GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסף זמיר:
 יש פגיעה גלובלית
אסף זמיר:
      יש לנו הרבה המון אינדיקציות לכך שמה שקורה בישראל בשנה האחרונה גורם לפגיעה מיוחדת
אסף זמיר:
 אני לא יודע בדיוק כמה, אנחנו גם לא נדע וזה משהו שהוא מאוד חשוב
אסף זמיר:
 כל גופי הממשלה כאן, אנחנו צריכים להתמודד עם זה שאנחנו צריכים להגיב לפגיעה הזאת עכשיו, אפילו שאנחנו לא נדע בוודאות אם הפגיעה הזאת היא ב-2% יותר או ב-3% יותר מהעולם
אסף זמיר:
 האופי של הדברים הוא שאנחנו נדע את זה רק בעוד ארבע שנים וזה יהיה מאוחר מדי להגיב בעוד ארבע שנים, כשאנחנו נדע את הנתונים בדיוק
אסף זמיר:
 אז אנחנו צריכים לעשות את חישוב הסיכונים שלנו ולהגיב מיד
אסף זמיר:
      רציתי להגיד קודם לגבי החלוקה שיש פגיעה מיוחדת בהייטק שקורית בשנה האחרונה
אסף זמיר:
 אנחנו רואים את זה בנתונים, אנחנו שומעים את זה בעל-פה בתגובות של יזמים, של משקיעים, שיש חשש גובר להשקיע בישראל
אסף זמיר:
 המלחמה בוודאי הזיקה עוד יותר בדבר הזה
אסף זמיר:
 אם תסתכלו על הנתונים תראו שההשקעות ברבעון האחרון היו נמוכות אבל לא בהרבה נמוכות משלושת הרבעונים הקודמים
אסף זמיר:
 הפער הגדול הוא בין שלושת הרבעונים האחרונים לשנה הקודמת ולא בעוד קצת ירידה של הרבעון האחרון, שהיא גם מייצגת את זה שאנחנו עדיין לא יודעים את כל הנתונים על הרבעון האחרון
אסף זמיר:
     ההייטק נפגע כמו שכל המשק נפגע מהמלחמה כי מלחמה פוגעת בכולם
אסף זמיר:
 המאפיינים של הפגיעה בהייטק הם שונים קצת בהיבטים
אסף זמיר:
 ההייטק פחות נפגע במכירות כי המכירות הן בעיקר בחו"ל ובחו"ל לא קורה הרבה, גם ההייטק פחות מבוסס על מכירות
אסף זמיר:
 ההייטק יותר נפגע בכוח אדם כי הדמוגרפיה של עובדי ההייטק היא כזאת שהם יותר נוטים לשרת במילואים בתפקידים שעושים יותר מילואים בשעת מלחמה
אסף זמיר:
      יש פגיעה מיוחדת בגיוסי הון והיא עוד פעם קשורה לכלל השנה האחרונה, כי יש הרבה מאוד חברות, במיוחד הצעירות שביניהן, שהן כבר בשנה האחרונה בשלב שהן היו צריכות לעשות את הגיוס השני שלהן, את גיוס ה-A שלהן, החברות האלה כבר הרבה זמן לא מצליחות לגייס והמלחמה הזאת כמובן הזיקה עוד יותר, גם מבחינת זה שישראל נתפסת כמקום לא כל כך יציב - - -
אפרת רייטן:
שזה התחיל כמובן לפני המלחמה בשנת ההפיכה, הרפורמה המשפטית, והמשיך ביתר שאת עכשיו
אפרת רייטן:
 צריך לשים את הדברים בצורה ברורה
אפרת רייטן:
 כשאנחנו מדברים על החברות הצעירות והחדשות, מדובר כאן במנועי צמיחה ובדברים אקוטיים למדינת ישראל
אסף זמיר:
בדיוק
אסף זמיר:
 הן חברות צעירות, הן לקראת זה שייגמר להן הכסף והן כבר כמה רבעונים לא מצליחות לגייס
אסף זמיר:
 החברות האלה הן חשובות בדיוק כמו שחברת הכנסת אמרה משתי סיבות: אחת, הפגיעה בהייטק נוטה להיות יותר לטווח ארוך
אסף זמיר:
 ההייטק בנוי על כך שהמון חברות נפתחות כל שנה ו-60% מהן לא מצליחות תוך שנתיים-שלוש
אסף זמיר:
 רק 40% מגיעות משלב ה-seed לשלב ה-A, רק 60% מאלה שעושות A מגיעות ל-B, אז ההייטק בנוי על כך שיש הרבה רעיונות ורובם לא עובדים
אסף זמיר:
 החברות שייסגרו עכשיו – אנחנו נראה את הפגיעה בכלכלה בכך שיהיו לנו פחות חברות גדולות בעוד 8 שנים, כך שהפגיעה נסתרת מן העין ולכן היא קריטית
אסף זמיר:
 דבר שני, כמובן שההייטק חריג בחשיבות שלו לכלכלה, ואת זה אמרו לפניי, אני לא אחזור
יאסר חוג'יראת:
וזה אומר שבטווח הארוך הפגיעה תהיה יותר קשה?
