GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברוך ובר: במדינת ישראל, אנחנו יודעים על עשרות אלפי מתקנים תת-קרקעיים, כאשר בואו ניקח רק את ירושלים, על מכלי הסולר התת-קרקעיים, אנחנו מביאים נתונים סטטיסטיים שיש לנו מבלגיה וניו-יורק ומקומות אחרים, ש-50% מהם דולפים.
ברוך ובר: כשאני מנסה עכשיו להוציא הוראה כל שהיא בדרך כזו או אחרת, שבבניית כל מבנה חדש לא יהיה בו מיכל דלק תת-קרקעי, מסתבר שיש איזה תקן ישן משנת 1970 של מכון התקנים, שמחייב הטמנה.
מל פולישוק-בלוך: אני לא חושבת שאתה צודק.
מל פולישוק-בלוך: הבעיה היא לא במתקן תת-קרקעי.
מל פולישוק-בלוך: אני דווקא מעדיפה מתקן תת-קרקעי.
מל פולישוק-בלוך: אבל, צריך לדאוג שהוא יבנה וזה יטופל כמו שצריך והיום יש את האפשרות.
ברוך ובר: לחלוטין לא.
ברוך ובר: יש אקוויפרים בארצות הברית שאוסרים על הטמנה בקרקע.
ברוך ובר: בארצות הברית היו 2.2 מיליון מכלים עד לפני 10 שנים והיום נשארו 700 אלף.
מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו מדברים על אתגרים, אנחנו יכולים לבקש מהמשרד לאיכות הסביבה סקר או בדיקה או מחקר בנושא הזה?
ברוך ובר: הוא קיים.
מל פולישוק-בלוך: אז תביא אותו לידיעתנו ואנחנו ננסה להעביר את זה הלאה, לגורמים המתאימים.
ברוך ובר: יש לי את זה בצורה של מצגת.
ברוך ובר: אני יכול להציג זאת לפניכם.
מל פולישוק-בלוך: בהחלט שווה לשמוע.
מל פולישוק-בלוך: אין ספק, שאנחנו צריכים לקיים דיון יותר מעמיק.
מל פולישוק-בלוך: המחקר הזה נתן לנו רק חלון לבעייתיות נוראה שיש לנו במדינת ישראל, על הדבר הכי חשוב לנו.
ברוך ובר: אלה דברים שאולי קשורים זה לזה, כמו לדוגמה תשתיות הדלק.
ברוך ובר: יש לנו הרבה מקרים שיש 100 מטר קוב בתוך הקרקע.
ברוך ובר: אירוע שקרה בשנת 1994 ליד אשקלון.
ברוך ובר: זה אירוע של צד ג'.
ברוך ובר: החברה מתנערת מאחריות כי מישהו אחר פגע.
ברוך ובר: ..
מל פולישוק-בלוך: אני מכירה את הסיפור הזה.
מל פולישוק-בלוך: בוא נמשיך הלאה.
מל פולישוק-בלוך: פתחנו רק חלון, אנחנו צריכים להמשיך לבדוק.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת, שברמה המחקרית ואני מחזירה אותנו לכותרת של הישיבה הזאת, יש עוד המון מה לבדוק.
מל פולישוק-בלוך: אני ממליצה ומציעה ואני פונה אליכם, למצוא את הדרכים לחקור את הדברים שיכולים להועיל מהיום למחר, מהיום לעתיד לבוא ופחות לשים את הדגש על ההיסטוריה, כי זה לא יעזור לנו.
מל פולישוק-בלוך: מכיוון שאנחנו במצוקה כספית ואין כסף לכל דבר, יש למקד את הדברים איפה שאנחנו יכולים לעצור את הנזקים לעתיד לבוא ופחות על ההיבטים האקדמאים של העניין.
מל פולישוק-בלוך: כמה שיותר יישומים ומעשים ענייניים.
אורי מינגל-גרין: אני ממינהל המחקר החקלאי במכון וולקני.
אורי מינגל-גרין: אני רוצה להתייחס ישירות לדברים: לגבי סקר מקורות זיהום קיימים, כמובן שזה דבר חשוב ביותר ולמנוע זיהום במקור זה הדבר הנכון לעשות.
אורי מינגל-גרין: אלא, שבכל נושא זיהום מי התהום באזור המדובר, במתחם מגן, איחרנו את הרכבת.
אורי מינגל-גרין: לכן, חשוב מאוד שהסקר יהיה היסטורי ויש לטפל במקורות זיהום בעבר, מכיוון שעדין המזהמים מזהמים ויזהמו עוד עשרות שנים משתי הסיבות העיקריות הבאות: ראשית, תנועה בשכבה הבלתי רוויה של חומרים כאלה יכולה להיות איטית מאוד.
אורי מינגל-גרין: שנית, התוצאות המדהימות שנמצאו בסקר מוכיחות או לפחות מצביעות על כך, שכנראה יש כתמים של החומרים הנקיים האלה או בתחתית האקוויפר או על מדרגות עדשות החרסית שהראתה גברת אלחנני, שהם עומדים שם וישחררו עד רמת המסיסות של החומר הזה, עוד עשרות אם לא מאות שנים אל תוך מי התהום.
אורי מינגל-גרין: הדבר הזה חייב להיות מטופל ממש כמו מקור זיהום עילי.
