GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן פלד: זו סוג של פעילות שנותנת ליזם לבוא עם רעיון שהוא לא תפור עד הסוף, להביא מעט מאוד כסף מהבית, ולקבל סיוע בשני כיוונים: בכיוון הכספי, ומנהלת החממה שנותנת את כל הסיוע שצריך: איך מגייסים כסף ואיך עושים סקר שוק.
אילן פלד: יש גוף שמנווט את הפרוייקט הזה עד סדר גודל של שנתיים, כשהמטרה העיקרית זה להביא משקיע לחברה.
אילן פלד: יש הצלחות די יפות, יש חברות שכבר לא זוכרות שהתחילו כחממה טכנולוגית, ויש כאלה שגוועות בסופו של דבר.
אילן פלד: שיעור הצלחה - אצלנו מוגדרת הצלחה כשיש מישהו שמשקיע את הכסף אחרי שנתיים – הוא כ-50% מהפרוייקטים.
אילן פלד: ל-50% מהפרוייקטים יש אחר כך השקעות נוספות, בין אם השקעה קטנה או גדולה.
ג'מאל זחאלקה: מכל הפרוייקטים, או אלה שיש להם כבר מוצר?
ג'מאל זחאלקה: אתה סופר מההתחלה או מהסוף?
אילן פלד: מהפרוייקטים שהתחילו.
אילן פלד: הנקודה היא, שלא כל פרוייקט שמוגש הוא מתחיל.
אילן פלד: בסך הכל, בכל חממה יש בין 8 ל-10 פרוייקטים.
אילן פלד: יש בערך, בין 250 ל-280 פרוייקטים בשנה, אלה סדרי הגודל.
אילן פלד: אני מדבר על אלה, שקיבלו את האישור הראשוני, ונכנסו לתוך החממה.
אילן פלד: גם פה יש תהליך.
אילן פלד: קודם כל מינהלת החממה – שהיא גוף עצמאי ופרטי – מחליטה שהיא רוצה את הפרוייקט הזה בתוך החממה, והחממה באה לועדה שגם היא מורכבת מאנשי המשרד ואנשים חיצוניים, שמוסמכת להחליט איזה פרוייקט ייתמך, ואיזה לא.
אילן פלד: התוכנית השלישית, שעליה אני מופקד, היא תוכנית מגנט, שמטפלת ברובד ביסוס ושיפור הטכנולוגיה המתקדמת בעבור התעשייה הישראלית.
אילן פלד: פה נכנס הממשק עם הפעילויות האחרות, שחלקן מגיע לתיאום די טוב עם פרופ' מסר-ירון, כי בעצם התשתית הטכנולוגית במדינת ישראל הוא לא רק בתעשיית עצמה, למרות שאנחנו מכוונים בתוך התעשייה.
אילן פלד: בתוכנית מגנט חלק מהתקציב – בערך 15% ממנו – בכלל מגיע למחקרים באקדמיה.
אילן פלד: זה מחקר יישומי, אבל זה מחקר נטו באקדמיה, שמקבל בבתי חולים.
אילן פלד: ב-3 השנים האחרונות תמכנו בפעילות בבתי חולים בסדר גודל של 5 מיליון שקל.
אילן פלד: זה לא שנתנו כסף לבית החולים שיעשה מה שהוא רוצה, זה היה חלק מתוך מסגרות.
אילן פלד: אנחנו פועלים בתוך מסגרות שנקראות קונסורציה, בכל אחד מהם יש אוסף של חברות, חוקרים מהאקדמיה ואם צריך, אם זה משהו בתחום הרפואי, חוקרים מבתי חולים, וביחד מעשירים את הידע של כולם בתוכנית פר-אקסלנס הון אנושי.
אילן פלד: 70% מהתקציב שלנו זה לכוח אדם.
אילן פלד: סדר גודל שממומן למחקרים באקדמיה הוא 45 מיליון שקל לשנה.
אילן פלד: הכל נמצא באיזה שהוא שיוך, לתעשייה, בין אם בעידוד בהעברת הטכנולוגיה מהאקדמיה לתעשייה, ובין אם שיתוף פעולה.
אילן פלד: בנוסף, יש לנו גם את החלק של התמיכה בתוכנית השישית האירופאית.
אילן פלד: לשאלה שנשאלה קודם, התוכנית הזאת מנוהלת במשותף על ידי שלושת הגופים: תמ"ס, ות"ת ומשרד המדע, כאשר ות"ת ותמ"ס נותנים את התמיכה הכספית העיקרית, אבל בסך הכל יש ועדת היגוי של נציגי 3 המשרדים האלה שמנהלת את כל הפעילות הזאת.
אילן פלד: גם שם יושב הרבה מאוד כסף, אבל זה כסף שקודם כל שמנו אותו בקופה, ואחר כך צריך להילחם לקבל חזרה.
אילן פלד: בתוכנית החמישית הצלחנו להביא יותר גרנטים, גם לאקדמיה וגם לתעשייה, החוקרים והתעשייה כמובן הם אלה שהצליחו להחזיר לארץ קצת יותר כסף ממה ששמנו לכתחילה.
אילן פלד: נקווה שהתוכנית השישית תהיה מוצלחת יותר.
אילן פלד: יש לנו עוד הרבה מאוד פעילויות בהיקפים קטנים יותר, אני לא אפרט אותן, אבל אכלול אותן תחת מסגרת אחת, שזה קשרי מו"פ בין-לאומיים.
