GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגית מסר-ירון: אם נדבר על השמות, 70 מהנשאלים ציינו את מדאם קירי, וכבר אמרו שהיא קיבלה פעמיים פרס נובל, 15 נשאלים ציינו את פרופסור יולי תמיר, תשעה מהנשאלים ציינו את פרופסור יהודית נאות - הפוליטיקה עוזרת - וארבעה נשאלים ציינו את המדענית הראשית.
חגית מסר-ירון: אני תמיד אומרת, שעד שלא הייתי מדענית ראשית בני הקטן לא האמין לי שאני מדענית.
חגית מסר-ירון: כלומר, זה לא קשור למה את עושה.
חגית מסר-ירון: זה קשור ל-TITLE.
חגית מסר-ירון: ציינתי ששניים מהנשאלים ציינו את פרופסור עדה יונת.
חגית מסר-ירון: היא לא כאן, אבל היא קיבלה פרס ישראל במדע בשנה שעברה.
חגית מסר-ירון: למשל, ע"י העיתון "מעריב", היא נבחרה מבין המדענים הישראלים כמדענית מספר אחת בארץ.
חגית מסר-ירון: היא מועמדת לפרס נובל.
חגית מסר-ירון: היא כימאית, והיא עשתה תגלית גדולה בתחום מבנה החלבונים.
חגית מסר-ירון: רק שניים מתוך 600 נשאלים ידעו לציין את שמה.
חגית מסר-ירון: מבחינתי, המסקנה היא שרוב הציבור, למרות העמדות החיוביות, איננו מסוגל לנקוב אפילו בשמות מדעניות.
חגית מסר-ירון: הכרת המדעניות שכיחה בקרב משכילים, חילוניים, מבוגרים ודוברי עברית או רוסית כשפת אם.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: NOBEL PRIZE WOMEN IN SCIENCE.
חגית מסר-ירון: ) בלי לדעת מה הכינה חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך בדברי הפתיחה, צילמתי את הספר שמדבר על NOBEL PRIZE WOMEN IN SCIENCE, ומכאן הנתון שמתוך 500 זוכי פרס נובל במדע, ולא בכלל, בערך 10 היו נשים.
חגית מסר-ירון: ספר זה מציין את קורות חייהן של 15.
חגית מסר-ירון: יש כאן 15 שמות, ורק 10 מתוכם הם שמות זוכות פרס נובל.
חגית מסר-ירון: למה?
חגית מסר-ירון: חמש מהנשים שלפי קורות חייהן והביבליוגרפיה שלהן, חמש מהנשים הן אלה שעמדו מאחורי ההמצאות שהובילו לפרס נובל, אבל את הפרס קיבלו גברים.
חגית מסר-ירון: מי שמתעניין - כל האינפורמציה בספר, ואפשר לקבלו בצורה חופשית באינטרנט.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: נשים מדעניות - עובדות.
חגית מסר-ירון: ) כמה מלים על עובדות לגבי נשים מדעניות - יש מחקר שפורסם בעיתון "NATURE" ב-1997 שמודד את ה-IMPACT.
חגית מסר-ירון: מודדים IMPACT של עבודה מדעית ע"י מאמרים, ציטוטים וכו' מול SCORE סובייקטיבי של COMPETENCE.
חגית מסר-ירון: אינני יודעת בדיוק את התרגום לעברית, אבל זו ההתרשמות הסובייקטיבית- - -
דוברת: מיומנות.
חגית מסר-ירון: אני חושבת שזה יותר ממיומנות.
חגית מסר-ירון: הגרף האדום מתאר מה חושבים גם נשים וגם גברים על קומפיטנטיות של גברים, ואחר כך בדקו זאת יחסית ל-IMPACT האובייקטיבי שלהן.
חגית מסר-ירון: רואים את השיפוע ואת הגרף.
חגית מסר-ירון: הגרף הצהוב הוא לגבי נשים.
חגית מסר-ירון: כאמור, זה מחקר מדעי שהתפרסם ב-"SCIENCE", שאומר שאשה שדרגת ה-IMPACT שלה היא מעל 99, מה שחושבים עליה הקולגות שלה - תראו את הפער הזה.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: נשים מדעניות - עובדות - דו"ח MIT.
חגית מסר-ירון: ) דו"ח שנעשה ב-MIT בקרב הנשים המדעניות של MIT הראה, שלנשים, חברות הסגל, המדעניות ב-MIT, יש פחות שטח משרדים, פחות שטח מעבדות, פחות תקציבי מחקר ופחות משכורות.
חגית מסר-ירון: קל לנו להתחבא, והשר זנדברג נתן את הדוגמה שלו, מאחורי מה שקורה בעולם.
חגית מסר-ירון: רבותי וגבירותי או גבירותי ורבותי, בארץ המצב לא יותר טוב.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: למה לטרוח?
חגית מסר-ירון: ) אם כך, למה לטרוח?
חגית מסר-ירון: מדובר כאן על כך שצריך לעשות, ואני שמחה שהשר מתחייב בפומבי להמשיך לעשות.
חגית מסר-ירון: צריך לטרוח.
חגית מסר-ירון: צריך לתקן, למען צדק והגינות, למען המצויינות, להגברת האמון והביטחון במדע.
חגית מסר-ירון: המדע צריך להיות GENDER BLIND, כלומר אין שום סיבה שתהיה איזו שהיא הטיה ג'נדרית בתחום כזה שאמון על האמת האובייקטיבית.
