GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: כאן, בכנסת, אנו צריכים לפעול, ואנו נפעל באמצעות החקיקה ומתוקף תפקידנו כגוף המפקח על הרשות המבצעת - השר זנדברג, זה אתה - שתקיים את הבטחותיה ותיישם את החקיקה.
מל פולישוק-בלוך: יש לנו חקיקה, ואנו לא מיישמים אותה ולא אוכפים אותה.
מל פולישוק-בלוך: אנו, חברות-הכנסת בפרט והנשים בכלל, ניצור את רשת הקשרים שלנו, את הקליקה - ואין לנו את זה מהצבא כל כך כמו אצל הגברים, אבל נעשה זאת כאן בינינו - כדי לשתף פעולה לעזרה הדדית.
מל פולישוק-בלוך: לסיום: אנו חייבות להעביר את המסר, ואני חושבת שזה מסר מאד חשוב ומרכזי.
מל פולישוק-בלוך: אי שיתופנו המלא במדע ובטכנולוגיה, הן באוניברסיטאות והן בתעשיות ההיי-טק והטכנולוגיה, זה בזבוז משווע של המשאב האנושי.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שיש לנו פה במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: המשאב האנושי הוא היתרון היחסי היחידי שיש למדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: אי מימוש פוטנציאל של כמעט 50% מהאוכלוסיה, פוטנציאל שגלום בכוח הנשי, זה הפסד לחברה כולה ולא רק לנו הנשים.
מל פולישוק-בלוך: אנו צריכים וצריכות לזכור זאת, ולעשות הכל כדי שזה ישונה.
מל פולישוק-בלוך: אני מעבירה את השרביט לחברתי, חברת-הכנסת גילה גמליאל.
גילה גמליאל: ברצוני לברך את החברים שנמצאים פה איתי: את חברי, שר המדע והטכנולוגיה מודי זנדברג, את חברתי, חברת-הכנסת מלי פולישוק-בלוך, יושבת-ראש הוועדה למדע וטכנולוגיה, ואת חברתנו לשעבר, יושבת-ראש הוועדה, ענת מאור.
מל פולישוק-בלוך: היא חברתנו גם עכשיו.
גילה גמליאל: כמו כן, ברצוני לברך את מנכ"ל משרד המדע, ואת פרופסור חגית מסר-ירון שתציג בפנינו את הסקר.
גילה גמליאל: אני רוצה להציג לכם את הנתונים, כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, על מנת שנבין את חשיבות נושא קידום הנשים במדע וטכנולוגיה.
גילה גמליאל: כאן ממש צריך לברך אותך, ענת מאור, על כך שהקדשתם את השנה הקרובה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.
גילה גמליאל: אני רק רוצה לציין שהחלטנו על שיתוף פעולה בין שתי הוועדות להיום.
גילה גמליאל: צריך לציין את יום האשה הבינלאומי, ונציינו היום במליאה.
גילה גמליאל: הוא אמור היה להתקיים ב-8 במרץ שחל בשבת, כך שהיום נייחד חלק מהישיבה לנושא קידום נשים במדע וטכנולוגיה, ותתקיים ישיבה נוספת של הוועדה לקידום מעמד האשה ב-24 בחודש שתיוחד לציון שאר הנושאים שקשורים בנושא הזה.
גילה גמליאל: אציין מספר תחומים שכולנו כנשים חוות ביום-יום לגבי נושא מעמד האשה והרצון שלנו לשויון אמיתי.
גילה גמליאל: אחת הבעיות הקשות שלנו היא, שהפליית נשים באה לביטוי בכל תחום שרק ניגע בו.
גילה גמליאל: אחת הבעיות, שאני רואה כמרכזית, היא נושא נשים ממוקדות בתחומי עבודתן: יותר בתחום הגננות, מורות, פקידות, מטפלות ומנקות.
גילה גמליאל: זה לא, חלילה, שתפקידים אלה אינם תפקידים טובים וראויים.
גילה גמליאל: יחד עם זאת, אלה חלק מהדברים שהם מגיל הילדות, וזה החינוך שהבנות והבנים סופגים לכיוונים ותיעול מאד מסויים וספציפי לגבי כיווני חשיבה ותעסוקה עתידית.
גילה גמליאל: אני רואה את החשיבות בקידום נשים במדע ובטכנולוגיה בדברים שאת אמרת, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, שצריך לעודד אותם הן בחקיקה והן בהעדפות מתקנות בצורות כאלה ואחרות שיצטרכו לקבל לידי ביטוי בדברים נקודתיים.
גילה גמליאל: בעיה נוספת לא פחות חשובה, שבאה לביטוי גם בתחומים האלה ובכלל, היא נושא הפליית נשים בכל נושא השכר.
גילה גמליאל: מי שקרא את העיתונים בשבוע האחרון ראה את הפער הקיים בין נשים לגברים.
גילה גמליאל: השכר הממוצע של גברים היום עומד על 8,147 שקל ברוטו בחודש, בעוד נשים שמבצעות את אותן עבודות ואותן משרות עם אותן יכולות ועשיות ואפילו מעבר מרויחות בממוצע רק 5,015 שקל.
