GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: גם בגלל ההיקפים הכספיים וגם בגלל ההשלכות וההשפעות שיש לכך.
מל פולישוק-בלוך: עד כאן זו היתה קידומת, ולא צריך להיכנס לנושא של כמה חשוב שיש יותר עובדים וכו', כל מה שאנחנו עושים עכשיו זה כדי שיהיו הרבה יותר אנשים שיעבדו בתחום וכולנו מרושתים על אותו מכנה משותף.
מל פולישוק-בלוך: כדי לקדם את הנושא הספציפי שעליו אנחנו מדברים, אני רוצה לשאול אל מר אלי אופר:
מל פולישוק-בלוך: מתוך החשש של עודף מעורבות ממשלתית, שהיא בעייתית במיוחד לאנשים כמוני שאמונים על השוק החופשי, וזה ההתקפה כנגד התוכנית שלנו שהיא השקעה של יותר ממיליארד שקל בהייטק על ידי הממשלה, אז באים ואומרים לי: "איך את יכולה להרשות מעורבות ממשלתית כל כך מסיבית, בסקטור שהוא בעצם צריך להתנהל באופן פרטי?
מל פולישוק-בלוך: " נקודה שנייה, הוזכרה כאן המילה "בסדר" או במילים יותר מקצועיות, איך אנחנו קובעים את הקריטריונים ומהי המסגרת ומה בכלל הן ועדות המחקר שדיברו עליהן מי מתמנה אליהן ומי קובע מי יהיו חברי הועדות.
מל פולישוק-בלוך: בתקשורת פורסם "המדען הראשי מעכב פרסום קריטריונים למתן מענקי מו"פ".
מל פולישוק-בלוך: הרי אלי אופר אמר כאן שחברה מקבלת מענק לשנה, אבל מה קורה לאחר מכן?
מל פולישוק-בלוך: איך חברה יכולה לתכנן את עצמה כשהיא לא יודעת בסוף השנה, אם היא תהיה בסדר או לא, ומה זה ה"בסדר"?
מל פולישוק-בלוך: כשאין קריטריונים יתכן ויש חשש למשוא פנים של העדפת תחומים, ואני לא מדברת או רומזת חלילה על משהו לא חוקי, אבל אולי ועדות המחקר שלכם מעדיפות תחומים מסויימים.
מל פולישוק-בלוך: אם זה מחולק לפי נושאים, אז אולי לחברי ועדת מחקר שהם בתחומים מסויימים יש יותר כוח מאשר לועדות אחרות.
מל פולישוק-בלוך: כפי שהבנתי, אתם מעדיפים חברות גדולות על פני חברות קטנות.
מל פולישוק-בלוך: מיקום של הייצור, וזה עוד לפני שאנחנו מגיעים ל- issue הקשה, איך שומרים על הייצור דווקא בארץ ואם בכלל צריכים לשמור את הידע כאן.
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	אני אחזור על חלק מהדברים שאמרתי קודם, אני 	מכיר הרבה מערכות כולל מערכות של חלק מהיושבים פה, בין אם הן פרטיות או ציבוריות, אין כמעט מערכת כל כך מסודרת כמו זו של המדען הראשי בתמ"ס.
מל פולישוק-בלוך: לכל תוכנית שהצגתי פה יש ועדה, שעושה את ההחלטות.
מל פולישוק-בלוך: הדוגמא הכי טובה היא "קרן המחקר", ואני אהיה מאוד פרטני כדי שתבינו עד כמה העסק מעוגן ומסודר ואיפה הבעיות.
מל פולישוק-בלוך: ועדת המחקר היא ועדה בת 10 אנשים, שלפי חוק המו"פ החדש היא תהיה בת 9 אנשים, אני עומד בראשה והיא כוללת נציגים ממשרד התמ"ס, משרד האוצר ונציגי ציבור.
מל פולישוק-בלוך: אני ממליץ על האנשים בועדה הזאת והיא ממונה על ידי שר האוצר ושר התמ"ס.
מל פולישוק-בלוך: ולצורך העניין כדי להראות לכם כמה העסק הזה מאוזן וטוב, אני אומר לכם מי הם נציגי הציבור בועדה, המורכבת מארבעה נציגי ציבור בפועל ואחד ממלא מקום, כשבכל דיון נמצאים שלושה מתוכם.