חגית מסר-ירון: (מקרינה שקף, שכותרתו: מה לעשות?
חגית מסר-ירון: ) מה לעשות?
חגית מסר-ירון: זה סיפור גדול.
חגית מסר-ירון: כולנו פועלים, וציינו זאת כאן.
חגית מסר-ירון: קודם כל, צריך לעשות.
חגית מסר-ירון: העשיה מאד מורכבת, כי זה לא צואר בקבוק אחד שנִפתח אותו והכל יהיה בסדר.
חגית מסר-ירון: בפעולות שלנו במועצה לקידום נשים במדע מדובר על איסוף וחשיפת נתונים, העלאת מודעות, רישות, NET WORKING, וכל מי שיעשה מבורך.
חגית מסר-ירון: ברצוני לומר כמה דברים אישיים.
חגית מסר-ירון: ראשית, התנצלתי על החוברת.
חגית מסר-ירון: שנית, אני חושבת שאני מכירה כאן 90% מהקהל.
חגית מסר-ירון: לא אודה אישית, אבל ברצוני להודות לשירלי, מרכזת הפעולות של המועצה לקידום נשים במדע, שעובדת לצידי בעניין הזה.
חגית מסר-ירון: ברצוני להודות לרונית לב-ארי מהרשות למעמד האשה, שמשתפת איתנו פעולה לאורך כל הדרך.
חגית מסר-ירון: הצטערתי שלא תמשיכי בזה.
חגית מסר-ירון: ברצוני להודות לשר לשעבר מתן וילנאי שנתן לנו את הבמה במסגרת משרד המדע, לפעילות של המועצה ולפעילות במשרד.
חגית מסר-ירון: אני מאד שמחה, שהשר הנוכחי התחייב להמשיך בפעילות הזאת.
חגית מסר-ירון: ענת, תודה גם לך על שיתוף הפעולה.
חגית מסר-ירון: אני אישית אומנם חוזרת לאקדמיה ופורשת מהתפקיד, אבל במועצה אמשיך לפעול.
חגית מסר-ירון: אני מחוייבת לנושא.
חגית מסר-ירון: אני מודה לכולם.
מל פולישוק-בלוך: אני פותחת את הנושא לדיון.
מל פולישוק-בלוך: אבקש מחברת הכנסת מפרופסור יולי תמיר להיות ראשונת הדוברים, גם משום שחשוב לי לציין, כמי שלמדה במדעי החברה, שמדע ואקדמיה זה לא רק פיזיקה ומתמטיקה אלא יש גם תחומים אחרים.
יעל תמיר: ברצוני לברך על היום הזה.
יעל תמיר: אני חושבת שהוא חשוב מאד.
יעל תמיר: עבודה שנעשתה גם ע"י ענת מאור וגם ע"י חגית מסר-ירון מאד חשובה, כי יש פער גדול מאד בין מה שאנשים אומרים שצריך להיות לבין הקורה בשטח.
יעל תמיר: אנו מכירים זאת יפה מאד.
יעל תמיר: בסקרים אנשים יודעים שזה כבר לא יפה להגיד שנשים לא יכולות לעשות את זה, אבל כשזה מגיע לשטח באוניברסיטה תראו בחומר שחולק ע"י האוניברסיטה את הפערים בעיקר ברמות הגבוהות, בעיקר ברמות של הפרופסורים המלאים.
יעל תמיר: הפער גדול מאד.
יעל תמיר: נדמה לי, שאחד היעדים, שעומדים לפני הוועדה, זה לחשוב על מסלולי תמיכה בנשים מוצלחות.
יעל תמיר: כשאומרים "העדפה מתקנת", זה נראה כאילו לוקחים נשים פחות טובות ונותנים להן סיכוי.
יעל תמיר: התשובה האמיתית היא, שלוקחים נשים מצויינות שיש להן עוד כל מיני חובות אחרות במהלך חייהן, ונותנים להן את האפשרות להתמודד עם גברים.
יעל תמיר: דוגמה אחת שתמיד הציקה לי באוניברסיטה היא, שגבר שיוצא למילואים מקבל הנחות ויש לו מועד ג' וסיוע, אבל אם אשתו נשארה בבית עם הילדים וגם לה קשה לגשת לבחינות אף אחד לא מכיר בזה.
יעל תמיר: מטלות של הורות ואמהות ומטלות אחרות - האוניברסיטה מתכחשת להן.
יעל תמיר: אני חושבת, שאנו צריכים ביחד להכין איזה שהוא תפריט של סיוע לנשים.
יעל תמיר: הדבר הנוסף הוא מה שכבר נאמר כאן שמדע זה לא רק מדעי הטבע.
יעל תמיר: מבחינתנו, נשים נמצאות בעיקר בתחום מדעי הרוח והחברה, וגם זה מדע.
יעל תמיר: דרך אגב, בגרפים האלה של ציטוטים ושל REFFERENCES גם מדעי הרוח במדינת ישראל נמצאים במקום מאד גבוה, וכדאי לתת גם להם תמיכה.
יעל תמיר: יעל רום עשתה הרבה עבודה מבורכת בענייני מדעי הטבע.
יעל תמיר: צריך מישהו שיעשה עבודה מקבילה בקידום נושא מדעי הרוח.
