GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר זנדברג: כמדומני שני החוקים לא עברו בקדנצייה הקודמת.
אהוד אולמרט: לכן היא לא פה.
מל פולישוק-בלוך: בואו נשמע את מר כהן.
אהוד אולמרט: לא אמרתי שהיא לא תהיה, דרשתי לעסוק בזה.
איציק כהן: בואו נצא מנקודת מוצא אחרת:
איציק כהן: אנחנו רוצים את העזרה שלכם להגדיר כמה פרויקטים לאומיים שיהיו בגדר השירות לאזרח.
איציק כהן: יש החלטת ממשלה מיום 22.5.02 על שיפור השירות לאזרח באמצעים הטכנולוגיים הקיימים היום; הכוונה לתהליך שיימשך פחות מעשר שנים כמו שצפוי.
איציק כהן: כמו שכבוד השר אמר אנחנו מדברים על כך שהצמיחה תהיה אולי בעוד שנה וחצי או שנתיים, אך אני מבקש לתקן תיקון קטן: יש פרויקטים שנמצאים במערכת אחרי מכרוז ומוגדרים כפרויקטים חצי לאומיים ואולי לאומיים.
איציק כהן: למרות זאת גם הם ספגו קצת מכות מהקיצוצים ומהתכנית הכלכלית.
איציק כהן: בפרויקט הזה לוקחים מוצר מדף קיים של חברה מסוימת, שעד היום עבד בתעשייה, ומשדרגים אותו לסקטור הציבורי.
איציק כהן: זהו מוצר ייחודי.
איציק כהן: בתוך שנה וחצי אפשר לייצא את המוצר הזה לכל העולם.
איציק כהן: הוא יכול להיות סכמה לכל מדינות העולם.
איציק כהן: מדובר על תשתיות של כרטיס חכם, אינטרנט ותשתיות נוספות.
איציק כהן: זה יכול להיות פלטפורמה חשובה כלפי העולם כולו.
איציק כהן: מה מקבלים מזה?
איציק כהן: ראשית אפשר ליצור תעסוקה: במקום שהפרויקטים יימשכו 10 שנים נוכל באמצעות מקורות חוץ תקציביים כמו חברות ענק להשקיע במדינה ולהעסיק קרוב ל-1,000 מובטלי היי-טק.
איציק כהן: במקום שהרכבת תרד מהמסילה וברגע מסוים, כשהשוק האמריקני יתעורר, כולם יגיעו לשם – כמו שאמר השר זנדברג – אפשר להעסיק אותם כאן היום.
איציק כהן: מדובר גם בהעסקת אברכים.
אמיר חייק: להביא אותם לאן?
אמיר חייק: לפרויקטי מחשוב של הממשלה?
איציק כהן: כן, BOT בפרויקטי מחשוב של הממשלה, כמו שניסו לעשות בפרויקט של בתי המשפט.
איציק כהן: זה קיים ועוד איך.
איציק כהן: גם הפרויקט של מרשם האוכלוסין הוא BOT, גם הפרויקט של לשכות התעסוקה הוא BOT.
איציק כהן: מכיוון שיש מצוקה תקציבית אפשר להביא חברות ענק שישקיעו בכך למשך תקופה מסוימת, עד שתהיה צמיחה כמו שאמר ממלא מקום ראש הממשלה.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת שתגדיר את הפרויקטים, מר כהן.
איציק כהן: אני מציע להגדיר אותם כפרויקטים לאומיים.
איציק כהן: מדובר במערכת אחת של כל משרדי הממשלה ומערכת אחרת של שיפור השירות לאזרח.
איציק כהן: מדובר בהשקעה לטווח ארוך שיש לה החזר השקעה.
איציק כהן: ברמה הגבוהה ביותר חייבים לדאוג לבלום את הפער הדיגיטלי שקיים היום בין אזרחי מדינת ישראל בפריפריה ובמרכז.
איציק כהן: כמו שאמרו כאן אפשר לקחת אנשים מהיי-טק, אפשר לקחת מורים מובטלים או עשרות אנשים אחרים ולגרום לכך שהפער הדיגיטלי ייעלם בפריפריה.
איציק כהן: יש כוונה להקים מאה מרכזים כאלה בשכונות שבשיקום, וצריך במפורש לעצור את הנושא הזה, שלא יקצצו בו, כדי לגרום לכך שבאמת הפער הדיגיטלי ייעלם.
אמיר חייק: יש חוק שירות, זה לא סוגר שום פער דיגיטלי.
איציק כהן: זה כן סוגר.
איציק כהן: אתה לא צריך שאני אתן לך הרצאה כאן על סגירת פער דיגיטלי, יש פרויקטים שיושבים כאן אנשים שמטפלים בהם.
איציק כהן: יש להב"ה ויש מיליון ואחד פרויקטים אחרים.
אהוד אולמרט: אנחנו מתכוונים להשתמש באגף להכשרה מקצועית.
אהוד אולמרט: בהנחה שאחרי שכל הסכסוכים ייגמרו ונגיע להבנה כלשהי עם ההסתדרות היא גם תתיר לעובדי המשרד לדבר עם השר שלהם, אנחנו באמת מתכוונים להשתמש באגף להכשרה מקצועית בצורה מושכלת.
מל פולישוק-בלוך: זה דבר שאפשר גם להפריט.