אילן פלד: יש כמה קרנות דו-לאומיות, יש לנו הרבה מאוד הסכמים דו-לאומיים, וגם שם יש לא מעט תקציב.
אילן פלד: יחסית, התקציב של לשכת המדען הראשי, שהוא בסדר גודל של 1.7 מיליארד ₪ לשנה, זה סכומים קטנים, אז נכלול אותם במסגרת אחת.
אילן פלד: בסך הכל יש הרבה מאוד פעילויות שקצרה היריעה מלהציג אותן.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נייחד לזה זמן, מה עוד שיש לנו כבר ישיבה עם השר שלך, בנושא עידוד מובטלי ההיי-טק, איך מחזירים אותם לעבודה.
מל פולישוק-בלוך: בין היתר, זה גם מו"פ בתחום הזה, ונייחד לזה הרבה זמן בוועדה הזאת.
דן לבנון: אני ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
דן לבנון: התמצית של העבודה שלנו מופיעה בדו"ח המדענים הראשיים, והתמצית של התמצית בחוברת שלפניכם.
דן לבנון: החקלאות הישראלית, שניצבת בפני קשיים גדולים ביותר, שורדת בזכות הרמה הטכנולוגית הגבוהה שלה, שהיא מהגבוהות ביותר בעולם.
דן לבנון: הרמה הזאת היא כתוצאה ממחקר ופיתוח שנחשב על ידי הארצות המתקדמות כאחד מהמובילים בעולם ברמתו.
מל פולישוק-בלוך: גם בימינו אלה?
דן לבנון: גם בימינו אלה, אם נמשיך לתת לו להתקיים.
דן לבנון: הנהנים מהישגי המחקר החקלאי בישראל זה הציבור הרחב כולו, ולא כמו שנוטים לחשוב, דווקא החקלאים.
דן לבנון: הקף הייצור הפיזי, בכמויות, של החקלאות הישראלית, כל הזמן גדל.
דן לבנון: יש לנו את הנתונים, המחירים כל הזמן יורדים – יש לנו גם כן את נתונים – יש מספריים שנפתחים בין מדד המחירים לצרכן ומדד המחירים של התוצרת החקלאית, והתוצאה הסופית היא - -
ג'מאל זחאלקה: עגבניות בלי טעם.
דן לבנון: תאמין לי, שיש לי קריטריונים מדעיים להוכיח לך שאתה לא צודק, תלוי באיזו עונה ומאיזה מקום.
דן לבנון: הציבור הרחב בישראל יכול באותה כמות כסף, לרכוש היום הרבה יותר תוצרת מאשר רכש לפני 7, 8 שנים, לאורך כל השנה ובאיכות יותר גבוהה.
דן לבנון: זה בעצם, תרומת המו"פ החקלאי.
דן לבנון: נעביר לכם חוברת שעדכנו רק לאחרונה, שמראה שההשקעה במו"פ חקלאי היא השקעה משתלמת בתשתית במדינה הזאת, ונהנים ממנה זה הציבור הרחב כולו.
דן לבנון: , עשינו מחקר שמוכיח את זה.
דן לבנון: פריון הייצור בחקלאות בישראל, הוא הגבוה ביותר מכל ענפי המשק, יותר מאשר בתעשייה, בתחבורה, בתקשורת.
מל פולישוק-בלוך: יש לך נתונים?
דן לבנון: ודאי, הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לא שלי.
דן לבנון: אנחנו טרחנו רק לאסוף אותם.
דן לבנון: זו תופעה שנמשכת ב-20 השנים האחרונות.
מל פולישוק-בלוך: אתם מוכיחים כל הזמן, שכדאי להפיל עליכם עוד גזרות, כי אתם רק מתייעלים.
דן לבנון: מספר החקלאים קטן, גודל יחידת הייצור של כל חקלאי עולה, ואותו חקלאי – נשאר לו פחות כסף מיחידת ייצור פי 2 יותר גדולה.
דן לבנון: הוא צריך להשתמש לשם כך בהרבה יותר טכנולוגיה, והטכנולוגיה הזאת מתבססת על מחקר ופיתוח.
דן לבנון: בלי זה הוא לא יכול היה בכלל לשרוד.
דן לבנון: במסגרת משרד החקלאות, יש לנו בפעילות המו"פ, כפי שהיא מפורטת בחוברת שקבלתם, חלוקה לשני תחומים עיקריים.
דן לבנון: יש קרן המדען הראשי של משרד החקלאות, שהיא קרן שיוזמת, מעודדת ותומכת במחקרים בהתאם ליעדי הפיתוח של המשרד, והקרן הזאת מוציאה קול קורא למחקרים פעם בשנה, שזה מכרז פתוח למחקרים שכל מי שרוצה לעסוק במחקר בישראל יכול להגיש הצעות מחקר, ויכול לקבל אישורים ולזכות בתקציב.
דן לבנון: תקציב הקרן הזאת הוא בסדר גודל של 45 מיליון שקל בשנה.
דן לבנון: בנוסף, יש למשרד החקלאות יחידות שמבצעות מחקרים, אלה הם מכוני מחקר ממשלתיים.
דן לבנון: הגדול בהם הוא מנהל המחקר החקלאי, שהציבור הרחב מכיר אותו בתור "מכון וולקני", שנמצא בבית דגן.