מל פולישוק-בלוך: ההרכב הוא:     מר משה אורטס, שהוא מהאנשים המנוסים ביותר במשק הישראלי, בעבר הוא היה מנכ"ל "אלתה" סמנכ"ל התעשייה האווירית, והיום הוא יזם המתעסק בדירקטוריונים ובקי בכל המשק ובכלכלה.
מל פולישוק-בלוך: ד"ר יוסי רוקח, שהוא מומחה בתחום התקשורת, שהיה ברפא"ל במשך הרבה שנים והיה גם בחברות פרטיות והיום הוא יועץ שאמנם מכיר הרבה סקטורים אבל כאמור הוא מומחה בתחום התקשורת.
מל פולישוק-בלוך: ד"ר משה אורון, שהוא מומחה גם בתחום האלקטרוניקה וגם בתחום האופטיקה, בעבר היה מדען ראשי של "אלו" והיה ב"אלביט" ובכל התעשייה והוא גם יועץ בהרבה חברות.
מל פולישוק-בלוך: ד"ר אהוד גלר, שבמקור הוא כימאי והוא גם מתעסק בביו-טכנולוגיה ובעבר היה גם מנכ"ל בכמה חברות, והוא אולי אחד המנכ"לים הבולטים בסקטור הביו-טכנולוגי במשק, התעסק בהון סיכון ובקי בכל העסק הזה.
מל פולישוק-בלוך: בועדה הזאת קיים איזון מכל ההיבטים, גם טכני גם מקצועי גם כלכלי וגם כספי, ועל הועדה מוטל להחליט החלטות.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	יש שם נשים?
מל פולישוק-בלוך: לאה נס:	לגבי האדם האחרון שהזכרת, אמרת שהוא כימאי 	ומתעסק בביו-טכנולוגיה, מדעי החיים זה 18% האם הוא מכסה גם את התחום הזה?
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	הזכרתי שהוא כימאי במקור, אבל רוב הקריירה שלו 	היתה בביו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	יש מישהו שכיוונו "ננו-טכנולוגיה"?
מל פולישוק-בלוך: האם ניסית לחבר 	תשעה אנשים שבאים מתחומים שונים, כשלכל אחד יש אוריינטציה קצת שונה?
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	מה שעשיתי זה הטוב ביותר בהצעה הזאת של 3 – 4 	נציגי ציבור, כי מתוך הידע הצבור למשל במשרד האוצר זה משרד האוצר.
מל פולישוק-בלוך: לגבי נשים, למשל הסגנית שלי היא גם חברה בועדה.
מל פולישוק-בלוך: אגב, בדיעבד עשיתי זאת די מהר כי היה לחץ שלא היתה ועדה, אבל בועדות האחרות יש די הרבה נשים.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	כמה ועדות יש?
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	לכל תוכנית יש ועדה כזאת, אם זה "חממות" או 	"מגנ"ט".
מל פולישוק-בלוך: למשל בועדת מגנ"ט, הכנסתי לאחרונה את פרופ' חרמונה סורק מהאוניברסיטה העברית.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	אני רק רוצה לציין שאני לא סתם שואלת, אנחנו 	בועדה הזאת החלטנו על שנת נשים במדע ובטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: ככל שאני נכנסת לזה קצת יותר, אני רואה כמה נשים ולמרות שיש נשים נהדרות בתחום, הן לא ממש מגיעות דווקא למקומות ששם מכריעים, כמו למשל תקציבים והחלטות וכד', וזה נושא בפני עצמו שבאמת צריכים לשים לב אליו.
מל פולישוק-בלוך: אבל מתפקידי להאיר את עיניכם בכל פעם שמדברים על הנושא, כי זו באמת בעיה שלא אמורה להיות.
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	את תוכנית החממות מנהלת רינה פרידור, שהיא יזמה 	הקימה ומנהלת את התוכנית מזה כ- 12 שנה.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	אני רק רוצה שהיוצא מן הכלל המעיד על הכלל, לא 	יהיה תמיד על השולחן אלא שזה יהיה 50%.