איציק כהן: מנהלת האגף יושבת כאן.
איציק כהן: עד היום קיימנו הכשרה של 80 מובטלי היי-טק.
איציק כהן: זה נעצר בגלל הקיצוצים.
איציק כהן: אבל הם הקימו את כל התשתית.
מל פולישוק-בלוך: המבנה הזה מנוצל במלוא הפוטנציאל שלו?
איציק כהן: מנוצל, ---
איציק כהן: אני רוצה להציג שתי דוגמאות שקרובות לשר אולמרט.
איציק כהן: בתור ראש העיר ירושלים לשעבר, אני רוצה להציג פרויקט אחד שיכול לחסוך מיליארדים: כוונתי למיפוי הגאוגרפי של כל מדינת ישראל.
איציק כהן: כל גוף השקיע קרוב למיליארד ש"ח במשך כל התקופות של הפרויקט הזה.
איציק כהן: הקמת מערכת גאוגרפית משותפת אחת לכל משרדי הממשלה ולכל הגופים במדינת ישראל יכולה לתת תועלת אדירה.
אהוד אולמרט: הקמנו דבר כזה בירושלים.
איציק כהן: אז למה לא לקחת את המוצר שלך ולתת אותו לכל הרשויות?
אהוד אולמרט: אני בהחלט בעד זה.
אהוד אולמרט: אני ממליץ לך לעשות את זה.
אהוד אולמרט: אני מקווה שעיריית ירושלים תגבה את המחיר שראוי לגבות על כך.
אהוד אולמרט: באמת הקדמנו את הממשלה בהרבה תחומים.
מל פולישוק-בלוך: תודה מר כהן.
מל פולישוק-בלוך: השר אולמרט, עכשיו, אחרי שעשית את הניסוי המוצלח, תעשה את זה בכל הארץ.
מל פולישוק-בלוך: אבל אתם צריכים ללחוץ על האוצר.
מל פולישוק-בלוך: נשמע את מר יורם אורון.
אהוד אולמרט: אני מתנצל אבל אאלץ לעזוב בקרוב.
יורם אורון: אני זקוק לשלוש דקות מזמנך, השר אולמרט.
יורם אורון: אחרי שהשרים הסכימו שהטכנולוגיה העילית היא קטר הצמיחה היחיד אולי שיש למדינת ישראל אני רוצה להזכיר לכם כמה מספרים.
יורם אורון: אני מנהל קרן הון סיכון בשם "ורטקס".
יורם אורון: אני יושב כאן כנציג איגוד קרנות הון הסיכון.
יורם אורון: אומר כמה מילים על הקרן: היא מנהלת 650 מיליון דולר.
יורם אורון: מקורות ההון שלה הם 12 חברות יפניות, והידועות שבהן הן "היטאקי", - - -, ממשלת סינגפור – שאני מבין שאתה רוצה לבקר שם.
אהוד אולמרט: אני גם שמעתי על זה היום.
יורם אורון: אם אתה מתעטש בכניסה סוגרים אותך לשבועיים.
יורם אורון: עוד ממקורות הקרן: חברות אמריקניות וכל הבנקים הישראליים.
יורם אורון: המספרים של התעשייה הזאת בעשר השנים האחרונות הם 10 מיליארד דולר גיוס בחוץ לארץ, 9 מיליון דולר של הנפקות,
אהוד אולמרט: מיליארד.
יורם אורון: כ-17 מיליארד דולר של מיזוגים ורכישות.
יורם אורון: אנחנו מניחים שכמה עשרות אחוזים מזה נשארו במערכת בארץ.
יורם אורון: צריך לזכור ש-80% ממבנה העלויות של 1,000 חברות ההיי-טק הנתמכות הוא אחוז ניכר של שכר, ובשל מדיניות המיסוי בארץ ביום שהסכומים משולמים לעובדים 50% מהם נשארים כאן.
יורם אורון: צריך לזכור שמלאי הכסף שבידי הקרנות, שהן מקור ההשקעה העיקרי, יאזל בשנת 2004.
יורם אורון: אחר כך נעמוד בפני שוקת שבורה.
יורם אורון: יש 1,000 חברות שמקור הגיוס העיקרי שלהן היום הוא הון סיכון.
יורם אורון: אין בנקים, אין הלוואות.
אהוד אולמרט: כלומר אתה תומך בהקמת "יזמה 2".
יורם אורון: זה רק אחד הצעדים שצריך לנקוט, ולא בסכום של 30 מיליון אלא בסכום של 300 מיליון.
אהוד אולמרט: הנתון הזה מיוחס למשרד אחר, לא אלינו.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נשארים כאן עם שני מנכ"לים של משרדו של השר וגם מנהל מרכז ההשקעות יושב אתנו, כך שהדברים יגיעו גם לאזני השר, כך אני מקווה.
לאה נס: אני מבקשת להעיר הערת אגב: שר המדע והטכנולוגיה נתן את הדוגמה של ננו-טכנולוגיה, דבר שהגענו אליו ראשונים אפילו לפני אמריקה.
לאה נס: אבל אני חוששת מאוד מה יהיה בעשור הבא.
לאה נס: אמנם סימנו את זה ראשונים ואנחנו עושים כאן מחקרים, אך השאלה היא איפה יהיה העולם בתחום זה בעוד עשור ואיפה נהיה אנחנו.