אסף זמיר:
כן
אסף זמיר:
 בהקשר של הטווח הקצר חשוב לי להגיד כמה המלצות מדיניות שלנו: אחת, המיקוד צריך להיות בחברות צעירות
אסף זמיר:
 צריך לעזור לכולם אבל צריך להתמקד במיוחד בלהציל חברות שהן בשלב הראשוני, חברות שקמו בשנתיים-שלוש האחרונות
אסף זמיר:
 רוב החברות שאנחנו מסתכלים עליהן שמדווחות שהן בקשיים זה חברות שגייסו פחות מ-5 מיליון בסבב הראשון שלהן
אסף זמיר:
 זה חברות קטנות, סך כל הגיוסים שלהן עד עכשיו הוא 5 מיליון בערך
אסף זמיר:
 צריך מאוד מאוד להתמקד בחברות האלה, ושם לדעתי אפשר גם לקחת את הסיכון שיכול להיות שאנחנו נתמוך גם בכמה חברות שהן לא טובות אבל בעיניי הסיכון הזה משתלם לעומת הסיכון שחברות טובות לא ייתמכו כאן כתוצאה מזה
אסף זמיר:
     בקשר לזה רשות החדשנות עושה כמה צעדים נהדרים
אסף זמיר:
 יש לנו הערות לגבי שני דברים: אחת, דרישות המצ'ינג
אסף זמיר:
 לרשות כרגע, בקרן החירום שלה, יש דרישת מצ'ינג של 50%, אנחנו חושבים שצריך להעלות את זה כי לחברות קטנות מאוד קשה להביא 50% מימון מקרונות פרטיות כדי לקבל את ה-50% מהממשלה
אסף זמיר:
 דבר שני, וזו קצת בעיה חוקית כי חוק המו"פ מאפשר לרשות החדשנות רק לתמוך בפעילויות מו"פ והעזרה שהרבה מהחברות האלה צריכות היא לאו דווקא במו"פ כרגע
אסף זמיר:
 המכירות, השיווק וכו' הן פעילויות נדרשות והן לא יכולות לקבל על זה את התמיכה מסיבות חוקיות
אסף זמיר:
      אני חייב להגיד משהו לגבי הטווח הארוך
אסף זמיר:
 האירועים של השנה האחרונה, גם אי היציבות הפוליטית וגם המלחמה, יביאו בהכרח לפגיעה תדמיתית עמוקה במדינת ישראל בעולם
אסף זמיר:
 הפגיעה הזאת תיצור פגיעה בהייטק כי חלק גדול שהמשקיעים הזרים התרגלו שישראל היא מקום בטוח להשקיע בו וכבר 20 שנה, מאז משבר הדוט-קום, בישראל יש לפעמים אירועים ביטחוניים, יש אי יציבות גאופוליטית קצת, אבל משקיעים זרים התרגלו שישראל מתגברת על המשברים האלה
אסף זמיר:
 כל מלחמת לבנון השנייה - - -
מטי צרפתי הרכבי:
הקונספציה, קוראים לזה בעברית
אסף זמיר:
אפשר לקרוא לזה כך אבל אני חושב שזה אמפירית הוכיח את עצמו שהכלכלה הישראלית מסוגלת להתמודד עם האירועים האלה ולהמשיך הלאה
אסף זמיר:
 יותר מזה, 2008 והקורונה, שהיו אירועים גלובליים שהשפיעו מאוד קשה על הכלכלה בכל העולם, כאן השפיעו פחות, פחות קשה
אסף זמיר:
 זאת אומרת, באופן כללי משקיעים מסתכלים על ישראל 20 שנה אחורה ואומרים: ישראל היא מקום טוב להשקעה
אסף זמיר:
 משקיעים כמו אינטל פתחו מפעל בישראל והם רגילים שהמפעל שלהם מתפקד ומייצר וממציאים המצאות חדשות וכו' גם בתקופות יותר קשות ופחות קשות לכלכלה
אסף זמיר:
      יכול להיות שבדיעבד נסתכל על האירוע של "חרבות ברזל" ונגיע למסקנה שזה אותו דבר, עדיין ישראל התגברה והכל היה בסדר, אבל אני חושב שיש כאן חשש אמיתי לפגיעה פוטנציאלית
אסף זמיר:
 אני גם חושב שההפתעה שישראל נקלעה אליה פגעה בה תדמיתית, אולי מסתכלים עלינו ואומרים: הם לא כאלה משוכללים, יחידות המודיעין שלהם לא כאלה טובות, יחידות המודיעין האלה, שמשם יוצאים אחרי זה ההייטקיסטים, אולי הם לא כאלה חכמים כמו שתמיד חשבנו
אסף זמיר:
 אני חושב שזה לא קשור
אסף זמיר:
 אני חושב שהמחדל של אוקטובר הוא לא תוצאה של בעיות טכנולוגיות ביחידות המודיעין, אבל זה חלק ממה שיקרה
אסף זמיר:
     אני חושב שאחד הדברים שמאד מאד חשוב לעשות, מעבר לכל הצעדים שגופי המדינה, כמו רשות החדשנות וכו', יודעים לעשות מצוין – כאן יש משהו שנדרש להיערכות הרבה יותר כללית של המדינה – זה שמדינת ישראל צריכה להגיד: אנחנו מחויבים לזה כמדינה שבעוד עשור ובעוד 20 שנה מדינת ישראל תמשיך להיות מדינה מובילה מבחינת מדע וחדשנות
אסף זמיר:
 גם רטורית חשוב להגיד את זה וגם חשוב להגיד את זה מבחינת המחויבות שלנו להשקיע בתשתיות מו"פ, המחויבות שלנו להשקיע בחינוך מדעי, וכאן חשוב חינוך מדעי לכל האוכלוסיות, כי בלי הרחבה של מי שיכול להגיע להייטק, ההייטק הישראלי לאט-לאט ידרדר
אסף זמיר:
 זה מאוד מאוד חשוב שתהיה לנו מחויבות עמוקה ורחבה לדבר הזה, גם במילים, גם במעשים וגם בתקציבים
אסף זמיר:
 תודה רבה
איימן עודה:
 חברת הכנסת רייטן, בבקשה
אפרת רייטן:
הקשבתי ונהייתי יותר מודאגת, למרות שניסית לארוז את הדברים בצורה מאוד רגועה ושקולה, ד"ר פתיר
אפרת רייטן:
 אני מסתכלת על ההייטק הישראלי, לא רק אבל בעיקר על ההייטק הישראלי, שספג פגיעה מאוד מאוד קשה עוד לפני המלחמה מהרבה מאוד סיבות, שבטח דיברתם עליהן לא מעט גם בוועדה הזו, אנחנו יודעים את כמות המיסוי, כמות ההשקעות וההכנסות למדינה מההייטק הישראלי, איזו חשיבות מטורפת יש לתחום הזה עבור מדינת ישראל, עבור הענפים מסביב ועבור ההעסקה
אפרת רייטן:
 אני מסתכלת על אנשי ההייטק כמו שהסתכלתי על החלוצים והחקלאים בקום המדינה
אפרת רייטן:
 בשבילי זה אותו דבר
אפרת רייטן:
 בשבילי זה הציונות והם הציוניים
אפרת רייטן:
 זה הקטר שלנו, ולא בכדי מדברים על הקטר
אפרת רייטן:
     אני חושבת שהפגיעה החמורה בהייטק שלנו היא בין היתר בגלל הממשלה ובגלל הסיפור שבו אנחנו מדברים על פגיעה דמוקרטית בערכים הדמוקרטיים
אפרת רייטן:
 על זה אנחנו דיברנו במהלך כל השנה
אפרת רייטן:
 כשאנחנו מדברים עכשיו על המלחמה ואנחנו מבינים את אי היציבות כאן והפגיעות, ואנחנו יודעים הרי ש-75% מההשקעות מגיעים מחו"ל, התמונה שאני רואה היא הרבה יותר קודרת מהתמונה ששמעתי מהדברים שלך
אפרת רייטן:
 למרות ששמעתי דאגה, לא שלא שמעתי דאגה, אבל אני חושבת שצריך להרים ולהניף פה דגל שחור ממש, לא בחצי תורן, ממש למעלה, לבוא ולהגיד: חברים, מדינת ישראל מוכרחה להתגייס פה אם היא רוצה את עתידה, אם היא רוצה השקעות, אם היא לא רוצה שזה ישפיע על חינוך, על בריאות, על השקעה ממשלתית בכל מיני דברים, בתרבות
אפרת רייטן:
 איפה לא?     אנחנו נמצאים באירוע חסר תקדים ואחר בהשלכות שלו מכל מה שידענו
אפרת רייטן:
 אי אפשר להשוות את זה למלחמת לבנון השנייה
אפרת רייטן:
 זה ממש סיפור אחר לגמרי, גם במשך הזמן שאנחנו עוברים משבר אחרי משבר, שני משברים מטורפים, וברור שיש לזה השפעה חמורה, ובעיקר בגרעין – אני חושבת שזה הסיפור – הפגיעה שלנו כאן היא פגיעה בגרעין של מדינת ישראל, במה שאנחנו מוכרים החוצה, איזה מדינה אנחנו, ולא רק אם אותו אדם שהיה במודיעין הצליח או היה מוכשר או לא מוכשר
אפרת רייטן:
 אני לא חושבת שמישהו מתעסק בזה, זה בכלל לא שם, זה במקום אחר לגמרי
אפרת רייטן:
     לכן אני חושבת שחייבת להיות כאן – אדוני היו"ר, אני מקווה שתעשו ותצליחו, ואני אתמוך בכל פעולה אקטיבית שאתם רק תיזמו כאן – איזושהי תוכנית פעולה לעיצוב ולגיבוש מענים בתקציב המדינה
אפרת רייטן:
 אנחנו מדברים על תקציב המדינה, תכף יגיע תקציב 24, זה הזמן לטפל בזה אם אנחנו רוצים לשקם את מנועי הצמיחה של מדינת ישראל
אפרת רייטן:
 כולם הולכים להיפגע מזה, לא רק אנשי ההייטק, שאולי יפוטרו או יורידו ברמת החיים שלהם, אלא גם הילדים שלי, הילדים שלכם וילדים של כולם
אפרת רייטן:
 כולם הולכים להיפגע מהאירוע הזה
אפרת רייטן:
      אני חושבת שאין מנוס מתמיכה ממשלתית
אפרת רייטן:
 גם בלי הון חיצוני חייבים לעזור
אפרת רייטן:
 זו ממש משימה לאומית של המדינה לעזור לחברות לצלוח את המשבר
אפרת רייטן:
 זה יהיה חלק מהליבה ותוכנית השיקום של מדינת ישראל
יאסר חוג'יראת:
תמיכה ממשלתית יש ממה שהבנתי, נכון? הכוונה היא שצריך להעלות את התמיכה הממשלתית או לשנות את האחוזים של המצ'ינג
יאסר חוג'יראת:
 זו הכוונה
אפרת רייטן:
עכשיו זה הזמן
אפרת רייטן:
 אנחנו לפני תקציב 24, זה הזמן
יאסר חוג'יראת:
אם אתם פורטים את זה לכסף, באיזה תקציב מדובר? בכמה כסף מדובר?
