"ר לבלב שאנו בפיגור של 16 שנה.
לאה נס: אני רוצה שבשנה הבאה נוכל לקדם פרויקטים אחרים ולברך על הפרויקט המוגמר.
לאה נס: צהריים טובים לכולם.
לאה נס: אני שמחה לפתוח את הישיבה היום בנושא המועצה הלאומית לביו-אתיקה.
לאה נס: אני שמחה גם שלפני מספר שבועות, חודש-חודשיים לפתיחת המושב, כשהחלטנו לקיים דיון בישיבה הזאת בעקבות כך שבעצם יש פה החלטת ממשלה להקים את המועצה כבר מינואר 2002.
לאה נס: את המימוש, ביצוע ההחלטה לא התממש, והחלטנו שזה המקום לעשות ישיבה ולבדוק מדוע ההחלטה לא מבוצעת, ואני שמחה שזו לא פעם ראשונה שזה קורה, שרק כשמכריזים על ישיבה בנושא העניין נסגר וזה בסדר גמור.
לאה נס: זה אפילו עושה את רוב העבודה.
לאה נס: אז אני שמחה כבר כמעט לברך על המוגמר, שכתבי המינוי נשלחו בימים האחרונים, ושהתקיימה אתמול ישיבה, אני מקווה שזה אכן כך.
לאה נס: בקיצור, לא רק שאחרי כמעט שלוש שנים, בסוף בחודש אחד, אפילו פחות – בשבועיים, אפילו כתבי המינוי מגיעים וגם כבר יש ישיבה ראשונה.
לאה נס: אנחנו בהחלט בישיבה הזאת ננסה לקבל דיווח בכל אופן גם שדברים אומנם נגמרים טוב, אנחנו צריכים לקבל דיווח.
לאה נס: מה עמד מאחורי העיכוב שהוא לא היה תקין.
לאה נס: בסך הכל אנחנו לא ניבדלנו מארצות תבל, ובכל זאת – לא מקובל במדינה עם מדע מפותח, מתפתח כמו במדינת ישראל, שועדה כל כך חשובה באמת לא קיימת.
לאה נס: נמצאים פה אנשים בכירים שעומדים בראש הועדה, פרופסור מישל רבל, אנחנו נשמע אותך, וברשותכם, בראשית הדיון אנחנו נשמע את מנכ"לית משרד המדע הגברת עתליה רוזנבאום .
עתליה רוזנבאום: קודם כל – צהריים טובים לכולם.
עתליה רוזנבאום: אני יכולה להגיד שבמקומותינו, אני נחשבת לאי של יציבות במשרד, אחד הדברים הטובים זה שאני מכירה אנשים, אז אני רוצה להתייחס באופן ספציפי להתייחס לנושא שבגללו התכנסנו.
עתליה רוזנבאום: וכמו שאת אומרת גבירתי יושבת הראש, אכן הרבה פעמים הרשות הפרלמנטרית עוזרת לסייע לדברים לקרות, מה שלא יהיה.
עתליה רוזנבאום: המהלך היה מאוד מאוד ארוך ומאוד מכשיל אני חושבת.
עתליה רוזנבאום: זה היה שלב ההבשלה אני חושבת וטוב שהתערבתם, כי אני חושבת שזו אחת הועדות היותר חשובות במדינת ישראל.
עתליה רוזנבאום: המדע מתקדם בקצב הרבה יותר מהיר מהפתרונות הדתיים-האתיים או החברתיים שהחברה יכולה לתת.
עתליה רוזנבאום: כמו שאנחנו מסתכלים, המדע שם את כל המערכת החברתית על כל היבטיה, בפני שאלות חדשות.
עתליה רוזנבאום: הועדה הזאת בראשות פרופסור מישל רבל, שיש לי את הכבוד באמת להכיר אותו, באמת אחד מהמובילים בתחום הביו-אתיקה במדינת ישראל, בעל שם עולמי.
עתליה רוזנבאום: אני חשובת שהועדה הזאת היא הסמכות העליונה שקובעת ותקבע עמדות בשאלות שעולות ויעלו.
עתליה רוזנבאום: היא תהווה את הכלי שאנחנו מחפשים.
עתליה רוזנבאום: אנחנו – אני כנציגת האזרחים, פקידים, שכירים ואחרים – יעקבו אחרי שתי וועדות שהן שתיהן וועדות מאוד חשובות: ועדת האתיקה של האקדמיה וועדת הלסינקי שהיא הועדה העליונה.
