GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד אנסבכר:
 הוא היה איש של חיים, מאוד כישרוני, הצליח בכל מה שהוא עשה
ורד אנסבכר:
 אדם מבריק, כדורסלן, מנהיג, עשה כל דבר ברצינות
ורד אנסבכר:
 אני רוצה להגיד שבקלות הייתי יכולה לדמיין את יהודה, במקום להיות בצבא, לומד משפטים, או לומד פכ"מ שמאוד עניין אותו, אבל יהודה בחר להתמסר למען הדבר הגדול הזה שנקרא מדינת ישראל
ורד אנסבכר:
 יהודה היה בקבע מעל 6 שנים, הוא הקדיש את החיים שלו בשביל העם, בשביל המדינה, בשביל הארץ, מתוך הבנה שזו המשימה שלו עכשיו והוא מוכן לשים את הצרכים הפרטיים שלו ולהתרכז בצרכים הכלליים שלו, כי זו כרגע המשימה
ורד אנסבכר:
 גם כשיהודה נכנס לעזה הוא ידע טוב מאוד לקראת מה הוא נכנס
ורד אנסבכר:
      כל הזמן קיבלנו דרישות שלום מיהודה ושמענו סיפור לפני שבועיים ממילואימניק שהיה אתם והוא סיפר שלפני הכניסה לקרב יהודה אסף את החיילים שלו ואמר להם שהרבה פעמים במלחמות המפקדים צריכים להיות ראשונים וטוב שכך, כי המפקדים צריכים להוות דוגמה אישית ובגלל זה הרבה פעמים מפקדים נהרגים ואני רוצה לתדרך אותכם מה לעשות במידה וקורה לי משהו
ורד אנסבכר:
      יהודה ידע עבור מה הוא נלחם, הוא לא חשב שנכנס למשחק, הוא הבין מי האויבים שלנו ומול מי אנחנו עומדים
ורד אנסבכר:
 למרות זאת הוא בחר להיכנס כי הוא ידע שיש פה מטרות
ורד אנסבכר:
 הוא ראה את הזוועות בעיניים ב-7 לאוקטובר והבין שהוא צריך להחזיר את הכבוד הלאומי שלנו
ורד אנסבכר:
 ככה הוא כתב לנו בהודעה: אני הולך להחזיר את הכבוד הלאומי שלנו
ורד אנסבכר:
 הוא ידע שהוא רוצה ללכת ולמוטט את שלטון חמאס לחלוטין והוא ידע שהוא רצה להחזיר את החטופים עד האחרון שבהם
ורד אנסבכר:
 בשביל זה הם נכנסו, בשביל למוטט ובשביל לפגוע ובשביל לגבות מחיר גבוה מהאויבים שלנו שמנסים להתנכל לנו ללא הפסקה
ורד אנסבכר:
      פורום הגבורה הוא פורום של משפחות שכולות, פורום א-פוליטי שמאגד בתוכו משפחות מכל הציבוריות הישראלית ששמה לה במטרה שבמוות של הקרובים לנו הם ציוו לנו את הניצחון, הם ציוו שנמשיך עד הסוף, שניתן כוח לצה"ל, שניתן כוח למקבלי ההחלטות להמשיך, לא להפסיק עד שנוכל להגיד שסיימנו את המלאכה
ורד אנסבכר:
      אני אסיים ואומר שלצערי הרב יהודה לא יגשים את החלומות הפרטיים שלו והיו לו הרבה חלומות פרטיים שהוא לא יגשים
ורד אנסבכר:
 אבל יהודה היה שותף בחלומות כלל ישראליים גדולים ואני רוצה לבקש מנבחרי הציבור להיות שותפים בחלומות גדולים, לחלום בגדול ולהיות מלאי חזון
ורד אנסבכר:
 להיות אנשים חולמים ולא אנשים שחושבים רק על מה יכול להיות עכשיו אלא לחשוב בגדול מה אנחנו רוצים שיהיה מהמדינה שלנו, מה אנחנו רוצים מהעם, איך אנחנו נראים, לחשוב קדימה ולהיות אנשים שרואים בגדול וחושבים בגדול