גילה גמליאל: מדובר על 74% הפליה לרעה לנשים.
גילה גמליאל: לא רק זה שנשים משתכרות פחות, קיימת בעיה אף יותר חמורה.
גילה גמליאל: כשקיים גל פיטורים מסויים, הנשים הן הראשונות שמוצאות עצמן בתור של הפיטורים.
גילה גמליאל: כך שאת הבעיות האלה צריך לבוא ולמגר בתוך החברה שלנו.
גילה גמליאל: עתה, אציין את הנושא של חלקן של הנשים שמקבלות תארים אקדמאיים, שהן כל הזמן בעליה מתמדת, וזאת בשורה טובה.
גילה גמליאל: כפי שאמרו, הנשים יותר משכילות, ורק בעבודה באה לידי ביטוי הבעייתיות המסויימת.
גילה גמליאל: שיעור נשים מקבלות תואר ראשון הוא 59%, כך שכאן המצב טוב.
גילה גמליאל: העליה בולטת במיוחד בקרב תואר שני ותואר שלישי, אך בכל הנוגע לייצוג במוסדות להשכלה גבוהה בתוך ההיררכיה המוסדית של עבודות של נשים שם המצב ממש בכי רע.
גילה גמליאל: אתן כדוגמה את אוניברסיטת בן-גוריון בה סיימתי את שני התארים שלי, שבה רבע ממנהלי המחלקות באוניברסיטה הם נשים, למרות הנתונים שהצגנו כאן כיום.
גילה גמליאל: היום, שמוקדש לציון יום המדע הלאומי, קידום נשים במדע ובטכנולוגיה, שמענו את הסקירה שלך, חברת-הכנסת מלי פולישוק-בלוך, ועוד נשמע את הסקירה הרחבה של פרופסור חגית מסר-ירון על הסקר שנמצא לפני כל אחד מכם.
גילה גמליאל: הנתונים שם אותי אישית כלל לא הפתיעו, אבל את זה נשאיר לסקירה בהמשך.
גילה גמליאל: לי, באופן אישי, אין ספק שחשיפה של נערות בחטיבות הביניים ובכלל והטמעה של החינוך של אותן נערות כן ללכת וללמוד הנדסה ,לפתח את עצמן במוסדות להשכלה גבוהה ולפתח את עצמן בכלל לשויון גם בתחום הזה ייצרו מצב של שויון אמיתי בכל התחומים וגם בתחום החשוב הזה.
גילה גמליאל: ברצוני גם לברך על הקמת המועצה לקידום נשים במדע וטכנולוגיה, שהוקמה בשנת 2000, ואני מאחלת הצלחה בכל הנושא הזה.
גילה גמליאל: מבחינתנו, נקבל את כל התמיכה והעשיה.
גילה גמליאל: אני פונה לכולם, גם לכל אחת ואחת כאן בבית: כל דבר ניתן לפתרון לפעמים ממש מהעשיה הקטנה.
גילה גמליאל: הכל צריך לבוא לידי ביטוי, כמובן, גם בחקיקה ובדברים מעבר לכך, אבל בל נשכח שכל אחד ואחד מאיתנו גם מחנך את הדור הבא.
גילה גמליאל: צריך לראות את זה כיעד, ולהציב אותו כאתגר.
גילה גמליאל: אני מאמינה שבסופו של דבר זה אפשרי.
גילה גמליאל: זה ייעשה, וכולנו נירתם עבור נושא זה.
גילה גמליאל: ברצוני להודות למוזיאון המדע שדאג לתערוכה בחוץ בנושא המדע.
גילה גמליאל: ברצוני להודות לכולכם על כך שבאתם לכאן היום.
גילה גמליאל: לשמוע אתכם זה הכי חשוב - לשמוע את מה שיש לכם ולכן לומר לנו, לקחת את זה לתשומת לבנו ולקדם את זה.
גילה גמליאל: אני מעבירה את זכות הדיבור לשר אליעזר זנדברג, שכבר הציג ביומי הראשון במליאה את כל הנושא של פיתוח הנאנו-טכנולוגיה.
אליעזר זנדברג: ברצוני לברך גם על הכינוס עצמו וגם את יושבות-הראש הטריות של הוועדות החשובות - חברתי לסיעה, יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, ואת חברתי לקואליציה, יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברת הכנסת גילה גמליאל.
אליעזר זנדברג: אתן בצומת חשוב, שבו אתן יכולות להפגין עשיה - אני יכול להסתכל על זה קצת גם מהנסיון - לא רק במסגרת של יום אחד ואירוע חשוב מאד אלא לאורך כל השנה.
אליעזר זנדברג: מן הסתם, רעיונות יעלו במהלך הדיון הזה ובהמשך.
אליעזר זנדברג: ברכה מיוחדת ליושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה בקדנציה הקודמת, חברת-הכנסת לשעבר ענת מאור.
אליעזר זנדברג: עבדנו יחד, ואני יכול לומר לכם שגם כשדיברנו על היי-טק ועל כל מה שלא יהיה לא היה דיון שחברת-הכנסת מאור לא פתחה אותו בשאלה: כיצד הדיון רלוונטי לסוגיית או לשאלת הנשים, המיעוטים והפריפריה?
