GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב ליטבינוף: המו"פ מעורב בהרבה מאוד תחומים.
דב ליטבינוף: בין היתר בהקמה, אנחנו נכנסו כרגע לבניית תכנית של הקמה של מכון מחקר במצדה.
דב ליטבינוף: מכון מחקר שיהיה מכון מחקר בחסות אוניברסיטאית, של אוניברסיטת בן-גוריון של מכון מחקר לחקר המדבר בשדה הבקר והטכניון בחיפה.
דב ליטבינוף: אנחנו אפילו נכנסים כרגע עם הטכניון לניסיון של קורס של לימודי אקלים-מוטרפיה, רפואה קלינית במסגרת לימודי האיכות של הטכניון.
דב ליטבינוף: ומכון המחקר הזה הוא מכון מחקר בעצם שייתן גם בסיס למחקר בים-המלח וגם לימוד של מכון שיהיה גם הוראתי בכל נושא ים-המלח.
דב ליטבינוף: אם זה רפואה אקלימית, רפואת ים-המלח, גיאולוגיה, ארכיאולוגיה, תיירות סביבה, תיירות אקולוגית, תיירות אלטרנטיבית.
דב ליטבינוף: וכל הדברים שהמו"פ עוסק זה בעצם המכון שאנחנו מבקשים להקים.
דב ליטבינוף: ואנחנו עושים את התכנית הזאת יחד עם רשות הטבע והגנים ובמעורבות של איגוד אכסניות הנוער, כאכסניה לאזור עצמו.
דב ליטבינוף: אני חושב מהאזור הזה יכולה לבוא באמת בשורה לעולם בהרבה מאוד תחומים.
דב ליטבינוף: ובהחלט אנחנו רואים בו כמנוף לפיתוח של האזור.
דב ליטבינוף: וגם לעידוד קליטה מבחינתנו של שינוי דמוגרפי שאנחנו בעצם כל-כך זקוקים לו.
דב ליטבינוף: ואנחנו פתוחים כמובן היום לקליטה ואני חושב שהמו"פ בכל מה שהוא יוצר, כולל מכון המחקר, יהווה איזשהו מוקד למשיכה של קהלים איכותיים לאזור.
דב ליטבינוף: וכמובן שחסר תקציבים.
לאה נס: קודם כל נתחיל מהיוזמה הברוכה שלכם, הפיתוח, יחד עם זה אני בטוחה שזה יגרור גם ברגע שגוף עצמו גם כשהוא גדל מהמשאבים של עצמו, זה יגרור גם את המערכת הממשלתית.
לאה נס: זה יאנוס אותה להוסיף את התשלומים הללו.
לאה נס: נכון, בסך-הכל זה ברוך.
עתליה רוזנבאום: אנחנו נבקש מהמועצה להגדיל את ההשתתפות המעט כסף שלנו עושה כל-כך הרבה פעילות.
לאה נס: בסדר, עכשיו זה יהיה הפוך, הפעילות הברוכה שלהם הגדולה תוסיף עוד.
עתליה רוזנבאום: ללא ספק אנחנו באמת מבקשים מהוועדה המכובדת הזאת שתסייע לנו להשיג תקציבים נוספים.
עתליה רוזנבאום: כי כמו שאמרתי בהתחלה, תקציב התמיכות לא קטן במהלך השלוש שנים.
עתליה רוזנבאום: אני אשמח לראות עוד תקציבים כאלה ממשלתיים שלא חל שינוי בהם למרות הקיטון בתקציבים.
עתליה רוזנבאום: לכן ריאלית יש גידול בתקציבים שלהם.
לאה נס: פשוט מאוד הרי אסור לנו להשאיר את תקציב משרד המדע כל-כך נמוך.
דב ליטבינוף: הערה על הנושא הזה, גם הערה למה שידידי פה רמז או אמר, שהמועצה האזורית תמר.
דב ליטבינוף: אני מציע לא לקנא כל-כך כי אנחנו.
לאה נס: אני לא יודעת העשירים צריכים להתנצל, הם עושים דברים ברוכים.
דב ליטבינוף: בדיוק.
דב ליטבינוף: קודם כל, אני לא מתנצל, אבל אני רוצה להבהיר כמה דברים.
דב ליטבינוף: אנחנו מתמודדים במקביל לזה שאנחנו מסתכלים על הפוטנציאל הגדול שקיים בים-המלח ועל העתיד שקיים בים-המלח, אנחנו בחשש גדול מאוד מתמודדים גם עם בעיות רציניות מאוד וקשות מאוד, כמו נושא ירידת המפלס והבולעניים שנפתחים וקריסת תשתיות בים המלח.
דב ליטבינוף: כולל עליית המפלס כתוצאה מעליית בריכות האידוי של מפעלי ים-המלח בצד של אזור בת-ים אלון.
דב ליטבינוף: דבר שגורם לנו נזקים אדירים, מבחינתנו למועצה אזורית תמר.
דב ליטבינוף: במקביל לדברים האלה, הממשלה דורשת מאתנו להשתתף בתשתיות, זאת אומרת, בפרוייקטים לאומיים שעולים הון אדיר, דורשת ממועצה אזורית תמר להשתתף בזה.
דב ליטבינוף: ובמקביל מביאה אותנו, הצד האחר של הממשלה, מביא אותנו לפשרה עם הערים: דימונה, ערד וערבה תיכונה, לחלק מהארנונה שאנחנו גובים באזור לתת בעצם לערים האלה.