דן לבנון: עובדי התקן שלו הם המדענים והטכנאים שמבצעים את המחקרים.
דן לבנון: תקציב הנטו שלו, מתקציב המדינה, הוא כ-160 מיליון שקל.
דן לבנון: בתוכנית לשיפור פני המשק, שעכשיו דנים בה, בתקציב המדען הראשי של משרד החקלאות אין הצעה לפגוע.
דן לבנון: להפך, אפילו רוצים להוסיף כמה שקלים.
דן לבנון: לגבי מכון וולקני, היות ויש החלטה לצמצם את מספר עובדי המדינה, יש הצעה להוריד 200 תקנים.
מל פולישוק-בלוך: כמה תקנים יש שם?
דן לבנון: יש בסך הכל 500 תקנים.
דן לבנון: 90% מהתקנים זה חוקרים וטכנאי מחקר.
דן לבנון: ידוע שאם יקצצו 200 תקנים מתוך 500, זה כמעט חיסול של המכון הזה.
מל פולישוק-בלוך: נשמח לבקר במכון הזה, אם תארגן לנו סיור.
דן לבנון: נשמח שתבקרו, יהיה לכם מאוד מעניין.
דן לבנון: אילו שאלת אותי, נושא שאני חושב שהוועדה צריכה לעסוק בו – וזה נושא שמשותף למשרדי הממשלה האזרחיים שיש להם מכוני מחקר ממשלתיים – זה נושא מכוני המחקר הממשלתיים.
דן לבנון: עכשיו, אחרי שאושר חוק המולמו"פ והעניין הזה הוסדר, נשארו מכוני מחקר ממשלתיים פגיעים לכל מיני דיונים וקצוצים כאלה ואחרים.
דן לבנון: זה נושא חשוב, בתשתית של הפעילות והעשייה הממשלתית, בנושאים שהם חיוניים, לדעתנו, לכלכלה ולחברה בישראל.
מל פולישוק-בלוך: אני מקבלת את הרעיון לעשות איזה דיון כנושא.
דן לבנון: ולראות אחר כך איך להמשיך לטפל בזה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם נשאל אם יש מקום להפריט חלק מהם לשוק הפרטי, כמו המכון הגיאו-פיזי, שאני יודעת שמדובר על זה הרבה שנים.
דן לבנון: המכון הזה ירד ל-500 תקנים רק בשנתיים האחרונות.
דן לבנון: הוא ירד מ-700 תקנים ל-500 בתוכנית התייעלות.
דן לבנון: הוקמה ועדה שבדקה את הנושא, הייתה תוכנית התייעלות, וחלק מהתקציב נשאר במכון כאשר הוא ויתר על 200 תקנים.
דן לבנון: אם יקצצו מזה עוד 200 תקנים אז בכלל לא יישאר דבר.
ג'מאל זחאלקה: משרד החקלאות, המדען הראשי שם, ומה שהם עושים במחקר ופיתוח, אין תשומת לב לחקלאים הערבים שמתרוששים.
ג'מאל זחאלקה: החקלאות הערבית התמוטטה, ולא נעשה מאמץ רציני.
ג'מאל זחאלקה: המחקר כאילו אובייקטיבי, אבל הוא לא מטפל בבעיות המיוחדות, למרות שיכול היה לעשות זאת.
ג'מאל זחאלקה: למשל, הוצע כמה פעמים לעסוק בשאלת הפרצלציה של הקרקע, המדען הראשי וכל השאר לא מוכנים לטפל בזה.
מל פולישוק-בלוך: וזה התחום שלהם?
מל פולישוק-בלוך: לא משרד הפנים?
ג'מאל זחאלקה: בטח, מדובר בפרצלציה חקלאית.
דן לבנון: המדען הראשי עוסק במחקר.
דן לבנון: אם אנחנו מטפלים, למשל, בתות שדה.
דן לבנון: תות שדה בישראל היום מגודל בעיקרו על ידי הסקטור הערבי, ואתה יודע את זה.
דן לבנון: אני אראה לך את תקציב המחקרים שלנו לנושא תות שדה.
דן לבנון: אנחנו מטפלים נושא נשא, ולא לפי סקטורים.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את פרטי הפרטים של כל הבעיות.
מל פולישוק-בלוך: אז אני מציעה שתעלה נושאים ספציפיים בהקשר הזה.
דן לבנון: תביא נושא מקצועי ענף, גידול, בעיה שלא מטופלת מבחינה מקצועית, אשמח לשמוע ולבדוק.
מל פולישוק-בלוך: פרופ' ברק, בבקשה.
ישראל ברק: אני מהמשרד לביטחון פנים.
ישראל ברק: האחריות של המשרד לביטחון פנים במיטב המסורת הבריטית הם שני הקצוות של מערכת אכיפת החוק, בשונה ממדינות אחרות כדוגמת ארצות הברית.
ישראל ברק: אנחנו אחראים על משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
ישראל ברק: מצד אחד, גורם אכיפה מצד שני, גורם ענישה, כאשר באמצע ישנם שני גופי מאוד מרכזיים: פרקליטות המדינה ומערכת בתי המשפט.
ישראל ברק: אני מדגיש את זה, משום שהרבה פעמים בהיבטים של תכנון אסטרטגי וניתוח צרכים, פריסה ועוד, התהליך הזה קצת מורכב.