אליעזר זנדברג: שלוש המלים הפכו למוטו ולקו מנחה.
אליעזר זנדברג: זה כולל הצעות כיצד לנהל את הדיון מבחינת המשתתפים, כאשר אנו עוסקים בסוגיות הללו.
אליעזר זנדברג: נמצא עמנו כאן נציב הדורות הבאים, השופט בדימוס שלמה שהם.
אליעזר זנדברג: אולי החיבור שלו לדורות הבאים מאפשר לי להתחיל בכמה מלים, ולא אאריך כי באתי לפה על תקן מברך, על סיפור שקראתי בספר "המשפט האחרון של פרמה".
אליעזר זנדברג: בספר דיברו על אשה בשם סופי ז'רמן שחיה ופעלה לפני פחות ממאתיים שנה.
אליעזר זנדברג: היא היתה מתמטיקאית מעולה.
אליעזר זנדברג: חלק מהפעולות ההנדסיות, שבסופו של דבר הקימו בעזרתן, למשל, את מגדל אייפל, היו תגליות שלה.
אליעזר זנדברג: אבל, כשהיא נשבתה בקסמי המתמטיקה, לא היה מי שילמד אותה וההורים התנגדו שהיא בכלל תלמד.
אליעזר זנדברג: הם החביאו את הנרות כדי שהיא לא תוכל לקרוא במחשכים לימודי מדע.
אליעזר זנדברג: אביה סגר את מערכת ההסקה בבית, כדי שהיא לא תוכל לשבת וללמוד בלילות.
אליעזר זנדברג: היא התפתחה, ובאיזה שהוא שלב המשפחה הבינה שאי אפשר להלחם נגד זה ועזרה.
אליעזר זנדברג: היא לא יכלה להמשיך ולהתפתח, כי לא היה מצב בו אשה תלמד מדעים ולבטח לא מתמטיקה שזה אולי הבסיס.
אליעזר זנדברג: בשלב מסויים, בתחילת המאה, נפתחה האקדמיה הלאומית למדעים בצרפת, מוסד הפוליטכניקום למדעים, וזה היה המוסד היוקרתי ביותר, והיא לא יכלה להירשם כי קיבלו רק גברים.
אליעזר זנדברג: היא מצאה זהות בדויה של איזה סטודנט שהיה כנראה בליין יותר מאשר סטודנט שפרש, שקראו לו לה-בלן.
אליעזר זנדברג: תחת הזהות הזו היא למדה בהתכתבות, עד שאחד המרצים, גילה שאותו לה-בלן עשה זינוק משמעותי בלימודים: מתלמיד כושל לחלוטין הוא נותן את התשובות הכי טובות ומציע פתרונות מדהימים מבחינת החשיבה.
אליעזר זנדברג: באיזה שהוא שלב הוא הזמין את לה-בלן לראיון, זהותה נחשפה והיא זכתה לשם בצרפת והיתה מקובלת.
אליעזר זנדברג: גם אז כדי לשאול שאלות ולנסות ולקדם את המחקר שלה מול עולם המחקר הגברי של אירופה, היא עדיין נאלצה להשתמש בזהות הבדויה בהתכתבויות עם מדענים גרמניים ואחרים.
אליעזר זנדברג: סוף הסיפור היה שהיא זכתה ליוקרה, ואפילו הצילה את חיי מתמטיקאי חשוב שהיא התכתבה איתו תחת הזהות הבדויה.
אליעזר זנדברג: אם נלך אחורה, תראו איפה היינו.
אליעזר זנדברג: נציב הדורות הבאים שיושב כאן באיזה שהוא מקום מסתכל על הקדימה.
אליעזר זנדברג: תפקידנו להוביל את כולנו לשם.
אליעזר זנדברג: המרחק הגדול שחלף ושעברנו מאז לא אומר שאנו נמצאים בנקודה שאפשר לעצור ולומר: "הגענו להישגים.
אליעזר זנדברג: נקודה".
אליעזר זנדברג: חסר הרבה מאד, על מנת שנגיע לאותו שויון מיוחל בתחומים הללו.
אליעזר זנדברג: ברצוני לומר עוד משפט אחד לגבי דברים ופעילויות שנעשו במשרד המדע.
אליעזר זנדברג: בעניין הזה אני יודע שפרופסור חגית מסר-ירון תרחיב.
509: אדוני השר, האם תחליפו למדענית אשה?
509: שר המדע והטכנולוגיה אליעזר זנדברג: אנו בודקים את העניין הזה.
509: את יודעת שהתחייבות שלטונית לא נותנים כאן, אבל תאמיני לי שנתתי את ההנחיות המתאימות לבדוק את הדברים.
509: בשנה הזו - וזו גם יוזמה של המדענית הראשית שעומדת לעזוב בקרוב, לצערנו - בשנה הזו אנו עתידים לחלק שלושים מלגות על סך 10,000 שקלים חדשים, שתחולקנה לסטודנטיות שבחרו בתחומי המדע והטכנולוגיה.