דב ליטבינוף: מה בעצם גורע מהאזור תקציבים.
לאה נס: טוב, האמת כל הנושאים הללו לא כל-כך קשורים.
דב ליטבינוף: לא, זה גורע מהם תקציבים שבעצם יכלו ללכת לפיתוח, לעתיד.
לאה נס: אף אחד לא אמר שאם לא דורשים מכם את זה, הייתם משקיעים בזה יותר, אבל זה לא העניין.
דב ליטבינוף: בוודאי שכן.
דב ליטבינוף: בוודאות מוחלטת.
דב ליטבינוף: אנחנו השנה קיצצנו בתקציב המו"פ מכוון שלקחו מאתנו כסף, היינו צריכים להוריד 8 מיליון ש"ח.
עתליה רוזנבאום: 8 מיליון ש"ח הורדתם מתקציב המו"פ?
דב ליטבינוף: מתקציב המועצה, הורדנו 8 מיליון ש"ח.
דב ליטבינוף: אין אפשרות כזאת, או שאני סוגר בית-ספר או שאני מוריד בתקציב המו"פ.
יעל מאור: אל"ף, אנחנו באמת לא מו"פ עשיר, חסרים לנו תקציבים.
יעל מאור: אנחנו סך-הכל יש לנו בקשות להצעות מחקר ופעילות, דווקא מכיוון שאנחנו יושבים בים-המלח.
לאה נס: אני בוועדה הזאת לא באה לדרישה למשרדים הממשלתיים לתקציבים, אבל אני אומרת שיש קשר, כי סך-הכל כמו שאמרו, במדינה שלנו שיש מו"פ אזוריים, לא דבר מקובל, והחלק של האזור והמועצה והרשות הוא חלק נכבד וניכר.
לאה נס: זה חלק מהדינמיקה כך שזה מאוד ברור שזה יהיה על-חשבון וזה יהיה חלק מהדבר שהרשות או האזור לוקחים על עצמו, אחרת זה לא היה קם, זה היה קם באיזה אוניברסיטה וזה לא היה קשור בכלל למועצה תמר או למועצה אחרת.
לאה נס: אבל אני לא באה להוריד, אני באה להוסיף, אבל אני פה בקטע של משרד המדע בשביל להיאבק שכל התקציבים הכלליים שלו יהיו יותר גדולים, ואז גם התקציב הזה.
יעל מאור: אני רק רוצה להוסיף לדילמה הזאת, אנחנו כמו"פ מצד אחד משקיעים בפרוייקטים ומחקרים לפיתוח האזור, ומצד שני, דב הסביר שאנחנו גם פועלים להגדלת התעסוקה באזור על-ידי קליטת חוקרים.
לאה נס: זה חלק מהרעיון של המו"פ האזורי זה גם לעודד חוקרים עולים.
יעל מאור: אבל יש איזשהו סף תקציבי או Sid many שאנחנו צריכים להבטיח לעצמנו כדי שנוכל לקלוט חוקר אחד או שניים.
יעל מאור: מבחינתנו, אני מאמינה שזה גם בכל אזור פריפרי להביא חוקר זה גם להביא אותו לגור באזור עם המשפחה שלו וזה התחייבות כספית, לא רק לשנה, זה לטווח של שנים.
יעל מאור: ומהבחינה הזאת אנחנו במצוקה, כי אין לנו היום את האפשרות הזאת להתחייב.
יעל מאור: מצד אחד לוחצים עלינו להגדיל את החוקרים, ואנחנו רוצים כי יש לנו חוקרים, ואין כמו החוקרים באזור, כמו שהוזכר פה, שהם main date לפיתוח האזורי, לא החוקרים באוניברסיטאות.
יעל מאור: ואין לנו מספיק תקציבים להזמין אותם, כי אין לנו אפשרות להתחייב לטווח רחוק.
עתליה רוזנבאום: להזכירך, שתקציב המדינה כי החוק הוא תקציב לשנה אחת ולכן הבעיה שהיא אומרת בעיה כללית.
לאה נס: כל תקציבי המו"פ הם בעייתיים, כי זה צריך להיות חמש שנתי ולא תלת שנתי, לכל המחקרים.
ג'מאל זחאלקה: תקציב לעוד חמש שנים, נגיד בתי-ספר, אוניברסיטאות, מוסדות.
ג'מאל זחאלקה: זה לא שנתי.
לאה נס: ות"ת אותו דבר, מו"פ באופן כללי.
ג'מאל זחאלקה: היוצא מן הכלל הוא המו"פ, הוא לא הכלל.
לאה נס: ולהפך מו"פ דווקא שמחקרים הם ארוכי טווח, זה דבר ראשון שהיה צריך להיות שהוא כמו שאתה אומר, תקציב רב שנתי.
ג'מאל זחאלקה: גם להביא אדם איכותי זה בעיה, כי אם אתה לא מתחייב והוא יודע שיהיה לו עבודה בעוד חמש שנים.
לאה נס: כן, אבל זה כבר דיון שעשינו אותו עכשיו במסגרת מו"פ 2005 , שכל הרעיון הוא שהתקציב גם מו"פ של המדען הראשי, לא משנה שזה לא קשור עכשיו, הוא יהיה רב-שנתי.
לאה נס: ברגע שיהיה את ההישג שזה יהיה רב שנתי, זה ישליך על כל המו"פ בכלל.
לאה נס: שמו"פ מעצמו מחקר ופיתוח אף אחד לא עושה מחקר לא לחודש, לא לחודשיים ולא לשנה.