יעל תמיר: יעל רום: מדעים מדוייקים והנדסה.
יעל תמיר: הערה אחרונה - נדמה לי, שהנתון הכי מעניין שצריכים לתת עליו כאן את הדעת הוא זה: ממחקר שעשתה פרופסור אורית איכילוב באוניברסיטת תל-אביב, שבדק הישגים במדעי הטבע, מסתבר שלנשים במגזר הערבי הישגים יותר גבוהים לעומת הגברים במגזר הערבי שלהם הישגים יותר נמוכים.
יעל תמיר: עלתה השאלה: למה?
יעל תמיר: מסתבר שאחד הדברים המאד משפיעים על הישגי בנות במערכת זה עודף הבחירה במערכת החינוך.
יעל תמיר: כשיש להן הרבה בחירה, בנות לא בוחרות לעשות מדעים.
יעל תמיר: כשיש להן מעט בחירה, כמו במגזר הערבי, בלית ברירה הן עושות מדעים, ואז הן מצטיינות בזה.
יעל תמיר: זו נקודה למחשבה על בחירה בחינוך ואיך מקדמים נשים.
דוברת: זה בעיקר בגלל המורים התומכים בהן.
דוברת: גם על זה יש מחקר.
מל פולישוק-בלוך: אינני מכירה כמו חגית מסר-ירון את כולם, ואשמח להכיר.
מל פולישוק-בלוך: רות ארנון, יועצת נשיא המדינה לענייני מדע מטעם האקדמיה הישראלית, בבקשה.
רות ארנון: אמרתי מראש, שאינני רוצה לקחת זמן מדיון זה ולכן אומר מספר קטן של מלים.
רות ארנון: האקדמיה הלאומית למדעים, כשאר המגזרים במדינה, מכירה בצורך בקידום נשים, ואני מאד מקווה שבעתיד הקרוב ביותר אחוז הנשים וגם מספר הנשים שתהיינה חברות אקדמיה יגדלו.
רות ארנון: אבל, בעיקר האקדמיה רואה את הצורך הדחוף בעידוד נשים לעסוק במקצועות מדעיים.
רות ארנון: אני עצמי מתעסקת יותר במדעים מדוייקים או במדעי הטבע, אבל אני חושבת שזה נכון גם לכלל המדעים כולל מדעי החברה ומדעי הרוח.
רות ארנון: המשאב האנושי שטמון בנשים שעוסקות בכל התחומים האלה הוא אדיר, וחייבים לתמוך בהן על מנת לקדמן כדי שהן יגיעו לדרגים הגבוהים ולדרגות הגבוהות בהתאם ליכולתן ולתרומתן.
רות ארנון: אני חושבת שכאן גם צריך לפעול פעולת חקיקה, וגם צריך לתרום מבחינת הירתמות אנשים נושאי תפקיד ובעלי מעמד על מנת לקדם את הנושא.
רות ארנון: רק הירתמות טוטאלית כזאת תוכל לעזור.
רות ארנון: אני מקווה שזה אכן יקרה בשנים הקרובות.
רות ארנון: בכנסת, בבית הנשיא וגם באקדמיה הלאומית למדעים ה-1 במאי יהיה יום עיון מיוחד במשך כל היום שיעסוק בנושא נשים במדע וקידומן.
רות ארנון: אני מקווה שכל זה יחד יעזור, וצעד צעד אנו נתקדם לקראת המטרה הזאת.
מל פולישוק-בלוך: נמצא כאן בעלה של פרופסור רות שלגי, חבר-הכנסת שלגי, חבר-כנסת מטעם "שינוי" ויושב-ראש ועדת החינוך, ואני בטוחה שכמו הנסיון הקודם שלנו נשתף פעולה גם בתחום המדע והחינוך של נערות ונשים.
מל פולישוק-בלוך: היום, לא אתה תדבר, אלא פרופסור רות שלגי, סגנית הנשיא באוניברסיטת תל-אביב ודיקאן מו"פ באוניברסיטה.
רות שלגי: ברצוני לברך על היום הזה, על היוזמה ועל כל הפעילויות שנעשות לקידום של נשים בכלל ונשים במדע, וברצוני להוסיף: נשים באקדמיה.
רות שלגי: יעל, לפני מספר שנים נפגשנו בישיבה שהיתה בוועדה לקידום האשה בנושא: קידומן של נשים באקדמיה, ואני מצטרפת לדברי חברת-הכנסת יולי תמיר שלא במובן של נשים פחות טובות שצריך לקדמן אלא לקחת את הנשים הטובות ולהקל עליהן קצת בתנאי הסביבה כדי לאפשר להן להתקדם ולהגיע להישגים.
רות שלגי: אני זורקת את הכפפה, כי מאז אינני זוכרת שנעשה דבר.
509: נעשה הרבה מאד, ואין זמן לפרט.
רות שלגי: באוניברסיטה לא שמעו שום דבר.
509: למשל: פרופסור חנה נוה מונתה אצלכם, וזאת בזכות הלחץ.
509: כללית, יש שמונה שמונו והתחילו קבוצת עבודה, אבל אין ספק שצריך לעשות זאת באופן מאד אינטנסיבי.