509: הרעיון הוא, שהמלגות האלה תינתנה למי שתעשה פעילות בתמורה על מנת לקרב למדע נערות וסטודנטיות, וזאת, כמובן, במסגרת המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.
509: מדובר כאן על פעילות שכל אחת מהזוכות תצטרך לעשות בתחום של הרצאות, קורסים טכניים ומדעיים ועזרה וסיוע גם לתלמידות בתי-ספר וגם לסטודנטיות, והכל על מנת לעודד ולחזק את הקשר הזה בין נשים למדע.
509: אנו נמצאים בשנה שעומדת להיות שנת קיצוצים.
509: אני בא עכשיו מדיון הקשור לזה.
509: הולך להיות מאד קשה השנה.
509: מבחינתי, המשרד ממשיך את הדבר הזה הלאה ולא מקצץ ולא מוריד מהפרק.
509: פה אני זורק את הכפפה לכן.
509: כולנו יושבים באותה קואליציה.
509: בואו ונראה כיצד אנו יכולים לעשות ולבדוק, שבמשרדי הממשלה השונים הקיצוץ לא יהיה קיצוץ שיפגע בקידומה של האשה.
509: אני רואה כאן הרבה מאד חברי-כנסת, וזה גם הישג כשלעצמו, שבאו לדיון זה.
509: אני חושב שצריך לברך גם אותם, אבל לקרוא להם גם להרים את הכפפה ולהיות שותפים לאתגר שאתן תובילו ותנווטו, כי המאבק התקציבי כאן הוא בידיים שלכם.
509: בממשלה זה סיפור אחר ודיון אחר.
509: אני מקווה שיחד עם נציגים נוספים וכמובן עם השרה לבנת, שעומדת בראש ועדת השרים לקידום מעמד האשה בממשלה, נדע לעשות את הפעולות.
509: אבל, נצטרך גם את הגיבוי שלכן.
509: אתן כאן תרימו את הכפפה הזאת.
509: לדעתי, אם תצליחו למנוע קיצוצים ופגיעה במעמד האשה במסגרות השונות של המשרדים השונים, עשיתן את חלקכן לשנה הזאת.
509: ואז, בשנה הבאה נסכם ונראה כיצד הולכים הלאה.
509: תודה רבה.
509: ברכות לכולם.
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה לשר המדע והטכנולוגיה אליעזר זנדברג.
מל פולישוק-בלוך: אין ספק שהמהפכה הגדולה ביותר של המאה הקודמת היתה המהפכה הנשית, מבחינת זכויות ומבחינת חינוך, ולא אחזור על דבריך.
מל פולישוק-בלוך: אולי דוגמה מאלפת לזה באה לידי ביטוי בדוברת הבאה שלנו, פרופסור חגית מסר-ירון, פרופסור להנדסת חשמל באוניברסיטת תל-אביב, שגם יודעת לעסוק בהנדסת חשמל וגם מוצאת את הזמן לעסוק בקידום נשים במדע.
מל פולישוק-בלוך: זה מחבר אותי לענת מאור, שעכשיו שמה את הדגש על האקדמיה.
מל פולישוק-בלוך: את אמרת לנו בפגישה, שעד עכשיו את היית פה בכנסת ובתקופה הקרובה את רוצה לשלב את החיים האקדמאיים.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאין הרבה נשים כמוני לדעת כמה קשה לשלב קריירה עם משפחה ועם לימודים ואקדמיה.
מל פולישוק-בלוך: כבר היה בעיתונות כמה תארים וכמה זמן אני לומדת - לא באותה כיתה, וכל הזמן אני משתדלת להתקדם - תוך גידול ארבעה ילדים ללא מטפלת בנוסף לפעילות ציבורית.
מל פולישוק-בלוך: אני יודעת שזה מאד קשה.
מל פולישוק-בלוך: צריכים המון כוח, המון רצון והמון תמיכה מהסביבה.
מל פולישוק-בלוך: ענת מאור, אני מאחלת לך הצלחה באקדמיה, ונשמח לשמוע את דברייך.
509: אני, בהחלט, מתרגשת מהאירוע שמסכם שנה של פעילות, שמתברר שלמרות הבחירות היא היתה רבת עוצמה.
509: לפני שבוע היה כנס במכללת "אורט" בנתניה, מחר מתקיים כנס גדול באוניברסיטת בן-גוריון לקידום נשים באקדמיה, התקיים כנס נשות תעשיה אתמול ויהיה מפגש בבית הנשיא היום בשעה 17:30.
509: יש, בהחלט, תמורה להשקעה.
509: נושא קידום נשים משלב שני מסרים: דבר אחד - נושא המדע, כשממש התאהבתי בנושא וברעיון.
509: המדע זה לא רק מקור הסקרנות, אלא מקור הקידמה והצמיחה הכלכלית והתרבותית.
509: דבר שני - הנשים, לא כעשיית טובה אליהן וכביטול אפליה בלבד, אלא כבאמת משאב מאד מרכזי.
509: על כך הרבה ברכות.
509: זה השילוב המנצח.
509: אני חושבת שייחודו של המפגש הזה הוא הרישות בין כל הגורמים.