אורי מינגל-גרין: בגלל הסיבות האלה, חייב להיות סקר היסטורי וחייבות להיות החלטות מה צריך לעשות עם מי התהום.
מל פולישוק-בלוך: המילה סקר היסטורי מטעה, משום שבעצם אתה מדבר על זיהום נוכחי שקיים היום, שמשפיע.
מל פולישוק-בלוך: ההיסטוריה היא המפעל של פעם.
מל פולישוק-בלוך: אני התכוונתי גם לסוג כזה של זיהומים.
ג'מאל זחאלקה: לפי מה שאתה אומר, הריכוז של החומרים האלה במי התהום רק יעלה או עלול לעלות.
ג'מאל זחאלקה: אם יש כתם ויש מים והמים לא מתחלפים, שיווי המשקל הזה יביא לריוויון של החומרים.
משה בלסנהיים: צריך להבין דבר אחד וברור שהבנתם: מדובר באזור שבו חיים 2 מיליון איש.
משה בלסנהיים: מרכז הכלכלה של ישראל עם פרוייקטים אדירים.
משה בלסנהיים: אי אפשר להחזיק את כולם ללא סוף.
משה בלסנהיים: אין החלטות, אין תשובות כיצד לנהוג.
משה בלסנהיים: מדובר פה בפרוייקטים במיליארדי דולרים.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שתוציא לנו מסמך בקצרה, של כל הדברים שאתה רוצה תשובות לגביהם.
מל פולישוק-בלוך: תעביר את זה אלינו ואנחנו נדאג לדרוש מכל הגופים הרלוונטיים שיהיה ביצוע.
מל פולישוק-בלוך: תן לנו את זה בצורה מתומצתת כולל הוועדות שלא קיימות, כולל מה שאתם דורשים, כולל השכנים שלא עושים, כי אי אפשר שיהיה רחוב אחד כן ורחוב אחד לא.
מל פולישוק-בלוך: פשוט תעביר אלינו נייר מסודר וענייני, מה אתה רוצה שנעשה.
מל פולישוק-בלוך: לפי מיטב שיקולנו ויכולתנו, נעשה.
משה בלסנהיים: תודה.
שלום גולדברגר: הערה אחת:
שלום גולדברגר: אני חושב שזה לא תקין שהדוח הזה נכתב באנגלית.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נמשיך לשוחח על הנושאים האלה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מתחילים את הישיבה.
מל פולישוק-בלוך: כמו שאמרתי בפתח הדברים נושא הישיבה הוא ההיי-טק – ממיתון לצמיחה: הדרכים לחיזוק התעשייה ומציאת פתרונות תעסוקה.
מל פולישוק-בלוך: היזמה לקיום ישיבה משותפת של שני השרים הנכבדים שיושבים לצדי הייתה של שר המדע והטכנולוגיה אליעזר זנדברג ואני מודה לו על היזמה.
מל פולישוק-בלוך: אני גם מודה מאוד על ההיענות המידית של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה – שר התמ"ת.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לך השר על שנענית להזמנה.
מל פולישוק-בלוך: הסיבה ששני השרים הגיעו לישיבה היא העובדה שנוכחים כאן הרבה מאוד אנשים מכובדים אחרים.
מל פולישוק-בלוך: כל מי שנמצא כאן בחדר יודע את חשיבות ההיי-טק והטכנולוגיה למשק הישראלי, שכן הם הקטר המרכזי שיוציא אותנו מהבוץ הטובעני שבו אנו שקועים די עמוק.
מל פולישוק-בלוך: אין צורך להרחיב על כך את היריעה.
מל פולישוק-בלוך: גם אין צורך ללמד את מי שיושב באולם כאן שהיתרון היחסי של מדינת ישראל הוא לא בעפרות זהב ולא במרבצי יהלומים אלא במשאב האנושי של המדינה והפוטנציאל שגלום במשאב הזה.
מל פולישוק-בלוך: זהו גם חיסרון: אותו משאב, בניגוד לחומרי גלם, קל לו לקחת את המחשב הנייד שלו ולעזוב אותנו.
מל פולישוק-בלוך: המטרה שלנו היא לדאוג שזה לא יקרה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם יודעים שמרכיבי האופי הישראלי המיוחדים – אנחנו אוהבים להשמיץ את עצמנו אבל יש גם דברים חיוביים באופי הישראלי: יצירתיות, חדשנות, מעוף, תושייה ואפילו חוצפה – כל אלה הם מחויבים בשביל להצליח בתחום ההיי-טק והטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שמוביל אותנו להישגים גם ברמה הבין-לאומית, ואת זה אתם כבר הוכחתם.
מל פולישוק-בלוך: אולם לדעתי כן יש צורך לשכנע, ולשם כך אנחנו כאן, שנדרשים כוחות משותפים של כל הגורמים שיושבים כאן בחדר וגם של גורמים רבים אחרים – ובוודאי של משרדי ממשלה שונים בסקטור הציבורי, של התעשייה ושל האקדמיה – כדי להגיע להישגים וליצור מודעות, מודעות חשובה מאוד לדעתי, שזה חייב להיות הענף הכלכלי המרכזי של מדינת ישראל במאה העשרים ואחת.
מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו יושבים כאן.