אסף זמיר:
לגבי תמיכה בחברות הייטק, שזה קרנות החירום שקיימות ומה שרשות החדשנות עושה, יש לנו רק כמה הערות לגבי הפרטים
אסף זמיר:
 אני אגיד קודם שאני מאוד מודאג
אסף זמיר:
 אם נשמעתי לא מודאג זה בגלל האופי שלי
אסף זמיר:
 יחד עם זה, יש לישראל את כל הפוטנציאל להמשיך להיות מדינה מובילה בתחום הזה, את כל הפוטנציאל, אבל צריך לעשות צעדים אקטיביים כדי שזה יקרה
אסף זמיר:
 יפן, כשאני הייתי ילד, הייתה מעצמה בתחום האלקטרוניקה ואף אחד לא חשב שיש איזשהו איום שבעולם שיפן לא תהיה מעצמה בתחום האלקטרוניקה
אסף זמיר:
 הם פספסו את כל המהפכה הדיגיטלית ו-20 שנה הם מנסים להדביק את הפער הזה ולא מצליחים
אסף זמיר:
 בישראל יש את כל הפוטנציאל מבחינת האקדמיה בישראל, מבחינת איכות ההון האנושי, אז יש הרבה סיבות להיות אופטימיים, אבל צריכים גם להיות מאוד מודאגים
אפרת רייטן:
אם יסגרו לנו את הדלתות – ואנחנו יודעים שכבר סוגרים לנו דלתות ברחבי העולם, גם בהייטק, כמו בתרבות, כמו באקדמיה ובמקומות אחרים – עם כל הגאונות שיש לנו, לא נוכל לממש אותה
אפרת רייטן:
 אפשר להסתכל כשאנחנו עושים הסכמים בין-לאומיים – אני יודעת שמרבים עכשיו לרדת על אוסלו ולהגיד שזו הייתה קטסטרופה, אבל איזה קפיצה הייתה אז כלכלית ותרבותית? צריך להסתכל על הדברים האלה ולא להכניס את עצמנו רק למסגרת אחת או להסתכל דרך החור
איימן עודה:
אני מסכים מאוד עם חברת הכנסת רייטן
מטי צרפתי הרכבי:
תודה, אדוני
מטי צרפתי הרכבי:
 אני גם רוצה לחזק את מה שאמרה חברת הכנסת רייטן
מטי צרפתי הרכבי:
 אנחנו שמענו גם שהאקדמיה במשבר, שכל מיני השקעות במחקרים, כל מיני קרנות, מצטמצמות
מטי צרפתי הרכבי:
 אנחנו יודעים שיש גם בריחת מוחות במהלך השנים ובשנה האחרונה
מטי צרפתי הרכבי:
 כרגע אולי חוזרים בעקבות המלחמה אבל לא בעקבות ההפיכה
מטי צרפתי הרכבי:
 זאת אומרת, אנחנו באיזושהי מגמה של התרחקות מבחינת הפיתוח, כאשר, אם אני לא טועה, בערך 50% מהיצוא מקורו בהייטק ורק 10% במועסקים
מטי צרפתי הרכבי:
 זאת אומרת, יש פה השלכה מאוד מאוד גדולה גם על קופת המדינה
מטי צרפתי הרכבי:
      אנחנו שונים ממדינות מערביות אחרות, שעיקר ההכנסות שלנו הוא משני העשירונים העליונים במס הכנסה, 90%
מטי צרפתי הרכבי:
 ואין הרבה
מטי צרפתי הרכבי:
 במדינה של 10 מיליון, 400,000 מועסקים בהייטק, ואם יש איזושהי בריחה והם החלק הארי שתורם גם את מס ההכנסה אז הבעיה הרבה יותר מורכבת
מטי צרפתי הרכבי:
     ביקרתי לפני שבוע בצפון, מפעלים שחשבו שטוב להיות מוקמים בקריית שמונה, העתיקו את מקומם במקרה הטוב למרכז הארץ, במקרה הפחות טוב לחו"ל
מטי צרפתי הרכבי:
 זאת אומרת, אנשים שבאו להשקיע פה לא מחכים שנתאושש, הם פשוט עוזבים את הצפון לטובת שיפור מיקום, אם זה במרכז הארץ ואם זה ממש בחוץ לארץ
מטי צרפתי הרכבי:
 אז אני חושבת שבאמת יש לנו בעיה בטווח הארוך
איימן עודה:
 צחי שנרך, רשות החדשנות, בבקשה
צחי שנרך:
תודה רבה
צחי שנרך:
 כבוד היושב-ראש, אני רוצה להתחבר למשפט של ד"ר פתיר ולהגיד שלפעמים באמת צריך לפעול בלי שכל הנתונים נמצאים על השולחן, תוך ניהול סיכונים וכדי לא לשלם מחירים שלפעמים עשויים להיות הרבה יותר גבוהים כתוצאה מחוסר פעולה
צחי שנרך:
 על זה אני רוצה רגע לספר לכם
צחי שנרך:
      אני רוצה לספר לכם על דברים שעשינו בעיקר ברבעון האחרון – לא רק אבל בעיקר ברבעון האחרון – בדיוק על רקע הדברים שנאמרו פה ע"י חברת הכנסת וע"י ד"ר פתיר
צחי שנרך:
 כדי לספר על זה אני אגיד איך הגענו לדברים שעשינו
צחי שנרך:
 אני אספר על האתגרים, שכולם מוכרים לכם, רק כדי לתת קונטקסט לדברים שעשינו, איך הם קשורים לאתגרים
צחי שנרך:
     אחד, זה מה שאנחנו כבר יודעים כאן ממספר ועדות, שאנחנו בשפל של עוד מעט 15 שנה במספר הסטארט-אפים שנפתחים בישראל נטו