עתליה רוזנבאום: היא תהיה הסמכות הקובעת, במיוחד אם יקומו חילוקי דיעות בין הועדות השונות.
עתליה רוזנבאום: ואין ספק שכמדינה שמקדמת את המדע במדינת ישראל ובכלל, אנחנו חייבים לרוץ אחרי מדינות אחרות – כמו במקרה הזה שלקח לנו כל כך הרבה זמן להקים ועדה כל כך חשובה.
עתליה רוזנבאום: לכן על הועדה לרוץ קדימה.
עתליה רוזנבאום: בשיחה שהיתה לי עם מנכ"ל משרד החינוך שהוא שותף של ועדת המדע, בהקמת הועדה הזאת, ואני חושבת שזו אחת הועדות הלאומיות שיש קופרודוציה כזו של שני משרדים.
עתליה רוזנבאום: אולי זו הייתה הסיבה לעיכוב.
עתליה רוזנבאום: אבל אני אומרת שאם הדרך הייתה ארוכה, אז לפחות שהעבודה תהיה תכליתית ומהירה.
לאה נס: מה שיהיה – ימים יגידו.
לאה נס: מה שכן – הישיבה הראשונה כזה הבזק, זה בהחלט - - -
עתליה רוזנבאום: אני מאמינה שזה בהחלט יהיה טוב.
עתליה רוזנבאום: הנושא הזה של הביו-אתיקה, אנחנו גם דיברנו על זה קודם לכן ככה בשיחה קצרה – הנושא של הביו-אתיקה במדינת ישראל קצת צולע.
עתליה רוזנבאום: גם לא היו על זה במדינת ישראל הרבה דיונים מאורגנים ומסודרים באופן הזה, והרבה שאלות נותרו פתוחות.
עתליה רוזנבאום: שאלת תאי הגזע שעליה דיברנו קודם, זו שאלה שמאוד מציקה, וכמי שמסתובבת ומייצגת לא פעם את המדע – לא של מדינת ישראל, אבל את המוסדות של הממשלה בעולם, אני יודעת שלמדינת ישראל, ליהדות, יש איזה שהוא יתרון, כיוון שרק אחרי ארבעים יום אנחנו רואים בתא ההוא עובר, כך שיש לנו ארבעים ימים לטפל בו.
עתליה רוזנבאום: אבל באירופה חושבים אחרת.
עתליה רוזנבאום: באירופה יש כאלה שקושרים את העמדות הפוליטיות של המדינה ביחד עם הטיפול שאנחנו עושים בתאים העובריים.
עתליה רוזנבאום: ואני יכולה לצטט – חזרתי מגרמניה ממש לפני מספר ימים – ומישהו אמר לי ככה לפני שהכירו אותי – הוא ידע שאני פקידה בכירה, אם אני אנונימית, לפחות אני אשמע עמדות אמיתיות, אז הוא אמר שבמדינה שלא רואים את התאים העובריים כבני אדם, אין פלא שעושים כאלה מעשים – ואני לא אמשיך הלאה, כל אחד ישלים איך שנראה לו.
עתליה רוזנבאום: אז השאלות נפתחות, יכול להיות שאנחנו צריכים להיות יותר קשובים לעולם.
עתליה רוזנבאום: יכול להיות שאנחנו צריכים מערכת הסברה יותר טובה.
עתליה רוזנבאום: אני רואה בועדה הזאת במועצה הלאומית בעצם, את הדוברות של המדע במדינת ישראל בתחום הזה.
עתליה רוזנבאום: ולכן זו ועדה מאוד חשובה.
עתליה רוזנבאום: אני לא אדבר על ההתערבות הגנטית, כי על החשיבות הגנטית כבר דיברו על זה ויש על זה הרבה דיונים, אבל אני רוצה בעצם לסיים ולא להאריך בדברים ולברך את פרופסור מישל רבל שמקדיש את עצמו לשאלות האתיות האלה שהן שאלות מאוד מאוד חשובות.
עתליה רוזנבאום: אני רוצה לברך את כל חברי הועדה.
עתליה רוזנבאום: אני רוצה להודות למנכ"ל משרד הבריאות שהוא גם שותף שלי להשיג תקציב לועדה, כי הועדה הזאת יהיה לה כסף טוב גם לטיפול והיא תוכל לעשות את המצופה ממנה והמצופה לה לטובת המדע, לטובת המדענים, וכמובן לטובת מדינת ישראל.