לאה נס: נתנו כאן דוגמאות לעזרה למפעלי ההיי-טק.
לאה נס: אבל אם לא יצא מכאן שינוי בתחום של ננו-טכנולוגיה לא יהיה אפשר לדבר על תשתיות ברמות של תשתית לאומית.
לאה נס: אם לא נגיע לרמה הזאת תמיד נחזור לפגישות ולישיבות האלה, לשאלה איך אנחנו מתגברים על משבר זה או אחר.
מל פולישוק-בלוך: זה תלוי בנו, אנחנו מי שמצביעים בעוד יומיים.
לאה נס: השינוי לא יהיה בעוד יומיים, לא בזה נעשה את הצעד.
מל פולישוק-בלוך: עוד יומיים תהיה הקריאה הראשונה, אחר כך אפשר יהיה להשפיע.
רמי גוזמן: אני מ"מוטורולה", אני שייך לתעשיית התקשורת והאלקטרוניקה.
רמי גוזמן: נמצא כאן מר אורי הר מאיגוד תעשיות האלקטרוניקה והמידע.
רמי גוזמן: בסך הכול יש בישראל תעשייה מאוד חזקה.
רמי גוזמן: נכון שמאז 2000-2001 היו ירידות גדולות מאוד, אבל המגמה ארוכת הטווח משנות התשעים ועד היום מראה שבסך הכול התעשייה הזאת מציגה יציבות וגידול עקיב.
רמי גוזמן: בשנת 2002 הייתה נפילה גדולה לעומת 2001 ו-2000 אבל לעומת שנת 1999 יש פחות או יותר גידול עקיב.
רמי גוזמן: לכן אנחנו מייצגים בעצם תעשייה חזקה מאוד.
מל פולישוק-בלוך: אבל יש עשרות אלפי מובטלים של היי-טק, ולא 7,000 איש.
מל פולישוק-בלוך: אין 20,000 מובטלים לפחות, שעזבו גם את הארץ?
רמי גוזמן: התעשייה שמוגדרת כתעשיית האלקטרוניקה והתקשורת, התעשייה שמאוגדת באיגוד תעשיות האלקטרוניקה והמידע, הגיעה ל-13-14 מיליארד דולר בשנים 2000-2001.
רמי גוזמן: הועסקו בה באופן ישיר 67,000 איש.
רמי גוזמן: אני לא מדבר על נותני שירותים וכולי.
רמי גוזמן: אם נשתמש במונחים של מר יורם אורון נגיע ל-120,000 איש או משהו כזה.
רמי גוזמן: אבל באופן ישיר התעשייה הזאת שילמה משכורות ל-67,000 עובדים.
רמי גוזמן: היום היא משלמת משכורות בערך ל-55,000 איש.
רמי גוזמן: בשעתו הוגשה תכנית, ואפשר להגישה שוב.
רמי גוזמן: המפעלים הגדולים בתוספת החברות שמייצג מר אורון יכולים אפילו להתחייב על זה.
רמי גוזמן: צריך לזכור שעל כל דולר שהמדען הראשי נותן החברה צריכה לגייס דולר וחצי.
רמי גוזמן: הבעיה ניתנת לפתרון, צריך רק למצוא איך לעשות את זה, צריך רצון טוב, נחישות.
אמיר חייק: נקבעה פגישה אצל שר התעשייה, המסחר והתעסוקה בעניין זה.
מל פולישוק-בלוך: למתי?
מל פולישוק-בלוך: בימים הקרובים?
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת לסיים כי יש עוד דוברים.
רמי גוזמן: נקודה נוספת חשובה מאוד היא שהתמיכה באמצעות המדען הראשי היא מחולל הצמיחה המהיר ביותר שיש.
רמי גוזמן: אין כאן בעיות של מכרזים – בחברות יש בדרך כלל פרויקטים שערוכים לכך.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים להכפיל יזמות מסוג זה.
רמי גוזמן: בעיה נוספת שצריך להחליט בה היא בעיית החקיקה – חוק עידוד השקעות הון, שהוזכר כאן.
רמי גוזמן: אם מסתכלים ממעוף הציפור על העניין מה שחשוב באמת הוא העסקת העובדים ומס ההכנסה שהם משלמים.
רמי גוזמן: חברה מהסוג שלנו משלמת מס הכנסה ומסים אחרים בסכום של כ-90 מיליון דולר.
רמי גוזמן: כמות ההטבות שהיא מקבלת היא אולי 10% או 15% מזה.
רמי גוזמן: זה בטל בשישים.
רמי גוזמן: אם מרכיב ההטבות יבוטל, ייעלם חלק גדול מ-90 המיליון.
רמי גוזמן: לכן מהבחינה הלאומית העסק הזה הוא מנוף רציני מאוד, ויהיה מאוד לא נבון אם מישהו יחליט לבטל את ההטבות האלה, גם במרכז – ושם אני לא קליינט – וגם באזורים אחרים.
מל פולישוק-בלוך: נשמע את מר ניר ברקת, גם הוא ירושלמי, כמו השר אולמרט.
30700: אחר צהריים טובים לכולם.
30700: אני מנכ"ל לשעבר בקרן הון סיכון BRM קפיטל.
30700: ברשותכם אני רוצה לומר כמה דברים במקרו, ואחר כך אתן זווית ראייה אחרת לכל התהליך שמתואר כאן.
