GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיון נויפלד:
      שנת 2023 הייתה שנה מאתגרת, שנת 2024 תציב אותנו בפני אתגר קיומי וכנראה את ההשלכות של מה שקורה נתחיל לראות הרבה יותר בשנת 2025
סיון נויפלד:
 נדרשת תמיכה משמעותית בענף הזה על מנת שנוכל להיות הקטר שמניע את המשק
סיון נויפלד:
 שחק משה יתייחס ממש בבקשה בקצרה
שחק משה:
תודה על ההזדמנות
שחק משה:
 בנוסף לתפקידי בחברת אירונאוטיקס אני advisory board של חברת פינטק חמודה מתל אביב ובין היתר אני יו"ר של פורום באיגוד ההייטק הישראלי
שחק משה:
 מאז ה-7 באוקטובר – ואני אדבר על הקטע הצר הזה, אני לא מתייחס לנושא המשטרי – גויסו סדר גודל של 30% מעובדי החברה
שחק משה:
 זה היקף עצום
שחק משה:
 זה כמובן פוגע ביכולת שלנו לייצא את הסחורה שלנו, את המוצרים שלנו, לחו"ל, וכ-75% מפעילות החברה היא מול חו"ל
שחק משה:
     אני יכול להגיד שזה השפיע כמובן גם בחברות סטארט-אפ הקטנות, ואם אנחנו מדברים על חברות בסדרי גודל של פחות מ-10 אנשים, מספיק שמגויסים 2-3, זה כבר באזור ה-20%-30% ויש השפעה על קצב הפיתוח וה-Time to market שלהם נפגע
שחק משה:
 הדבר הזה כן משפיע על משקיעים
שחק משה:
 גיוסים ב-early stage, בשלב שבו לא יודעים למשך כמה זמן ייעדרו אנשי מפתח בחברה בעולם הפיתוח, משפיע על משקיעים לעכב את ההשקעות שלהם
שחק משה:
 יכול להיות שהכול ייפתח ביום שלאחר מכן, יכול להיות גם שלא, אנחנו לא באמת יודעים
שחק משה:
     הנושא של יכולת לקבל כסף מהמדינה דרך רשות החדשנות לא כזה נגיש לכולם ולעשות את המצ'ינג הזה זה באמת אירוע מורכב וקשה
שחק משה:
 אני מניח שאתם יודעים עליו, דיברו על זה פה, נגעו בנקודות הנכונות, אני חושב שהן צריכות להיות מטופלות
שחק משה:
      יש עוד מספר תחומים שבהם המחירים עולים וגם יש קושי להשיג אותם
שחק משה:
 יש קושי להשיג היום ביטוחים
שחק משה:
 אין גורם כרגע שאנחנו יודעים שאנחנו יכולים לפנות אליו שיסייע במידה ואנחנו לא מצליחים להשיג היקף ביטוחי מספק לפעילויות שלנו, ולפעמים זה גם נדרש במסגרת מכרזים, במסגרת הדגמות בחו"ל וגם לפעילות שאנחנו נדרשים בארץ
שחק משה:
 המחירים כבר מרקיעי שחקים אבל לפעמים, גם אם אנחנו רוצים לשלם, אי אפשר לקנות
שחק משה:
      עלויות המימון כמובן עלו יחד עם בנק ישראל והפריים
שחק משה:
 קושי להשיג הרבה פעמים מימון בגלל חשש של בנקים בארץ ובחו"ל
שחק משה:
 אם דיברנו על אותו מצ'ינג, שאם היה למישהו סיכוי להשיג כסף מבנקים אז היום זה יותר קשה אם הוא לא משיג אותו מקרנות או אשראי חוץ-בנקאי
ניר הירשמן:
אני חושב שיש פה נקודה שאפשר להוסיף
ניר הירשמן:
 שמי ניר הירשמן, מנכ"ל פורום חברות הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3
ניר הירשמן:
 רוב האנשים שמגיעים לכאן, לוועדה, אומרים איך המדינה יכולה לתמוך, במקרה של הסגמנט הזה בהייטק שנקרא חברות הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3, החברות מבקשות לשלם מיסים
ניר הירשמן:
 אחת מהבעיות היא שאנחנו רואים שהיום חברות מהתחום הזה לא יכולות לשלם מיסים
ניר הירשמן:
 בנקים בישראל לא מאפשרים להעביר כספי השקעות לבנקים ורשות המסים, למרות שהיא כבר פתחה את האפשרות לייצר דרך להעביר את כספי המיסים ליחידים, היא לא פתחה את זה לחברות
ניר הירשמן:
      רשות המיסים פרסמה לפני שבוע נוהל שמאפשר ליחידים לשלם מיסים בגין רווחים שקשורים למטבעות דיגיטליים אבל חברות שרוצות לשלם מס הכנסה ניכויים וביטוח לאומי, רשות המסים אומרת להם: אנחנו מוכנים לקבל את הכספים האלה אך ורק מבנקים ישראליים
ניר הירשמן:
      הנקודה הזאת, צריך להגיד, הולכת ודוחפת חברות החוצה מישראל
ניר הירשמן:
 אנחנו מדברים על 174 חברות, 3,800 עובדים, 3
ניר הירשמן:
85 מיליארד דולר בגיוסים של חברות שהולכות ויוצאות מישראל
ניר הירשמן:
 הסייקל בענף הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3 הוא של ארבע שנים, אנחנו נמצאים בתחילתו של הסייקל הזה עכשיו
ניר הירשמן:
 אם אנחנו לא נטפל בבעיה הזאת כעת אנחנו נחמיץ את הרכבת לארבע שנים
איימן עודה:
איך אתה מציע לטפל?