ישראל ברק: התפקיד שלנו, בלשכת המדען הראשי, הוא להעמיד לטובת מקבלי ההחלטות במשרד את מיטב הידע המדעי והטכנולוגי, ולנסות עד כמה שניתן, באמצעים של מדע וטכנולוגיה, לכוון את מדיניות אכיפת החוק בישראל.
ישראל ברק: התהליך של קבלת החלטות, של טיפול בסוגיות של מדיניות ציבורית, מורכב מאוד משיקולים ואינטרסים שונים.
ישראל ברק: הקברניטים ומקבלי ההחלטות בוחרים לעצמם את הדגשים שלהם, והתפקיד שלנו הוא לרקוח לטובת העניין הזה את המדע והטכנולוגיה המשכנעים ביותר על מנת לחזק את תהליך קבלת ההחלטות.
ישראל ברק: התפקידים של לשכת המדען מתמקדים בעיקר ב-5 תפקידים המרכזיים האלה, שמוצגים בשקף.
ישראל ברק: ניסינו לקפל פה את מכלול העשייה.
ישראל ברק: אנחנו עוסקים בעיקר בפיתוח מדיניות, פיתוח של אמצעים, שיטות עבודה, מערכות וכלים לגיבוש מדיניות אכיפת החוק, וקיימת גם תוכנית מאוד ספציפית להערכת מדיניות.
ישראל ברק: תוכנית שלמה של חקרי הערכה של מדיניות המשרד לביטחון פנים.
ישראל ברק: אנחנו אחראים על עבודת המחקר, משלב הייזום, ההגדרה, התמיכה, הביצוע ההנחיה, פיקוח ובקרת מימוש על תוכניות המחקר ופיתוח במשרד ובזרועות המשרד.
ישראל ברק: חשוב לציין שמתנהלת פעילות מחקר ופיתוח גם במשטרת ישראל, וגם בשירות בתי הסוהר, ואנחנו אחראים על אותם גופים בהיבט המקצועי, לא בהיבט הפיקודי, כמובן.
ישראל ברק: תפקיד נוסף, זה החדרה ודחיפה של חדשנות ויצירתיות למערכת המשרד לביטחון פנים.
ישראל ברק: שוב, כולל זרועות המשרד: משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
ישראל ברק: ייצוג המשרד בפורומים מקצועיים ומדעיים שונים ומגוונים, ופיתוח וטיפוח קשרי חוץ, ושיתופי פעולה גם בארץ וגם בחוץ לארץ, עם גורמים מקבילים, וגופים מקבילים.
ישראל ברק: עבודה על פרוייקטים משותפים, ישנן כמה וכמה תוכניות שבהן אנחנו שותפים.
ישראל ברק: מבחינת המבנה הארגוני בלשכה, זה נראה מאוד מורכב כאילו, מסובך ועתיר אמצעים, אבל זה בעצם אורגנו-גרם פונקציונאלי.
ישראל ברק: אנחנו בסך הכל 3 אנשי מקצוע בלשכה וגורמי מזכירות.
ישראל ברק: המדען הראשי ככל עמיתיי מסביב לשולחן, כפוף לשר ומתואם על ידי המנכ"ל במשרד מבחינה ארגונית.
ישראל ברק: יש לנו קשר עם המפקח הכללי, ומייעצים למפקח הכללי ולהנהלת המשרד, עם נציב בתי הסוהר – כעת נציבת בתי הסוהר.
ישראל ברק: יש לנו שתי חטיבות בלשכה, חטיבה של מדעי חברה והתנהגות מצד אחד, וחטיבה של מדעים מדויקים: מדעי הטבע וטכנולוגיה.
ישראל ברק: פונקציונאלית מנהלי החטיבות מפעילים חוקרים מדעיים.
ישראל ברק: כל עבודת המחקר נרכשת בחוץ באמצעות מכרזים, קולות קוראים.
ישראל ברק: אנחנו מפעילים יועצים מדעיים לפי הצורך, ומסתייעים גם בסטודנטים לתואר גבוה שעושים עבודות בעלות עניין למערכת שלנו.
ישראל ברק: בתוך מערכת המשרד לביטחון פנים, בתוך משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר, יש סדר גודל של כ-100 קציני אמצעי לחימה ומחקר ופיתוח, ביחידות שונות ומגוונות, כדוגמת הימ"מ, החבלה, המחלקה לזיהוי פלילי – שהיא מחלקה מאוד מדעית – ואנחנו מפעילים אותם, בקשר אתם, תומכים בהם, מסייעים להם בעבודות מחקר ופיתוח שמתבצעות בתוך היחידות עצמן.
ישראל ברק: כך גם בשרות בתי הסוהר, במידה הרבה יותר צנועה.
ישראל ברק: זה גוף קטן בהרבה ובעל יכולות יותר מוגבלות.
ישראל ברק: התפוקות והמוצרים של יחידת המדען הכללי זה מצד אחד מדיניות והערכתה בנושאי אכיפת חוק.
ישראל ברק: אנחנו מייצרים דו"חות מחקר, אמצעים טכנולוגיים, שיטות עבודה חדשניות, ומערכות שונות שמשרתות את ביצוע תפקידי המערכת וזרועותיה.
ישראל ברק: אני רוצה לתת דוגמה לגבי סוגיות עיקריות שנמצאות על הפרק היום.