מל פולישוק-בלוך: השבוע אנחנו אמורים לאשר כאן בכנסת תכנית כלכלית.
מל פולישוק-בלוך: הופתעתי מאוד לראות שבתכנית הכלכלית של הממשלה כפי שהיא הוצגה אין בכלל התייחסות לנושא שאנו עומדים לדבר עליו.
מל פולישוק-בלוך: אין התייחסות לנושא ההיי-טק והטכנולוגיה כתחום תשתיתי שצריך להשקיע בו למען צמיחת המשק.
מל פולישוק-בלוך: אני אמנם יודעת שהממשלה החליטה על צוות שישב ויגבש תכנית לצמיחה, אבל בתכנית הכלכלית כפי שהיא היום אין התייחסות לכך.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להזכיר שכבר לפני שלוש שנים עברנו למאה העשרים ואחת.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שעלינו לעזור לכולם, כולל לעצמנו – כי אני הרי חלק מהמערכת הציבורית – להגיע למסקנה שתשתית היא טכנולוגיה וטכנולוגיה היא תשתית.
מל פולישוק-בלוך: תשתית היא מדע.
מל פולישוק-בלוך: בלי זה לא נגיע לשום מקום.
מל פולישוק-בלוך: נדרשים לא רק כבישים ומסילות ברזל – זה מה שיש היום בתכנית הכלכלית בהיקף של 5 מיליארד ש"ח מכספי התקציב ועוד 15 מיליארד ש"ח מגיוסים שונים.
מל פולישוק-בלוך: לדעתי השבוע עלינו לשים את כל כובד משקלנו ולדאוג לכך שחלק מהמיליארדים יגיעו לענף הזה.
מל פולישוק-בלוך: בלי זה לא נוכל לעשות דבר.
מל פולישוק-בלוך: לפני כשבועיים שוחחתי בנושא הזה עם שר האוצר.
מל פולישוק-בלוך: טענתי לפניו את טענותיי נגד התכנית בכל הנוגע לכך שאין התייחסות לנושא ההיי-טק.
מל פולישוק-בלוך: הוא הסכים אתי – לא צריך לשכנע אותו בעניין זה, אתם הרי יודעים שהוא גם חסיד גדול של היי-טק.
מל פולישוק-בלוך: אבל הוא אמר לי: תביאו הצעה ביצועית, שאפשר לבצע אותה.
מל פולישוק-בלוך: זאת המטרה שלנו.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שמכאן נצא עם קריאה לגיבוש תכנית להתנעת הצמיחה באמצעת ענף ההיי-טק.
מל פולישוק-בלוך: כמובן באותה הזדמנות עלינו לנצל באופן החיובי את כל מובטלי ההיי-טק לפרויקטים לאומיים שונים.
מל פולישוק-בלוך: כפי שאמרתי לפני שהשרים הגיעו לא באנו הנה כדי לקטר ולא כדי לדבר על אידאולוגיות או תאוריות.
מל פולישוק-בלוך: זהו דיון מעשי וענייני.
מל פולישוק-בלוך: מי שירצה להתייחס לנושא יעשה זאת בקיצור ולעניין.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה למקד את הדיון בכמה מישורי פעולה: השקעה מוגברת בפרויקטים של חברות קיימות – הבנתי שיש תכנית ליזמה ב; תמרוץ של קרנות הון סיכון; שדרוג מחשוב בסקטור הציבורי – במשרדי הממשלה, בבתי החולים, ברשויות המקומיות; פרויקטים לאומיים בתחום התקשוב – מר איציק כהן, סגן החשב הכללי ידבר על כך ויראה לנו מצגת בנושא; השקעה בתחום מערכות מידע, אבטחת מידע, ניהול מידע; נושא נוסף שעומד בפני עצמו ונקיים בו דיון משותף עם ועדת החינוך והתרבות הוא חינוך לטכנולוגיה ולמדעים – נתחיל לעסוק בכך גם היום.
מל פולישוק-בלוך: לדעתי צריך להתחיל כבר מגן הילדים, וכמובן בבתי הספר.
מל פולישוק-בלוך: נושאים נוספים: הפניית צעירים מובטלי היי-טק ללמד בבתי ספר כפרויקט מיוחד במינו; עידוד מובטלי היי-טק ללמוד לימודים אקדמאיים – שיקבלו מלגות במקום קצבאות של אבטלה; תכניות הסבת עובדים – ככל הידוע לי זהו התחום של כבוד השר אולמרט; משיכת משקיעי חוץ; השקעה בפיתוח טכנולוגיות עתידיות – אתם מכירים אותן.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לשרים המכובדים.
מל פולישוק-בלוך: שוב אני מודה לכולם על שבאו לדיון.
קריאה: חברת-הכנסת פולישוק-בלוך, שכחת לציין את המדען הראשי, שהוא זרז הצמיחה הגדול ביותר.
מל פולישוק-בלוך: לכן השר שלו נמצא כאן.
מל פולישוק-בלוך: מה שאמרתי הוא גם על-ידי המדען הראשי.
אהוד אולמרט: אולי יפתח השר זנדברג?
אליעזר זנדברג: אפתח בדברי ברכה ליושבת-ראש הוועדה.
אליעזר זנדברג: נכחתי בדיונים כאן
אליעזר זנדברג: בקדנצייה הקודמת שלי במסגרת ועדת המשנה להיי-טק.