רות שלגי: כאחת שגרה באוניברסיטה ורואה את ה-IMPACT, אין ספק שקידומה של חנה נוה כיועצת לנשיא בנושא נשים באקדמיה הוא תרומה חשובה מאד, אבל הדברים שצריכים לעשות בשטח הם לאו דוקא לגבי מיקומן של האקדמאיות אלא באמת מהמרכז - ות"ת בזמנו ניסה לתת ולהושיט יד בנושא.
רות שלגי: פעולות מהסוג הזה תקלנה קצת.
רות שלגי: כפי שראינו כולם מהנתונים, עם ההשכלה אין בעיה.
רות שלגי: למעלה מ-50% תואר ראשון, למעלה מ-50% תואר שני ולמעלה מ-50% תואר שלישי.
רות שלגי: לי יש מעבדה מלאה בדוקטורנטיות.
רות שלגי: כמה מהן תגענה לשמש באקדמיה?
רות שלגי: - מעט מאד יחסית לגברים.
רות שלגי: לכן, בשטח הזה אני מצפה ומקווה, ואשמח לתת יד.
מל פולישוק-בלוך: זו באמת הזדמנות.
מל פולישוק-בלוך: ענת מאור, תמיד עושים וצריך לעשות עוד.
מל פולישוק-בלוך: אמרתי כרגע לחברת הכנסת גילה גמליאל, שיש כאן נשים שבאמת כל אחת בתחומה היא משהו-משהו והיא עושה והיא יודעת ומכירה את השטח.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת שכל אחת תכתוב לנו ותיתן הצעות אופרטיביות, ואנו נחבר את הכל ביחד וננסה לבצע.
מל פולישוק-בלוך: לשם כך אנו פה.
יעל רום: להשיג את הכסף.
מל פולישוק-בלוך: הכל.
מל פולישוק-בלוך: גם להשיג כסף.
מל פולישוק-בלוך: לפעמים, זה כסף.
מל פולישוק-בלוך: לפעמים, זה גם דברים אחרים.
דוברת: זה לא רק כסף.
אילה גליקסברג: זה תנאים סביבתיים - מה שאת אמרת בדיוק.
אילה גליקסברג: היו"ר מלי פולישוק-בלוך: אני מבקשת לכתוב לנו, להרים טלפון, להטריד אותנו ולנדנד לנו.
אילה גליקסברג: לשם כך אנו כאן.
אילה גליקסברג: תת-אלוף סוזי יוגב, יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים, בבקשה.
תא"ל סוזי יוגב: אני מבקשת להצטרף לברכות.
תא"ל סוזי יוגב: ללא ספק, צה"ל, כגוף ייחודי במדינת ישראל, שמהווה למעשה הצבא היחידי בעולם שמגייס נשים בתוקף חוק, פותח הזדמנויות בפני נשים דוקא במקום בו או ההבניות התרבותיות החברתיות מעצבות במידה רבה מאד את הבחירות של נשים צעירות כשהן מגיעות לצה"ל.
תא"ל סוזי יוגב: לצערי, שיעורן הנמוך של נשים במדעים, בטכנולוגיה ובמקצועות הטכניים בצה"ל בהחלט ניכר.
תא"ל סוזי יוגב: אנו מקיימים שיתופי פעולה אסטרטגיים כמעט עם כל הגופים במדינת ישראל - גם הממלכתיים וגם האחרים - על מנת להשפיע עוד הרבה קודם לגיוסן לצה"ל.
תא"ל סוזי יוגב: אנו עושים זאת עם המועצה הלאומית למדע וטכנולוגיה, ועם משרד החינוך ויושבת כאן מנהלת המדע והטכנולוגיה במשרד החינוך, המינהל הטכנולוגי.
תא"ל סוזי יוגב: יש כאן את דור העתיד להיי-טק.
תא"ל סוזי יוגב: יושבים כאן אנשים מהתעשיה.
תא"ל סוזי יוגב: זה נעשה בשיתוף עם משרד החינוך.
תא"ל סוזי יוגב: יש גם את "אורט" למאה ה-21.
תא"ל סוזי יוגב: יש פעולות רבות ומגוונות, ובאמצעות הפעולות המאד חשובות האלה אנו מצליחים להשפיע וגם ליצור הזדמנויות נוספות לחיילות הצעירות בערוצים האלה שבהם אנו מדברים.
תא"ל סוזי יוגב: לשמחתי, בשנה שעברה והשנה קודמו שתי נשים לדרגת אלוף-משנה בערוצים הטכנולוגיים: אחת ביחידת המחשב למודיעין, והשניה קצינה שתיכנס לתפקידה בקיץ 2003 והיא מהנדסת מחיל החימוש.
תא"ל סוזי יוגב: ללא ספק, הפעולות הברוכות החשובות, שמשפיעות בעיקר בהיבט החינוכי, בונות את כוחו של צה"ל כשנשים מגיעות אליו.
תא"ל סוזי יוגב: עם זאת, אני חייבת לציין שכיון שהשירות בצבא הוא בתוקף חוק, חלק מהנשים בוגרות 12 שנות לימוד במגמות עיוניות מנותבות למקצועות ולערוצים טכנולוגיים, הגם שאינן רוצות בכך.
תא"ל סוזי יוגב: לשמחתי, חלקן בוחרות במקצוע הזה לחיים לאחר שחרורן מהצבא.
תא"ל סוזי יוגב: לכן, מבחינתנו, כפי שאמרתי, זו צומת מאד חשובה ומאד משמעותית.