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	אני אגע כעת מעט במעורבות ולאחר מכן אחזור 	לקריטריונים.
מל פולישוק-בלוך: המעורבות היא סוגיה שעל פי החוק, המדען הראשי לדורותיו נתן מענקים.
מל פולישוק-בלוך: כל מי שמגיש בקשה למענק, ולא חשוב מאיזה סקטור הוא, והוא עונה על כל מיני קריטריונים של איכות וטיב וכו', הוא מקבל מענק.
מל פולישוק-בלוך: המחוקק לא הסמיך אף אחד להגיד שמי שלמשל מתעסק בפלסטיקה הוא פחות טוב מביו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: להערכתי, אנחנו בתהליך שצריכים לשנות את זה.
מל פולישוק-בלוך: הצעד הראשון נעשה לפני שנתיים, כשהיה דו"ח מוניטור שנתן ייעוץ בענייני ביו-טכנולוגיה, ואז נקבעו כמה דברים בנושא הביו-טכנולוגיה, שאותם צריך לעשות כדי לעודד את הסקטור.
מל פולישוק-בלוך: עדיין מישהו שמרגיש את עצמו נפגע, יכול לתבוע אפילו ברמה של משפט ולהגיד "אני לא קיבלתי כסף כי נתתם עדיפות לביו-טכנולוגיה".
מל פולישוק-בלוך: ברמה הלאומית, זה דבר שצריך לפתור, הרי אני לא יכול להגיד סתם שאני מעדיף סקטור מסויים.
מל פולישוק-בלוך: תזכרו איך הגיע הסקטור של האינפורמציה והתקשורת לפריחה שלו.
מל פולישוק-בלוך: הוא הוקם על תשתיות של מערכת הביטחון וזו תשתית ענק, הן בצבא והן במערכת הביטחון בכלל.
מל פולישוק-בלוך: זה ידע ואנשים, כאשר מאות אנשים בכל שנה עוזבים ונכנסים לתעשייה, גם עם ניסיון בפרוייקטים וגם עם ניסיון תעשייתי, גם מוטיבציה מסוג מיוחד וגם עם יכולת ניהול.
מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו רוצים לקדם סקטורים אחרים שגם בהם טמון עתיד הכלכלה, למשל "ביו-טק" ו"ננו-טק" שהלב הוא באקדמיה, אנחנו חייבים למצוא איזה שהם כלים כדי לעזור ולהפוך זאת לתעשייה, אחרת זה לא יקרה.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	או לחילופין, אתה יכול לומר שבגלל המצב המסויים 	שלנו בתחום הביטחון, יש לנו יתרון מוחלט יחסית בנושא הזה של התקשורת והאינפורמציה, אז בוא נלך רק על זה ונעזוב את הביו-טכנולוגיה למדינות אירופה.
מל פולישוק-בלוך: למה לנו להשקיע במשהו שמלכתחילה אין לנו בו יתרון, כשאפשר לשים את כל הכסף בדבר שיש לנו עליו העדפה.
מל פולישוק-בלוך: מישהו צריך לקבל החלטה אסטרטגית בעניין.
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	קודם כל, הרי אי אפשר לבסס את הכלכלה רק על 	סקטור אחד ולהערכתי זו טעות, גם הנתח של ה- ICT יישאר עוד הרבה זמן מאוד גדול, ואפילו לאורך תקופות שעדיף לי לא לחשוב עליהן.
מל פולישוק-בלוך: אני יכול להראות מה צריך לעשות כדי להגדיל את סקטור מדעי החיים מ- 18% ל- 25%.
מל פולישוק-בלוך: זה מבצע גדול וזה ייקח שנים.
מל פולישוק-בלוך: אבל היות ויש לנו יתרון יחסי בכמה דברים באקדמיה, חייבים לנצל זאת ואפשר לעשות את זה באמצעות התעשייה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושב שזו תהיה טעות להשאיר זאת כך, כי בלי תעשייה אין כאן שום גורם כלכלי.
מל פולישוק-בלוך: אין גם איזו שהיא נקודה שצריך לפלח.