אליעזר זנדברג: אני חושב שיושבת-ראש הוועדה תמצתה כאן נושאים רבים שכל אחד ואחד מהם ראוי לדיון נפרד.
אליעזר זנדברג: אני מקווה שלוועדה יהיו הכוח והאנרגיות לעשות את זה, ובמהרה – כי הדברים חשובים.
אליעזר זנדברג: הם גם דחופים יחסית מבחינת הזמן.
אליעזר זנדברג: יש נושאים על סדר היום: יושבת-ראש הוועדה הזכירה את התכנית הכלכלית.
אליעזר זנדברג: גם במסגרת התכנית הכלכלית יש ועדה ובה נציגים של שלושה משרדים: אוצר, תעשייה, מסחר ותעסוקה ומדע וטכנולוגיה, והוועדה בודקת סוגיות מסוימות – כמו סוגיית התיקונים שהאוצר מנסה להציע לחוק עידוד השקעות הון וסוגיות נוספות.
אליעזר זנדברג: אלה הדברים שנדונים בוועדות של הממשלה כרגע.
אליעזר זנדברג: זהו הפן האחר, או החלק המשלים, לתכנית הכלכלית שמוגשת לכנסת להצבעה.
אליעזר זנדברג: מכאן הרלוונטיות לנושאים שיושבת-ראש הוועדה העלתה גם מבחינת ציר הזמן.
אליעזר זנדברג: אומר כמה מילים על התפקיד של משרד המדע והטכנולוגיה ב"שרשרת המזון הטכנולוגית".
אליעזר זנדברג: אבל לפני כן אני מבקש להעיר הערה לדבריה של חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.
אליעזר זנדברג: אני שמעתי רק בימים האחרונים הערכות בנוגע לחשש מעזיבת אנשי היי-טק את ישראל.
אליעזר זנדברג: דיברו שם מהזווית של תחילת ההתאוששות בארצות הברית.
אליעזר זנדברג: החשש הוא שלפני שהגל יגיע לכאן יבואו גורמים משם וינסו לשאוב את האנשים אליהם.
אליעזר זנדברג: כאן עדיין לא תהיה מספיק התאוששות, שם היא כבר תהיה.
אליעזר זנדברג: אם אדם עומד במרכז ייצור, הכמויות של האנשים שקמים ועוזבים יכולות להיות גדולות יותר.
אליעזר זנדברג: ייתכן שהרעיון שלך, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך, הפניית אנשים ללימודים תוך כדי ויתור על דמי אבטלה בתקופה הזאת, יכולה להיות יזמה שתיתן משהו שישאיר אנשים כאן.
אליעזר זנדברג: בעיניי זהו דבר חשוב בפני עצמו.
אליעזר זנדברג: אני גם מסכים לדברי יושבת-ראש הוועדה בעניין אחר: עדיין אין הפנמה של העובדה שטכנולוגיה והיי-טק הם חלק מהתשתיות במדינת ישראל ושהתמורה מהם יכולה להיות מידית.
אליעזר זנדברג: גם במסגרת דיון בממשלה וגם בכנסת צריך שלדברים אלה יהיה תפקיד חשוב בהשפעה על הכיוון.
אליעזר זנדברג: נשמח לשמוע על הפרויקטים המיוחדים כאן.
אליעזר זנדברג: בזמנו קיימנו בוועדה כמה דיונים – גם בנוגע לדברי מר איציק כהן וגם בנוגע לרעיונות נוספים שהיו.
אליעזר זנדברג: אני משוכנע ששר התעשייה, המסחר והתעסוקה יוכל להתייחס לדברים האלה.
אליעזר זנדברג: אדבר על קטע קטן מאוד שמשרד המדע והטכנולוגיה עוסק בו בשרשרת הזאת.
אליעזר זנדברג: יש מחקר מדעי, מחקר שמתנהל – והוא נקרא המחקר החופשי לצורך העניין.
אליעזר זנדברג: הוא חופשי במובן הזה שהחוקר מקיים מחקר על מנת להגיע לתוצאה.
אליעזר זנדברג: השיקול הוא פחות ההשלכות של אותה תוצאה.
אליעזר זנדברג: בסופו של התהליך לוקחים משהו שכבר מבוסס מחקרית ובתוך פרק זמן קצר הופכים אותו למוצר.
אליעזר זנדברג: זה כבר בתחום הטיפול של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
אליעזר זנדברג: באמצע יש מחקר תשתיתי, המחקר שמתבצע במטרה לכוון לתחומי מחקר חדשים, לכוון לתחומים שבהם נדרשת השקעה, או נדרשת יד מכוונת.
אליעזר זנדברג: אלה תחומים שבהם הסקטור הפרטי טרם מצא לנכון לעשות בו פעילויות כאלה.
אליעזר זנדברג: זה יכול להיעשות באמצעות עידוד המחקרים עצמם או באמצעות יצירת התשתית הנדרשת לביצוע המחקרים.
אליעזר זנדברג: היתרונות הם לא רק איתורם של תחומים והשגת ארצות אחרות בעולם מבחינת ההתקדמות ומבחינת הגעה לחלוציות ברמה הבין-לאומית, אלא גם הכשרתו של כוח אדם שמאוחר יותר עובר לתעשייה והופך להיות כוח אדם מיומן וזמין באופן מידי בתעשייה המקומית.