תא"ל סוזי יוגב: כפי שאמרתי, אנו נשמח בשיתופי הפעולה עם הגורמים שיש להם כמובן יכולת לעזור לנו גם בהיבטים האלה.
תא"ל סוזי יוגב: ברצוני להודות למנהלת הרשות לקידום מעמד האשה, שבשנתיים האחרונות היתה איתה עבודה מאד צמודה וחשובה.
תא"ל סוזי יוגב: המערכת הפרלמנטרית - יושבת כאן חברת-הכנסת לשעבר ענת מאור, והיתה בוועדה חברת-הכנסת יעל דיין, וגם להן אני רוצה לאחל הרבה מאד הצלחה וכמובן לומר תודה על העשיה המשמעותית.
תא"ל סוזי יוגב: לא הבאתי, כמובן, נתונים.
תא"ל סוזי יוגב: הם מופיעים בפניכם.
מל פולישוק-בלוך: אני כבר זורקת לך את הכפפה: אנו נקיים דיון משותף ספציפי בנושא הנשים בצבא וטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: זה הזמן לעבור לרונית לב-ארי, המנהלת או המנהלת היוצאת של הרשות למעמד האשה.
רונית לב-ארי: ברצוני לברך על המפגש.
רונית לב-ארי: ברצוני לברך את חברת-הכנסת גילה גמליאל בתפקידה החשוב כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, שאני בטוחה שתעשה את העבודה נפלא, ואת חברת-הכנסת עורכת-הדין מלי פולישוק-בלוך, כנ"ל.
רונית לב-ארי: ברצוני לברך את השר מודי זנדברג, שיש לי הרגשה ש-BUILT IN הוא מאמין בשויון בין המינים.
רונית לב-ארי: הוא מהמשוכנעים, כך שיש פה בהחלט שר שימשיך.
רונית לב-ארי: ברצוני להודות על שיתוף הפעולה לפרופסור חגית מסר-ירון ולחברת-הכנסת לשעבר ענת מאור, שיחד פעלנו בכמה נקודות:
רונית לב-ארי: הפקת האוגדן שהוא דבר חשוב מאד, פורום יועצות לקידום מעמד האשה באקדמיה שזה פרי הדחיפה של ענת מאור וחגית מסר-ירון שהרשות שותפה, והכל תחת הסיסמא ש"היחס הכי לא שויוני הוא היחס השווה ללא שווים".
רונית לב-ארי: - את זה אמר ג'פרסון בעניין של שחורים ולבנים, וזה נכון גם לגבי נשים.
רונית לב-ארי: המשפט הזה נמצא בספר החשוב: "אפשר גם אחרת" של רחל זורמן וחנה דוד על נערות מחוננות שאני מאד ממליצה לקוראו.
רונית לב-ארי: אניח על שולחן חברת-הכנסת גילה גמליאל את הדוח השנתי של הרשות בישיבה ב-24 בחודש - סיכום שנה של שנת 2000.
רונית לב-ארי: על-פי חוק הרשות, אמורה להגיש לוועדה את הדוח.
רונית לב-ארי: לסיום: הייתי רוצה להביא את בקשת גולן אזולאי, חבר טוב שלי, שנולדה לו לפני שלושה ימים תינוקת, והוא שיחק ב"טירונות" וב"בנות בראון".
רונית לב-ארי: הוא מבקש מהאנשים שאמונים על טכנולוגיה, על הנדסת אנוש, לארגן עגלות גבוהות, כי גובהו 1.87 מטר והוא רוצה לקחת את התינוקת לטיפת-חלב והגב נשבר לו.
רונית לב-ארי: האבות רוצים לטפל בילדים, וכואב להם הגב.
רונית לב-ארי: הנה, אתגר: עגלות גבוהות לגברים.
רונית לב-ארי: זה חומר למחשבה.
רונית לב-ארי: בואו ונעזור לגברים לשתף פעולה ולקחת חלק בעבודות הבית ובטיפול בילדים למען קידום נשים.
מל פולישוק-בלוך: חברת-הכנסת קולט אביטל אומנם יצאה, אבל היא ביקשה להזכיר שהמועצה לקידום נשים במדע אומנם הוקמה אבל היא עדיין לא מעוגנת בחוק.
מל פולישוק-בלוך: חברת-הכנסת קולט אביטל הציעה הצעת חוק לעגן זאת, ואני מקווה שזה גם יעבור.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לה על עצם ההצעה.
מל פולישוק-בלוך: מי שרוצה להתבטא, ימסור את שמו.
מל פולישוק-בלוך: נתחיל עם הגברת יפה ויגוצקי ממשרד החינוך.
יפה ויגוצקי: אני יפה ויגוצקי, ואני משמשת כראש המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, התרבות והספורט.
יפה ויגוצקי: אני שוב מתנצלת בשם השרה, ואני מתנצלת בפעם נוספת על כך שאין לי את כל הנתונים שהכינותי לה כי היא היתה אמורה להציג כאן את נתוני המשרד לגבי מה שחל בחמש השנים האחרונות בנושא:
יפה ויגוצקי: לימודי מדע וטכנולוגיה - בנים בנות.
יפה ויגוצקי: הצלחתי לשלוף ממש בדקות האחרונות מספר נתונים מאד משמעותיים.