מל פולישוק-בלוך: ובכנס הביו-טק שנערך השבוע, היו כאלה ש"התקיפו אותי" בנושא הזה כי אני בעד "פוקוסינג", זאת אומרת המילה "ביו-טק" "ננו-טק" אלה רק סיסמאות.
מל פולישוק-בלוך: כדי באמת לסייע, צריך לעשות "פוקוסינג" על תת סקטורים.
מל פולישוק-בלוך: ישנה היוזמה הלאומית ל- "ננו-טכנולוגיה", שעכשיו אנחנו מריצים ושם ההמלצות כבר נוגעות גם בתת-סקטורים, שהם עדיין רחבים מידי.
מל פולישוק-בלוך: למשל, מדובר שם על "ננו – ביו" שזה סקטור המצמצם גם את הננו וגם את הביו.
מל פולישוק-בלוך: כי "ננו" זה כמעט סיסמא.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	"ננו" זה "רב-תחומי".
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	נכון.
מל פולישוק-בלוך: אז "ננו – ביו" זה דוגמא, וגם היתה שם המלצה 	להתעסק בהתפלת מים, שזה דבר ספציפי בתחום הננו ויש לכך סיכוי.
מל פולישוק-בלוך: מבחינתי, הפן של המעורבות זה שמדינת ישראל חייבת שתהיה לה מעורבות אבל רק במספר מאוד קטן וסופי של סקטורים עם פוטנציאל מאוד גבוה שדורשים עידוד.
מל פולישוק-בלוך: כמובן שצריכים ללכת וללמוד מאחרים, ואין שום מדינה שהנושא הזה מתנהל ככה סתם.
מל פולישוק-בלוך: מתן וילנאי:	מי קובע במה המדינה מתעסקת?
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	הממשלה צריכה לקבוע.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא האם אנחנו 	יכולים כמחוקקים לקבוע כאן משהו?
מל פולישוק-בלוך: אני עדיין לא קיבלתי תשובה מלאה לגבי הנושא "הכבד", שהוא הקריטריונים.
מל פולישוק-בלוך: יגאל יאסינוב:	השאלה שלי הוא לאו דווקא לגבי קריטריונים להקמה, 	אלא קריטריונים להפרטה.
מל פולישוק-בלוך: אני קשור מעט לדבר הזה, ואני רוצה להגיד שאני נתקלתי בכמה נושאים שיכול להיות שהם יוצאים מן הכלל, שאותו משקיע חוץ שמהווה 15% מההשקעה הראשונית, בסופו שלדבר הוא יוצא היורש ובעל החברה הזאת בהפרטה, ולפעמים לאו דווקא במיליוני שקלים אלא באלפי שקלים, הוא קונה start-ups שאותם הוא מוכר אותם אחר כך בעשרות מיליונים.
מל פולישוק-בלוך: אז השאלה שלי היא: איך מתבצע תהליך ההפרטה ב- start-ups, מי קובע ולמה אין ועדה לנושא הזה, וכן ממי מקבלים וממי לא מקבלים את ההשקעה הזאת?
מל פולישוק-בלוך: אני נתקלתי במקרה של מישהו שהשקיע פחות מ- 200,000 שקל והיום הפוטנציאל של החברה הזאת הוא מיליוני דולרים, וזה שהשקיע מקבל היום אישור להיות הבעלים היחידים של החברה.
מל פולישוק-בלוך: היו"ר מלי פולישוק בלוך:	מר אופר, לפני שאתה מתייחס לשאלה הזאת הייתי 	רוצה שנקבל תשובה לגבי הקריטריונים.
מל פולישוק-בלוך: אלי אופר:	קודם כל צריך לזכור שיש עכשיו תהליך של חוק המו"פ 	החדש, שזה התיקון לחוק שנעשה בשנה שעברה, וזה קשור לקריטריונים.
מל פולישוק-בלוך: על פי חוק המו"פ הישן, שלפיו עבדו למעלה מ- 20 שנה, אפשר היה לתת לחברה עד 50% מהתקציב כמענק.
מל פולישוק-בלוך: לגבי רוב המענקים של המדען הראשי במשך השנים,  היתה צריכה להיות החלטה אם נותנים את המענק ואז זה 50% או לא נותנים.