אליעזר זנדברג: בסך הכול כל עוד לא יגלו כאן נפט או משאבים דומים אחרים ההון האנושי הוא הדבר המרכזי בארץ.
אליעזר זנדברג: אחד הכלים לשכלל אותו, לייצר אותו ולהשתמש בו בצורה הטובה ביותר הוא הפיתוחים של המחקרים או המחקר התשתיתי – שבסופו של דבר מוביל לפיתוח של המוצרים לתעשייה וליצוא.
אליעזר זנדברג: במשרד המדע והטכנולוגיה אנחנו משתמשים לצורך העניין הזה בוועדות שמאתרות נושאים ונותנות להם קריאת כיוון.
אליעזר זנדברג: קשה לפעמים להצביע על תוצאה מידית לדברים.
אליעזר זנדברג: מטבע הדברים מחקרים כאלה מתמשכים שנים.
אליעזר זנדברג: אבל דווקא אנשי התעשייה שיושבים כאן, וגם אנשי המדע כמובן, יכולים לומר בנושא זה דברים חשובים, ואני נאלץ לחזור ולשנן באזני מי שלא מכירים את הנושא: התרומה של המחקרים התשתיתיים לתעשייה הישראלית, למשק הישראלי, היא תרומה נכבדה.
אליעזר זנדברג: הציגו לי מחקר מסוים ובו בחלק מהתחומים – כמו אלקטרואופטיקה – קפיצת הדרך של מדינת ישראל נעשתה בגלל הקידום הזה.
אליעזר זנדברג: רק היום שמעתי נתונים על ננו-טכנולוגיה.
אליעזר זנדברג: במדינת ישראל כמות המחקרים שמתבצעת היא גדולה יחסית, מתפרסמים כאן מאמרים בכמות גדולה יחסית.
אליעזר זנדברג: כשאומרים "יחסית" השאלה היא כמובן ביחס למה מודדים זאת.
אליעזר זנדברג: גם את זה למדתי: תלוי איך בודקים את הדברים.
אליעזר זנדברג: אם בודקים את התוצאות ביחס למספר האוכלוסייה, זה כנראה ההרכב שבו אנחנו מנצחים את כולם.
אליעזר זנדברג: איתרנו את התחום והתחלנו לבצע בו פעולות מחקריות ראשוניות זמן רב לפני ארצות הברית אפילו – עשתה זאת קהילת המדע של ישראל ולא משרד המדע והטכנולוגיה.
אליעזר זנדברג: שנתיים לאחר שהוחלט לסמן את הכיוון הזה במסגרת האקדמיה החליטו גם בארצות הברית לסמן את התחום.
אליעזר זנדברג: אם כן יש לנו מה לעשות, יש לנו דרכים להיערך לקראת השלב שבו הדברים יהפכו להיות מעשיים ותעשייתיים.
אליעזר זנדברג: הצרה היא שהתקציבים בתחום הזה הלכו ופחתו בשנים האחרונות.
אליעזר זנדברג: משרד המדע היה משרד המדע, התרבות והספורט; במסגרת הזאת אני חושב שאפשר לומר שהמדע הוגדר כבן חורג.
אליעזר זנדברג: המצב השתנה.
אליעזר זנדברג: היום זהו משרד המדע והטכנולוגיה.
אליעזר זנדברג: בשבילי הנושא נמצא כמובן בקדימות בסדר היום.
אליעזר זנדברג: אני מקווה שנוכל למצוא את הדרך לשכנע את הממשלה להגדיל את התקציבים למחקר התשתיתי הזה.
אליעזר זנדברג: אני חושב שגם הוועדה הזאת יכולה לסייע בכך.
אליעזר זנדברג: המחקר התשתיתי הוא העתיד, חלק מהיסודות שיוגשו לתעשייה המתוחכמת בעוד כמה שנים.
אליעזר זנדברג: יש נושאים שנגיש כתכנית עבודה לממשלה לתקופה הקרובה.
אליעזר זנדברג: חלק מהם הם נושאים שהממשלה הקודמת זנחה, לצערי, בנסיבות מסוימות – כמו רשת לאומית רחבת-פס.
אליעזר זנדברג: אני רוצה לגעת בנושא הזה מזוויות שונות: הוא חשוב למחקר המדעי, בעיקר לאור העובדה שבתכנית השישית נדרש יותר שיתוף פעולה בין מדינות, ובלי רשת כזאת מוסדות המחקר שלנו לא יוכלו לבצע את תפקידם כהלכה.
אליעזר זנדברג: הוא נדרש גם לפעילות של התעשייה.
אליעזר זנדברג: כאשר במדינת ישראל המצב לא אופטימי ואחת הבעיות המרכזיות היא היעדר אנשים – כי האנשים לא מגיעים לכאן, אין חילופים של מדענים ואין כנסים כמו בעבר – זאת עוד דרך ליצור קשר עם העולם.
אליעזר זנדברג: היתרון שלנו בעניין הזה יהיה אם נדע להחליט את ההחלטה הנכונה.
אליעזר זנדברג: יש כאן שורה ארוכה של נושאים, למשל שיתופי פעולה בין-לאומיים ונושא חקר החלל.