ורד אנסבכר:
 אמנם נחמה פרטית לא תהיה לנו, אבל נחמה לאומית אני רוצה לקוות שתהיה לנו וזה בידיים שלכם, תודה
איימן עודה:
 אחרון הדוברים בבקשה
אליה:
שמי אליה ואני גיסו של איתן מור החטוף בעזה
אליה:
 איתן היה מאבטח במסיבה בנובה וברגעים האחרונים לפני שנחטף הוא עזר להביא אנשים למקומות בטוחים
אליה:
 הוא ניסה להציל שתי גופות של בחורות, אליקים והוא החזירו גופה אחת, החביאו אותה ומצאו אותה אחר כך, לאחר מכן חזרו להביא את הגופה השנייה ואז הם נחטפו
אליה:
 אנחנו מאוד מתגעגעים לאיתן ומאוד מטולטלים
אליה:
     ביום חמישי האחרון אח של איתן ואני נסענו לכרם שלום ורק בדרך לשם מרגישים את הלב כבד, איתן כל כך קרוב ואנחנו לא יכולים לראות אותו וכל כך מחכים לו
אליה:
 בעזרת השם הוא יחזור, במיוחד אחרי הבשורה המשמחת ששמענו הבוקר על המבצע המיוחד עם השגחה נפלאה, תודה רבה לצה"ל, לימ"מ, לממשלה וכל מקבלי ההחלטות על ההחלטות החשובות האלה שצריך להמשיך אתם
אליה:
 צריך להמשיך בכל הכוח ולעשות מאמצים גם מדיניים וגם צבאיים ולחזק כמה שיותר
אליה:
 זה מחזק אותנו ונותן לנו אוויר לנשום כשאנחנו מבינים שלא רק עושים אלא גם מצליחים
אליה:
 מנסים בכל הכוח, גם בצורה מדינית וגם בצורה צבאית, עד הסוף
אליה:
 היו שמועות שלא עושים מבצעים צבאיים ובסוף אנחנו רואים שצה"ל עם יד הדופק ומנסה להחזיר את כולם
אליה:
 זה נותן לנו אורך רוח וכו'
אליה:
      זה כמובן בזכות הלחץ ואולי במבצע צבאי לא נוכל להחזיר באמת את שאר החטופים, אבל המבצעים הצבאיים הם אלה שימשיכו ללחוץ על החמאס ולהביא אותם לנקודת מפתח שנגיע לעסקה טובה יותר ושלא נאבד דרכה את כל החיים של כל מי שחי פה בארץ
אליה:
 אני מחכה לרגע שנשב ונשתה קפה עם איתן בבית, נצא לסיבוב עם הכלבה שלו נזי שכל כך דאג לה ובעזרת השם בקרוב זה יקרה
אליה:
 בזכות הלחץ ובזכות האמונה, תודה
איימן עודה:
תודה רבה לך ותודה רבה לכם
איימן עודה:
 חשוב לי להגיד שמן הסתם יש בינינו חילוקי דעות פוליטיים וזו הכנסת, מקום שיש בו חילוקי דעות ואתם יודעים איפה אני נמצא, אני נמצא בפינה של השמאל בכנסת
איימן עודה:
 אבל בעניינים האנושיים אנחנו לא צריכים להיות חלוקים
איימן עודה:
 אנחנו צריכים להסכים להוציא את כל האזרחים ממעגלי הרצח וההרג, שכל האנשים ישובו לביתם, אלה דברים הכי אנושיים וכולנו צריכים להיות תמימי דעים לגבי זה
איימן עודה:
      בחלק מהדברים הייתה פוליטיזציה
איימן עודה:
 אני שומר לעצמי את הזכות להגיד שאני לא מסכים לחלק מהם
איימן עודה:
 אני מכבד אבל לא מסכים כי אני חושב שהכבוד הלאומי האמיתי העמוק והאסטרטגי זה לכבד את העובדה הבסיסית שבאדמה הזו יש שני עמים
איימן עודה:
 צריך לכבד את הזכות הלאומית של שני העמים