עתליה רוזנבאום: כרגע הודיעו לי, סליחה, פשוט שכחתי, הם דיברו על תמיכות ולגבי המחקרים לראשונה יש לנו הרשאה למחקרים לשלוש שנים.
עתליה רוזנבאום: וזה הישג שהשגנו.
לאה נס: זה אמרנו, אני הבנתי שהמחקר עצמו מקבל שלוש שנים.
עתליה רוזנבאום: לא, זה חדש לגמרי.
עתליה רוזנבאום: תקציב לשלוש שנים, אבל סוף סוף קיבלנו הרשאה.
עתליה רוזנבאום: זאת אומרת, כשהוא מקבל תקציב, הוא יודע ששלוש שנים הוא יהיה מתוקצב בענין הזה.
עתליה רוזנבאום: זה חדש.
לאה נס: המחקר עצמו, לא הבסיס?
עתליה רוזנבאום: לא התמיכה.
אברהים יחיא: אני כבר פחות משנה מנהל את המרכז.
אברהים יחיא: והמרכז הוא בכפר קרא, הוא מייצג אוכלוסייה פחות או יותר כ-230 אלף תושבים.
אברהים יחיא: רציתי להדגיש פה שהוא המרכז המחקרי היחיד שנמצא בכלל שם.
אברהים יחיא: אין שום מרכז מחקר חוץ מהמרכז הזה.
אברהים יחיא: המרכז הוא בן 4 שנים.
אברהים יחיא: הוא נמצא בשלבי הקמה רציניים.
אברהים יחיא: בעניין התקצוב, ד"ר שרקיה אשר מבצע את המחקר הזה, זו השנה השלישית שלו למחקר.
אברהים יחיא: וזה בעיה רצינית, אם תגיד לו: "עכשיו לך הביתה, אין לך כסף יותר, המחקר שלך לא מתמשך".
אברהים יחיא: זה בעיה רצינית, אנחנו רוצים לוודא שהמחקר הזה מתמשך.
אברהים יחיא: והוא לא מתמשך בגלל שהתקציב לשלוש שנים נגמר.
אברהים יחיא: ואנחנו לא קיבלנו תקציב נוסף למחקר הזה.
אברהים יחיא: אנחנו מהשנה הזאת עד נובמבר הגשנו 32 הצעות מחקר.
אברהים יחיא: 32 הצעות מחקר בסך-הכל אנחנו זכינו בארבעה מחקרים ממשרד המדע.
אברהים יחיא: אנחנו מקווים לזכות למחקרים ממשרד איכות הסביבה, גם עוסקים בתחום הזה.
אברהים יחיא: ואת הפוטנציאל האדיר הקיים לא מנצלים אותו, אין משאבים כלכליים שאפשר לנצל את הפוטנציאל הקיים בשטח.
לאה נס: מי מהאזור, חוץ ממשרד המדע, על-ידי מי אתם עוד?
אברהים יחיא: אנחנו אמורים לקבל כסף מהרשויות המקומיות.
אברהים יחיא: השנה הזאת קיבלנו אפס גרוש מהרשויות המקומיות.
אברהים יחיא: לא קיבלנו שום דבר, אנחנו פנינו אלף פעם ופעם וכולם בוכים, "אין לנו תקציב, אין לנו תקציב".
אברהים יחיא: למרות ששתי רשויות מקומיות נמצאות בוועד המנהל שלנו והם יש להם רצון עז לתמוך.
אברהים יחיא: מה שעשו, הם נתנו לנו שני פקידים, אין להם כסף, "אז תיקחו מזכירה ועוזר" במקום כסף, אין להם את הכסף.
לאה נס: אז אולי אני אפנה פה גם למנכ"לית משרד המדע וגם ליושב-ראש הוועדה, מה עושים במקרה כזה, אני מבינה שהם מתוקצבים רק על-ידי משרד המדע והם לא מצליחים לקבל את הכספים.
לאה נס: אני מבינה שהמו"פ האזורי חייב להיות קודם כל הבסיס שלו תשלומים או תמיכה מהאזור, אני לא יודעת כמה אפילו אחוז באותו מקרה, חלק ממשרד המדע.
עתליה רוזנבאום: זה לפחות 10 אחוז.
לאה נס: 10 אחוז הם צריכים לקבל מהאזור.
אברהים יחיא: אנחנו בשנים שעברו קיבלנו, אבל השנה אין להם תקציבים, יש להם מצב קשה במועצות.
עתליה רוזנבאום: הם אמרו לשנת 2005, או אתה מדבר על שנת 2004?
אברהים יחיא: אני מדבר על 2004.
אברהים יחיא: אנחנו קיבלנו במקום לקבל כסף נתנו אנשים שיעזרו לנו.
אברהים יחיא: יש להם רצון בהחלט, אין ספק.
עתליה רוזנבאום: אני רק רוצה להרחיב את מה שאת אמרת, אני פניתי בעצמי אל ראשי המועצות ואני נפגשת עם ראש המועצה שמארח את המו"פ, המועצה של כפר קרע, אני יודעת בוודאות שהם מעונינים ורוצים להשקיע במו"פ הזה ולהרחיב אותו ולתת תקציבים מעבר לזה.
עתליה רוזנבאום: אני חושבת שמה שמיוחד במו"פ הזה, ופה נאמר ברוב הצניעות, שמהרגע שהגיע מנהל המו"פ, המו"פ קיבל זריקת עידוד חדשה.