30700: כשמדובר בהיי-טק או בביוטכנולוגיה – וענפי ההיי-טק הם ענפים משמעותיים מאוד – בחלק מהמקרים אנחנו נמצאים בשוק משוקלל, ואין מחסומים ובעיות.
30700: במקומות כאלה תעזור קצת תוספת של דלק, כמו שתיאר ידידי מ"מוטורולה" – תוספת של 100 מיליון דולר למדען הראשי.
30700: אפשר לראות שתוספת כזאת היא בעצם הלוואה, אפשר לקבל אותה בחזרה בריבית דריבית.
30700: זאת השקעה נכונה של מדינת ישראל ויצירת צמיחה במערכת שבה השוק משוקלל.
30700: אני רוצה לגעת בפן אחר, וגם אותו הזכיר השר אולמרט, כוונתי למקומות בעלי עדיפות לאומית או הפריפריה או ערים כמו ירושלים וכיוצא באלה.
30700: אנחנו צריכים להסתכל על המבחן הרלטיבי, מה מצבה של הפריפריה אל מול המרכז, כמו שיש לבחון מה מצבה של ישראל מול מקומות אחרים בעולם.
30700: עלינו לדאוג לכך שבמקום שאנחנו רוצים שתתפתח תעשייה לפחות נסיר מכשולים ולחלופין נשקיע ונייצר תמריצים שמספקים את הסחורה.
30700: יזמים שרוצים לפתוח את עסקיהם צריכים להגיע ל-40 עד 60 כתובות.
30700: בממשלת ישראל יש הכול: סיוע של המדען, סיוע אחר – בלי עין הרע יש הרבה מאוד גורמים וגופים.
30700: שלא לדבר על הרשות המקומית, שבה צריך לפתוח את העסק, ולקבל רישיון עסק, להגיע למשטרה, למכבי האש – כלומר 40-60 גורמים.
30700: איך פותרים את הקומפלקס הזה, שיש בו הכול אבל מרוב עצים לא רואים בו את היער?
30700: איך מפשטים את התהליך בתפיסת לקוח עניינית מאוד?
איציק כהן: באתר משרד התעשייה והמסחר מופיעות כל האופציות שאתה מדבר עליהן.
30700: יש לי חדשות בשבילך: זה באתר, אבל לא בשטח.
30700: מי שמדבר עם יזמים ועם אנשי עסקים מבין שתאוריה לחוד ופרקטיקה לחוד.
30700: מי שרוצה להקים עסק בעיר כמו ירושלים או בפריפריה – ובעצם ליצור צמיחה – מגיע ל-3-4 יזמים בירושלים ושואל אותם איך זה לפתוח עסקים בירושלים.
30700: חשבו מה צריך לעשות יזם היי-טק שיש לו אפשרות לפתוח עסק בישראל או בניו יורק, או בעמק הסיליקון.
30700: קודם כול הוא הולך לתחקר את החבר'ה ולשאול אותם איך זה לפתוח עסקים בישראל לעומת עמק הסיליקון.
30700: זאת נקודת תורפה קשה מאוד שלנו.
מל פולישוק-בלוך: הוא הולך להרצליה.
איציק כהן: צריך להעביר את "צ'ק פוינט" מחיפה לירושלים.
30700: זה לא הפתרון.
30700: בצפון קרוליינה הרשות המקומית היא הכתובת שעושה אינטגרציה בין כל מערכות השלטון.
30700: היא מכירה כל יזם ויזם, פורשת לו שטיח אדום, עוסקת בשיווק.
30700: היא המייצגת את הממשלה מבחינתו, כדי להקל עליו את החיים.
איציק כהן: אני מבקש להגיב.
איציק כהן: יש ועדה לאומית לטכנולוגיות המידע.
איציק כהן: אנחנו מצרפים אותך לוועדה, מר ברקת.
מל פולישוק-בלוך: שמעת, מר ברקת?
מל פולישוק-בלוך: היה שווה לבוא.
מל פולישוק-בלוך: זאת ועדה חשובה מאוד.
מל פולישוק-בלוך: הוזכרו כאן עוד נושאים חשובים: ננו-טכנולוגיה, ביוטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: כמו שאמרתי קודם נקיים דיון מעמיק יותר בכל אחד מהתחומים האלה.
מל פולישוק-בלוך: השר זנדברג הזכיר קודם שהוא עמד בראש ועדת המשנה להיי-טק בקדנצייה הקודמת.
מל פולישוק-בלוך: הסיבה שלא רציתי להקים ועדת משנה היא שאני חושבת שהנושאים חשובים מאוד, ואני רוצה שכל הוועדה כולה תעסוק בהם ותקדם אותם.
מל פולישוק-בלוך: נמשיך הלאה עם מר אבי הראבן, מנהל סוכנות החלל.
אבי הראבן: שלום.
אבי הראבן: אני רוצה לדבר על צמיחה, אבל יש צמיחה ישירה – ואנחנו מדברים רק על צמיחה ישירה וגלויה – ויש צמיחה עקיפה.
אבי הראבן: כאן מדובר בטווח הארוך, כדי שבעוד עשר שנים לא תתכנס ועדה כלשהי ותשאל מה עושים הלאה.