ניר הירשמן:
קודם כל, צריך לאפשר לחברות לשלם מסים דרך בנקים זרים
ניר הירשמן:
 זה דבר שנמצא על שולחנה של רשות המיסים, אני חושב שהוועדה צריכה לפנות לרשות המסים ולבקש ממנה לטפל בזה
ניר הירשמן:
 דבר שני, גם על שולחנו של בנק ישראל נמצאת הצעה לעשות שולחן עגול יחד עם הבנקים הגדולים, הבנקים הגדולים מסכימים לזה ובנק ישראל כיום מתעכב עם העניין הזה
ניר הירשמן:
 גם בעניין הזה אני קורא לוועדה לשאול את בנק ישראל מה קורה עם הדבר הזה כדי לפתור את זה
ניר הירשמן:
      דבר נוסף, אפליה של משקיעים זרים
ניר הירשמן:
 מתברר שרשות המיסים שוב פעם –– ואני לא אומר משהו נגדם, זה פשוט תקוע – אומרת למשקיעים זרים: אם אתם משקיעים בחברות ישראליות, יכול להיות שיהיה לכם כפל מס, אבל אם אתם משקיעים בחברות זרות אין סיכוי בעולם שיהיה לכם כפל מס
ניר הירשמן:
 לכן היום בתחום שלנו, ברגע שמשקיע מגיע, התמרוץ שלו הוא להשקיע בחברות זרות, או ליתר דיוק, להוציא צוותים ישראליים שעובדים על חברות, שעובדים על ביצוע של פרויקטים כאן בישראל, לחו"ל
ניר הירשמן:
     דבר אחרון
ניר הירשמן:
 ההטבה שיש בכל ההייטק על אופציות של 25% מס, בתחום שלנו עובדים ישלמו על אופציות 50% מס
ניר הירשמן:
 אני חושב שלגבי ארבעת הדברים האלה צריך לבוא ולעשות כאן איזושהי פעולה פרואקטיבית, פעולה שב-day one תוסיף הכנסות למדינה
איימן עודה:
אנא ממך, כתוב לי את ארבע ההמלצות הללו ותעביר לי, בבקשה
ניר הירשמן:
אין שום בעיה
ניר הירשמן:
 תודה רבה
איימן עודה:
 מייסם ג'לג'ולי, בבקשה
מייסם ג'לג'ולי:
שלום לכולם, מייסם ג'לג'ולי, מנכ"לית ארגון צופן, ארגון חברה אזרחית שפועל כבר 15 שנה לשילוב המהנדסות והמהנדסים הערביים בהייטק הישראלי
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו גם הופענו בפני הוועדה הזו לפני מספר חודשים לספר על המשבר בהייטק ובמיוחד המשבר בקליטת מהנדסים ג'וניורים לתעשייה, ואמרנו שזו פגיעה כמעט אנושה ביכולת של מהנדסות ומהנדסים ערביים, שרובם ג'וניורים, להשתלב בתעשיית ההייטק
מייסם ג'לג'ולי:
 לצערי הרב, מאז המצב רק הלך והחמיר ובעקבות המלחמה החמיר עוד יותר
מייסם ג'לג'ולי:
 כמעט אין משרות פתוחות לג'וניורים בהייטק הישראלי
מייסם ג'לג'ולי:
      מתוצאות המחקר הקודם שלנו, וגם מהסקר הנוכחי שעוד מעט אתייחס אליו, אנחנו מגלים שלמרות כל הדיבורים על חדשנות, וגם רשות החדשנות שמקדמת סטארט-אפים וחדשנות בישראל, עדיין אחוז המהנדסות והמהנדסים הערביים שמשולבים בסטארט-אפים ובחברות ישראליות גרידא הוא כזה נמוך
מייסם ג'לג'ולי:
 זה גם, לדעתי, מאוד לא מכבד, לא אותנו כחברה, לא את הממשלה ולא את החברות עצמן
מייסם ג'לג'ולי:
 כמעט 80% מהמהנדסים הערביים המשולבים משולבים דווקא בחברות בין-לאומיות, שיש להן יעדי גיוון וכחלק מהמדיניות שלהן הן משלבות מהנדסות ומהנדסים
מייסם ג'לג'ולי:
 בסטארט-אפים ובחברות הישראליות זה כמעט לא קיים וזה כשל מתמשך לאורך שנים
מייסם ג'לג'ולי:
      לכן, אני פונה פה גם לרשות החדשנות, ברגע שמעודדים ונותנים כסף ומימון לחברות, לבקש, לדרוש, שאחוז מסוים מהמגויסים לחברות האלה יהיה מהנדסים ערביים או חרדים, כל אוכלוסייה שהיא בתת ייצוג
מייסם ג'לג'ולי:
 הדבר הזה עדיין לא נעשה וזה צורך השעה
מייסם ג'לג'ולי:
 זה רק מתחדד ממחקר למחקר שאנחנו עושים
מייסם ג'לג'ולי:
     אני רוצה להתייחס למלחמה ומה שיקרה אחרי המלחמה
מייסם ג'לג'ולי:
 כפי שצפוי בשוק התעסוקה הישראלי, היו המון בעיות לעובדות ועובדים ערביים בשוק התעשייה הישראלי, ולצערנו הרחב זה גם לא פסח על מהנדסות ומהנדסים ערביים שפתאום גילו שהיחס אליהם משתנה בתוך החברות, שהם לא העובדים שהיו מקובלים כמו לפני המלחמה
מייסם ג'לג'ולי:
 התחלנו לקבל תלונות ממהנדסים ומהנדסות שפנו אלינו כדי לקבל עצה
מייסם ג'לג'ולי:
 לאורך כל השנים אנחנו עזרנו לאלפי מהנדסים ערביים להשתלב בתעשייה, ומן הסתם, כשיש אתגרים הם גם פונים אלינו
איימן עודה:
אלפים?