אליעזר זנדברג: יש נושא נוסף שמשרד המדע קיבל עליו להוביל כמתאם עובד בשנה שעברה כמתאם; חשוב לשים לב: את מרבית הפעולות אנחנו מבצעים כאינטגרטורים בין פעילויות של גופים שונים.
אליעזר זנדברג: הנושא הנוסף הוא תשתיות ההגנה מפני טרור.
אליעזר זנדברג: אין הכוונה לתחום הביצועי, כמובן, אלא לתחום המחקרי.
אליעזר זנדברג: זהו עוד נושא שבו טכנולוגיה ישראלית, מחקר תשתיתי וידע קיים יכולים להציב את ישראל בצמרת הפעילות העולמית.
אליעזר זנדברג: יש שוק עצום לעניין הזה.
אליעזר זנדברג: בארצות הברית הקימו משרד מיוחד לעניין.
אליעזר זנדברג: משרד המדע והטכנולוגיה הוא האינטגרטור והמוביל של הפעילויות שנעשו עד היום, ומן הסתם גם של הפעילויות שייעשו בעתיד בתחום זה.
אליעזר זנדברג: אנחנו נמצאים בשלב אחד לפני הפעילות שמבצע משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה – המשרד שנוגע להיי-טק באופן מידי.
אליעזר זנדברג: נדמה לי שזאת נקודה נכונה לעצור את הדברים בשלב הזה ולתת את רשות הדיבור לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה וממלא מקום ראש הממשלה.
מל פולישוק-בלוך: ולדבר עם מי שיש לו כסף.
אהוד אולמרט: תודה.
אהוד אולמרט: אני מתנצל מראש: לא הייתי מודע לפורמט של הדיון, להרכב המשתתפים, להיקף הדיון.
אהוד אולמרט: אין לי די זמן בלוח הזמנים שלי היום, ובמשך הישיבה אאלץ לעזוב כדי לקיים התחייבות אחרת.
אהוד אולמרט: אבל אני מודה לחברת-הכנסת פולישוק-בלוך על ההזדמנות לומר כמה דברים.
אהוד אולמרט: גם אני.
אהוד אולמרט: בשל כך אשתדל מאוד לקצר.
אהוד אולמרט: כמובן לא מדויק לומר שלמשרד שלנו יש הכסף.
אהוד אולמרט: יש לנו תקציב מסוים.
אהוד אולמרט: התקציב נמצא תמיד אצל הגזברים.
אהוד אולמרט: במדינת ישראל, לפחות במתכונת הנוכחית של הארגון האחריות היא אצל האוצר.
אהוד אולמרט: אבל נכון הוא שהמנופים האמתיים לאפשרות של צמיחה במשק נמצאים במשרד שבאחריותי.
אהוד אולמרט: זה גם מה שצריך להכתיב בסופו של דבר את סדרי העדיפויות בהקצאת המשאבים, משום שזהו לכאורה היעד המרכזי של התכנית הכלכלית.
אהוד אולמרט: אם כל הפריטים האלה יבוצעו, תושג בלימה; אבל עוד לא תושג צמיחה.
אהוד אולמרט: הצמיחה, לפחות בתכנית הזאת, מותנית בשני עניינים.
אהוד אולמרט: הדבר הראשון הוא גורם ארוך טווח והוא חשוב מאוד – הוא מאוד רציני אם הוא מבוצע כהלכה, אך לא נראה לי שאנחנו ערוכים לו בטווח המידי.
אהוד אולמרט: כוונתי להשקעות בתשתית.
אהוד אולמרט: בתקציב מדובר על איגום משאבים של כ-20 מיליארד ש"ח בשנה להשקעות בתשתית.
אהוד אולמרט: אלה סכומים אדירים בהיקפים שאינני זוכר כמוהם בתולדות מדינת ישראל, לא רק באופן יחסי אלא גם באופן מוחלט.
אהוד אולמרט: אני לא זוכר סכומים כאלה.
אהוד אולמרט: לעומת זאת אפשר לעשות לא מעט בהיקפי השקעה נמוכים בהרבה מהתקציבים שדובר בהם לעיל בנושאים שהמשרד שלי אחראי להם, שנכנסים בין היתר לכותרת "תעשיות ההיי-טק".
אהוד אולמרט: מיותר להוסיף על כך עכשיו, אחרי שהדברים נאמרו גם על-ידי יושבת-ראש הוועדה וגם על-ידי עמיתי שר המדע והטכנולוגיה.
אהוד אולמרט: כל אחד מבין שאלה התעשיות שבהן היתרון היחסי של מדינת ישראל הוא הגדול ביותר.
אהוד אולמרט: קרו לנו כמה דברים טובים בתחומים האלה ואני חושב שהם צריכים להימשך, שצריך להיות להם ביטוי בסדרי עדיפויות תקציביים – ואני לא מדבר כרגע דווקא על המשרד שלי, אף שחלק ניכר מהמנגנונים האלה נמצאים בראש וראשונה במשרד התעשייה על כל יתר המרכיבים שלו.
אהוד אולמרט: למשל יש להשקיע בתחום ההשכלה – בהכשרה של המקצועות הטכנולוגיים.
אהוד אולמרט: בעניין הזה עשינו מהלך די דרמטי במדינת ישראל בשנים האחרונות.