עתליה רוזנבאום: תודה רבה לכולכם ותודה רבה לך.
לאה נס: לפני שאני אפתח במספר שאלות שיש לי לגבי הרכב הועדה ולגבי העבודה שלה, בכל אופן אנחנו רוצים לשמוע גם את המדען הראשי של משרד הבריאות.
בני לשם: תודה רבה, כפי ששמעתם, הועדה הזאת, ההתאגדות שלהם הייתה לפני שנתיים ומשהו, ואני שמח שהיום אחרי שנתיים ומשהו, התינוק יצא לדרך.
בני לשם: הסיבות של למה זה התעכב, אני חושב שלא צריך להתעכב על זה, ואני מאחל לועדה בהצלחה על תפקידה החשוב.
לאה נס: פרופסור מישל רבל, קודם כל הברכות כמו שכולם אמרו לך, ואני עוד מכירה אותך מההיסטוריה בתור מדענית, וקראתי על כל ושמעתי על כל עבודות המחקר הנפלאות שלך וגם על ההתייחסות שלך לאתיקה שבנושא.
לאה נס: לפני שאולי נפתח, וגם אתה אולי תציג חלק מהבעיות, שאומנם אתה שמח שעכשיו סוף כל סוף, אני זוכרת שדיברנו לפני חודש ומשהו שעדיין לא הגיעו כתבי המינוי, אבל אני עדיין חושבת שיש מספר בעיות לגבי עצם קיומה של הועדה, לגבי הסמכות של הכפיפות, אם היא רק נותנת הנחיות, אם היא ממליצה, או שבאמת רק עבודות אחרות כפופות לה.
לאה נס: זה שגם יש חפיפה חלקית בין חברי הועדה לבין חברים אחרים בוועדות אחרות שבעצם נותנות הנחיות אחרות לגופים, אני חושבת שגם את הנושא הזה צריך להעלות ולדון, ובכלל לגבי העצמאות של הועדה.
לאה נס: אז פרופסור מישל רבל, בבקשה.
מישל רבל: תודה רבה.
מישל רבל: קודם כל נקבל את הברכות בשם כל החברים של המועצה הלאומית שנמצאים פה, וכל אלה שבאמת עמלו ועבדו כל השנים על הנושא הזה של להקים מועצה לאומית, גוף לאומי, כמו בכל מדינה – זה דבר שמתבקש מאליו היום, ורוב המדינות המתוקנות היום יש להן ועדה לאומית לביו-אתיקה, והיה חשוב שזה יקום גם בישראל.
מישל רבל: אני רק רוצה להזכיר את זה, הדבר התחיל לפני 2002, זה התחיל אני חושב שבשנת 1998 - - -
לאה נס: לא, דיברנו על החלטות הממשלה האחרונה .
מישל רבל: כי פניתי כבר בעבר לשר סילבן שלום כשהוא היה שר המדע, ואחר כך ההחלטה עברה על ידי השר מתן וילנאי, ושר הבריאות של אז שהיה ניסים דהאן, וגם השר זנדברג שהיה בתפקידו, ואני שמח שעכשיו הר דני נווה, מכתבי המינוי יצאו ובסופו של דבר יצאנו לדרך.
מישל רבל: וכמו שכבר הוזכר, קיימנו כבר אתמול ישיבה ראשונה של המועצה הלאומית לביו-אתיקה, שגם היה חלק ארגוני – לדבר על התקציבים, וגם דנו בשאלות מעשיות כמו למשל על הקריאה של אונסק"ו לגבי הצהרה על נורמות אוניברסליות לביו-אתיקה שאני לא אפרט כרגע, ועשינו התייעצות עם כל המועצות הביו-אתיקות הלאומיות במדינות שונות, אבל גם פנו אלינו מהועד הלאומי לאונסק"ו, שהעביר את הפנייה בצורה רשמית.
מישל רבל: אנחנו גם דנו בנושא שקשור למה שעולה כרגע באומות המאוחדות, ואנחנו קבענו שאולי משרד המשפטים ומשרד החוץ יפנו אלינו שאלה בנידון לגבי שיבוט והחלטות באו"ם.
מישל רבל: אז עבודה יש – אין ספק, ואני מקווה שיהיה לנו גם את הכלים התקציביים, אנחנו גם צריכים לדבר על מזכירות שתוכל להוציא ולהעתיק מסמכים, לעשות קשר עם העולם בנושא של הביו-אתיקה, כי היום הביו-אתיקה בעולם זה מקצוע.