איימן עודה:
 להגיע לשלום ולהסדרי ביטחון שיטיבו עם כולנו
איימן עודה:
 תודה רבה לכם מעומק הלב
איימן עודה:
 מותר לכם לא להסכים אתי, אבל יש את הדברים האנושיים שכולנו מסכימים עליהם
איימן עודה:
     בוועדת המדע והטכנולוגיה יזמנו דיון בנושא חידושים מדעיים וגישות חדשניות בטיפול במחלת הסרטן לכבוד יום הסרטן הבין לאומי שצוין בשבוע שעבר
איימן עודה:
 על פי המידע שנכתב באתר האגודה למלחמה בסרטן ולפי נתוני הסוכנות הבין לאומית לחקר הסרטן בארגון הבריאות הלאומי, בשנת 2040 יאובחנו בעולם כמעט 30 מיליון אדם עם מחלת הסרטן
איימן עודה:
 בשנת 2020 מספר חולי הסרטן בעולם עומד על כמעט 20 מיליון, כלומר מדובר בגידול של כ-50% תוך 20 שנה בלבד
איימן עודה:
 על פי הערכות הסוכנות, אחד מכל חמישה גברים ואחת מכל שש נשים ברחבי העולם יחלו בסרטן במהלך חייהם
איימן עודה:
 תסתכלו על היושבים בחדר, אחד משמונה או אחת מששה יחלו בסרטן
קריאה:
יש כבר כאלה שחלו
איימן עודה:
זה לא יאומן כמה בני אדם מתרגלים לדברים
איימן עודה:
 יש דברים שאם היינו אומרים אותם בעידן אחר היו נתפסים כלא נורמאליים
איימן עודה:
 אני חושב שלדברים הללו, לעובדה הזאת, האנושות לא צריכה להתרגל
איימן עודה:
 אחד מתוך שמונה גברים ואחת מתוך 11 נשים בעולם ימותו כתוצאה מהמחלה
איימן עודה:
      שיעור המאובחנים בישראל במחלת הסרטן גבוה מהממוצע במדינות העולם
איימן עודה:
 בשנת 2023 אובחנו בישראל כ-31,000 נשים וגברים עם מחלת הסרטן
איימן עודה:
 לצד הנתונים הלא מעודדים הללו, החידושים המחקריים והגישות השונות בתחום מביאות עמן בשורה חיובית לחולי הסרטן
איימן עודה:
 היום נשמע על החידושים והגישות החדשניות בתחום חקר הסרטן
איימן עודה:
 נפתח עם פרופ' משה מיטלמן, יושב-ראש האגודה למלחמה בסרטן ואחריו פרופ' גל מרקל ממשרד הבריאות, בבקשה
פרופ' משה מיטלמן:
תודה לך אדוני היושב-ראש, שמי משה מיטלמן, אני יושב-ראש האגודה למלחמה בסרטן וגם רופא שמטפל בחולים האלה
פרופ' משה מיטלמן:
 אני רוצה לברך אותך ולהודות על עצם קיום הדיון
פרופ' משה מיטלמן:
 מאוד קשה להחליף נושא אחרי הנושא הקודם, אבל אולי דווקא המחשבה שאנחנו באים לדבר כאן על הצלת חיים, הארכת חיים ועל בריאות ועל חיים בכלל, אולי זו נחמה וגשר לנושא עליו אנחנו הולכים לדבר
פרופ' משה מיטלמן:
      חלק מהדברים שאמרת נכונים מאוד, אני רוצה לברך את העמיתים שלי, אני מבין שיש פה נציגים של עמותות אחרות, חולות, חולים ונציגים של משרד הבריאות
פרופ' משה מיטלמן:
 אני רוצה להתחיל בנתונים ולמרות שאתה אדוני היושב-ראש, סקרת כמה נתונים - - -
איימן עודה:
יש משהו ממה שסקרתי, שאני אישית לא בטוח בו, מה זה אומר שיהיו כ-30 מיליון בשנת 2040? אם זה אחד מ-6 זה צריך להיות יותר