עתליה רוזנבאום: זה היה במצב מאוד מאוד גרוע, היה כיוון של ירידה.
עתליה רוזנבאום: אני מנסה למצוא את המלים היותר עדינות.
לאה נס: יחסית שאני מסתכלת על מספר חוקרים, חוץ מהגדולים, זה דווקא נחשב מו"פ אזורי גדול, 13 חוקרים.
עתליה רוזנבאום: גבירתי היושבת-ראש, אילו היית באה לבקר במו"פ הזה לפני שנה וחצי, היית מוצאת מבנה, היית מוצאת קצת אנשים עם רצון טוב אבל לא היה שמה גוף ניהולי חזק.
לאה נס: רק רגע, אז אין שמה 13 חוקרים כמו שמצוין פה?
אברהים יחיא: יש.
עתליה רוזנבאום: זה חדש, הכל אודות לפעילות המאוד חזקה.
לאה נס: אבל את החלק ממשרד המדע אתם מקבלים?
אברהים יחיא: בהחלט כן.
אברהים יחיא: אני אומר שהפוטנציאל הקיים הוא אדיר.
אברהים יחיא: אני אומר שהמו"פ עצמו הוא רעיון נהדר.
אברהים יחיא: אנחנו צריכים דבר כזה.
אברהים יחיא: בסך-הכל האוכלוסייה הערבית היא פריפרית.
אברהים יחיא: מה חוץ מזה?
אברהים יחיא: אז הם באמת רוצים לתמוך, לעשות קצת שוויון, אז בקשה, תתמכו.
אברהים יחיא: יש לנו בעיה רצינית בתשתית.
אברהים יחיא: למשל, להקים בניין.
אברהים יחיא: צריך לגייס כספים, מאיפה אפשר לגייס?
אברהים יחיא: אנחנו עכשיו יש לנו מגייס כספים שהוא עושה מאמצים בשביל לגייס.
אברהים יחיא: אפשר לגייס למחקר היום כספים, זה דבר לא פשוט.
אברהים יחיא: ולהגיד לך את האמת, כל המאמצים המבורכים שעושה אותם שר המדע.
אברהים יחיא: אני יודע את זה טוב מאוד, עושים מאמצים אדירים, לא בשביל להגיד את זה, לשים עם כל הכבוד את האמת.
אברהים יחיא: אבל לקבל 300 אלף ש"ח למחקר במשך שלוש שנים, סליחה, זה בוקט מני, לקנות מכשיר רציני היום זה מעל 300 אלף ש"ח.
אברהים יחיא: אז באמת אנחנו הולכים לאנשי התעשיה, מבקרים אצלם, מבקשים את תמיכתם.
אברהים יחיא: אנחנו עושים כל האפשר בשביל לקדם את המו"פ.
אברהים יחיא: והמו"פ באמת זה פתח רציני לעשות שינוי משמעותי באזור אצלנו.
אברהים יחיא: ואנחנו מבקשים את תמיכתם, פשוט מאוד ככה.
אברהים יחיא: דבר שני, אנחנו היום מקדישים חוץ מהמחקרים האקדמיים, מקדישים על החינוך המדעי.
אברהים יחיא: יש גב רציני מאוד בחינוך מדעי אצלנו ואנחנו יודעים שמערכת החינוך במגזר הערבי במיוחד, לא במצב הכי טוב שיש לה.
אברהים יחיא: ואצלנו פונים למאות תלמידים לעשות עבודות חקר.
אברהים יחיא: אני מניח שכולם, כל המו"פ יש להם את אותה התופעה.
אברהים יחיא: אנחנו בשביל להקים להם גם מעבדות, מעבדה כימית, מעבדה ביולוגית, מעבדות חוץ סביבה, דברים בסיסיים, אלמנטריים.
אברהים יחיא: אין לנו את התקציבים לזה.
אברהים יחיא: אם אתם באמת רוצים לעשות פוש רציני לאזור הזה או לפריפריה, אז תנו, תנו את כתף, פשוט מאוד.
אברהים יחיא: זה עניין די פשוט.
אברהים יחיא: לפחות להכפיל את התקציב, פשוט מאוד.
אברהים יחיא: דבר שלישי, יש לנו חוקרים די טובים.
אברהים יחיא: החוקר מתחיל שלוש שנים, הוא באמצע המחקר, הוא מתמצא בכל הדברים ואחר כך: "יאלה, לך הביתה, אין תקציב".
אברהים יחיא: אנחנו מבקשים, תנו משרות, משרה, שתי משרות, שלוש משרות למו"פ, משרות קבועות.
אברהים יחיא: לא שעבר השנה בהצעת המחקר, גמרנו, עוד כמה זמן אין לו מה לעשות.
אברהים יחיא: זה אי אפשר לבנות על זה.
אברהים יחיא: בשביל לעשות שינוי אמיתי ולקדם את האזור, צריך לחשוב.
לאה נס: אולי לאופי שבאמת של האזור שלך, בסך-הכל אתה רואה שכל המו"פ האזוריים כן מצליחים לבנות עם השנים, עם התמיכה של האזור עצמו, את השרידות הזאת כמו שקוראים לה.
עתליה רוזנבאום: אנחנו נרצה שוועדת המדע תסייע לנו להשיג תקציב חד-פעמי של 10 מיליון ש"ח, כולם נהיה מרוצים.
עתליה רוזנבאום: זה לא הרבה יותר מדי, אבל פה לכל המו"פ.