ישראל ברק: יש לנו תוכניות תשתית רב-שנתיות, שבהן אנחנו בודקים את עמדות הציבור כלפי המשטרה, כלפי שרות בתי הסוהר, כלפי התפקוד שלה, אם בתוכנית רב-שנתית של פקידה מידי שנה, אם בתגובה לאירועים שקורים בשטח ואנחנו רוצים לחוש ולראות את היחס בעמדות הציבור.
ישראל ברק: אחת הביקורות כלפי המערך של ניהול תחום הפשיעה, זו העובדה שאנחנו יודעים על שיעורי הפשיעה ותופעות הפשיעה אך ורק כתוצאה מפשיעה מדווחת למשטרה.
ישראל ברק: מצד שני, יש הרבה מאוד פשיעה שאינה מדווחת, ולכן פיתחנו תוכנית רב-שנתית להעריך את שיעור ההיפגעות על ידי דיווח עצמי של אזרחי המדינה, ולבחון את הפערים בין המדווח ללא מדווח.
ישראל ברק: אנחנו בוחנים את שביעות רצון העובדים במערכת, אם זה שירות בתי הסוהר או משטרת ישראל.
ישראל ברק: אני רוצה לציין גם את משמר הגבול, שהוא חלק אינטגרלי ממשטרת ישראל.
ישראל ברק: אנחנו בוחנים את רמת המתח והשחיקה בקרב סמלי משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
ישראל ברק: כעת מתבצעת עבודה מקיפה של האינטגרציה של כל אותם בסיסי נתונים מצד אחד: עמדות הציבור, היחס של השוטים כלפי העבודה, המתח והשחיקה שהם חווים וכן הלאה.
ישראל ברק: סוגיית מדיניות מובהקת זה, כמובן, החיפוש המתמיד אחר חלופות לכליאה.
ישראל ברק: במהלך השבועות והחודשים הקרובים נצא עם הנושא של פיקוח אלקטרוני על מעצר בית, עם כל המשמעויות של זה: מניעת נזקי המאסר, אם אין צורך ואין הכרח ממשי, ניתן לעשות את זה באמצעים אחרים ועדיין לשמר את הפעילות של הפרט בקהילה.
ישראל ברק: בתחום הזה מתקיימים הרבה מאוד מחקרים בסיסיים, שזה לא עיקר הפעילות שלנו.
ישראל ברק: עיקר הפעילות שלנו זה לשרת את מדיניות המשרד, לפתח כלים ואמצעים לעבודת המשטרה ושירות בתי הסוהר, אבל בתחום של שימושים יצירתיים בבעלי חיים באכיפת חוק, חלק ניכר מהעבודה שנעשית באוניברסיטת תל-אביב בהזמנתנו, היא מחקרים בסיסיים, ואנחנו מנסים לרתום את הידע הזה לטובת הפעילות שלנו.
ישראל ברק: זיהוי מתאבדים וחומרי נפץ מרחוק, זה אחד התחומים שחשוב מאוד לכולם, לכל צערך הביטחון במדינת ישראל.
ישראל ברק: אדבר על הנושא של שיתוף בין-לאומי בנושא של מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
ישראל ברק: מתפתח כעת קשר עם המשרד להגנת המולדת, המשרד החדש שהוקם בארצות הברית בעקבות 9.11.
ישראל ברק: הם עדיין מחפשים את הדרך, ופה יש לנו יתרון יחסי, מפני שבמשרד לביטחון פנים יש לנו ניסיון.
ישראל ברק: הם מצפים שנהיה אור לגויים במידה רבה.
ישראל ברק: הוא שונה לחלוטין מהתפיסה שלנו, אבל יש לנו קשר אתם.
ישראל ברק: יש לנו קשר עם משרד המשפטים האמריקני, משרד ההגנה, וגורמים נוספים, גם באירופה ויפן.
ישראל ברק: עם האמריקנים יש פעולות של שיתוף פעולה במימון מחקרים משותפים, במיוחד בתחום של המאבק בטרור.
ישראל ברק: בשנה אנחנו מממנים סדר גודל של כ-70 עבודות מחקר שרצות במקביל.
ישראל ברק: זה כולל בתקציב ישיר של המשרד לביטחון פנים, וגם של משטרת ישראל.
ישראל ברק: התקציב הישיר שמוקצה – פה אני חייב לסייג את זה ולומר שיש תקציבים נוספים אחרים נוספים שמוקצים לפיתוח – למחקר ופיתוח זה סדר גודל כ-5 מיליון שקלים, בערך חצי במשטרת ישראל וחצי במשרד לביטחון פנים.
ישראל ברק: קצת קשה לבודד ולצבוע פיתוח, משום שהמושג של פיתוח מתפרש הרבה פעמים, במערכות הביטחון, לפעמים אפילו כבינוי והגדלת הסד"ק.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לתת לך רעיון לעבודת מחקר נוספת.
מל פולישוק-בלוך: אתמול הייתה ישיבה של ועדת הכלכלה בנושא של אכיפת החוק, בנושא תאונות דרכים.
מל פולישוק-בלוך: למשל, מצלמות אלקטרוניות יכולות לחסוך הרבה מאוד כוח אדם, זה מגיע ל-11% כבר היום עם מצלמות אלקטרוניות, לעומת 16% של מצלמות שמוחזקות על ידי בן-אדם.
מל פולישוק-בלוך: זו דוגמה לטכנולוגיה שיכולה לחסוך.