יפה ויגוצקי: ברשותכם, אני רוצה לחזק כמה הנחות שהונחו באותו סקר טלפוני, אבל גם לנתץ כמה תיאוריות או סטיגמות חברתיות שאנו דבקים בהן ולא כל כך מכירים את העובדות.
יפה ויגוצקי: אני, בהחלט, חושבת שמערכת חינוך באשר היא זה הגורם והמקום שדרכו אפשר לשנות עמדות, נתונים והישגים.
יפה ויגוצקי: אני אכן חושבת, שצריך להתחיל, כנאמר בסקר, בגיל מאד מוקדם.
יפה ויגוצקי: אם נתחיל בגיל מוקדם להקנות חינוך מדעי טכנולוגי, הכוונה מגן-הילדים, וזה מה שאנו עושים כעת, אנו נשנה את אותן סטיגמות חברתיות, עמדות שישנן בחברה לגבי השויוניות והיכולת בין בנים לבנות.
יפה ויגוצקי: אני אכן חושבת, שהתשובות בסקר נכונות ומערכת החינוך היא שויונית.
יפה ויגוצקי: אבל, בניגוד למה שנאמר בסקר ובניגוד לנאמר כאן ע"י חלק מהאנשים, הישגי הבנות במקצועות מדעיים וטכנולוגיים גבוהים יותר במערכת החינוך, ואני מדברת על רמת ההתמחות של חמש יחידות - הרמה הגבוהה ביותר - ובמתמטיקה יש לנו גם ארבע יחידות.
יפה ויגוצקי: ההישגים גבוהים יותר מאשר אצל בנים, וזה מוחלט.
יפה ויגוצקי: אין כאן בכלל מקום לעוררין בכל המקצועות, ואני מדברת על ביולוגיה, כימיה, פיזיקה, מתמטיקה, והכנסתי גם את נושא מדעי המחשב.
יפה ויגוצקי: במקצועות האלה הישגי הבנות גבוהים יותר מהישגי הבנים.
יפה ויגוצקי: כפי שאמרתי, משרד החינוך - על-פי המלצות דו"ח הוועדה העליונה לחינוך מדעי טכנולוגיה, מה שנקרא לימים: דו"ח מחר 98' או דו"ח הררי - החל ביישום המלצות הדו"ח ב-1994-1995.
יפה ויגוצקי: בעצם, התחלנו ב-1995 להקנות חינוך מדעי טכנולוגי לָכּל עם תכניות לימודים מובנות מגן-הילדים ועד החטיבה העליונה, כאשר החטיבה העליונה היא חטיבה בה התלמידים בוחרים את ההתמחויות, ואכן הם מתמחים במה שבחרו.
יפה ויגוצקי: בדקתי נתונים שבין 1997 ל-2001, חמש השנים האחרונות.
יפה ויגוצקי: מספר הבנות שמתמחות במקצועות מדעיים, והכנסתי כאן ברשות
יפה ויגוצקי: כם את המתמטיקה ואת מדעי המחשב, עלה ב-21.6% לעומת 12.1% אצל הבנים, כלומר יותר בנות בוחרות להתמחות במקצועות מדעיים ובמתמטיקה.
יפה ויגוצקי: יש יותר בנות שמתמחות בביולוגיה, ויותר בנות מתמחות בכימיה מאשר בנים.
יפה ויגוצקי: בפיזיקה עדיין מספר הבנות נמוך יותר מאשר מספר הבנים.
יפה ויגוצקי: במדעי המחשב המספר הולך ומשתווה.
מל פולישוק-בלוך: חייבים לקצר, כי כמות האנשים שרוצים לדבר הולכת וגדלה.
יפה ויגוצקי: מה שמוכח לפחות בנתוני המשרד הוא, שחינוך מגיל צעיר בתחומי מדע וטכנולוגיה ופעולות התערבות בצמתים מרכזיים מאד, בהם תלמידים ותלמידות צריכים להחליט מה הם לומדים, וחלק מהפעולות הוזכרו כאן ע"י סוזי, בהחלט משפיעים על בחירתן של הבנות.
יפה ויגוצקי: ברור לנו היום מעל לכל ספק שיכולתן והישגיהן בהחלט גבוהים.
יפה ויגוצקי: אין למערכת שלנו שליטה על הקורה מאוחר יותר בהשכלה הגבוהה, אבל אנו כמובן לוקחים חלק גם במועצה שהזכרנו אותה.
יפה ויגוצקי: בהזדמנות זו, אני רוצה לאחל לשתי יושבות-הראש ולשר החדש הרבה מאד הצלחה, וליושבת-הראש שעבדה איתנו ועזרה לנו, היושבת-ראש היוצאת - הצלחה בפעילויות האחרות שלה.
509: תודה.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת להשתדל לתמצת.
מל פולישוק-בלוך: עתה, הגברת ענת גרשון, מנהלת בית-הספר למחוננים בירושלים.
ענת גרשון: אני מאד שמחה להשתתף בדיון הזה עם שני כובעים: מצד אחד - מחוננים, ומצד שני - התחום המדעי.
ענת גרשון: אני מאד מצטערת שכבוד השרה לא נמצאת כאן, אבל אני מאד שמחה שיושב-ראש ועדת החינוך נמצא.
ענת גרשון: ברצוני להאיר איזה שהוא פן.
ענת גרשון: יפה ויגוצקי - אנו מכירים את פועלה - הזכירה את הנעשה בתחומי התיכון.