מייסם ג'לג'ולי:
כן
מייסם ג'לג'ולי:
 לאורך 15 שנה לפחות שליש מהמהנדסים הערביים המשולבים בתעשייה הם שילוב של צופן
מייסם ג'לג'ולי:
אז כדי שלא נישאר עם תחושות בטן, באמצע חודש דצמבר הפצנו סקר בקרב מהנדסים ערביים כי רצינו לדעת מה בדיוק קורה להם בתעשייה
מייסם ג'לג'ולי:
 השיבו על הסקר יותר מ-400 מהנדסים ומהנדסות, 333 היו רלוונטיים, מהנדסים שעובדים
מייסם ג'לג'ולי:
 לצערנו, תוצאות הסקר באמת איששו את החששות שלנו, שהרבה מהם חשים אי-ביטחון במקום העבודה, חשים פחד וגם חוששים מפיטורים על רקע היותם ערבים אחרי ה-7 באוקטובר
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו שאלנו את השאלות הספציפיות האלה
מייסם ג'לג'ולי:
 בשבוע הבא התוצאות יפרסמו במלואם ואתם תקבלו גם את התוצאות שלנו
מייסם ג'לג'ולי:
      כששאלנו את המהנדסים הערביים בתעשייה את השאלה המפורשת: האם אתה חושב שאתה הראשון להיות מפוטר אחרי המלחמה ובעקבותיה? הם אמרו: כן, ומה הרקע? על רקע היותי ערבי
מייסם ג'לג'ולי:
 כלומר, תופסים את הפיטורים שלהם שיהיו, אם יהיו, בגלל שהם עובדים ערביים
מייסם ג'לג'ולי:
 זה מתווסף לתחושות של מועמדים שעדיין לא עובדים – ואת זה לא סקרנו – שמפחדים לשלוח קורות חיים בתקופה הזו, אומרים לעצמם שברגע שיראו את השם הערבי שלהם אשת משאבי אנוש בחברה תזרוק את זה לפח
מייסם ג'לג'ולי:
 אלה תחושות, יכול להיות שהן לא אמיתיות אבל אלה התחושות
מייסם ג'לג'ולי:
     כדי לסבר את האוזן, 83% מהמשיבים על הסקר עבדו בחברות גלובליות, חברות גלובליות שמתהדרות ביעדי גיוון
מייסם ג'לג'ולי:
 מה החברות האלה עושות במשבר? אנחנו במשבר, אנחנו במלחמה, והיא משפיעה גם על המהנדס היהודי וגם על המהנדס הערבי
מייסם ג'לג'ולי:
 אני מאמינה שגם אם אנחנו משווים תחושות של מהנדס יהודי, גם לו יש תחושות מאוד קשות שכנראה שהחברות לא מטפלות בהן
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו שאלנו את המהנדסים שאלה ישירה: האם אתם חושבים שהחברה שלכם עושה משהו כדי לשפר את היחסים בין יהודים וערבים בעקבות המלחמה? 75% מהמשיבים אמרו שלא, שהחברות לא עשו ולא עושות כלום כדי לקרב וליצור שיח לא רק סביב נושאים מקצועיים אלא סביב מה שקורה במדינה
מייסם ג'לג'ולי:
      עובדה, אני יכולה להגיד שאנחנו כבר חודשיים מנסים – והאמת שיצא לפועל קמפיין – להביא מהנדסים ערבים ויהודים ולהראות את העבודה ביחד, לצאת בקמפיין כזה, ולהפתעתנו גילינו שהרבה חברות, הרבה חברות, לא רצו להיכנס ולהחזיק את תפוח האדמה הלוהט הזה
מייסם ג'לג'ולי:
 אני שואלת את עצמי: האם יחסי מהנדסים יהודים וערבים בתוך החברות זה תפוח אדמה לוהט? האם השאיפה שלנו לייצר עבודה ביחד וחיים משותפים דרך העבודה המשותפת זה פתאום תפוח אדמה לוהט? וזה חברות בין-לאומיות שאמרו: אנחנו לא מתערבות
מייסם ג'לג'ולי:
 אז אוקיי, יעדי גיוון מצד אחד, כשהכול טוב ויפה זה עובד, אבל כשאנחנו בזמן משבר ובזמן מלחמה יש פה סדקים?     מהצד השני, המסקנה שלי היא שעבודה של מהנדסים ערביים לא יכולה להיות בנויה רק על חברות בין-לאומיות
מייסם ג'לג'ולי:
 זה מצריך שינוי מדיניות עמוק, מצריך שינוי מדיניות של כל הרשויות שנוגעות גם בחדשנות אבל גם בתעסוקה, איך אנחנו עוזרים לחברות הישראליות לקלוט כמה שיותר מהנדסים
מייסם ג'לג'ולי:
 גם המחקר האחרון שעשינו, לפני כמה חודשים, הראה ש-90% מהמהנדסים שעובדים בחברות מרוצים מהעבודה ורוב הנהלות החברות מרוצות מהעבודה של מהנדסים ערביים
מייסם ג'לג'ולי:
 אז יש לנו פה הסיטואציה של win-win
מייסם ג'לג'ולי:
 חברות ישראליות וחברות סטארט-אפים לא מודעות לעניין הזה
מייסם ג'לג'ולי:
     את התוצאות המלאות אנחנו נפרסם בקרוב
מייסם ג'לג'ולי:
 אני לא אלאה אתכם עכשיו בכל גם מפאת חוסר הזמן
מייסם ג'לג'ולי:
 אני מודה לכם ואני מקווה שיהיה המשך לסוגיה של מהנדסות ומהנדסים ערביים בהייטק כי זו סוגיה מאוד חשובה ואני חושבת שצריך לקיים, חבר הכנסת איימן עודה, דיון מיוחד סביב הנושא
איימן עודה:
אכן כך
צחי שנרך:
אם אפשר להשלים רק נתון אחד
צחי שנרך:
 בשנה האחרונה התחלנו לשלב מדד שנקרא ESG, כשה-S שלו היא מן הסתם social, שעוסק בין השאר גם בנושא של גיוון כחלק מתהליך הבחינה שלנו
צחי שנרך:
 אנחנו לא נותנים כסף למרכזי מו"פ, בעיקר לחברות צעירות, ולכן הנושא הזה של הגיוון הפך להיות חלק מתהליך הבחינה שלנו
צחי שנרך:
 אנחנו מסתכלים על זה וזה חלק מהשיקולים
צחי שנרך:
 זה דבר שהכנסנו בשנה האחרונה
איימן עודה:
 ארנון קולומבוס, מנכ"ל InNegev, בבקשה
ארנון קולומבוס:
שלום, שמי ארנון קולומבוס, אני מנכ"ל החממה הטכנולוגית, מרכז החדשנות InNegev, שיושב ברהט, באזור התעשייה עידן הנגב, ואם תרצו אפשר לקרוא לזה מנהלת המעבר של ההייטק דרומה
ארנון קולומבוס:
 אני אקח לעצמי קצת את התפקיד שאפרת שאלה, מי מניף את הדגל השחור
ארנון קולומבוס:
 אני אופטימיסט גדול ובשביל זה אני עושה את העבודה שאני עושה ואני קם כל בוקר עם הרבה מאוד שמחה בלב, אבל יש לנו פה הרבה מאוד סימנים לדאגה
ארנון קולומבוס:
 אני אנסה להציע בסוף הדברים שלי גם פתרונות ולהגיד מה צריך לעשות כדי שהדברים יהיו קצת פחות חשוכים מכפי שאני רואה את הדברים כרגע
ארנון קולומבוס:
     אני אגיד מילה רגע עליי ועל החממה
ארנון קולומבוס:
 אני תושב הנגב, נולדתי בנגב, חי כל חיי בנגב, 30 שנה בתעשייה, בתפקידים בכירים מאוד בתעשייה הבין-לאומית, נטפים, כי"ל, החברות הגדולות
ארנון קולומבוס:
 נקראתי לדגל לנהל את החממה הזאת לשמחתי
ארנון קולומבוס:
 זו משימת חיי ואני חושב שיש לנו שם הרבה מאוד מה לעשות
ארנון קולומבוס:
 כשמדברים על ההייטק, והיה נשמע לרגע פה שההייטק במצב חצי בסדר כי הוא פחות נפגע מהלחימה, ההייטק נפגע, כמו שאמרנו, הרבה קודם, אבל אני אדבר על ההייטק דרך הפריזמה של ההייטק בדרום
ארנון קולומבוס:
 אני חושב שמה שקורה להייטק בדרום זה מה שעלול לצערי לקרות להייטק גם בישראל אם אנחנו לא נעשה את המהלכים הנכונים
ארנון קולומבוס:
 אני רוצה להציע לפחות מה כדאי לעשות
ארנון קולומבוס:
     אני, בין היתר, עוסק בפעילות חברתית בנגב, ופה אני רוצה להגיד שאי אפשר לטפל נקודתית
ארנון קולומבוס:
 הנטייה שלנו בישראל לטפל נקודתית, לבקש תקציב מרשות החדשנות ולהגיד: תגדילו קצת את התקציב, זה לא יעבוד
ארנון קולומבוס:
 אנחנו צריכים להסתכל בראייה מתכללת, בראייה שלמה, בראייה שמטפלת מהגיל הרך ועד ההליכה לאקדמיה והמשך בתעסוקה
ארנון קולומבוס:
      בתעשייה הבדואית אני היום עוסק במספר פעילויות מאוד מאוד גדול
ארנון קולומבוס:
 יש שתי עמותות שהקמתי, שאחת עוסקת בפיתוח מנהיגות לנשים בחברה הבדואית, נקראת ראידאת, והשנייה עוסקת בפעילות בחורה, נקראת אינדימאז', השתלבות בתעסוקה בחברה הבדואית
ארנון קולומבוס:
 ההשתלבות הזאת בתעסוקה והפיתוח של המנהיגות אלה דוגמאות למה שצריך לעשות
ארנון קולומבוס:
      ההייטק גם במדינת ישראל, לא רק בחברה הבדואית והערבית, לא יצמח אם לא נטפל מלמטה
ארנון קולומבוס:
 זה לא עוד תקציב
ארנון קולומבוס:
 אנחנו גם צריכים את התקציבים האלה, זה הכרחי, אבל בטח לא מספיק
ארנון קולומבוס:
 לכן אנחנו צריכים להסתכל על זה בראייה מתכללת כדי להציע פה פתרון
ארנון קולומבוס:
     אני רוצה לדבר על החממה כי כל מה שדובר פה אנחנו חווים ביום-יום
ארנון קולומבוס:
 החממה פועלת למעשה שלוש שנים וחצי אבל שנה ראשונה הייתה קורונה, שנה שנייה משבר ההייטק העולמי, אחרי הקורונה, שנה שלישית נכנסנו למשבר של המהפכה המשפטית, ושנה רביעית המלחמה שנפלה עלינו עכשיו
ארנון קולומבוס:
 כשאתם לוקחים רצף כזה של פעילויות ומפילים אותו על תעשייה מאד חזקה, כמו ההייטק, אז גם הגב שלו מתחיל להתעקם, להתכופף ולהישבר
ארנון קולומבוס:
 כשמפילים אותו על תעשיית הייטק צעירה שעוד לא צמחה בנגב זו מכת מוות
ארנון קולומבוס:
     צריך לדעת, אנחנו התחלנו בשנתיים האחרונות בפעילות משותפות
ארנון קולומבוס:
 אני בא הבוקר מישיבה עם דרור בין, מנכ"ל רשות החדשנות, ועם כל צוות ההנהלה של רשות החדשנות בירושלים
ארנון קולומבוס:
 אנחנו מנסים לראות איך בונים פה תוכנית שהנגב מסוגל להרים את הראש
ארנון קולומבוס:
 דיבר פה ד"ר פתיר ואני חושב שהוא אמר הרבה דברי טעם, אבל כשמחדדים את התמונה ומסתכלים על הנגב, התמונה עוד הרבה יותר קשה, כי כל היעדים ששמו בצדק ברשות החדשנות – הגוונת סוגי הפעילויות, לא ללכת רק ל-software וסייבר, הגוונת האוכלוסייה, הפיזור הגאוגרפי – ולקחת את כל אלה ולייצר אותם היום בנגב זו כמעט משימה בלתי אפשרית
ארנון קולומבוס:
 אנחנו מנסים להשקיע בחברות בנגב כבר שלוש שנים וחצי, כל חברה זו מלחמה, כל חברה זה לטפס על קיר קרמיקה עם ציפורניים
איימן עודה:
איפה הבעיה?
ארנון קולומבוס:
הבעיה כרגע שאנחנו חסרים בתשתיות בנגב
ארנון קולומבוס:
 אני אספר דרך הפריזמה שהיא עוד הרבה יותר קשה והיא לשלב את החברה הבדואית בנגב
ארנון קולומבוס:
 אם אנחנו מדברים על 2
ארנון קולומבוס:
8% מהפעילות של ההייטק בישראל שנמצא בנגב – זה המספר המדויק שיש, בגרף פה זה מופיע בתור 3% – זה מספר עצוב
ארנון קולומבוס:
 אם אנחנו משקיעים בין 4% ל-7% מהתקציב הכולל של מדינת ישראל בנגב כדי לסגור את הפערים האלה, אם מסתכלים רק על אחוז האוכלוסייה בנגב, שזה 10% פחות או יותר, אנחנו אפילו לא מגיעים להשקעה של החלק היחסי של התקציב על פי חלוקה פרו-רטה של התושבים במדינת ישראל
ארנון קולומבוס:
     מדינת ישראל צריכה לעשות פה תקציב מתקן בסדרי גודל, גם בחברה הערבית, גם בנגב בכלל, בחברה הבדואית, ואנחנו צריכים עכשיו לעשות פה מהלך שימשוך צעירים
ארנון קולומבוס:
 מה שאנחנו עושים בחממה הטכנולוגית זו התחלה
ארנון קולומבוס:
 אנחנו מנסים למשוך משקיעים, יזמים, חוקרים, פרופסורים, אנשים שמתקבצים סביב רעיונות ומיזמים ולהשקיע בשלבים הראשונים
ארנון קולומבוס:
 פה אנחנו פוגשים את הבעיה
ארנון קולומבוס:
 אם צריך היום מצ'ינג – והציע ד"ר פתיר להוריד את הסכום של המצ'ינג מ-50% –  היום החברות לא מצליחות גם לגייס 20% ו-10%
ארנון קולומבוס:
 לכן הכסף שמגיע ממדינת ישראל זורם לסייבר, software, מרכז תל אביב, ולא מגיע לאיברים הלא חיוניים
ארנון קולומבוס:
 הוא מגיע חזרה למרכז ולמקומות החזקים
ארנון קולומבוס:
     מה שאנחנו מציעים זה לעשות תוכנית שקודם כל תקצה תקציבים שהם לא רק למו"פ
ארנון קולומבוס:
 אנחנו מסתכלים על המו"פ דרך החור של הגרוש
ארנון קולומבוס:
 יש פה תשתית הרבה יותר גדולה, יש פה עוד משרדים של הממשלה, צריך להציב פה תשתיות
ארנון קולומבוס:
 אצל נועה שנמצאת פה מהחממה ורואה 600 מיזמים בתחילת דרכם, והיא מבררת כמה מיזמים צריכים תשתית, צריכים מעבדה – היום יש לה רשימה של 40 חברות מתוך המיזמים, בשלבים מאוד מאוד מוקדמים, שמנסים להקים את עצמם בדרום אבל לא יכולים כי אין מעבדות בדרום