עתליה רוזנבאום: זה יהיה Ap grading מאוד גדול ומה זה בשביל לאה נס להשיג כזה דבר.
לאה נס: זה סיכום הישיבה, יהיה נס.
אברהים יחיא: יש נושא שהוא חשוב אצלנו באזור והוא באמת קידום מעמד האישה.
אברהים יחיא: במה מתבטא מעמד האישה?
אברהים יחיא: מדברים מעמד האישה, בלה,בלה.
אברהים יחיא: החלטנו במו"פ השנה לקדם מעמד האישה במדע , עשינו פרוייקטים למשל יש לנו בתחום החקלאות, בתחום צמחי מרפא.
אברהים יחיא: והחלטנו השנה להכשיר 35 נשים שיעסקו בתחום צמחי מרפא, להפיק שמנים אתריים ולשווק את זה לכל מיני תעשיות.
אברהים יחיא: ואנחנו מנסים לגייס כסף לזה.
אברהים יחיא: משרד המדע אין לו לתת לנו בעניין הזה, אבל אני מבקש מכם, תגידו לנו לאן לפנות לבקש לתמוך בעניין.
אברהים יחיא: בתור מעמד האישה, תגידו לנו לאן לפנות.
לאה נס: במשרד התמ"ת מקדמים פרוייקטים שבאמת מיועדים רק לנשים וזה באמת דרך המסגרת הזאת אפשר לפנות, כמו שאתה אומר, מתקציב המדע כבר, משרד המדע הם נורא בסדר אתה רואה אתך.
לאה נס: אז באמת משרד התמ"ת שמקדם הכשרה של נשים בכלל, בהחלט אפשר לשלב את הפרוייקט הזה.
אברהים יחיא: אנחנו פנינו, אנחנו לא התקבלנו בחיוב, בגלל שזה לא מתאים בדיוק למסגרת שלהם.
אברהים יחיא: פשוט מאוד, יש להם מסגרת מיוחדת, הם מסבירים את זה.
אברהים יחיא: וזה לא מתאים למסגרת שלהם, פשוט מאוד.
לאה נס: תנסה להתאים את הפרוייקט הזה למסגרת הנכונה.
חאלד מטר: אני חוקר במו"פ, אפשר להגיד מילה.
חאלד מטר: אני חוקר שעבדתי במכון ויצמן 13 שנה.
חאלד מטר: אחרי 13 שנה אני נזרקתי לכביש ישר.
חאלד מטר: אני בן 40, לא מבקש רחמים מאף אחד, אבל אני אומר זה לא פייר, אני 13 שנה עבדתי במכון, עבדתי חוקר.
חאלד מטר: כרגע אני מחפש עבודה.
חאלד מטר: יש לי כל הניסיון הדרוש ואני כימאי מוצלח והיה לי מאמרים בינלאומיים, לא משנה לא זה.
חאלד מטר: אני התחלתי עכשיו לעבוד במו"פ, בשבילי זה אור חדש.
חאלד מטר: אני חושב שזה יקבל, אני רוצה שזה יגדל ויפרח.
לאה נס: מה שבטוח ממה שאני פה ממשרד המדע, בתקציב הזה לא יקבל.
חאלד מטר: לא, אני רק אמשיך את זה כמה מלים.
חאלד מטר: כי כמוני מאות, אני רוצה להגיד שבאזור המשולש ולא הזכירו מספרים, יש מאות.
חאלד מטר: זה פוטנציאל אדיר, יש דוקטורנטים, פוסט דוקטורנטים בתחומי הפיזיקה, הכימיה והחקלאות.
חאלד מטר: יש באזור המשולש גם פוטנציאלים חקלאיים, דברים מיוחדים שהם שייכים לכל הארץ.
חאלד מטר: אפשר לפתח שמה מחקר מיוחד בתחומים שונים שכולם מתעניינים בהם, מכון וולקני ומכון ויצמן.
חאלד מטר: אפשר לעשות כל מיני שיתופי פעולה.
חאלד מטר: חסר דבר אחד פשוט, ובשבילי הוא קשה, בשביל זה אני חושש, דברים בסיסיים, אנחנו לא מדברים על מכון מחקר, מכון זה מילה גדולה.
חאלד מטר: אנחנו מחפשים מעבדה פשוטה, מעבדה שאפשר לעשות בה ניסויים הכי פשוטים שבעולם.
חאלד מטר: זה אני חושב שמגיע לנו שמשרד המדע יתמוך בנו להקים מעבדה קטנטונת, ומכאן לתת לנו לעבוד לבד, לפחות התמיכה ההתחלתית הזאת, היסודית.
לאה נס: עכשיו הגענו לחצבה.
אריה הייליג: קרוב לשנה בתפקיד.
אריה הייליג: האמת שאני לא תכננתי, אבל כל הסיפור הוא במספרים.
אריה הייליג: ואני איש פיזיקה של הקרקע ומשוואות זרימה זה מה שעשיתי וזה מסתכם בסוף במספרים, 3,5 מיליון לחלק ל-10 מרכזים, לקחת עלות של מנהל חוקר ועוד קצת משרד והוצאות קבועות, זה כל הסיפור.
אריה הייליג: אבל עכשיו אני אגיד את הדברים שאנחנו עושים בערבה.
אריה הייליג: הערבה, אני מקווה שיפתח לא יקפוץ, אני חושב שהאזור החקלאי המוביל של מדינת ישראל.
אריה הייליג: באמת יצירה יוצאת מהכלל.