ענת גרשון: אעשה איזו שהיא קפיצה לגיל הרך, בו יש מימצא מדהים.
ענת גרשון: אני מדברת כרגע על טיפוח כשרונות צעירים מכיתות ב', ג' ו-ד' - טיפוח ילדים בעלי יכולות מצויינים, כשאנו בעד טיפוח כל הילדים בהתאם לכישוריהם, ובכל זאת אחד הממצאים המדהימים והמרשימים ביותר במוסדות לילדים מחוננים הוא האיבחון הבא: 75% בנים ו-25% בנות.
ענת גרשון: האומנם?
ענת גרשון: זה 75%, ובמקרה הטוב ביותר שני שליש בנים ושליש בנות, וזה הולך ונמשך.
ענת גרשון: השאלה הגדולה שנשאלת היא מה הסיבה לכך.
ענת גרשון: את התוצאה הזאת אפשר לראות אחר כך גם במדעים בבחירתם.
ענת גרשון: אומנם אחר כך בוחרים ביולוגיה, ושנים רבות לימדתי ביולוגיה בכל מיני מוסדות תיכון ובאוניברסיטה, ויחד עם זאת הסיפור הזה נמשך.
ענת גרשון: אין ספק, שכבר מודעים לזה היום, ורחל זורמן, שהוזכרה לפני כמה רגעים, גם כותבת על כך.
ענת גרשון: אני שומעת שיש איזו שהיא אפליה מתקנת במבחנים לאיבחון מחוננים.
509: העדפה מתקנת.
ענת גרשון: דוקטור ענת זהר עשתה עבודה מעניינת מאד.
ענת גרשון: אני מאד מקווה, שמי שיושב עכשיו בכל המוסדות ששייכים לחינוך ומדע, ואי אפשר לא לחבר את שניהם ביחד, יהיה ער לכך.
ענת גרשון: אנו מאחלים לכולם הצלחה, ונשמח לשמוע מהם ולקבל את עזרתם בטיפוח ילדים מחוננים ולא-מחוננים בכל התחומים.
מל פולישוק-בלוך: הנתון שאמרת מדהים, וזה אולי מחייב אותנו לעשות חשיבה נוספת ולא להתחיל בבדיקת חמש היחידות אלא אלא להתחיל בגן-הילדים.
ענת גרשון: יש בגן-הילדים.
מל פולישוק-בלוך: לי, אישית, יש ילד בן חמש בגן-הילדים, ואני מחוברת לגן-הילדים מצויין.
מל פולישוק-בלוך: אכן צריך להתחיל למצוא שם את נקודת הפער.
מל פולישוק-בלוך: יעל רום, בבקשה.
יעל רום: בשבילי זה יום חג.
יעל רום: לא תמיד אני הולכת בתלם.
יעל רום: אומרים שאני הולכת נגד כיוון התנועה.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שעושה אותך מיוחדת.
יעל רום: כמעט ארבעים שנה, מ-1966, אני עובדת בקידום אוכלוסיות תת-מיוצגות בטכניון.
יעל רום: פיתחנו מיוחדות, ומשרד החינוך היה מאחורי זה: קידום יוצאי אסיה אפריקה.
יעל רום: לקחנו ילדים מהפריפריה שלא גמרו בגרות או שהיו בפנימיות וגמרו שלוש יחידות.
יעל רום: עשינו בשבילם קורס הכנה, ו-85% גמרו את המכינות, נבחנו בבחינות תחרותיות וסיימו את הטכניון.
יעל רום: המודל הזה מוכר היום כמו "עתידים", ועשינו עבודה גדולה.
יעל רום: מ-1973 אני עוסקת בקידום נשים.
יעל רום: השאלה, ששאלתי בטכניון ושאלתי אחר כך, היא: איפה הן?
יעל רום: התיאוריות ישנן.
יעל רום: חשבו שהראש לא בדיוק אותו דבר.
יעל רום: מבחן התוצאה הוא מה שמעניין.
יעל רום: מבחן התוצאה אומר, שאם ב-1985 15% מהבנות ו-30% מהבנים למדו ונבחנו בחמש יחידות, התוצאות היום או לפני שנתיים, ואינני יודעת בדיוק את הבחינה של השנה האחרונה, הן שירדנו ל-13.5% מהבנות ול-19% מהבנים.
יעל רום: כל יתר הדברים שאמרה יפה נכונים: בכל רמת מתמטיקה לבנות כקבוצה יש הישגים יותר גבוהים מהבנים כקבוצה.
יעל רום: מבחן התוצאה החשוב ביותר הוא, שכאשר סופרים כמה ראשים יש, ה-13.5% בנות נותנים לנו לפני שנתיים 3,000 בנות שסיימו חמש יחידות מתמטיקה, ואז 20% מהבנים נתנו לנו רק 4,000, מפני שיש 5,000 בנות יותר מבנים זכאיות לבגרות.
יעל רום: כלומר, המספרים כבר ישנם.
יעל רום: הדבר, שאני מבקשת לחדד, הוא: זה שהן מסוגלות - לי אין עם זה שום בעיה.
יעל רום: ראיתי אותן בעבודה.
יעל רום: זה שהן כבר נמצאות והן מצויינות - נשיא הטכניון בכל חלוקת פרסים עומד על כך מפני שאני מראה לו את הנתונים, ששיעור המצטיינות מעל 85 בגמר שנת לימודים יותר גבוה משיעור הנשים בטכניון.