509: אדוני השר - זה 'כייף' לומר "אדוני השר" למי שהיה איתנו בוועדה - העובדה שמשרד המדע נשאר וזכה לשר שאוהב את הנושא היא אות לברכות ולמחוייבות.
509: אני מאחלת לך באמת הרבה מאד הצלחה עם כל המסרים וכל הדגשים, שאתה בעצמך חזרת עליהם.
509: ברצוני לאחל הרבה הצלחה למחליפתי, חברת-הכנסת מלי פולישוק-בלוך, וליושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברת-הכנסת גילה גמליאל.
509: אלה שתי ועדות חשובות ביותר.
509: אני רוצה בכלל לברך את כל חברי-הכנסת הותיקים והחדשים.
509: לדעתי, זה אות כבוד שכל כך הרבה חברות וחברי-כנסת נוכחים בדיון על נושא שאיננו בעל RATING ולא עם גימיקים.
509: זה מעיד על המעמד, החשיבות וגם על החיוניות של עבודת חברי-הכנסת.
509: הממשלה לא מסתיימת במשרד המדע בלבד.
509: אני חושבת שלמשרד החינוך תרומה חשובה ביותר.
509: למשרד ראש הממשלה עם המחלקה לקידום מעמד האשה ברשות למעמד האשה בראשותה של רונית לב-ארי תרומה חשובה מאד לכל הנושא.
509: כמובן, שיש את המדענית הראשית.
509: תרשו לי גם אישית להוקיר ולהעריך את פרופסור חגית מסר-ירון, שזו היתה חויה נהדרת לעבוד ביחד.
509: בנוסף, כל השנה הזו לא היתה אפשרית בלי שיתוף הפעולה המאד הדוק והמשולב ביחד.
509: מאחר וגם חגית מסר-ירון מסיימת את פעילותה, ברכות בהמשך הדרך והרבה תודה.
509: מר לפלר, אני מתייחסת עכשיו לנושא המדענית, כי אני רואה בנושא קידום הנשים את תרומתה המאד מרכזית.
509: ברצוני לציין שארגוני הנשים - תרומתם גם מאד חשובה.
509: לפני שאדבר על האוגדן, שנראה לי כאחת התרומות המאד חשובות שאנו מפיקים, ולצערי לא משיקים היום, בנושא קידום נשים במדע, ברצוני להיזכר באירוע שהיה לפני שנה.
509: עצם ציון יום המדע מדי שנה בכנסת זה כבר חלק מהעלאת נושא המדע לאג'נדה הציבורית של הכנסת, של הממשלה ושל הציבור.
509: המדע לא מובן מאליו יותר.
509: אי אפשר רק להצהיר לו אמונים, אלא צריך לקדמו.
509: לפני שנה היינו באולם הגדול, ובהתרגשות אני נזכרת שהיום הוקדש לנושא החלל ודיברנו בטלפון עם אילן רמון ז"ל.
509: כמו כל עם ישראל יש את הבעת התנחומים על האסון הנורא שקרה.
509: זה, בהחלט, אירוע שיש להזכיר, כולל מחוייבות להמשיך, להשקיע, לטפח וליזום, למרות המכשולים והתקלות שבדרך.
509: נושא האוגדן שאנו עורכים ויושק בעוד כשבועיים - הרעיון היה שנשים פרופסוריות תהיינה בקדמת החשיפה התקשורתית בדיונים ובקרב מקבלי ההחלטות.
509: יש לנו משאב אנושי אדיר שבעצם מחמיצים אותו, וזה נוכחוֹת נפקדוֹת ביותר מדי פאנלים וביותר מדי אייטמים בתקשורת.
509: אנו רואים בעובדה, שמתוך כ-600 פרופסוריות כ-570 העבירו את כל הפרטים, וכל אחת ציינה את התחומים, ההשכלה ויכולת התרומה, כלי עזר אדיר שצריך לעשות תפנית ושינוי, לא בלי השקעה ולא בלי מאמץ ועבודה, לקראת שינוי ממש מהותי, תקשורתי, תודעתי וחשיפתי.
509: בהקשר הזה, אני רוצה להודות מאד למשרד המדע על התרומה לנושא, לרשות לקידום מעמד האשה ולמועצה הלאומית למדעים, שיחד עם ועדת המדע של הכנסת יזמנו והוצאנו את זה לפועל.
509: פרט לאיחולי הצלחה, הרשו לי לסיים דוקא בהקשר לאוגדן במלים לזכרה של פרופסור דפנה יזרעאלי, אשה מנהיגה מובילה שהיתה לי הזכות להיות סטודנטית שלה.
509: אם היה עוד אפשרי להקדיש את האוגדן לזכרה על תרומתה האדירה לקידום נשים, לקידומן באקדמיה, למעמדן, להשכלתן ולידענותן, היא האשה שעשתה זאת.
509: זה חלק מהמחוייבות שלנו להמשיך ולקדם את המדע, את האקדמיה וגם את הנשים.
509: אני מאחלת הצלחה לכולם.
מל פולישוק-בלוך: ענת מאור, תודה.
מל פולישוק-בלוך: ברצוני להודות לענת לוי, מנהלת ועדת המדע והטכנולוגיה, ולדנה גורדון, מנהלת הוועדה לקידום מעמד האשה, שעבדו קשה כדי שהיום הזה ייצא לפועל.