אהוד אולמרט: הכפלנו כמעט את מספר המהנדסים בתחומים הרלוונטיים של תעשיות האלקטרוניקה, הנדסת המחשבים ועוד בהשוואה לעבר.
אהוד אולמרט: מהבחינה הזאת המצב במדינת ישראל טוב בהרבה ממרבית מדינות העולם המערבי, יחסית לגודל האוכלוסייה כמובן.
אהוד אולמרט: המצב טוב יותר מאשר בארצות הברית, ביפן ובמקומות אחרים.
אהוד אולמרט: לדעתי כך זה צריך להימשך.
אהוד אולמרט: אך אין ספק שהמכשיר המרכזי והחשוב ביותר הוא המדען הראשי.
אהוד אולמרט: אמרתי קודם שלא ידעתי על אופי הדיון כשקיבלתי את ההזמנה להופיע כאן.
אהוד אולמרט: אני חושב שבנסיבות אחרות זה היה די טבעי שהמדען הראשי של משרדנו יהיה כאן.
מל פולישוק-בלוך: הוא הוזמן והוא אמר שהוא גם מגיע.
אהוד אולמרט: אני למשל לא ידעתי שהוא הוזמן.
אהוד אולמרט: אני לא יודע, ייתכן שהייתי בודק את האפשרות שהוא יהיה בכל זאת.
ענת לוי: הודיעו שהוא יבוא.
אהוד אולמרט: יושבת-ראש הוועדה אומרת שהודיעו ההפך.
ענת לוי: לא, הודיעו שהוא יבוא.
קריאה: אני מלשכת המדען הראשי.
קריאה: אני מתנצלת בשמו.
קריאה: היום הוא מקיים דיון בכל חברות התקשורת.
קריאה: הדיון נקבע לפני חצי שנה.
קריאה: הוא מתנצל, לכן הוא לא יכול להגיע.
קריאה: אני לא יודעת מה ההתחייבות בשמו מהלשכה, אבל זה המצב.
אהוד אולמרט: מכל מקום, המנגנון של המדען הראשי הוא אולי המכשיר היעיל ביותר להשקעות שבסופו של דבר מייצרות תמורה כלכלית בעלת משמעות למשק הישראלי.
אהוד אולמרט: לאורך זמן אנחנו יכולים להראות שכל דולר שמשקיע המדען הראשי במחקר ופיתוח מייצר לפחות 15 דולר של יצוא.
אהוד אולמרט: קל לנו לעקוב אחרי הדברים.
אהוד אולמרט: אני אומר "לפחות 15 דולר" כי כמעט 45% מתקציב המדען הראשי הם תמלוגים שאנחנו מקבלים מהשקעות שלו בחברות ביחס כלשהו ליצוא שלהן.
אהוד אולמרט: לכן יש לנו מדד מדויק שמאפשר לנו לדעת מה כמות היצוא שמולידות ההשקעות הללו ועד כמה הן יעילות.
קריאה: זה בחוק הישן, לא בחוק שעומד להיות.
אהוד אולמרט: קודם כול זה קיים.
אהוד אולמרט: דבר נוסף הוא מרכז ההשקעות.
אהוד אולמרט: התכנית שיושבת-ראש הוועדה דיברה עליה, או הדיון שאנחנו כביכול מקיימים, נוגע לחוק עידוד השקעות הון.
אהוד אולמרט: הוא מתנהל בוועדה שהקמנו עם האוצר.
אהוד אולמרט: אנחנו בודקים שם את המכשירים, את המרכיבים הספציפיים של החוק, כדי לבדוק אם צריך לעשות שינויים – ואם כן אילו שינויים.
אהוד אולמרט: אני גם חושב שזאת טעות לצאת מנקודת ההנחה שמסלול המענקים הוא מסלול לא רלוונטי, כמו שאנשי האוצר חושבים.
אהוד אולמרט: ייתכן שבתנאי משק אחרים יש בזה היגיון.
אהוד אולמרט: בשנת 1999 או בשנת 2000 הבנקים פשוט עמדו עם שקי אשראי מוכנים והתחננו לפני הלווים והציעו להם הטבות כאלה ואחרות.
אהוד אולמרט: עכשיו כל הבנקים צריכים לעשות הפרשות משום שהם לא דאגו לקחת ערבויות לפעמים, מתוך להיטות יתר לתת אשראי לכל מיני גופים.
אהוד אולמרט: היום לא נכון להניח שאם יש גורם כלשהו שיש לו רעיון מצוין לחברת הזנק הוא ימצא אוטומטית מימון בשוק הכספים או בשוק קרנות הון סיכון או בבנקים.
אהוד אולמרט: לפי דעתי הנחה כזאת מתעלמת מהמציאות הקשה מאוד שקיימת היום בשוק האשראי.
אהוד אולמרט: לפיכך נושא המענקים הוא בהחלט נושא שהייתי ממליץ להמשיך בו.
קריאה: ידע כן, אבל לא ייצור.
קריאה: בשביל מה מוציאים את הידע, כדי לכתוב ספר?
אהוד אולמרט: כל אחד יביע את דעתו.
אהוד אולמרט: כוונתי הוצאת ידע שבוודאי תביא בחשבון גם אפשרות של ייצור בחוץ, עם מחירים נקובים בעניין זה.