אבי הראבן: מישהו יסתכל אז בפרוטוקול ויראה שאנחנו תקועים עם מה שהיה לפני עשר שנים.
אבי הראבן: יגידו שם שאין אנשים, שכולם ברחו לחוץ לארץ.
אבי הראבן: כדי שנדבר על הצמיחה צריך לדבר על התשתית.
אבי הראבן: היום היה יום עיון באוניברסיטת תל-אביב בנוגע לטכנולוגיות עתידיות.
אבי הראבן: פרופ' הררי דיבר מאוד בהתלהבות וציין את חינוך הנוער.
אבי הראבן: הנוער הזה בעוד 15 או 20 שנה יהיו מי שיקבעו את מקומנו במפת העולם בנושא ההיי-טק.
אבי הראבן: את הנוער הזה צריך לחנך.
אבי הראבן: כל גופי החלל שציינתי קודם משקיעים מיליארדים בנושא החינוך – באמצעות החלל, כי הוא נושא שמושך את הנוער.
מל פולישוק-בלוך: אלה תחומים חשובים אחרים.
אבי הראבן: הם חשובים, אני לא מזלזל בשום דבר אחר.
אבי הראבן: אבל אנחנו שוכחים את הדבר שלא נותן את הדיבידנד היום-יומי אלא תהיה ממנו תועלת רק בעוד כמה שנים.
אבי הראבן: אני חושב שמהוועדה צריכה לצאת קריאה לממשלה גם בנושא הזה.
אבי הראבן: אני פונה גם לתעשיות: באמצעות הנושא הזה יוכלו הילדים שלהם והנכדים שלהם להמשיך את הקו שהם נקטו.
מל פולישוק-בלוך: נכון מאוד.
מל פולישוק-בלוך: ראיתי אתמול נתון שלפיו במהנדסים אנחנו מקום ראשון בעולם.
מל פולישוק-בלוך: זה נכון?
קריאה: באופן יחסי.
מל פולישוק-בלוך: ברור, במספר המהנדסים ל-10,000 איש.
קריאה: אך גם באופן מוחלט אנחנו מעצמה.
מל פולישוק-בלוך: המהנדסים האלה הם באמת פרי החינוך הקודם; חלק גדול מהם לא מישראל, כמובן, אבל הם פרי החינוך בעבר.
אמיר חייק: תראי מה קורה לרמות הלימוד במתמטיקה, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.
מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק מה שרציתי לומר.
מל פולישוק-בלוך: נוכח מה שקורה לחינוך המדעי במדינה – והמקום שלנו בעולם במתמטיקה הוא תוצר של החינוך הזה – המדענים והמהנדסים והאחרים בדור הבא כבר לא יביאו אותנו למקום הראשון.
אמיר חייק: המחסור בהם יהיה התוצאה של היום.
מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו חייבים לשים את הדגש על כך.
מל פולישוק-בלוך: כשדיברתי על חלק מהסכום הכולל – אני דיברתי על חמישית והשר העלה את הסכום לרבע – התכוונתי לכל המרכיבים, כולל חינוך.
מל פולישוק-בלוך: אם מאות ואולי אלפי המובטלים בהיי-טק היום ייכנסו לבתי הספר, ייכנס לשם "דם טרי".
מל פולישוק-בלוך: אין לי שום דבר נגד מורות, אבל מורה לתנ"ך שעברה קורס במחשבים לא מלמדת מחשבים, בכל הכבוד.
רמי גוזמן: התעשייה יזמה פרויקט ששמו "3-5 יחידות".
רמי גוזמן: אשתו של אחד היזמים הגדולים של הפרויקט נמצאת כאן, גברת יערה ינאי.
אליעזר זנדברג: היא יושבת כאן מתוקף תפקידה היא.
מל פולישוק-בלוך: הכוונה למר ינאי?
מל פולישוק-בלוך: הוא הבטיח שיבוא.
מל פולישוק-בלוך: אני מכירה את העניין ואני רוצה לתגבר אותו.
מל פולישוק-בלוך: יש המון אנשים שרוצים לדבר.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת מכולם לומר את הדברים ב-2-3 דקות ולא יותר.
אסתי פפר: אני יושבת ראש האיגוד הישראלי למחשבים וחינוך.
אסתי פפר: אני מעורבת שנים רבות בחינוך לטכנולוגיה, דווקא שני האנשים שדיברו – מר רמי גוזמן מ"מוטורולה" ומר ניר ברקת – עשו פרויקטים מאוד יפים בחינוך אבל הם לא מדברים על זה.
אסתי פפר: מר גוזמן התחיל להזכיר זאת, אבל אני מכירה את מה שעשה גם מר ניר ברקת בירושלים.
אסתי פפר: לי היה ברור שחינוך הוא חלק מהתשתיות.
אסתי פפר: לא חשבתי שצריך בכלל להזכיר זאת, לכן ישבתי בשקט עד עכשיו – בדרך כלל אני לא שותקת.
אסתי פפר: זאת תשתית.
אליעזר זנדברג: בחינוך אין די פועלים סינים ורומנים שיוציאו את הכסף לחוץ לארץ.
קריאה: אז לא צריך רבע.
אסתי פפר: אם לא נגדיר את החינוך כחלק מתשתית, כמו שמדברים על פס רחב ועל כל דבר אחר, כל שאר התשתיות הטכניות והטכנולוגיות לא שוות כלום.