מל פולישוק-בלוך: אמנם היא מאוד יקרה אבל היא משלמת את עצמה מהר מאוד.
מל פולישוק-בלוך: הצעתי שתעשו עבודת מחקר כמה בכסף – לא בקורבנות שזה כשלעצמו סיבה טובה מאוד להשקיע יותר במניעת תאונות דרכים – נחסוך אם שמים יותר אמצעים טכנולוגיים, או אנשים, באכיפה, כמה חוסכים לקופת המדינה.
מל פולישוק-בלוך: אם נראה במספרים שזו השקעה כדאית, אני חושבת שפה זה השקעה כפולה כדאית: גם כספית, וגם בקורבנות.
מל פולישוק-בלוך: זו דוגמה לשילוב של מדע עם כלכלה וגם עם החיים שלנו.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את העבודה שלכם בנושא של זיהוי פלילי, זיהוי סמים.
ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את העבודה שלכם לפיתוח הקיטים לזיהוי סמים.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע לאן הלך הכסף, זו שאלה אחרת.
קובי איש שלום: בהקשר לאכיפה, אני מתייחס יותר לאכיפה של עובדים זרים, שזה היום נחשב לאחד הגורמים העיקריים לשיעור האבטלה הגבוה.
ישראל ברק: יש רשות חדשה שהוקמה לטפל בהגירה, והיא כרגע - -
קובי איש שלום: כולם ממליצים על פתרון בעיית העובדים הזרים כגורם מיידי לבעיה.
דוד נבו: אני ממשרד החינוך, התרבות והספורט.
מל פולישוק-בלוך: אני מבינה שזו פעם ראשונה שאתה פה, אז ברוך הבא.
חגית מסר-ירון: המדענית הקודמת סיימה, ועברה שנה עד שמינו מדען ראשי במקומה.
דוד נבו: מטבעם של דברים עיקר הקשר של משרד החינוך עם הכנסת הוא באמצעות ועדת החינוך, יחד עם זה, אני כמדען חדש רואה רלוונטיות רבה בעבודת הוועדה הזאת למשרד החינוך, במיוחד לעבודת המדען הראשי, ואני אישית מתכוון לשמור על קשר ככל שאוכל.
דוד נבו: אנחנו רלוונטיים כי אנחנו עוסקים קודם כל – לא המדען אישית – בהכשרת מדעני העתיד.
דוד נבו: למרבה הצער, ברוב המקרים, לא באמצעות מדעני הווה, כי מי רוצה להיות מורה.
דוד נבו: אנחנו גם מקדישים הרבה מאמצים לנושא של אוריינות מדעית וטכנולוגית לכלל אזרחי המדינה, ויש לנו מינהל מדע וטכנולוגיה שעוסק בנושא הזה.
דוד נבו: אני רוצה לדבר על שני נושאים של לשכת המדען, ובסוף אומר גם משהו על התקציב.
דוד נבו: תפקיד אחד של לשכת המדען, זה עידוד מחקר מדעי בתחום החינוך.
דוד נבו: עידוד משתי בחינות: גם להגדיר את עצם הקיום של המחקר הזה.
דוד נבו: יש עדיין הרבה שאומרים: מה, יש מחקר מדעי בחינוך?
דוד נבו: כן, יש.
דוד נבו: דבר שני, זה לשמור על סטנדרטים גבוהים של המחקר הזה, כדי שהוא יצדיק את הקביעה שיש מחקר מדעי.
דוד נבו: מבחינת הפעילויות בתחום, אנחנו עושים בעיקר 3 דברים: דבר אחד, אנחנו עושים מחקרים כלליים בנושאים חשובים, שהם במרכז העניינים של מערכת החינוך, מחקר על אלימות, מחקר על קריאה, מתמטיקה, זה עתה הסתיים מחקר על ילדי עולים.
דוד נבו: פעילות שניה, אנחנו משתתפים במחקרים בין-לאומים.
דוד נבו: השניים שזכו לתשומת לב רבה בציבור זה מחקר טימס, ועכשיו מחקר של OECDויש גם מחקרים אחרים כמו מחקר מיחשוב, שפת הוראה, ועכשיו התחלנו להשתתף בהכשרת מורים.
דוד נבו: הפעילות המרכזית של השתתפות במחקרים בין-לאומיים שיש לה משמעות מעבר למשמעות החינוכית של הנושא, כמו ההשתתפות ב-OECD .
דוד נבו: הפעולה ה-3 היא הערכת פרוייקטים.
דוד נבו: משרד החינוך בשנים האחרונות – והדבר הולך וגובר – מלווה את הפרוייקטים השונים שהוא עושה בפעולה מחקרית שיטתית, אנחנו קוראים לזה מחקרי הערכה.
דוד נבו: עכשיו אנחנו מתחילים שני פרוייקטים כאלה, אחד זה הערכה של 5 תוכניות מתמטיקה, שכולם מדברים עליהן בעיתונות, סינגפור and company.
דוד נבו: אנחנו יוצאים עם קול קורא להערכת התוכנית.
דוד נבו: קול קורא אחד שייצא זה להערכת הסטאז', גישה אחרת לנושא שהמכללות והאוניברסיטאות מתחילות עכשיו.
דוד נבו: הארכה באל"ף שאנחנו הולכים להעריך בעי"ן בוחנת.