מל פולישוק-בלוך: פרופסור חגית מסר-ירון, בבקשה.
חגית מסר-ירון: בשלב הזה, אדלג על התודות ועל החלק הפורמלי.
חגית מסר-ירון: אציג הצגה מקצועית, ובסוף, אם יהיה זמן, נגיד כמה דברים על הרקע.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: עמדות הציבור בנושא נשים במדע וטכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: - ראה נספח לפרוטוקול.
חגית מסר-ירון: ) אתחיל בהתנצלות שאין לנו מספיק עותקים לכולם של אותו סקר דעת קהל לגבי נשים במדע בישראל.
חגית מסר-ירון: הסקר נערך בערך לפני שבועיים, והתוצאות טריות מאד.
חגית מסר-ירון: העובדות הן עובדות, וחלקן נחשפו בדף הרקע שהכינו במ.מ.מ.
חגית מסר-ירון: - במרכז המחקר - וחלקן בדו"חות אחרים ובדברי הפתיחה של חברת-הכנסת פולישוק-בלוך ושל אחרים.
חגית מסר-ירון: השאלה היא מה הציבור חושב על זה.
חגית מסר-ירון: אומנם אין עותקים של הסקר הזה לכולם, אך שמנו אותו באתר המשרד שלנו באינטרנט, ומי שירצה יוכל להגיע לזה או להעביר אלי בקשות ונשלח עותק ממנו באי-מייל.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: THE "SCISSORS" DIAGRAM ISRAEL AND EU-13.
חגית מסר-ירון: ) לפני שאציג את הסקר כמו שהוא, אחזור לדיאגרמת המספריים שהזכירו בהתחלה.
חגית מסר-ירון: דיאגרמה זו מתארת את אחוז הנשים והגברים בתחומי האקדמיה בשלב זה בדרגות שונות החל מבוגרי/בוגרות תואר ראשון או תואר שני במקרה הזה, דרך בוגרי/בוגרות דוקטורט ובאקדמיה בשיטה האמריקאית בדרגת פרופסור-עוזר, ASSISTANT PROFESOR, ופרופסור-חבר או פרופסור מן המניין.
חגית מסר-ירון: ככל הדרגה יותר גבוהה אחוז הגברים עולה ואחוז הנשים יורד, והצורה המתקבלת היא צורת מספריים.
חגית מסר-ירון: הקו הרציף מתאר את מה שקורה בישראל, והקו המקוקו הוא ממוצע של שלושים מדינות באירופה ומה שקורה בהן.
חגית מסר-ירון: הצגתי זאת כאן, כדי שנראה שהבעיה שלנו לא ייחודית למדינת ישראל.
חגית מסר-ירון: היא קיימת בכל מקום, ואותן שלושים מדינות באירופה מייצגות תרבויות שונות, רקע שונה וכו'.
חגית מסר-ירון: מטרתנו בכל הפעילות היא לסגור את המספריים.
חגית מסר-ירון: אם נצליח, עשינו את מה שאנו יכולים.
חגית מסר-ירון: אבל, אני חושבת שזה דבר שאפשר לבחון אותו מפעם לפעם.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: שיטת הסקר.
חגית מסר-ירון: ) הסקר היה סקר טלפוני.
חגית מסר-ירון: השאלות העיקריות ביקשו התייחסות ל: מסכים, מסכים חלקית, לא מסכים או מסכימה, מסכימה חלקית ולא מסכימה.
חגית מסר-ירון: כאמור, הסקר בוצע בערך לפני שבועיים ע"י גוף מקצועי שזכה במכרז שמשרדנו, משרד המדע, הוציא.
חגית מסר-ירון: ענו למעלה מ-600 עונים, ובערך 60% נשים ו-40% גברים.
חגית מסר-ירון: זה לא בגלל שהסקר היה על ענייני נשים, אלא שלסקרים טלפוניים בדרך-כלל עונות יותר נשים שהן יותר אלה שעונות לטלפון.
חגית מסר-ירון: זה היה מידגם מייצג.
חגית מסר-ירון: הסקר הקיף מיגוון גילאים, מגורים: צפון, דרום, מרכז ופריפריה, חילוניים ודתיים, ערבים ויהודים, עולים וותיקים.
חגית מסר-ירון: בסקר המלא יש חתכים לפי כל האוכלוסיות האלה, ולא אראה הכל.
חגית מסר-ירון: באופן עקרוני, שאלנו על שלושה תחומים עיקריים בענייני נשים במדע וטכנולוגיה: עמדות יסוד - מה אתם חושבים ברמה התיאורטית?
חגית מסר-ירון: ואחר כך פרטנו זאת לחינוך ולתעסוקה, לקריירה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: מימצאים עיקריים - עמדות יסוד.
חגית מסר-ירון: ) אני יודעת שהזמן מוגבל, ואסכם מעט מאד מימצאים, אבל כל האינפורמציה פתוחה.
חגית מסר-ירון: לגבי עמדות יסוד, המימצאים העיקריים הם אלה: קודם שאלנו האם עיסוק במדע וטכנולוגיה מתאים לגברים ונשים במידה שווה.