פרופ' משה מיטלמן:
אם יורשה לי, אחדד כמה מספרים ובוודאי אם נדע לענות על השאלות, כי ככל שאנחנו מתבגרים אני מבין שאני יכול לענות על פחות שאלות, ננסה לענות
פרופ' משה מיטלמן:
 כמה נתונים מהעולם הרחב, הנתונים האלה הם נתונים משולבים של ארגון הבריאות העולמי, של ארגון חקר הסרטן מטעם ארגון הבריאות העולמי, האיגודים המקצועיים האמריקאים, האירופים וכמובן גם נתוני משרד הבריאות שלנו ונתונים שלנו מהאגודה למלחמה בסרטן
פרופ' משה מיטלמן:
 יש תערובת וחיבור בניסיון להגיע למידע פשוט, ברור ונהיר לכולם
פרופ' משה מיטלמן:
      בשנת 2020 היו בעולם 18 מיליון חולים חדשים בסרטן ורק בשבוע שעבר, לקראת יום הסרטן הבין לאומי פורסמו הנתונים של 2023-2022 ואנחנו כבר מדברים על 20 מיליון
פרופ' משה מיטלמן:
 יש גם תחזית וההערכה היא שאנחנו מדברים בשנת 2050 על כ-35 מיליון חולים חדשים בעולם וזו עלייה של כ-80%-77%
פרופ' משה מיטלמן:
 גם אצלנו תהיה עלייה ונסביר מדוע תהיה עלייה
פרופ' משה מיטלמן:
 התמותה גם עולה, יש ויכוח אם היא עולה או יורדת
פרופ' משה מיטלמן:
 בארצות עם הכנסה גבוהה התמותה יורדת, כולל אצלנו, אבל שיעור האבחון עולה כי אנחנו מגלים יותר חולים
פרופ' משה מיטלמן:
    הסרטנים המובילים הם סרטן השד-2
פרופ' משה מיטלמן:
3 מיליון, ריאה-2
פרופ' משה מיטלמן:
2 מיליון, כלומר כ-2 מיליון חולים חדשים בשנה
פרופ' משה מיטלמן:
 לפי נתונים של ארגון הבריאות העולמי דווקא סרטן הריאה יותר שכיח במעט, אבל זה לא משנה
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו מדברים על הסרטנים השכיחים ועל סרטנים בכלל
פרופ' משה מיטלמן:
      בשורה התחתונה כתוב, לפי הערכת הגופים, 27% לפחות, אחד מכל ארבעה קשור באלכוהול, עישון, בהשמנה, וירוסים, זיהום אוויר, כלומר נתונים שאנחנו נחשפים להם ויש מה לעשות וזו החשיבות של ישיבה מהסוג הזה, כי אפשר למנוע לפחות חלק משמעותי מהם
פרופ' משה מיטלמן:
      אצלנו בישראל, לצערנו אנחנו עדיין במקום די גבוה בעולם, או יותר נכון נמוך בעולם מבחינת השכיחות, 45 מתוך 50, בין היתר כי אנחנו מבצעים בדיקות וגם מגלים יותר, גם באוכלוסייה מתבגרת
פרופ' משה מיטלמן:
 מאובחנים כ-31,000-30,000 חולים חדשים כל שנה, המספרים די דומים לעולם המערבי
פרופ' משה מיטלמן:
 לא שונים בהרבה, שד, מעי, ערמונית, ריאה
פרופ' משה מיטלמן:
 כל שנה נפטרים כ-11,000
פרופ' משה מיטלמן:
 החדשות הטובות הן שהתמותה בירידה מתמדת, סדר גודל של כ-6
פרופ' משה מיטלמן:
5% לשנה פחות תמותה
פרופ' משה מיטלמן:
 יש מה לעשות, שלא נתבלבל ונקפוץ משמחה, יש עוד מה לעשות, אבל מדברים על ירידה מתמדת
איימן עודה:
הירידה זה 6% כל שנה, אבל כמה אנשים בסוף מתים מזה ובכמה אנשים מצליחים לטפל?