אסתי פפר: לא יהיה מי שישתמש בהן.
אסתי פפר: דווקא היום, ערב יום השואה, אני רוצה לומר: העם היהודי היה תמיד ידוע בחשיבות שייחס לחינוך.
אסתי פפר: איפה היינו במתמטיקה פעם ואיפה אנחנו היום?
אסתי פפר: וזה לא עניין של תחרות, אלא זה נוגע לשאלה מה יהיה.
אסתי פפר: מישהו שאל איפה נהיה בעוד עשרים שנה, ואני שואלת איפה נהיה בעוד חמש שנים.
אסתי פפר: בואו נגדיר זאת בוועדה: החינוך הוא חלק מהתשתיות.
מל פולישוק-בלוך: את צודקת בוודאי בנוגע לתשתיות החינוך, אבל החינוך מקבל את התקציב הגדול ביותר מכל המערכות שיש במדינת ישראל.
אסתי פפר: לא בכיוון הזה.
מל פולישוק-בלוך: מכיוון שאני לא רוצה להסיט את הנושא הזה לכיוון הזה, אני אומרת שהתשתית היא של ההיי-טק, של הטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: זה המיקוד שלנו כאן.
מל פולישוק-בלוך: מכאן אנחנו מוציאים זרוע לחינוך כדי לפעול שם.
מל פולישוק-בלוך: אין לחכות לכך שהחינוך ידאג להיי-טק.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה ללכת בכיוון ההפוך, וָלא לא נקבל שום דבר.
יואב שכטר: אני מנכ"ל "פארמה ישראל", שמאגדת תחתיה 16 חברות תרופות, חברות בת של חברות תרופות בין-לאומיות גדולות בעולם.
יואב שכטר: חברות התרופות משקיעות 40 מיליארד דולר בשנה בעולם כולו.
יואב שכטר: אחת המטרות של "פארמה" היא שחלק גדול יותר של העוגה הזאת יגיע לישראל.
יואב שכטר: היום מגיעים רק כ-150 מיליון דולר, לצערנו.
ג'מאל זחאלקה: לאיפה הם מגיעים?
ג'מאל זחאלקה: לשוק הפרטי, לאוניברסיטאות, למחקר?
יואב שכטר: הם מגיעים לקהילה הרפואית, לאוניברסיטאות, למחקר, להשקעות בחברות ישראליות – הם מתפזרים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים את זה.
מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לדבר על דברים שאיננו יודעים.
יואב שכטר: אסיים את המשפט: התעשייה הזאת נשענת על זכויות הקניין הרוחני והתעשייה נוטה שלא להשקיע ולא לממש את פוטנציאל ההשקעות במדינות שהיא תופסת כמדינות שאינן מכבדות זכויות קניין רוחני.
ג'מאל זחאלקה: לא הבנתי את הנקודה.
קריאה: אין מה להבין את הנקודה, היא פשוט לא מבוססת על מציאות.
מל פולישוק-בלוך: לא, אנחנו לא פותחים את הנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: נקיים דיון מפורט בתחום שלכם ואז נשאל את כל השאלות.
מל פולישוק-בלוך: חבר-הכנסת זחאלקה מבקש להתייחס לדברים ואחר כך נשמע את חבר-הכנסת יאסינוב.
ג'מאל זחאלקה: רציתי לדבר על דברים אחרים.
ג'מאל זחאלקה: אני רוקח במקצועי, עסקתי גם בדברים האלה ואני ממש מופתע מהם, אבל זה לא העניין.
מל פולישוק-בלוך: זה כבר כתוב בתנ"ך.
ג'מאל זחאלקה: הערה שנייה: דיברו כאן על צמיחה של היי-טק.
ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו לא רוצים ליפול בפח הפטישיזם של הטכנולוגיה צריכים לראות את האדם.
ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר צריך לראות איך הדברים ישרתו את החברה.
ג'מאל זחאלקה: כי יכולים להיות מצבים שהפיתוח לא ישרת את החברה אלא ישרת קבוצה די קטנה בצפון תל-אביב או במקומות מסוימים בארץ.
ג'מאל זחאלקה: יכולים להתפתח מצבים שבהם דווקא תעשיית ההיי-טק תגביר את הפערים בחברה הישראלית בצורה בלתי רגילה.
ג'מאל זחאלקה: לכן אם החברות דורשות כסף ממשלם המסים הישראלי ומההון הציבורי צריך לכוון אותן גם להשקעה בפריפריה.
מל פולישוק-בלוך: בפתח דבריי אמרתי שצריך להשקיע גם בדברים האלה.
מל פולישוק-בלוך: אגב, ביום ראשון הוועדה יוצאת לסיור בחממות טכנולוגיות בפריפריה הרחוקה ביותר – רמת הגולן, צפון הארץ, קריית שמונה, שפערם – שזה לא יישוב על טהרת האוכלוסייה היהודית.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו בהחלט מודעים לדברים ואנחנו חושבים שצריך להשקיע בכך.
אמיר חייק: לא התכוונתי לדבר בשלב הזה אבל אני חייב להגיב.
אמיר חייק: אני אמיר חייק, ומי שלא מכיר אותי – חבל, כי אני עוזב בעוד יומיים.
אמיר חייק: אני מנכ"ל משרד התעשייה והמסחר.