אריה הייליג: אבל החקלאות באיזשהו אופן מגיעה, לא להגיד לרוויה, אבל מתקרבת למקום הזה.
אריה הייליג: והאזור חייב להתפתח בכיוונים אחרים.
אריה הייליג: מה עוד שהחקלאות אמנם בדלת הקדמית אנחנו מייצאים פלפלים והכל נפלא, אבל בדלת האחורית אני אזמין אתכם לסיור ואז תראו את הבעיות שנוצרות שזה בדיוק המקום שהמו"פ האזורי יכול ובעצם מתערב.
אריה הייליג: להזכיר לכם את הפתיח של הדברים שלי.
אריה הייליג: הנושאים שאנחנו מתעסקים אתם, ואני אשמח גם בעקבות מה שאתה אמרת, מיצוי של צמחי מדבר, כיוון שאחת החוקרות אצלנו היא ביולוגית מולקולרית, מיצוי של צמחי מדבר לצמחים היתרואפויטים או לצמחים של הדברה ובטח בנושא של חקלאות אורגנית.
אריה הייליג: אני עכשיו מתוקף קרבה שיש לי קצת לעניין, מקדם נושא שיכול להיות מאוד טוב, נושא של ניצול אנרגיה מתחדשות, שמש, רוח וביו-מאסה, אנרגיות שמתאימות, אני מקווה לאג'נדה של מדינת ישראל.
אריה הייליג: ובטח שמתאימות לאזור.
אריה הייליג: מעורבות שלנו בנושא החקלאות זה אל"ף, בתחום של ניצול מים, מחזור מים וניצול יותר נכון ויותר חכם של המים שיש באזור, האקוויפרים המלוחים שנמצאים מתחתנו ומי השיטפונות שאנחנו מנסים להשיב אלינו לפני שהם יזרמו לים המלח.
אריה הייליג: וגם כמובן נושא של הדברה משולבת על-מנת לעמוד בתקנים של השוק האירופאי והשוק היפני שהיום כל נושא הריסוסים הוא בדמנו.
אריה הייליג: אז אלה הנושאים שאנחנו עובדים ברמת המחקר היישומי.
אריה הייליג: עוד פעם, כשרואים את הרשימה הזאת ויודעים גם את התקציב שלי, אז שואלים איך זה קורה?
אריה הייליג: אז איך זה קורה?
אריה הייליג: זה קורה בזכות שיתופי פעולה ובזכות כל מיני "טרמפים" שאנחנו תופסים ואנשים תופסים עלינו.
אריה הייליג: ואיכשהו אנחנו מצליחים להציג גם את הרשימה הזאת, אבל זה בטח לא מצב בריא או כמו שאני הייתי רוצה שהמו"פ יעבוד.
אריה הייליג: נושא שני משלים למחקר היישומי, זה הנושא של המדע וקהילה.
אריה הייליג: זה מן הסתם נישה שהיא מאוד חזקה אצלנו.
אריה הייליג: תמיכת המועצה, לצערי ראש המועצה שלנו גם כן, חשבתי על הטריק הזה שהיא תבוא, כי היא מאוד תומכת, אבל היא לא יכלה להגיע היום.
אריה הייליג: המועצה תומכת במינימום הנדרש.
אריה הייליג: למה לא יותר?
אריה הייליג: כי המועצה לא יכולה ביותר.
אריה הייליג: אבל את המינימום הנדרש בשביל לעמוד בקריטריונים, המועצה נותנת.
אריה הייליג: אבל הנה לקראת סוף 2004 פתאום נתגלה אצלם איזשהו מקור כספי נוסף, העבירו את הכסף ב-no time כמו שאומרים, העמדנו פרוייקט של אנרגיה מתחדשת בבית-הספר התיכון.
אריה הייליג: וכבר התיכון כולו מייצר חשמל, הקמנו שמה מערכת והתלמידים שומרים אנרגיה ויש הרבה פעילות.
אריה הייליג: אבל זה כסף שעזר לנו להעמיד איזה שהיא פעילות.
אריה הייליג: אנחנו גם מעורבים קצת בנושא של המאבק הפנימי בתוך הערבה, מחצבות הפוספטים בצים, יש חלק שהם בערד, מצד שני מפעלי הפוספטים זה משלם הארנונה מספר אחד, 50 אחוז אם אני מכיר נכון את המספרים.
אריה הייליג: אנחנו מעורבים בנושא של שימור מול פיתוח, ארץ המכתשים, לידינו זה ארץ בראשית או כל הנופים הקדומים שאנחנו רוצים לשמור ולשמר אותם מצד אחד, אבל מצד שני אנחנו רוצים להתפתח ברמת החקלאות.
אריה הייליג: ומיזמי תיירות, אז כל הנושא של שימור מול פיתוח, זה נושא שהמו"פ העלה לדיון הציבורי וטוב שקרה.
אריה הייליג: מבחינת החזון שלנו הוא ממש מצומצם, אני מוכרח להודות, אנחנו היום ארבעה חוקרים, אחד מהם הוא עולה חדש, עיקר הכסף הוא ממשרד הקליטה.
אריה הייליג: מכיוון שזאת ההצלחה, אנחנו מתכננים לקנות עוד עולה חדש.
אריה הייליג: דובר על זה שעולה חדש לקלוט אצלנו זה אדם עם משפחתו שצריך לעבור לגור באזור.
חאלד מטר: אני מוכן לבוא.
אריה הייליג: אתה לא תעמוד בקריטריונים של עולה חדש, לצערי.