מל פולישוק-בלוך: לגבי מתמטיקה, למשל, הרבה שנים מלמדים לפי השיטה הזו שנהוגה היום, שפתאום גילו שהיא לא מלמדת נכון.
מל פולישוק-בלוך: לאורך כל הדרך הזו, לא הייתה כל הזמן הערכה, מעקב?
דוד נבו: היה מעקה חלקי, והיום כולם שואלים למה הגויים היו צריכים להגיד לנו שמצבנו לא טוב, ואיפה היו המחקרים שלנו.
דוד נבו: זה אחד הדברים שאני רואה בו תפקיד של המדען הראשי, לבדוק דברים כאלה.
דוד נבו: עכשיו, כשאנחנו מדברים על בדיקת מתמטיקה, התחילו בכיתות אל"ף בי"ת 5 תוכניות שונות.
דוד נבו: כל מיני מעשי קסמים שמציעים, ואנחנו הולכים לבדוק אותן.
מל פולישוק-בלוך: מי בודק, מערכת החינוך?
מל פולישוק-בלוך: אז לא צריך לבדוק את זה לפני שמתחילים?
דוד נבו: ודאי שכן, אבל מה עושים כשנפלה, למשל, שיטת סינגפור שנחשבת לקסם עולמי, מכניסים אותה בצורה ניסויית, ואנחנו מלווים אותה בהערכה מהיום הראשון, כדי – אני מקווה – שבעוד שנה שנתיים נוכל להשיב בדרך יותר אינטיליגנטית לשאלה שלך.
מל פולישוק-בלוך: גם בנושא של הבנת הנקרא אני מבינה שיש - -
דוד נבו: גם בנושא של הבנת הנקרא מטפלים עכשיו, שינו את השיטה בעקבות ועדה שהייתה.
מל פולישוק-בלוך: יש הערכה גם על זה?
דוד נבו: הייתה הערכה פנימית, עכשיו אנחנו מפתחים כלים להערכה של השינויים שהיו בשיטת ההוראה, ובאיזו מידה הם השפיעו.
דוד נבו: הערכת פרוייקטים, אנחנו מלווים סוגים שונים.
דוד נבו: כשאנחנו מסתכלים אחורה, ואחד הדברים שאני מייחס לו חשיבות אישית, זה שצריך לעשות יותר מחקרים.
דוד נבו: צריך להבטיח גם שהמחקרים שאנחנו עושים, ייעשה בהם שימוש.
דוד נבו: הפעילות השניה שלשכת המדען משקיעה בה המון, ומייחסת לה חשיבות רבה, זה שישתמשו במחקרים שקיימים.
דוד נבו: יצא מכתב של המנכ"לית, ביזמת הלשכה, שמודיע לכל ראשי המנהלים, לבעלי התפקידים הבכירים במשרד לעשות יותר מחקרים.
דוד נבו: דבר אחר שאנחנו עושים זה ברמה של בית הספר.
דוד נבו: יש עידוד של מורים לביצוע הערכה פנימית של פעולות שונות, כחלק מפרופסיונליזציה של מקצוע ההוראה, שגם הם ישתמשו במחקרים שישנם בחוץ, ויעשו בהם כל אלה.
דוד נבו: אנחנו עוסקים בהקפדה על שמירת קשר עם המערכת האקדמית.
דוד נבו: זה מתחיל בזה שעד כה כל המדענים במשרד החינוך, כמו גם במשרדים אחרים, אבל לא בכולם, הם אנשים אקדמיה שבאים לתקופה קצובה, כדי לעבוד במשרד, ואחר כך חוזרים לאקדמיה.
דוד נבו: בזה שאנחנו דואגים להקים לכל פרוייקט מחקרי ועדת היגוי שבראשה עומד איש אקדמי, שיש לה עוד שני אקדמיה בתחום המחקר, ויש לה שני אנשי שדה מהמערכת שיעזרו אחר כך ביישום הממצאים.
דוד נבו: יש לנו תחרות שנתית של המדען הראשי, שבה אמנם סכום כסף לא גדול – משהו בסביבות חצי מיליון שקל – אנחנו נותנים לאוניברסיטאות להציע מחקרים לפי בחירתם, לא נושאים שאנחנו קובעים.
דוד נבו: השנה הוגשו 30 הצעות, היה לנו כסף לממן 4, אולי נוכל לממן עוד 2.
דוד נבו: לי קצת קשה החלוקה אם אנחנו מו"פ ממשלתי או אקדמי, אין לנו מכון מחקר, כל המחקרים שלנו מבוצעים באמצעות קול קורא, ברובם על ידי אנשי אקדמיה, ביזמתנו ובפיקוחנו.
דוד נבו: לגבי התקציב.
דוד נבו: לגבי לשכת המדען במשרד החינוך אפשר להגיד: The trouble with Harry is that Harry is dead.
דוד נבו: אין לנו כמעט תקציב.
דוד נבו: במשרד החינוך ההסדר הוא שתקציבי המחקר שמממנים בפועל מחקרים שונים מפוזרים ביחידות השונות, ויחידה שרוצה לעשות מחקר עושה את זה בפיקוח המדען.
דוד נבו: הכסף שיש למדען הוא סכום קטן למדי.
דוד נבו: בשנה שעברה, סך הכל הכסף שהוצא על מחקר במשרד החינוך היה כ-24 מיליון שקל, פחות משליש מזה היה כסף שהיה ישירות מלשכת המדען.