פרופ' משה מיטלמן:
נגיע לזה
פרופ' משה מיטלמן:
 שימו לב שבשנת 2000, 80% נפטרו מהמחלה, אבל בשנת 2020 המספר ירד ל-67%
פרופ' משה מיטלמן:
 לא שזה כלום, אבל אנחנו במגמה חיובית
פרופ' משה מיטלמן:
 שיעור התמותה לפי סוגי הסרטן השונים: מסרטן השד-61%, ריאה-83%, לבלב-90%, אבל בסוגים אחרים אנחנו משתפרים כל הזמן, לטעמנו לא מספיק
פרופ' משה מיטלמן:
      התקדמנו בישראל ובעולם בתחום הסרטן בזכות כמה גורמים: אחד, מחקר
פרופ' משה מיטלמן:
 יש לנו בשני העשורים האחרונים כלים חדשים כמו תרביות תאים, גנטיקה, כלים דיגיטליים שנכנסו לשימוש המחשבים, האינטרנט, ה-AI וכו'
פרופ' משה מיטלמן:
 דבר שני, שיתוף פעולה בין מרכזי ובין עולמי
פרופ' משה מיטלמן:
 אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת כי מי שחושב שעם לבדו ישכון ונוכל להסתדר לבד, טועה ומטעה
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו חייבים את שיתוף הפעולה הבין לאומי ולא תמיד אנחנו מקבלים אותו וכשאנחנו מקבלים אותו הוא רק עוזר
פרופ' משה מיטלמן:
      אנחנו מבינים טוב יותר את הביולוגיה, את הגורמים למחלות, את מהלך המחלות
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו מאתרים ומגלים יותר ויותר גורמי סיכון וכתוצאה מכך אנחנו מפתחים שיטות טובות יותר, יעילות יותר, מקשות פחות, מזיקות פחות, אבל יקרות יותר
פרופ' משה מיטלמן:
 שיטות של אבחון, שיטות של מעקב, שיטות של טיפול - כאן כדוגמה, הייתי גאה לשים את תמונתו של פרופ' אהרון צ'חנובר, חתן פרס נובל 2004, אחת הדוגמאות לתרומה המכובדת והמרשימה של חוקרים ומדענים ישראלים בתחום הזה, לא רק, אבל בהחלט גם
פרופ' משה מיטלמן:
     רשמנו כמה דוגמאות: גורמי סיכון כמו עישון, אלכוהול, השמנה, נגיפים, זיהום אוויר
פרופ' משה מיטלמן:
 דברים שהם כל כך ברורים ומוכרים לנו היום, לא תמיד היו כל כך מוכרים, למשל נושא רחיצת הידיים לדוגמה, כדי למנוע זיהומים, רק בסוף המאה ה-19 זמלווייס היה זה שגילה את זה, לא היה ברור לכולם שצריך לרחוץ ידיים לפני שנוגעים בחולה או מנתחים אותו
פרופ' משה מיטלמן:
 אז דברים שהיום הם כל כך ברורים ומוכרים לכולם לא היו כל כך ברורים
פרופ' משה מיטלמן:
     מוטציות – אחרי המגיפה כולנו מומחים למוטציות, לא רק הגנטיקאים
פרופ' משה מיטלמן:
 אז יש שינויים גנטיים, חלקם מולדים, כמו למשל ה-BRCA שגורם לנטייה לסרטן השד ולסרטנים אחרים, או מוטציות נרכשות כמו מוטציית HER בשד, כמו ABL BC  בלוקמיה והבאתי רק כמה דוגמאות על קצה המזלג כדי לסבר את האוזן
פרופ' משה מיטלמן:
     פרוטאוזום כמטרה – אנחנו, העולם והחוקרים, מאתרים יותר ויותר נקודות שיכולות להיות מטרה לטיפול חכם, היוביקוויטין והפרוטאוזום שגילה פרופ' צ'חנובר יחד עם פרופ' הרשקו כבר לפני כ-30 שנה, זו מטרה לתרופה וזה הוליך לפיתוח של תרופה שנקראת וולקייד, תרופה שאני משתמש בה על בסיס יום יומי לחלק מהמחלות הממאירות בתחום מערכת הדם