אהוד אולמרט: נצטרך להגדיר אותם ולהסכים עליהם.
אהוד אולמרט: אני לא רוצה לנהל עכשיו משא ומתן בעניין הזה אבל אם מישהו חושב ברצינות שנצליח לגייס את ההשקעות הדרושות לתחום הזה בלי אפשרות של הוצאת ידע – לדעתי הוא טועה.
אהוד אולמרט: אני משוכנע בכך, וכמובן צריך לקבוע מחיר למהלך כזה.
קריאה: הוא בעד, ובלבד שלא תהיה "יזמה 2".
אהוד אולמרט: אני לא בטוח, אני מציע שנתייחס בזהירות לדברים הללו.
אהוד אולמרט: לא תמיד כל מה שמתפרסם מחייב את השר, נאמר בידיעת השר ומקובל עליו.
אהוד אולמרט: מכל מקום אני חושב שזוהי יזמה טובה.
אהוד אולמרט: אנחנו נתמוך בה.
אהוד אולמרט: אנחנו גם איננו בטוחים שהיזמה חייבת להיות דווקא תחת כנפי האוצר, היא יכולה להיות תחת הכנפיים שלנו.
אהוד אולמרט: אל תעשי עכשיו כאן משא ומתן, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.
אהוד אולמרט: בדרך כלל את המשא ומתן עם שינוי אני עושה.
אהוד אולמרט: זה בדרך כלל יוצא טוב לכל הצדדים.
מל פולישוק-בלוך: אומר עכשיו את הסיכום שרציתי לומר, אך אני מקווה שהשר אולמרט ישמע את דברי האוצר.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שעלינו לצאת מכאן בקריאה שבתכנית הכלכלית הנוכחית לפחות חמישית מהכסף שמיוחד לתשתיות יגיע לתחום הזה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאם נצא בקריאה משותפת של שני המשרדים,
קריאה: זה תשתית לכל דבר.
אליעזר זנדברג: ולא לשכוח את התשתית המדעית.
מל פולישוק-בלוך: מדע וטכנולוגיה אצלי זה הולך ביחד, כמו אצלך.
מל פולישוק-בלוך: שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מנה גם את התחומים העתידיים שהם חלק של המדע.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזאת קריאה נכונה וזהו העיתוי הנכון ללחוץ בכיוון הזה.
מל פולישוק-בלוך: הבעיה היא שיש "צביעה" של כבישים – 4 מיליארד ש"ח בערך; יש "צביעה" חלשה יותר למסילות ברזל.
מל פולישוק-בלוך: כמעט כל הסכום, 5 מיליארד ש"ח, כבר תפוס.
אהוד אולמרט: זה מה שאמרתי.
אהוד אולמרט: לכן אין לכך שום משמעות של צמיחה בהקשר של התכנית הכלכלית.
אהוד אולמרט: הכספים האלה מביאים אותנו לנקודת ההתחלה אך הם לא מרימים אותנו מהמצב שאנחנו נמצאים בו היום.
מל פולישוק-בלוך: מאחר שהלחץ צריך להיות גם בממשלה ולא רק בכנסת אני חושבת שהדרישה שלנו בוועדה, בעזרת שני השרים, שלפחות חמישית מהתקציב ה"צבוע" יהיה לתשתיות ההיי-טק והמדע היא דרישה לגיטימית ונכונה גם לפי גישתם של אנשי האוצר, ואולי בעיקר לפי גישתם.
אמיר חייק: זה יכול להיות המבנה של "יזמה 2".
מל פולישוק-בלוך: אם הבנקים היום במצב שהם לא נותנים אשראי כי הם לא סידרו ערבויות כמו שאמר השר אולמרט, על המדינה לשים את הערבות ולהשתתף בסיכון.
אהוד אולמרט: כדאי שלא נצא יותר מדי בהצהרות.
מל פולישוק-בלוך: אלה לא הצהרות, רק הצעות.
אהוד אולמרט: מניסיוני הדל קריאות של ועדות בכנסת הן אמנם חשובות, אבל בדרך כלל השפעתן מינימלית.
מל פולישוק-בלוך: לכן אני צריכה אתכם.
אהוד אולמרט: אני יודע.
אהוד אולמרט: היות שכך, אני ממליץ שלא ניכנס לנושא הערבויות של הממשלה.
אהוד אולמרט: די בכך שנתמקד בדבר אחד: רבע מההקצאה לתשתיות צריכה להגיע לתעשיות ההיי-טק, ההיי-טק והמדע, כדי שיישמר האיזון בין הליכוד לשינוי.
מל פולישוק-בלוך: את החלוקה נעשה אחר כך, זה פחות חשוב.
אליעזר זנדברג: בקדנצייה הקודמת ישבנו כאן
אליעזר זנדברג: ודנו בנושא של חוק המו"פ והוצאת הידע – ההצעה של האוצר – בנחישות מסוימת.
אליעזר זנדברג: דנו גם בהטבות המס במסלול החלופי במרכז הארץ.
אליעזר זנדברג: זה היה במסגרת ועדת המשנה, אך יושבת ראש הוועדה הראשית, חברת-הכנסת מאור, הייתה כאן.
אליעזר זנדברג: היא הנחתה את חברי-הכנסת שיושבים גם בוועדת הכספים להתנגד ליזמת האוצר.