חגית מסר-ירון: בנושא זה התשובה הגורפת היא שאכן זה מתאים במידה שווה לגברים ונשים.
חגית מסר-ירון: רק 2.9% לא הסכימו עם האמירה הזאת.
חגית מסר-ירון: 97% מכל שכבות הציבור - העמדה היסודית שלהם אומרת שאין שום סיבה שזה יהיה שונה.
חגית מסר-ירון: נשים משיגות הישגים מדעיים וטכנולוגיים שמביאים יוקרה למדינת ישראל - רוב הנשאלים, 60%, אמרו: מסכימים.
חגית מסר-ירון: האופציה השניה היתה "מסכים חלקית" והאופציה השלישית היתה "לא מסכים".
חגית מסר-ירון: גם כאן כולם מסכימים שזה טוב.
חגית מסר-ירון: עידוד נשים לעיסוק במדע וטכנולוגיה הוא אינטרס ישראלי לאומי - חצי מהנשים, מהנשאלים, ואני אומרת שוב שיש את כל השכבות, בעלי השכלה יסודית וגבוהה, הסכימו עם ההיגד הזה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: עמדות יסוד - סיכום.
חגית מסר-ירון: ) הסיכום אומר, שלרוב הגדול של הציבור יש עמדות יסוד חיוביות לגבי נשים במדע וטכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: עמדות אלה שכיחות בעיקר בציבור החילוני, דובר עברית, משכיל ומבוגר.
חגית מסר-ירון: אבל, ככלל, אם הפוליטיקאים מחפשים משהו שמקובל על כולם, אז כולם חושבים שגם נשים יכולות לעסוק במדע וטכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: מימצאים עיקריים - חינוך.
חגית מסר-ירון: ) התחום השני הוא: נושא החינוך.
חגית מסר-ירון: יש כאן גורמים בכירים ממשרד החינוך, ולצערי, שרת החינוך איננה כאן.
חגית מסר-ירון: עתה, נראה מה חושבים בציבור על כך.
חגית מסר-ירון: מערכת החינוך חושפת את המדע והטכנולוגיה במידה שווה לתלמידים ולתלמידות - רוב הציבור מסכים עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: מידת ההסכמה קצת גבוהה יותר אצל נשים בהשוואה לגברים, אבל כללית אין טענות למערכת החינוך לגבי אפליה מבחינת החשיפה.
חגית מסר-ירון: לעומת זאת, כאשר שאלנו האם תלמידים ותלמידות מגיעים להישגים דומים בלימודי מדע וטכנולוגיה, רק 40% מהנשאלים מסכימים עם ההיגד הזה והשאר חושבים שבנים משיגים הישגים יותר טובים בתחומים האלה.
חגית מסר-ירון: שאלנו האם תלמידים ותלמידות בוחרים להתמחות במקצועות מדעיים וטכנולוגיים במידה שווה, וכאן מדובר על הבחירה של התלמידים או התלמידות, ומעט מהנשאלים, רק 20% בערך, הסכימו עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: הרוב חושבים שתלמידים ותלמידות לא בוחרים להתמחות במידה שווה.
חגית מסר-ירון: שאלנו שאלה קונסטרוקטיבית: האם חינוך מגיל צעיר, שעיסוק במדע וטכנולוגיה מתאים לנשים, יעלה את מספר הנשים שבוחרות בעיסוקים האלה?
חגית מסר-ירון: הרוב מאמינים שחינוך הוא הדרך לשנות זאת.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: חינוך - סיכום.
חגית מסר-ירון: ) סיכום המימצאים בנושא החינוך - רווחת הדעה שמערכת החינוך אכן שויונית וחושפת את המדע והטכנולוגיה במידה שווה לתלמידים ולתלמידות, ולמרות זאת ההישגים והבחירות להתמחות של תלמידים ותלמידות אינם דומים.
חגית מסר-ירון: מקובלת הגישה כי למסרים שויוניים בחינוך תהיה השפעה על מספר הנשים הבוחרות בעיסוק זה.
חגית מסר-ירון: שוב, יש הבדלים לא מאד משמעותיים בקרב נשאלים דתיים ובקרב נשאלים ששפת שלהם ערבית, שכשאצלם החינוך נתפס פחות כגורם שישפיע על בחירות התלמיד.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: מימצאים עיקריים - תעסוקה.
חגית מסר-ירון: ) נושא התעסוקה - ככל שאנו מתרחקים מהאלמנט התיאורטי ומתקרבים לתכל'ס, התמונה משתנה.
חגית מסר-ירון: שאלנו האם יש מקום להעדפה מתקנת לנשים במדע וטכנולוגיה, והשאלה הזאת היא שאלה רלוונטית, בעיקר אליכם שעוסקים בחקיקה, ויש על זה הרבה ויכוחים בסקטורים שונים.
חגית מסר-ירון: אני מוכרחה להגיד לכם שהופתעתי מהנתון הזה: 40% מהנבדקים חשבו שיש מקום להעדפה מתקנת, כלומר לפעולה אקטיבית של המחוקק, נניח, בנושאים האלה.