יעל רום: דיברתי עם דיקאן פקולטה להנדסה בתל-אביב, והוא בדק זאת ואמר: "אצלנו זה אותו דבר".
יעל רום: כלומר, יש לנו פחות נשים, ראשים של נשים, שבחרו כמקצוע את מקצועות ההנדסה והמדעים המדוייקים, הן מצויינות והן עושות עבודה נהדרת, והטכניון אומר: "רק שיבואו יותר".
יעל רום: אני בטוחה שגם בתל-אביב וגם בבאר-שבע כולם אומרים אותו דבר.
יעל רום: העבודה צריכה להיעשות, ובזה אני עוסקת הרבה מאד שנים.
יעל רום: מי שחושב שאפשר לעשות זאת אם לא לומדים מתמטיקה היטב לפחות בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה לא יודע על מה הוא מדבר.
יעל רום: מי שרוצָה להגיע לאיזו שהיא קריירה, אם זה בתעשיה ואם זה במחקרים או במדעים מדוייקים, הכל מתחיל בהתייחסותה, בעידוד שהיא מקבלת בבתי-הספר ובעבודה הנכונה בלימוד מתמטיקה וגם פיזיקה.
יעל רום: בכל המקומות, בהם היו תכניות התערבות ממוקדות, אנו ראינו הישגים יוצאים מן הכלל.
יעל רום: פרשה בפני עצמה היא איך לגרום לנשים לבחור בקריירה במדעים ובהנדסה.
יעל רום: מדוע המדינה צריכה לעזור?
יעל רום: מפני שהיא צריכה אותנו.
יעל רום: מפני שהחסר שהיה לנו עד למשבר האחרון במהנדסים ובמדענים בתעשיות ההיי-טק נבע מכך שקיבלנו אנשים ממגזרי אוכלוסיה מאד מצומצמים.
יעל רום: בכל העולם ידוע שאם רוצים להגדיל את כוח המוח הזה, מוכרחים לטפח את הקבוצות, נשים בראש ובראשונה, מפני שאצלן הבעיה היא לא יכולת אלא דפוס חברתי, ואוכלוסיות הפריפריה.
יעל רום: יש על זה מדיניות.
יעל רום: יש על זה המלצה של פרופסור הררי.
יעל רום: יש החלטה של ועדת החינוך והוועדה למעמד האשה.
יעל רום: כולם יודעים מה צריך לעשות.
מל פולישוק-בלוך: מה שאת אומרת הוא: רק צריך לעשות.
מל פולישוק-בלוך: יעל רום, עכשיו, נעשה.
יעל רום: הגשתי הצעה ליום העיון הבא.
יעל רום: אני מוכרחה לומר, שזה כן כסף.
יעל רום: צריך שמי שחותם על הכסף יבין שהוא מטפל בהון האישי, בכוח המוח העתידי, של מדינת ישראל, והכלכלה שלנו תלויה בזה.
יעל רום: טוב שיש נשים שהן מצויינות ויכולות לעשות את העבודה.
מל פולישוק-בלוך: אנו פשוט צריכים להתייחס לזה כאל השקעה כדאית.
מל פולישוק-בלוך: זו הכוונה.
יעל רום: בודאי.
מל פולישוק-בלוך: סיגל בן-שמעון, יושבת-ראש אגודת הסטודנטים ממכללת בית ברל.
סיגל בן-שמעון: ברצוני להצטרף לברכות ולהודות לחברת-הכנסת גילה גמליאל על כך שהזמינה אותנו ליום הזה.
מל פולישוק-בלוך: אם נוותר על הברכות, יהיה לנו יותר זמן.
מל פולישוק-בלוך: סיגל בן-שמעון: אני סטודנטית לחינוך מיוחד שנה רביעית, ואני באה מהשטח.
מל פולישוק-בלוך: דיברו כאן הרבה על חשיבות החינוך.
מל פולישוק-בלוך: אני מאד מאמינה, ולכן אני שם, בחשיבות החינוך.
מל פולישוק-בלוך: אני עכשיו עושה סמינריון על המודעות של המתקשרות בהוראה בנושא המיגדרי.
מל פולישוק-בלוך: אנו מדברים פה על עשיה, ובאמת המורות בשטח הן אלה שיכולות לעשות את השינוי.
מל פולישוק-בלוך: לדוגמה: עדיין כשהמחשב לא בסדר, קוראים לבנים ולא לבנות.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת, ששם צריכה להיות העשיה.
מל פולישוק-בלוך: בהכשרה שלנו אנו צריכים לקבל קורסים גם בנושא המיגדרי, וזה יפתח את המודעות של המורה בשטח להשפעה הרבה שלה.
מל פולישוק-בלוך: בהקשר זה, הערה קטנה - כשכותבים כאן "חבר כנסת" ואין קו נטוי "חברת כנסת", בתור מורה ששמה לב לדברים הקטנים האלה, לי זה הפריע.
מל פולישוק-בלוך: זו הערה לדברים הבאים שיהיו כאן.
מל פולישוק-בלוך: זו הערה מצויינת, ואנו נתקן זאת.
מל פולישוק-בלוך: חבר-הכנסת זחאלקה, שהוא גם חבר ועדת המדע והטכנולוגיה, בבקשה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לקחת את הנושא בקונטקסט שלו.