אמיר חייק: תאמינו לי שמכירים אותי די אנשים.
אמיר חייק: לצדי יושב רענן דינור, מחליפי בתפקיד בעוד יומיים.
אמיר חייק: משרד התעשייה והמסחר ניסה בשנים האחרונות כל מיני פרויקטים שהוא יזם.
אמיר חייק: בשנתיים האחרונות פעל פרויקט עידוד, עד שהוא הופסק השנה.
אמיר חייק: היו בפרויקט שלושה יישובים לא יהודיים ובשנתיים האחרונות היו בו מעל 12 יישובים.
מל פולישוק-בלוך: לכך אני רוצה להוסיף את מה שאמרתי בתחילת דבריי:
מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לעודד אוכלוסיות חדשות להיכנס לתחום – נשים, ערבים וחרדים.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזאת הדרך גם ליצור אינטגרציה בין האוכלוסיות השונות במדינת ישראל.
יגאל יאסינוב: למען האמת קצת הופתעתי.
יגאל יאסינוב: נכחתי בישיבה כזאת לפני כשנה, ישיבה שיזם השר זנדברג כיושב ראש ועדת ההיי-טק.
יגאל יאסינוב: בצרפתית יש מילה שמתאימה לזה: "דז'ה וו".
יגאל יאסינוב: כאילו לא השתנה כלום; כאילו לא יצאנו מכאן – אולי הפנים קצת השתנו.
יגאל יאסינוב: אני כבר הפכתי לחבר-כנסת, אולי זה השינוי היחיד.
מל פולישוק-בלוך: זה שינוי משמעותי.
יגאל יאסינוב: אני לא מאמין בדיבורים.
יגאל יאסינוב: אני חושש, לצערי הרב, שבעוד שנה נגיע ותהיה ישיבה כזאת עם אותם טיעונים.
יגאל יאסינוב: אני לא מאמין – לא בגללך, חברת-הכנסת פולישוק, ולא בגללךָ.
יגאל יאסינוב: לצערי הרב, כשמדברים על דברים גדולים לא יוצא כלום.
יגאל יאסינוב: בואו נדבר על פרויקטים, בואו נחשוב במה אפשר להתנגד היום.
יגאל יאסינוב: אני באתי הנה פחות כדי לדבר ויותר כדי ללמוד.
יגאל יאסינוב: יש לי שאלה, ולצערי הרב המדען הראשי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה איננו כאן.
יגאל יאסינוב: אפנה את השאלה לנציגים.
יגאל יאסינוב: יש קרן של 50 מיליון דולר לעידוד חברות הסטארט-אפ.
אמיר חייק: הקרן נקראת קרן ה-seed ויש בה 50 מיליון ש"ח.
יגאל יאסינוב: השאלה היא כמה מהם השקעתם בשנה שעברה, לכמה אחוזים הגעתם?
יגאל יאסינוב: האם אתם מתכוונים להוריד קצת את הקריטריונים כדי לתת לחברות החדשות אפשרות לקבל את הכסף?
אמיר חייק: אני חושב שיש כאן חוסר הבנה בנוגע למטרה של קרן ה-seed.
אמיר חייק: המטרה היא להוריד את הסיכון לגופי השקעה בבואם להשקיע בחברות שבהן ב-early stage.
אמיר חייק: למעשה בממשלה משקיעים דולר מול דולר עד מיליון דולר בשנתיים ונותנים אפשרות לגורם המשקיע לקנות אותנו במחיר שבו נכנסנו.
אמיר חייק: בינתיים היו השקעות בשתי חברות.
אמיר חייק: הקרן התחילה לפעול ממש לפני שלושה חודשים, אחרי שהיא גמרה את כל הסיבוב האופרטיבי.
אמיר חייק: היו כבר שתי השקעות והשבוע באות לדיון עוד חמש חברות.
אליעזר זנדברג: מהם סדרי הגודל של ההשקעות?
אמיר חייק: ההשקעות הן עד מיליון דולר בשנתיים.
אמיר חייק: זה מגיע לתקרה הזאת.
אמיר חייק: יושבת כאן נילי רונן-שלו, מנהלת הקרן.
אמיר חייק: היא יכולה לתת יותר פרטים בעניין זה.
אמיר חייק: יש כלים אחרים – המדען הראשי – שעיסוקם בחברות סטארט-אפ ובסיוע במו"פ ולאו דווקא בעידוד השקעה בחברת seed.
אמיר חייק: אפשר לתת את כל הנתונים האלה לוועדה.
אמיר חייק: אני מניח שהמדען הראשי ישמח מאוד להציג לפניכם את חלוקת התקציב שלו.
מל פולישוק-בלוך: טוב, זה לדיון ספציפי יותר.
יאיר אופק: אני משנה למנכ"ל מכון היצוא.
יאיר אופק: אני רוצה להעלות עוד פן אחד: נבנה כאן תשתיות, נכין כאן את הכול, אבל עיקר התפוקה של תעשיית ההיי-טק הוא ליצוא.
יאיר אופק: עלינו להכניס את תשתיות היצוא לתחום התשתיות.
יאיר אופק: הכוונה לכל הסיוע שאנחנו יכולים לתת ליצואנים.
יאיר אופק: דיברו על המדען הראשי.
יאיר אופק: המדען הראשי מקבל את מה שהוא מקבל.