אריה הייליג: ויש לנו עוד חוקר תושב המקום שצריכים למצוא את הדרך לפתות אותו לבוא להיות חוקר במו"פ.
אריה הייליג: נקודה אחרונה, כבר אנחנו מתחילים לדבר עליה וזה טוב, יש יזמות שעל פניו נשמעת מאוד גדולה, Bragging the rift , אותו פרוייקט אי אוניברסיטאי שאמור להיות בנק הגנום הגדול ביותר בעולם של כל ייצור חי על פני כדור הארץ, הגנום שלו יהיה מאופסן באיזשהו אי אוניברסיטאי שהכניסה אליו תהיה בפספורט, שיושב באזור הערבה התיכונה, בין ירדן לישראל.
אריה הייליג: כרגע זה איזשהו מיזם של ישראל עם אוניברסיטת קורנל, אונברסיטת סטנפורט.
אריה הייליג: אני העברתי כבר את המידע הזה למשרד המדע, אני חושב שאנחנו צריכים למצוא דרך שלא ייווצר מצב שאיזה יזמות רצה והמדינה לא יודעת או לא מצליחה להתחבר אליה.
אריה הייליג: אני עוד לא יודע איך המו"פ האזורי ואיך משרד המדע מתחבר, אבל זה נושא שאני מאוד רוצה שנהיה ערים אליו.
עתליה רוזנבאום: אני מאוד מופתעת מדבריך אני חייבת להגיד, משום שרק לפני יומיים כמדומני, ביום חמישי, סיפרתי לך שמשרד המדע מעורב בעניין הזה ואנחנו נחבר אותך פנימה.
עתליה רוזנבאום: אז פשוט אני מופתעת מזה שאתה אומר שאתה לא יודע.
אריה היילינג: אני עדיין לא יודע, כי עוד לא אמרת לי.
עתליה רוזנבאום: אמרתי לך ביום חמישי.
לאה נס: עכשיו אנחנו באגודת הגליל.
עסאם סבאח: אני אמנם המנהל המדעי של המרכז, אבל אני עם המרכז מאז תחילתו בשנת 1994.
עסאם סבאח: כעוזר מחקר, עוד לא קיבלתי אז את הדוקטורט, אבל אחר-כך כחוקר ושוב כחוקר בכיר משנת 1993 שחזרתי.
עסאם סבאח: במו"פ אנחנו מתמקדים, מאז תחילתנו, היה ברור לנו שאנחנו הולכים להתמקד בנושא שהוא מאוד כאוב, גם לאוכלוסייה הערבית ובכלל למגזר הכפרי, המזרחי תיכוני, אמנם הוזכר ככה הנושא של המים, נושא המים בנושא של שפכים, וזכינו להיכנס לנושא הזה בדלת הגדולה שלו.
עסאם סבאח: דרך קודם כל, תמיכה קטנה של משרד המדע.
עסאם סבאח: לאחר מכן אנחנו קיבלנו תמיכה גדולה יותר לפרוייקט אזורי, שיתוף פעולה אזורי מצרי-פלסטיני, ואנחנו היינו ועדיין ממשיכים.
עסאם סבאח: ומהעבודה הזאת שהיא עבודה במקרו שהיא גם אזורית וגם יישומית, אנחנו בשולי הדברים גם משלבים את הנושאים ה-ננו.
עסאם סבאח: ואחד המחקרים בשולי הפרוייקט הגדול הזה.
לאה נס: ל-ננו צריך הרבה מאוד כסף.
עתליה רוזנבאום: הוא התכוון ל-ננו תקציב.
לאה נס: חשבתי שהוא מרקיע שחקים.
עסאם סבאח: אנחנו מיישמים את הטכנולוגיות מה שאנחנו קוראים להם טכנולוגיות מתאימות לאזורים כפריים מצד אחד.
עסאם סבאח: מצד אחד, אנחנו מנסים ללמוד ב-ננו טכנולוגיה את היווצרות המים וגנטיקה של היווצרות מים במערכות כאלו, במערכות מים, וזה אחד המחקרים שהוא ממומן על-ידי משרד המדע.
עסאם סבאח: ואחר כך תחרותי.
עסאם סבאח: ומקשרים גם בין הסביבה לבין עוד נושא אחד שהוא גם נושא שבנינו לו תשתית מסוימת שיש לנו גן בוטני שנמצא ליד כפר כנא.
עסאם סבאח: תכף אני אדבר קצת על הגן הבוטני בגלל הקהילה ומדע, מדע וקהילה, כי זה מאוד חשוב.
עסאם סבאח: אז מקשרים בין שניהם בנושא גג, שהוא מקשר בין סביבה לבין צמחי מרפא, כך אנחנו קוראים לו, את נושא הביו-טכנולוגיה.
עסאם סבאח: זה נושא שצמח בתחילתו במימון שבמבורך על-ידי משרד המדע, יצא מזה גם חברה וסטארט-אפ.
עסאם סבאח: קודם כל, סטארט-אפ ואחר כך חברה.
עתליה רוזנבאום: אחד המוצלחים ביותר שיצא בעצם מהמו"פ, זה הועבר לחממות.
עסאם סבאח: בקצרה, הוא עבר לחממה, אחר כך לחברה והשקעה היום בשווי של 20 פלוס אולי יותר גם של מיליון דולר.
עסאם סבאח: שזה אחד הדגלים של הביו-טכנולוגיה בישראל, שנקראת אינזומטק.