צחי שנרך:
 אנחנו רואים את ההייטק מאוד מאוד מרוכז בעולמות ICT ובדגש על תוכנה
צחי שנרך:
 אם אנחנו מסתכלים על יחס של בערך 60:40 בין עולמות התוכנה לעולמות שאינם תוכנה 10 שנים אחורה, אז היום אנחנו מסתכלים על יחס של 75:25
צחי שנרך:
 זאת אומרת, 75% מההייטק ממוקד בעולמות התוכנה, לעומת פחות מ-25% שממוקד בעולמות שהם לא
צחי שנרך:
 יש פה המון המון ביצים שההייטק שם בסל אחד
צחי שנרך:
      האתגר השלישי הוא התלות הכמעט מוחלטת של השקעות שמקורן הון זר מסך ההשקעות שמבוצעות בישראל
צחי שנרך:
 אלה הם שלושה אתגרים שמלווים אותנו עוד מתחילת 23 ועוד שנים אחורה
צחי שנרך:
 וכמובן, כמו שנאמר פה, הם התעצמו בשנה האחרונה וברבעון האחרון
צחי שנרך:
      אתגר נוסף שדובר כאן הוא הירידה החדה בהשקעות בשנה הזאת
צחי שנרך:
 אם אנחנו צריכים להסתכל לאן חזרנו, אז חזרנו בערך 5 שנים אחורה, גם בכמות ההשקעות וגם במספר העסקאות
צחי שנרך:
 ויותר חמור, הנושא של מגמת הגיוסים שנפרדה למעשה כמו ריצ'רץ' שנפתח, למשל ממדד הנאסד"ק
צחי שנרך:
 הריצ'רץ' הסגור הזה ליווה אותנו כעשור ויותר, מעקב הגיוסים בישראל אחרי מדד הנאסד"ק, ובשנה האחרונה הדבר הזה נפרם ואנחנו במגמה הפוכה
צחי שנרך:
 הנאסד"ק זינק בסדר גודל של 30% וגיוסי ההייטק הישראלי ירדו ביותר מ-30%, וזו אותה מגמה שהתווספה בשנה האחרונה
צחי שנרך:
     חשוב להגיד שלפי המידע שנמצא ברשותנו כ-50% מהחברות שנפתחות בישראל נפתחות בחו"ל, וזה לא כולל את היפוכי השרוול של חברות שהופכות את עצמן לחברות זרות
צחי שנרך:
      אלה למעשה האתגרים שידענו ושהתעצמו בעקבות המלחמה
צחי שנרך:
 בעקבות במלחמה, ממש מיד לאחר שהיא נפתחה, ערכנו סקר בקרב חברות הייטק וראינו שמעל 50% מחברות ה-early stage הן עם אופק, אנחנו קוראים לזה runway, כמה חמצן יש להן לפעול
צחי שנרך:
 אז האופק שלהן הוא פחות מחצי שנה
צחי שנרך:
 אם אני מסתכל על מספר החברות עם אופק של פחות משנה, אנחנו מדברים על כמעט 75% מהחברות
צחי שנרך:
 זאת אומרת שהגיוסים שהם צברו הם פחות משנה ומעל 50 פחות מחצי שנה
צחי שנרך:
 אלה נתונים קשים
יאסר חוג'יראת:
האם יש לך את הנתון כמה חברות נפתחו ב-22 וכמה ב-23?
צחי שנרך:
לא כאן
אירית טויטו:
300 ב-23 ו-670 ב-22, לפי IVC
צחי שנרך:
אם אני מסתכל על עוד דבר, שהוא גם דובר רבות בוועדה הזאת, הוא הנושא של אי-ודאות
צחי שנרך:
 אי-ודאות מרתיעה משקיעים, מרתיעה יזמים, ובעקבות המלחמה באותו סקר ראינו מאפיינים נוספים לאי הוודאות הזאת
צחי שנרך:
 בממוצע, מעל 50% מהחברות דיווחו על אי-ודאות בין גבוהה מאוד לבין גבוהה בנושאים הבאים: לא כולן חושבות שהן יצליחו לגייס סבב נוסף בזמן הקרוב, לא כולן חושבות שהן יצליחו לגשר על הפער בין סכום הגיוס שנדרש להן למה שהן יצליחו לגייס בפועל, לא כולן חושבות שהן יצליחו לשמור על השווי שלהן והן חושבות שהן יגייסו בשווי נמוך יותר מהשווי הנוכחי, ורוב מכריע של החברות חושב שהם לא יצליחו לגייס סבבי ביניים לגישור
צחי שנרך:
 אלה נתונים שמצביעים קצת על אי הוודאות ששוררת בתעשייה הזאת ממש בימים אלה
צחי שנרך:
     תגובה מהירה למה שקרה
צחי שנרך:
 פתחנו ערוץ מהיר שבמסגרתו 400 מיליון ש"ח  הוקצו החל מאוקטובר 23 ועד פברואר 24
צחי שנרך:
 אם אני מסתכל על המצ'ינג של אותם 400 מיליון ש"ח, אנחנו מדברים על תוספת מימון של כמיליארד שקל לחברות בחודשים נובמבר עד פברואר
צחי שנרך:
 הכוונה היא להשקיע בחברות עם נכסים טכנולוגיים, שיש להן runway של פחות מחצי שנה, והמטרה שלנו להאריך את השרידות שלהן ולגשר מעל תשעה חודשים
צחי שנרך:
 עשינו די הרבה פעילויות שאני רוצה לציין אותן במהרה וקשה לי להיכנס לפרטים
איימן עודה:
יש קטגוריות לחברות הללו שמקבלות את הכסף הזה?