יאיר אופק: ידוע בעולם שעל כל דולר שנותנים למחקר ופיתוח צריך לתת 5 עד 12 דולר לשיווק.
אמיר חייק: סליחה, באיזה גוף אתה?
יאיר אופק: אמיר חייק היה מנכ"ל מכון היצוא עד לפני שנתיים, לכן הוא מרשה לעצמו.
מל פולישוק-בלוך: לכן הוא מוריד לכם?
יאיר אופק: לא, הוא לא הוריד לנו.
יאיר אופק: אנחנו נכין את התשתיות ונכין את המהנדסים ונכין את התלמידים – ונכין אותם לחוץ לארץ, כי ייקחו אותם.
מל פולישוק-בלוך: מה אתם צריכים?
יאיר אופק: לא אגיד כרגע כמה כסף צריך, אך תחום היצוא חייב להיות חלק אינטגרלי מכל הדיון כאן.
יאיר אופק: וָלא אין תקומה לענף היי-טק.
אמיר חייק: השיווק הוא החוליה החלשה של כל שרשרת המו"פ–השקעות.
אמיר חייק: זאת חוליה חלשה מאוד מאוד.
מל פולישוק-בלוך: כלומר להכפיל את הסכום של 1.8?
אורי הר: אבל אפשר להגדיל רק עד הכמות שהתעשייה יכולה לתת בהשתתפותה.
אורי הר: לכן אמר נכון רמי גוזמן כשהוא דיבר על 100 מיליון.
אורי הר: הממשלה יכולה לשים מיליארד, אבל התעשייה משתתפת.
מל פולישוק-בלוך: שמעתי שהמדען הראשי, שהוא חדש יחסית, מדבר על 300 מיליון ש"ח.
קריאה: זה סכום סביר.
אמיר חייק: המדען הראשי דיבר על ה-capacity של המשק.
שלמה גרדמן: בשנים האחרונות הקרן הצטמצמה ואני מדבר כעת על הרחבה שלה.
שלמה גרדמן: אני חושב שכדאי גם לקחת 2-3 תחומים או ענפים שיש לנו יתרון יחסי בהם – תכנה, תכנון שבבים, ננו-טכנולוגיה.
שלמה גרדמן: כדאי להתמקד בתחומים האלה, שיש לנו בהם יתרון יחסי, ולא להשקיע את הכסף בכל התחומים אלא בתחומים שנוכל לתפוס בהם יתרון יחסי בעולם.
חנוך מליס: אני מפורום תעשיית האלקטרוניקה.
חנוך מליס: יש לי שלושה מפעלים בארץ, שהעסיקו בעבר 300 איש.
חנוך מליס: היום הם מעסיקים פחות ממאה איש.
חנוך מליס: אני לא יודע כמה תעשיינים עצמאיים ופרטיים יש כאן, אני אחד מהם.
קריאה: לא מענקים, הטבות מס.
חנוך מליס: לזה התכוונתי.
חנוך מליס: אמרו שאנחנו משקיעים דולר ומקבלים 15 דולר ביצוא.
חנוך מליס: מדברים שרוצים כסף לקרן היצוא.
חנוך מליס: רבותיי, אם אנחנו לא נשמור על היצוא בארץ ונאפשר להוציא 10% החוצה – השמיים הם הגבול.
חנוך מליס: אי-אפשר לאפשר לחברה לייצא 10%.
חנוך מליס: איש לא יודע למדוד את זה.
מל פולישוק-בלוך: כלומר לפתוח את זה?
חנוך מליס: לא, לסגור את זה.
חנוך מליס: כמו שהיה עד היום.
חנוך מליס: כל קרנות הון סיכון יזיעו קצת יותר ויביאו כסף.
חנוך מליס: אם נפתח את ה-10% האלה תהיה פריצה.
אמיר חייק: הכוונה היא לאלץ ייצור בארץ?
חנוך מליס: נכון, רק דרך אילוץ ייצור בארץ.
חנוך מליס: בואו ניתן הטבות לייצור בארץ.
קריאה: מפסידים שווקים.
חנוך מליס: רק על-ידי כך שנייצר בארץ את הפקטורים האלה שנותנים לנו, המכפלות הגדולות הן שנותנות את זה.
חנוך מליס: אם ישבו 1,000 מהנדסי פיתוח ב"מוטורולה" והם יעלו 10 מיליון דולר, הם יחזירו למדינה 5 מיליון דולר לכל היותר.
חנוך מליס: איפה המנופים שמהם ניקח את מס ההכנסה?
חנוך מליס: זה יהיה נזק שנבכה עליו.
מל פולישוק-בלוך: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?
שרה חורש: אני מנהלת האגף להכשרה במה שהיה משרד העבודה והרווחה והיום הוא חלק ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
שרה חורש: דיברו כאן על תשתיות של כוח אדם.
שרה חורש: אני לא מדברת על כך שבשנה האחרונה שמרו על תקציב ההכשרה של כוח האדם לתעשייה ולחברות ולכל הטכנולוגיות; השנה קיצצו בהרבה מאוד ממנו.
שרה חורש: יושבת-ראש הוועדה אמרה שעכשיו היא רוצה לבקש אבל אנחנו כבר נמצאים בפיגור.
מל פולישוק-בלוך: אז לא לבקש?
שרה חורש: אני מסכימה אתך.