דוד נבו: אנחנו עכשיו בבדיקה של הנושא, וייתכן שהדבר ישתנה בעתיד.
דוד נבו: יש לזה יתרון כמובן שהכסף ביחידות, יש סיכוי טוב יותר שהיחידות ישתמשו בתוצאות המחקר.
דוד נבו: יש חיסרון גדול, שאין קביעה של עדיפויות, וקשה לקבוע סדר עדיפויות ברמה כלל מערכתית במשרד החינוך.
רפי הוידה: אני ממשרד התקשרות.
רפי הוידה: אני מייצג את המדען הראשי.
רפי הוידה: המדען הראשי, ד"ר מרדכי בשן מתנצל שלא יכול היה להגיע.
רפי הוידה: כפי שאתם יודעים, משרד התקשורת הוא המשרד הקטן ביותר היום, ועתיד לעבור תהפוכה ארגונית, כנראה, לקראת סוף השנה, עם הקמת הרשות לתקשורת.
רפי הוידה: גם בהיסטוריה של לשכת המדען הראשי, בתקופת משרד התקשורת הגדול כשבזק עוד הייתה בתוכו, הייתה יחידת מדען של עד 50 איש.
רפי הוידה: עם הקמת בזק היחידה הצטמצמה.
רפי הוידה: היום, ב-3 השנים האחרונות, למדען הראשי יש זמן חלקי עם תקציב אפס ב-3 השנים האחרונות.
רפי הוידה: אנחנו בעיקר עסוקים בסיוע ליחידות מטה אחרות בקידום טכנולוגי כגון בתחום טכנולוגיית הדור השלישי של הסלולר, נושא של חיבור ללאפ-טופים, חיבור אלחוטי שיאפשר קישוריות קצרת טווח לנקודות חמות לבתי קפה, מקומות ציבוריים, גישה לאינטרנט.
מל פולישוק-בלוך: כלומר, כל עבודות המחקר הן היום בסקטור הפרטי, נכון?
רפי הוידה: בעיקר בסקטור הפרטי.
רפי הוידה: הייתה תקופה שהייתי אישית מעורב בתוכנית הרביעית והחמישית אני מעורב ברשת המחקר האקדמי, יזמנו הרחבתה לרשת לאומית למחקר, חינוך ותרבות.
רפי הוידה: זה נושא שנבדק וקיבל גם ביטוי בעיתונות, והגיע גם להחלטת ממשלה, ואנחנו נמצאים במצב שעתידה לקום ועדת היגוי, ויש פעילות מצד משרד המדע להקמת ועדת ההיגוי הזאת, אבל אין תקציב.
רפי הוידה: זה נושא שמעורבים בו גם אנשי אקדמיה, משרד החינוך, והמטרה היא לגיטימית: הדברת הפער הדיגיטלי, הבאת האינטרנט רחב הסרט לפריפריה, הבאת מידוע ישראל בכל האספקטים.
מל פולישוק-בלוך: נעסוק בנושא הזה בהרחבה בוועדה הזו.
רפי הוידה: הוא גם נדון לא פעם במליאת ועדת המדע, בוועדת המשנה.
רפי הוידה: הנשא הזה הוא ראוי ונכון.
רפי הוידה: נושא שני שקשור לזה, הייתה יזמה שהגיעה גם להחלטת ממשלה, להקמת ועדה לאומית לטכנולוגיית חברת המידע.
רפי הוידה: זה מתקשר שוב למידוע ישראל, כפי שהאיחוד האירופי קבע בשנת 2010 Knowledge Based Society גם אנחנו נידרש, במסגרת הוועדה הזו, וכמובן בעידוד הממשלה והכנסת, לקידום ישראל בנושא האינטרנט, ומידוע ישראל.
רפי הוידה: זה נושא רחב שאפשר לדבר עליו שעות.
רפי הוידה: בנושא חוק המולמו"פ, הייתי גם בדיון האחרון של הוועדה עם חה"כ ענת מאור, ובאותו יום זה גם עבר בקריאה שלישת בכנסת.
רפי הוידה: כתוב בסעיף האחרון שהחוק יופעל תוך שנה, אני ממליץ לך לבדוק את לשון החוק, ואם דרוש, לאור הנסיבות, לקדם את הביצוע של החוק, בהידברות עם שר המדע, על מנת שיבוצע לא בתום שנה, אלא במהלך השנה, ככל המוקדם.
רפי הוידה: כיוון שזה פורום פורמלי שעתיד לתת לכולם הצעת מדיניות, וחבל שהתפוקה תהיה רק בעוד שנתיים שלוש.
רפי הוידה: עדיף שהיא תוקדם ככל האפשר.
מל פולישוק-בלוך: מקובל עלי, אני אעשה את זה.
מיכאל בייט: אני מדען ראשי ומנהל המחקר במדעי האדמה במשרד התשתיות.
מיכאל בייט: אנחנו פועלים בהתאם להחלטות ועדת קצ'נסקי וועדת יפתח שהוזכרו כאן.
מיכאל בייט: אני אעבור רק על עיקרי הדברים.
מיכאל בייט: בדומה למשרד החקלאות, גם לנו יש מכוני מחקר.
מל פולישוק-בלוך: שניים אני מכירה.
מל פולישוק-בלוך: יש יותר?
מיכאל בייט: יש שלושה.