צחי שנרך:
כן
איימן עודה:
מהן?
צחי שנרך:
אנחנו הולכים לחלק אותן לפי מגוון של תחומים, כאלה שמוכרות וכאלה שלא מוכרות, אחוז מאוד גבוה של חברות הן חברות שעדיין לא מוכרות מן הסתם, אבל נחלק אותן לפי תחומים
צחי שנרך:
 אחוז מאוד גבוה של חברות הוא למשל בתחומים של health tech, מכשור רפואי, תרופות
צחי שנרך:
 אלה ממילא חברות שנמצאות בסיכון גבוה, ממילא היה להם קושי עוד לפני 23 לגייס והקושי הזה החמיר
צחי שנרך:
 חלק מהחברות האלה ממש נמצאות על סף סגירה, אנחנו מקבלים כל יום טלפונים ממנכ"לים שאומרים לנו: אנחנו בימים הקרובים נאסוף את האנשים ונודיע על סגירת החברה
צחי שנרך:
      אני רוצה להגיד מספר דברים שקורים
צחי שנרך:
 הגדלנו את תמיכה שלנו ביזמים כבר בשלב הרעיון
צחי שנרך:
 הכפלנו למעשה את הסכום ב-pre-pre-seed
צחי שנרך:
 הקמנו 9 מרכזי חדשנות חדשים
צחי שנרך:
 אני רוצה לסבר את האוזן על מה מדובר
צחי שנרך:
 אנחנו מדברים על מרכז חדשנות בנושא של פודטק ואגריטק בגליל המזרחי ובגולן, על מרכז חדשנות באילת, אילות, בדגש על ביוטכנולוגיה וחקלאות ימית
צחי שנרך:
 בגליל המערבי מרכז חדשנות בנושא טכנולוגיות בנייה ירוקה וכן הלאה
צחי שנרך:
 יש נתונים רבים בשקפים ששמתי וניתן לראות שהיינו במיקוד שאינו תוכנה ואינו תל אביב
צחי שנרך:
 אנחנו בפריפריה בנושאים מאוד מגוונים
צחי שנרך:
     אנחנו בימים אלה מקימים מועדוני אנג'לים ונכריז על 3 מועדונים חדשים שיעזרו במיוחד בשלבים הראשונים להקים את החברות וכן הלאה
צחי שנרך:
      אני אסכם בזה שאני אגיד שאם בשלבים המאוד ראשונים האתגר של ההייטק היה האם ההייטק יוכל "לדלבר" את הדברים שהוא התחייב עליהם\ אז אני חושב שהיטיב להתבטא מנכ"ל אינטל העולמית שיתייחס לעמידות חסרת התקדים של עובדי ההייטק בישראל ושיבח את התעשייה הזאת
צחי שנרך:
 האתגר הנוסף הוא אתגר של מימון
צחי שנרך:
 אנחנו מפעילים כ-7 מסלולים שונים, שנגעתי פה בחלקם בגלל חוסר של זמן
צחי שנרך:
 אם אני מסתכל על הטווח הבינוני והרחוק, כמילה אחרונה, אני מצטרף למה שנאמר כאן, חייבים הפעלה משולבת של חבילה של מהלכים שתיתן את המענה לאתגרים שצוינו פה ע"י קודמיי
צחי שנרך:
 תודה
איימן עודה:
 אני מברך את בואו של חבר הכנסת גלעד קריב
איימן עודה:
 חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, בבקשה
יאסר חוג'יראת:
אני זוכר שהיה דיון בנושא של ההייטק וההפיכה המשפטית בזמנו ואז ניסו להכחיש שאין קשר בין הפגיעה והירידה בהייטק לבין ההפיכה המשפטית
יאסר חוג'יראת:
 היום, לפי הנתונים, אי אפשר להסתיר שהייתה פגיעה בהייטק והיא ממשיכה עכשיו, לאחר פרוץ המלחמה
יאסר חוג'יראת:
      אני רוצה לדבר על משהו אחר לגמרי, על המשאב האנושי
יאסר חוג'יראת:
 מה שנאמר כאן, חלק מהפגיעה בהייטק, כמובן חוץ מהתקציב וההשקעות בחברות, הוא גם המשאב האנושי, שבגלל העדר חלק מהעובדים עקב המלחמה זה אחד הגורמים לפגיעה בחברות ההייטק
יאסר חוג'יראת:
 אני רוצה להעלות את הנושא של שילוב – זה המבחן האמיתי לכך שיש צורך בשילוב החברה הערבית בהייטק, ואם יהיה שילוב באחוזים יותר גבוהים בהייטק הישראלי אין ספק שזה יכול לחזק ולהחזיק את החברות בזמני משבר כאלה ואחרים
יאסר חוג'יראת:
     דבר שני, אין ספק גם בנוגע למה שנאמר כאן, שאחרי אוסלו ההייטק צמח
יאסר חוג'יראת:
 אנחנו צריכים להודות בדבר אחד – שלום זה המתכון לצמיחה, לא רק של ההייטק אלא של כל הסביבה בכל האזור
איימן עודה:
 הדסה גטשטיין, משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בבקשה
הדסה גטשטיין:
תודה רבה
הדסה גטשטיין:
 אני לא באה להגיד מה לא עשינו אלא מה כן עשינו, כי יש המון המון דברים טובים
הדסה גטשטיין:
 אני יכולה להגיד בשם משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בהובלה של השר אופיר אקוניס והמנכ"ל גדי אריאלי, שהמשרד מחויב להמשכיות המובילות הטכנולוגית של מדינת ישראל
הדסה גטשטיין:
 מגיל צעיר, כמו שהאדון דיבר פה, יש לנו תוכניות לקידום החדשנות והמדע, תוכניות ביחד עם משרד החינוך, "הייטקלאס" ותוכניות להנגשה של חדשנות ומדע, מגילאי בית ספר ועד התוכניות של רשות החדשנות ועד לצמיחה של חברה
הדסה גטשטיין:
      רק לסבר את האוזן לגבי הדברים שכן עשינו
הדסה גטשטיין:
 הדבר הראשון, שאפשר לבשר אותו כבר היום, הוא שאתמול הממשלה העבירה מינוי חדש של ראש רשות חדשנות, מינוי מבורך דווקא בעת הזאת, בשביל להוביל את האתגר הזה ביחד קדימה
הדסה גטשטיין:
 כמו שרשות החדשנות דיברו על מרכזי מו"פים ועל קרן סיוע, השנה גם העבירו את חוק האנג'לים, כדי לסייע דווקא לעידוד השקעות הון, חוק עידוד השקעות הון ושינויים במסלול שרשות החדשנות גם חלק מהם כבר פורסמו, מינוי של מדען ראשי חדש מחויב לדברים האלו
הדסה גטשטיין:
      משרדי הממשלה בהובלה של אופיר אקוניס ומשרדי ממשלה אחרים ביחד עם האוצר מחויבים לסיוע לדבר הזה
הדסה גטשטיין:
 כמו שבת חן דיברה והמליצה להתחבר לתקומה, אנחנו שותפים מלאים בתקומה, יש לנו קבוצות עבודה גם בחדשנות, גם במו"פ, גם לקידום חינוך מדעי טכנולוגי מגיל צעיר שם, כמובן גם בכל הארץ וגם במגזרים אחרים אבל בתקומה אנחנו שותפים מלאים, גם להקמה של מו"פ תקומה חדש, מו"פ עוטף עזה שקיבל פגיעה ישירה ואנחנו תומכים בו, ולא רק שנתמוך בו, נגדיל אותו והוא יקבל סיוע מאוד מאוד גדול בשביל הדבר הזה
הדסה גטשטיין:
 יש לי פה רשימה שלמה של דברים שכן עשינו
הדסה גטשטיין:
      צריך לשנות קצת את איך שאנחנו מדברים כי בסוף המסר הוא ביחד והמסר לחו"ל, לעודד השקעות, הוא שכדאי להשקיע בישראל ולמה טוב פה
הדסה גטשטיין:
 אם אנחנו נדבר ביחד, במסרים של הדברים הטובים שיש לנו פה, אז זה גם יהיה החוצה, ולא לדבר רק על דברים לא טובים, כמו חברת כנסת אפרת רייטן, שהייתה פה וחבל שהיא לא פה לשמוע את הדברים שכן עושים
הדסה גטשטיין:
 אנחנו מחויבים לפיתוח החדשנות והטכנולוגיה מגיל צעיר ועד כמובן לחברות early stage
הדסה גטשטיין:
 חברים פה במשרד הכלכלה, כמו ש-SNPI דיברו, יש הקרנות גם שמסייעות אחר כך לשיווק
הדסה גטשטיין:
 אנחנו מחויבים
איימן עודה:
הדסה, אני רוצה לדבר על דברים טובים ואף פעם לא הפכתי את הוועדה הזו למקום סקטוריאלי, אף פעם, אבל אני רוצה לשאול אותך על חלקה של האוכלוסייה הערבית בכל מה שאמרת
הדסה גטשטיין:
מחויבים לחלוטין בכל התוכניות, גם בתוכניות בית ספר - - -
איימן עודה:
קונקרטי
הדסה גטשטיין:
אין לי פה את המספרים, אני אתן לך אותם
הדסה גטשטיין:
 בתוכניות של המשרד שלנו מגיל צעיר יש לנו גם תמיכה במצפים, גם תמיכה במו"פים במגזר הערבי, גם פתיחה של מצפה כוכבים חדש בחורה
הדסה גטשטיין:
 יש לנו תוכניות ללימודי "הייטקלאס" במגזר הערבי
הדסה גטשטיין:
 אני אתן לך רשימה גדולה של הדברים שמיועדים רק לזה
הדסה גטשטיין:
 אנחנו מחויבים לחלוטין
איימן עודה:
נשב פעם רק על זה
איימן עודה:
 סיון נויפלד, איגוד ההייטק הישראלי, התאחדות התעשיינים
סיון נויפלד:
שלום לכולם
סיון נויפלד:
 אנחנו במצב שאמור להדאיג היום כל אחד ואחת מהיושבים כאן
סיון נויפלד:
 אני נציגת חברות ההייטק הישראליות שאנחנו מייצגים במטרה לקדם את הענף, לייצר הזדמנויות עסקיות ולהסיר חסמים מעכבים תוך מתן הזדמנויות עסקיות משמעותיות לחברים וייצוג בתעשייה הבין-לאומית ובמישור הלאומי
סיון נויפלד:
      תעשיית הייטק כי אחת החזיתות החשובות של הכלכלה הישראלית ושל החוסן הלאומי דווקא בעת הזו
סיון נויפלד:
 המשבר הנוכחי מעמיד את הענף באתגר שלא ידענו כמותו
סיון נויפלד:
 כידוע, ההייטק כולו מסתמך על יצוא טכנולוגיות ולא רק על השוק הישראלי
סיון נויפלד:
 חוסר היציבות באזורנו והמלחמה בחודשים האחרונים הביאו לכך ששנת 2023 היא השנה של המשבר המשמעותי ביותר באופן חסר תקדים
סיון נויפלד:
      יש פה הרבה נתונים שכבר דיברתם עליהם אבל המשבר מתבטא בירידה משמעותית בסך היקף ההשקעות, בהשקעות בשלבים מוקדמים, בירידה בסבבי הגיוס
סיון נויפלד:
 ואם אנחנו מסתכלים על רבעון המלחמה, ההשקעות הסתכמו ב-1
סיון נויפלד:
3 מיליון דולר, השקעות הון סיכון, שזה הנתון נמוך משנת 2017
סיון נויפלד:
 42% מהקרנות שהשקיעו בישראל בשנת 2022 כבר לא משקיעות בשנת 2023
סיון נויפלד:
42% מהקרנות שהשקיעו ב-2022 לא חזרו להשקיע ב-2023
סיון נויפלד:
 סך ההשקעות ב-2023 הסתכמו רק ב-7
סיון נויפלד:
3 מיליארד דולר, שזו ירידה חדה של 60% מ-2022
איימן עודה:
יש נתונים לגבי שלושת החודשים האחרונים, לא רק 2023?
סיון נויפלד:
לגבי הרבעון של המלחמה עצמו? אני אוכל לבדוק את הנתונים האלה
סיון נויפלד:
 אלה נתונים שלקחנו מהסקר של SNPI
איימן עודה:
לגבי ההפיכה, אני חושב שזה חשוב לכל בן-אדם במדינה
סיון נויפלד:
נכון
סיון נויפלד:
 חשוב לנו להגיד שמה-7 באוקטובר אנחנו רואים פה פגיעה גם ברציפות העסקית של התפקוד עקב גיוס מילואים
סיון נויפלד:
 המון עובדים משמעותיים גויסו למילואים, וגם התפקוד של שאר העובדים ירד משמעותית עקב העדר מסגרות חינוך בחודש הראשון של המלחמה, שזה היה חודש קריטי לסגירת השנה
סיון נויפלד:
 קריטי כי זה אחרי תקופת החגים, כולם חוזרים במאמץ האחרון לסגור את השנה
סיון נויפלד:
 אתם צריכים להבין שגם רוב המגויסים הם חבר'ה צעירים שרובם הגיעו מחברות ההייטק
סיון נויפלד:
יושב כאן איתי שחף משה, סמנכ"ל כספים של חברת "אירונאוטיקס", תכף גם הוא יתייחס בכמה רגעים
סיון נויפלד:
 זו חברת הייטק ביטחונית עם מעל 30% עובדים מגויסים בתפקידי מפתח
סיון נויפלד:
 תארו לכם איזו מציאות הזויה זו שעובדים שכבר לא עובדים בחברה הגיעו לעזור כדי שהחברה תמשיך לייצר, לעמוד בביקושים ובדרישות
סיון נויפלד:
 אז איך אנחנו כחברה ישראלית אמורים להתמודד מול החברות העולמיות במקרה הזה?     ובסטארט-אפים, שאמרנו שהמצב קשה, שם זה גרוע הרבה יותר
סיון נויפלד:
 לדוגמה, אחוז המגויסים עולה על 50%
סיון נויפלד:
 אם לוקחים למשל את חברת אינוקאט מדיקל, חברה בתחום הסוכרת בת 3 שנים, 4 מתוך 5 עובדים מגויסים בצו 8, אז החברה הזאת נעצרה לחלוטין
סיון נויפלד:
 כמו כן, גם חברות אחרות, כמו חברת שף AI, ששם 5 עובדים מתוך 5 גויסו למילואים, כשהם ממש בתחילת התהליך שלהם
סיון נויפלד:
 זה רבעון האחרון לשנה והפגיעה היא גם בהכנסות, גם במסים למדינה, וכמובן בהצלחת החברה באופן כללי
סיון נויפלד:
     אנחנו רוצים לקרוא לכם: אחד, להזרים יותר מענקים לטובת הסטארט-אפים, הגדלת תקציבי רשות החדשנות, שזה אחד הדברים החשובים, והצהרה לגבי מדיניות המיסוי הגלובלי, שטרם יצאנו בהצהרה לגבי מס חברות אחיד
סיון נויפלד:
 אנחנו פונים כאן אליכם בקריאה לפעול על מנת להזרים יותר כספים להייטק, לתמוך בהסברה רחבה לענף ההייטק אל מול העולם במטרה להחזיר קרנות בין-לאומיות להשקיע בישראל