חגית מסר-ירון: מופיעים כאן הניתוחים לגבי גברים ונשים.
חגית מסר-ירון: למשל, הסכמה גבוהה יחסית נמצאה אצל בעלי השכלה יסודית שהם חשבו שנכון לעשות העדפה מתקנת.
חגית מסר-ירון: יש איזה איזו שהיא דעה שאומרת שהשתלבות מוגברת של נשים בתחומי המדע תוריד את המעמד של מקצועות אלו.
חגית מסר-ירון: רוב הציבור, בערך 80%, לא מסכים עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: גם אם נשים תעסוקנה במדע, עדיין הנושא הזה יהיה בעל מעמד.
חגית מסר-ירון: שאלנו האם נשים מופלות לרעה בהזדמנויות להגיע לעמדות בכירות במדע וטכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: 43% מהנשאלים הסכימו עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: הנסיון שלנו הוא שלנשים יותר קשה.
חגית מסר-ירון: אנו לא משתמשות במלה "מופלות" כי לא תמיד זה לגמרי מכוּון, אבל העובדה קיימת והציבור ער לזה.
חגית מסר-ירון: כדי לזכות בתפקיד זהה במחקר ופיתוח, נשים נדרשות להוכיח יכולת מקצועית גבוהה מגברים - בערך חצי מהנשאלים מסכימים עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: מישהו אמר השבוע בכנס, שענת מאור הזכירה: "אשה - 12 וגבר - 8", כלומר אשה נתונים של 120% כדי להתחרות בגבר שהוא 80% מהכישורים.
חגית מסר-ירון: שאלנו האם נשים בוחרות במקצוע מדעי טכנולוגי בגלל העניין, ובערך חצי הסכימו להיגד הזה.
חגית מסר-ירון: שאלנו האם תפקידיה הנוספים של האשה העוסקת במחקר ופיתוח, ומדובר על תפקידים נוספים בבית, גידול ילדים וכו', משפיעים על יכולת הקידום המקצועי שלה, ושוב, בערך חצי מהנשאלים הסכימו עם היגד זה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, בנושא: מדעניות הבנויות לעסוק במחקר, בתעשיה ובהיי-טק - ראה נספח לפרוטוקול.
חגית מסר-ירון: ) בטבלה הזאת הצגתי את הנתונים הגולמיים.
חגית מסר-ירון: שאלנו על שלושה תחומים שקשורים למדע וטכנולוגיה: מחקר, תעשיה והיי-טק.
חגית מסר-ירון: לגבי שלושת התחומים האלה, שאלנו האם מדעניות בנויות לעסוק בתחום הזה יותר מגברים, פחות מגברים או אותו הדבר.
חגית מסר-ירון: בעוד שלגבי מחקר, שלפחות התדמית היא שיושבים בבית או מול ספרים ועושים מחקר או שיושבים במעבדה, רק 9.4% מהנשאלים חשבו שזה פחות מתאים לנשים, ולעומת זאת 27.3% חשבו שזה יותר מתאים לנשים.
חגית מסר-ירון: לגבי היי-טק, לו יש תדמית אולי קצת יותר נקיה, רק 15% מהנשאלים חשבו שזה פחות מתאים לנשים, ו-21% חשבו שיותר.
חגית מסר-ירון: לעומת זאת, לגבי תעשיה, 32% מהנשאלים חשבו שזה לא מתאים לנשים או פחות מתאים לנשים, ורק 36% חשבו שזה שווה וכמעט 10% שזה יותר מתאים לנשים.
חגית מסר-ירון: אנו יודעים שבפועל בתעשיה, בהיי-טק ובמחקר עושים את אותה העבודה, וזה מראה את אלמנט התדמית בעניין הזה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: תעסוקה - סיכום.
חגית מסר-ירון: ) הסיכום בענייני תעסוקה - המסקנה מממצאים אלה היא, כי קיימת מודעות בקרב הציבור לגבי חוסר השויון בעולם התעסוקה המדעי: הנשים אינן מהוות מחצית מהעוסקים בתחום.
חגית מסר-ירון: הן מופלות לרעה ונדרשות להוכיח יכולת מקצועית גבוהה מגברים, והתפקידים הנוספים שלהן משפיעים על יכולת הקידום שלהן.
חגית מסר-ירון: תפיסה זו מאפיינת בעיקר נשים, עונים מבוגרים, חילוניים ודוברי עברית.
חגית מסר-ירון: שוב, ההבדלים היו בשוליים.
חגית מסר-ירון: הניתוח המלא מופיע בסקר.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: ציינ/י שמות של שלוש מדעניות.
חגית מסר-ירון: ) אחרי השאלות האלה של "מסכים" ו"לא מסכים", שאלנו כמה שאלות פתוחות.
חגית מסר-ירון: אחת השאלות ששאלנו היא: ציינו שמות של שלוש מדעניות.
חגית מסר-ירון: כולם מכירים וערים לנקודה הזאת, והתשובה היתה מפתיעה.
חגית מסר-ירון: מתוך 600 נשאלים רק 120, בערך 20%, ידעו לציין שם אחד, והיתר לא ידעו.