עסאם סבאח: אז היא יצאה מעבודה, והחוקר עצמו שהוא יצא ויצא לחברה הוא חזר עכשיו להתחיל פרוייקטים חדשים.
לאה נס: איך קוראים לחוקר?
עסאם סבאח: ד"ר סבחי בשיה.
עסאם סבאח: במעריב היתה כתבה מאלפת על האנזימים לפני חודש.
עסאם סבאח: ויש לנו גם חברות אחרות.
עסאם סבאח: אבל בקצרה מה שראיתי להגיד, אנחנו הצלחנו לצאת ככה קצת החוצה והצלחנו.
עסאם סבאח: ומפתיע אותי שגם אנחנו לא מצליחים כל-כך בפנים, אפילו במחקר התחרותי כמו שאנחנו מצליחים החוצה.
עסאם סבאח: למרות שיחס או התחרות, כאילו כמה זוכים מסך-הכל שאנחנו מגישים, או מסך-הכל אנשים שמגישים, וגם אח הפרוייקטים הלאומיים שיש להם, יש לנו בעצם שני פרוייקטים, גם ב-SDR שאנחנו מקבלים עכשיו, שמה אחוז הזכיה הוא הרבה יותר נמוך ואנחנו מצליחים.
עסאם סבאח: ואם נשווה את זה עם סך-הכל התמיכה של משרד המדע, זה מצחיק.
עסאם סבאח: זאת המילה שאני רוצה להגיד, זה מצחיק, ועם כל הרצון הטוב של משרד המדע ועם כל הרצון הטוב והתמיכה ואנחנו מכירים כמה הם תומכים והמנכ"לית בעצמה היא אוהבת אותנו.
עסאם סבאח: זה לא מספיק, הם לא יכולים יותר.
עסאם סבאח: והבעיה היא כאובה, אנחנו מדברים על מחקרים בקנה מידה גדול, אנחנו מפרסמים גם הרבה.
עסאם סבאח: לא רק עושים מחקר יישומי שהוא בשביל החקלאים, אנחנו אוספים חקלאים, יש לנו ועד של חקלאים עכשיו שבמקום, אתם מדברים על אזורי חקלאות, מקום שהם לא ידעו שיש חקלאות חוץ ממטעי זית באזור סכנין, היום יש לנו, על סמך העבודה שלנו שאנחנו ביצענו, לספק להם מים באיכות יחסית טובה.
עסאם סבאח: יש 600 דונמים של פירות, של נקטרינה וכו'.
עסאם סבאח: והחקלאים התארגנו, בהתחלה שכנענו אותם, ב-95, ניסינו לשכנע אותם להשתמש במי קולחים לא רצו, היום הם רבים על מי קולחים.
עסאם סבאח: ביקשנו מהם שיעשו ארגון.
עסאם סבאח: ועכשיו אנחנו מדברים על שדרוג כל מערכת הטיפול בשפכים בסכנין על-סמך הפרוייקט שלנו.
עסאם סבאח: זה פרוייקט בעלות 5 מיליון ש"ח שאנחנו כנראה נתמוך בו מבחינה הנדסית-טכנולוגית.
עסאם סבאח: וכבר יש קבלה עקרונית ממנהלת הביוב הארצי לפרוייקט שלנו ולהצעת התכנון הראשי.
עסאם סבאח: זאת אומרת, מצד אחד אנחנו רואים יישום ורואים עבודות שהם ב-ננו.
עסאם סבאח: אנחנו עושים עבודות על קיבוע בקטריות בתוך מיקרוג'לים כדי שישפרו את פעילות הניטרפיקציה, סתם דוגמה, ככה שאנחנו מנסים לשלב בין זה לזה.
עסאם סבאח: ולזה צריך כח-אדם שהוא מתאים, הולמים, כמו שהטכנולוגיות שלנו הולמות.
עסאם סבאח: וכח-אדם שהוא צריך לעבוד בשקט תעשייתי, שאין לנו.
עסאם סבאח: זהו, זה לא ברור.
עסאם סבאח: אבל מצד אחד אני קורא שבפרוטוקול של שנה קודמת, שבאותה ישיבה, נזרק הנושא של ות"ת.
עסאם סבאח: שאולי ועדת המדע תוכל לעשות ולקדם את הנושא.
עסאם סבאח: לצערי או למיטב ידיעתי, לא נשא דבר בזה.
עסאם סבאח: והדבר לא התקדם הלאה.
עסאם סבאח: כך שמסופק חלקי משרות, לא משרות, חלקי משרות לחוקרים.
עסאם סבאח: אפשר להגיע הלאה, ואז אפשר לסגור קצת את הפער בינינו לבין המודל של מיג"ל.
עסאם סבאח: שכולנו חותרים להגיע למה שעשה.
לאה נס: עוד מעט נגיע למיג"ל ואז נשמע.
עסאם סבאח: זאת אומרת, זאת הדרישה העיקרית שלי.
עסאם סבאח: ואת התרומה ואת החשיבות של המו"פ כולם הזכירו.
עסאם סבאח: אני רק רוצה להחזיר ולהגיד בקהילה מה אנחנו עושים.
עסאם סבאח: יש לנו את הגן הבוטני שהוא משתרע על שלושה דונמים.
לאה נס: מה שאתה אומר באמת מעניין ומאלף, אפילו אם אתה יכול לקצר, כי אנחנו צריכים לסיים את הישיבה עוד מעט.
עסאם סבאח: אני אזרוק רק מספרים כי זה חשוב מספרים, גם כמו כסף.