ארנון קולומבוס:
 ומי שלא יודע, הכי דרומה שיש מעבדות בשביל מיזמים צעירים זה ברחובות, דרומה מרחובות אין מעבדות שסטארט-אפים יכולים להקים את הפעילות הראשונית שלהם
איימן עודה:
 גם אין מו"פ בקרב האוכלוסייה הערבית בנגב
ארנון קולומבוס:
יש עוד כמה דברים שהייתי שמח בכל זאת להציע כי אני חושב שמה שחשוב זה להציע פתרונות
איימן עודה:
בוא נקבע פגישה ונתקדם ביחד
ארנון קולומבוס:
אני אשמח
איימן עודה:
 עינב חיים סייג, פורום ההייטק למען ישראל, בבקשה
עינב חיים סייג:
שלום רב ותודה רבה
עינב חיים סייג:
 שמי עינב חיים סייג, אני מגיעה משילוב של ההייטק הביטחוני, בעבר ממשרד ראש הממשלה וממערך הסייבר הלאומי, מהתעשייה הביטחונית, וכיום מההייטק האזרחי, יזמת בתחום החברתי
עינב חיים סייג:
 אני מברכת על הדיון הזה, שלדעתי הוא הראשון מאז פרוץ הלחימה, בנושא מצב ההייטק, וזה בגלל שאני מהשטח וחלק מהיזמים כחלק מאקוסיסטם שנמצא במוד מלחמה
עינב חיים סייג:
      אני לא יודעת אם זה היה מספיק ברור אבל אנחנו בקרב בלימה על ההייטק הישראלי
עינב חיים סייג:
 יש מוטו שההייטק עכשיו מנסה לשדר החוצה: israeli high tech delivers no matter what, וזה אומר שמבחוץ מסתכלים עלינו, גם הלקוחות וגם המשקיעים, והרבה פחות מאמינים לאותה אמירה שאנחנו resilient, שאנחנו שם, שאנחנו נמשיך להוביל
עינב חיים סייג:
 אנחנו נמצאים בקרב הזה קצת לבד אז אני שמחה שאתם פה להיות אתנו רגע בדבר הזה
עינב חיים סייג:
     רשות החדשנות מבינה טוב מאוד את המצב והתחילה לפעול בכיוון
עינב חיים סייג:
 כחלק מפורום ההייטק גם הגשנו לוועדה סקירה של המצב והמלצות להמשך
עינב חיים סייג:
 אנחנו חושבים שיש הרבה מה לעשות ולו רק שתבוא כנסת ישראל ותעשה מעקב או תוכנית על מצב ההייטק, לא רק דיון אחד, ושתשדר לעולם שאכפת בכלל לישראל מההייטק הישראלי
איימן עודה:
מה את מציעה קונקרטית? יש לנו את המליאה, את הוועדות, אפשר לעשות כנס
איימן עודה:
 מה את מציעה?
עינב חיים סייג:
אנחנו צריכים להיפגש ולעקוב אחרי מצב ההייטק הישראלי, לעשות פעולות שישדרו אל מול המשקיעים בחוץ שישראל מעצמת הייטק וממשיכה להיות מעצמת הייטק, לעודד את ההשקעות והמו"פ
עינב חיים סייג:
 רשות החדשנות מעולה בזה, לחזק עוד את המסלולים שלה, היא יודעת מה לעשות, לתת עוד עידוד למו"פ, מו"פ ורסטילי, מו"פ בכל האזורים, כמו שנאמר פה
עינב חיים סייג:
 אם אנחנו סטארט-אפ ניישן, ואני מרגישה את זה מהשטח בכל עצמותיי ובכל הקריירה שלי, אני לא חושבת שזה מעניין את כנסת ישראל
איימן עודה:
עינב, כל זה חשוב אבל המשקיעים מחפשים יציבות
איימן עודה:
 פה התחילה הבעיה המרכזית מאז ההפיכה המשטרית עד למלחמה
עינב חיים סייג:
נכון מאוד
עינב חיים סייג:
 אבל אני אומר לך, אנחנו מדברים עם המשקיעים, אני מדברת עם המשקיעים, אני חושבת שיש כל כך הרבה מה לעשות אפילו בלעזור לשדר את האמון הזה, שאנחנו מדברים עם משקיעים ואומרים להם israeli high tech delivers no matter what, לא משנה מה
עינב חיים סייג:
 אנחנו עובדים בשלוש משמרות, כולל מילואים, כולל תוך כדי מצגות למשקיעים, אנחנו עושים את זה, אנחנו נעשה את זה
עינב חיים סייג:
 אפשר
עינב חיים סייג:
 אנחנו יודעים לעמוד ויודעים להתמודד עם זה
עינב חיים סייג:
     אני רוצה גם להציע להרחיב את זווית ההסתכלות על ההייטק יותר מאשר עוגה פיננסית וחברתית, שהיא כמובן מאוד מאוד חשובה לישראל באספקטים האלה
עינב חיים סייג:
 ההייטק האזרחי וההייטק הביטחוני שלובים הם והיתרון והמובילות של ישראל בזירה שהיא נמצאת בה, וגם המובילות הביטחונית, חלקה נטוע במובילות הטכנולוגית של ישראל
עינב חיים סייג:
 זה כל העוגה ביחד
איימן עודה:
 אירית טויטו, בבקשה
אירית טויטו:
שמי אירית טויטו, אני מפורום ההייטק למען ישראל, ביחד עם עינב
אירית טויטו:
 אנחנו הגשנו לוועדה מתווה של צעדים שאנחנו מציעים כיצד להתמודד עם המשבר החמור
אירית טויטו:
 צריך להבין שההייטק היום מעסיק כ-12% מכוח העבודה בישראל
אירית טויטו:
 זאת אומרת שההשלכות כאן הן השלכות מקיפות, גם מבחינת ההכנסות ממסים, גם מבחינת הכנסות מייצוא, גם מבחינות אחרות וממעגלי תעסוקה נוספים בענפים נלווים
אירית טויטו:
      מבחינת צעדים שאנחנו הצענו, לא כל הצעדים האלה הם בקשות עם תוספות תקציביות כאלה ואחרות
אירית טויטו:
 אנחנו מבקשים להתאים למשל את מנגנון ההשקעה של רשות החדשנות לשעת חירום כי לראייתנו ההייטק נמצא במצב חירום ברגע זה
אירית טויטו:
 שאלת קודם בכמה ירדו ההשקעות לפי דוח PWC, ההיקף הכספי של הנפקות ורכישות ירד ב-56% יחסית לשנת 22, וההשקעות של כסף פרטי בארץ ירדו במעל ל-60%, תלוי לפי איזה מכון אתה מסתכל, יש יותר קרוב ל-70% ויש יותר קרוב ל-60% מלמטה
אירית טויטו:
     מבחינת הצעדים – התאמת מנגנון ההשקעה של רשות החדשנות לשעת חירום, כולל לראייתנו קודם כל ביטול או צמצום דרישה לכספים משלימים
אירית טויטו:
 כיום מענקי רשות החדשנות מושקעים בהשלמה לכספי משקיעים כאשר ההשלמה הנדרשת היא 25% עד 70% מהתקציב, תלוי בקריטריונים, אבל אם אין משקיעים מבחוץ אז למעשה אותם סטארט-אפים ששמענו שמעל 50% מהם תוך 6 חודשים ללא תקציב נסגרים, יישארו ללא מענה בכלל
אירית טויטו:
     בנוסף, אנחנו מציעים לשקול מסלולי השקעה מבוססי אקוויטי (Equity) והגמשה זמנית של חוקי הקניין הרוחני שהיום מרתיעים משקיעים זרים, מהקצת שעוד בכלל מתעניינים להשקיע
אירית טויטו:
 בנוסף לזה אנחנו מבקשים שורה של פעולות שמאיצות צמיחה, למשל התמקדות בחברות שנפגעו מהותית מגיוס לשירות מילואים
אירית טויטו:
 בחברות הקטנות זה מגיע ל-30% לפעמים מכוח האדם, דווקא באותן חברות שהן באתגר מימוני
אירית טויטו:
 אז סיוע ספציפי לחברות שנפגעו מגיוס לשירות מילואים
אירית טויטו:
 הקמת מרכזי חדשנות אזוריים ברחבי הפריפריה הישראלית להוספת משרות בפריון גבוה
אירית טויטו:
 הוזכר קודם גם הכיוון הזה שכבר פועלים
אירית טויטו:
 חיזוק תוכניות סיוע של משרד הכלכלה ומשרד החוץ תומכות בפעילות שיווק – זאת אומרת, עוזרות לחברות להיכנס לשווקים חדשים של חברות ישראליות בחו"ל
אירית טויטו:
 ונושא של הלוואות בתנאים נוחים לחברות על סף סגירה
אירית טויטו:
     חשוב להגיד ששנת 23 היא השנה הלא טובה להיות בה במשבר כי בשנה הזאת פרצה מהפכת בינה מלאכותית ברחבי העולם, התשתיות שיש - - -
איימן עודה:
זו הערה חשובה
אירית טויטו:
ודאי
אירית טויטו:
 התשתיות שיש מאפשרות להרבה מאוד חברות בעולם להיכנס ולפרוץ ויש סבב ענק, ממש סחף, של השקעות של חברות נפתחות ושל כבישה של נתח שוק
אירית טויטו:
 השוק הישראלי לא נמצא שם
אירית טויטו:
 נתח שוק שנכבש ע"י חברות זרות בכל רחבי העולם, יהיה לנו קשה מאוד להגיע אחר כך ולהיכנס אליו
אירית טויטו:
 הוזכרה כאן הדוגמה של יפן, אם אנחנו נפספס את המהפכה הזאת יהיה לנו קשה מאוד לכסות על זה בשנים אחרות
איימן עודה:
 אני מברך את בואו חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי
איימן עודה:
 חבר הכנסת גלעד קריב, בבקשה
גלעד קריב:
חברים, שיעור חשוב לנו, חברי הכנסת, הוא לא לנסות לקשר את הכול לפוליטיקה ואין ספק שהדיון פה צריך בעיקרו להתנהל על פרמטרים מקצועיים כפי שהוא התנהל עד עכשיו, אבל יש לנו באותה מידה גם חובה לא להתעלם באופן מלאכותי מן הפוליטיקה
גלעד קריב:
 אני חושב שמי שמסתכל על הנתונים שהוצגו כאן ועל הדברים שנשמעים מבין שכן יש כאן גם השפעות לא מעטות ותוצאות של תהליכים שקשורים בעניינים גלובליים, שקשורים גם באתגרים שמונחים לפתחה של התעשייה הזו ללא קשר למציאות הפוליטית, אבל כן, יש גם קשר גדול לפוליטיקה הישראלית של שנת 23 לפני המלחמה וגם אחרי המלחמה
גלעד קריב:
      אמנם המלחמה היא לא דבר שצריך בהכרח לקשר אותו באופן מידי לסוג כזה או אחר של הפוליטיקה, אבל ההתנהגות של הממשלה מאז פריצת המלחמה ובואך לשנת 24 זה בהחלט דבר שצריך לדבר עליו
גלעד קריב:
 בסופו של דבר, כשמסתכלים על מה שקרה כאן, בבניין הזה, כשהותקן תקציב 23 וכשמסתכלים על מה יקרה בתקציב 24, מבינים את הקשר בין הכרעות פוליטיות וסדרי העדיפויות למה שמדינת ישראל מקרינה, גם לגורמים מן החוץ אבל גם לגורמים כאן בתוך המשק הישראלי לגבי השאלה האם מדינת ישראל נותרת מקום שבו שווה להשקיע
גלעד קריב:
      זה נכון כמובן לגורמים שמשקיעים מן החוץ אבל תראו את הנתונים שהוצגו ע"י רשות החדשנות בהקשר לרישום החברות, כמה חברות נרשמות בישראל וכמה חברות בוחרות להירשם בחו"ל, וכאשר חברה נרשמת עם רגע הקמתה בחו"ל זה גם מעיד על איזושהי כוונות ועל נתיב יציאה יותר קל מן התעשייה המקומית אל מחוזות שמעבר לים
גלעד קריב:
      כאן צריך לומר בצורה מאוד ברורה, המנהיגות הפוליטית של מדינת ישראל כרגע, לא רק שלא עושה דבר על מנת לחזק את האמון העולמי בתעשיית ההייטק הישראלית, שסובלת מהמציאות הביטחונית, אלא היא מערערת את מה שנותר מן האמון הזה
גלעד קריב:
 וכשמשקיעים ברחבי העולם וגורמים פיננסיים ברחבי העולם רואים את סגנון ההתבטאויות ואת ההתנהלות וסדרי העדיפויות שהתקציב מקרין, הם אומרים: אנחנו, עם הטירוף הזה, לא יכולים לעבוד
גלעד קריב:
 אז כן, למרות שכולנו רוצים להיות מאוד מקצועיים ומאוד מדויקים, אי אפשר להיות מקצועיים בעניינים כלכליים מבלי לדבר על הפוליטיקה וצריך להתייחס לפיל הזה בחדר
גלעד קריב:
     ברמה המאוד מעשית, אני חושב שצריכה לצאת קריאה מאוד ברורה
גלעד קריב:
 הסיפור הוא לא חד-שנתי
גלעד קריב:
 מדינת ישראל צריכה להציג כבר במסגרת עדכון תקציב 24 תוכנית רב-שנתית – לא חד-שנתית אלא רב-שנתית – לשיקום האמון הבין-לאומי בתעשיית ההייטק הישראלי
גלעד קריב:
 חלק מהצעדים נאמרו כאן, חלק מהצעדים אפשר עוד לחשוב עליהם, בדיוק כמו שבעניין של פיתוח תשתיות אין תוכנית חד-שנתית
גלעד קריב:
 אתה לא בונה תוכנית בתחום התחבורה לשנה אחת אלא אתה מבין שזה דבר שמתפרס על פני עשור
גלעד קריב:
      זאת צריכה להיות הדרישה מממשלת ישראל מתוך דיאלוג עם התעשייה המקומית
גלעד קריב:
 אם הממשלה לא תציג תוכנית רב-שנתית לשיקום תעשיית ההייטק כקטר מוביל ותמשיך, תסלחו לי, בהתנהגות המופרעת שלה, שמקרינה מסרים לעולם שאין מה להשקיע כאן, אז אנחנו נאבד את קטר הצמיחה המרכזי הזה, לא לשנה אחד אלא לשנים רבות
איימן עודה:
 רביע זיוד, מנכ"ל חאסוב, בבקשה
רביע זיוד:
תודה רבה, חבר הכנסת איימן עודה, ושלום לכולם
רביע זיוד:
 אני גם אנסה לתת לכם נקודת מבט מהיכן שאני מגיע
רביע זיוד:
 אנחנו עמותה חאסוב, עמותה שקמה, צמחה מתוך החברה הערבית, integrated organization, והיום מהעמותות המובילות בקידום יזמות טכנולוגית בחברה הערבית