פרופ' משה מיטלמן:
     למדנו על החשיפה לקרינה, אנחנו מטפלים בלא מעט אנשים שנחשפו בצ'רנוביל ולפני כמה שבועות הייתה לי שיחה עם פרופסור מנגסקי ביפן והוא יכול לספר על מה שקרה שם
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו מכירים את החשיפה לאזבסט, לכימיקלים ואם רק נדע להתנהל נכון, נקטין משמעותית את המספרים
פרופ' משה מיטלמן:
     איך מאבחנים היום? עדיין משתמשים בשיטות המסורתיות, אבל נוספו לנו כלים חדשים
פרופ' משה מיטלמן:
 למשל בתחום ההדמיה, ממוגרפיה, יש באגודה ניידת שמסתובבת בכל הארץ, מיפוי,CT  PET, MRI, דוגמאות שכולם מכירים
פרופ' משה מיטלמן:
 היום עושים ביופסיות, מחט תחת הדמיה, מה שפעם היינו צריכים לעשות בניתוח ולהמתין שבועיים להחלמה, היום עושים בבוקר וכעבור שעתיים המטופל או המטופלת הולכים לביתם והתשובה תגיע כעבור כמה ימים
פרופ' משה מיטלמן:
        הגנטיקה עשתה מהפיכה, היום אנחנו מדויקים יותר, פחות פולשניים, יקרים יותר, הגילוי יותר מוקדם ואנחנו מאבחנים יותר ויותר חולים, זה חלק מהסיפור מדוע המספרים הולכים וגדלים
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו יכולים לדבר על מניעה מה שהיה לא רלוונטי בעבר, או לפחות על עיכוב המחלה, או טיפול בשלבים מוקדמים יותר, להרוג אותם כשהם קטנים
פרופ' משה מיטלמן:
     הטיפול היום נעשה עדיין בכימותרפיה, הכימותרפיה לא מתה, היא קיימת, עדיין יעילה ונותנת לנו תרומה משמעותית
פרופ' משה מיטלמן:
 אבל לצד הכימותרפיה יותר ויותר טיפולים ביולוגיים, אינטליגנטיים
פרופ' משה מיטלמן:
 אם אלה נוגדנים, מולקולות קטנות שמכוונות למטרה, הזכרתי רק כדוגמה עוד פיתוח כחול לבן מישראל, טיפול ה-CAR T  של פרופ' זליג אשחר ממכון וייצמן, חתן פרס ישראל
פרופ' משה מיטלמן:
 הטיפול שהוא פיתוח הוא פשוט מהפכה
פרופ' משה מיטלמן:
 אני מטפל גם בחולי לימפומה ולראות חולי לימפומה שכבר היו אבודים ופתאום חיים 4-3 שנים בלי מחלה, זאת לא אבולוציה, זאת רבולוציה
פרופ' משה מיטלמן:
 זה פשוט נהדר ויש עוד בדרך
פרופ' משה מיטלמן:
      הטיפול התומך כולל הקרינה, כירורגיה מודרנית, טיפול יותר נכון כדי לשפר את איכות החיים
פרופ' משה מיטלמן:
 למדנו שאיכות החיים חשובה לא פחות מתוחלת החיים
פרופ' משה מיטלמן:
 יש לזה בהחלט משמעות
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו מצליחים יותר למנוע, לעכב את האצת המחלה, הטיפול יעיל יותר, פחות תופעות לוואי והמספרים מדברים בעד עצמם
פרופ' משה מיטלמן:
 יותר אנשים נרפאים ומיש לא נרפא נהנה יותר מהארכת חיים, עם שיפור באיכות החיים, נושא שהרבה שנים לא נתנו לו את המשקל
פרופ' משה מיטלמן:
 אבל, זה יקר יקר
פרופ' משה מיטלמן:
 זה חלק מההסתכלות על העתיד, יהיה צריך לחשוב על זה
איימן עודה:
אם זה יקר יקר, אני חושב שהמדינה צריכה להתערב, לא?
פרופ' משה מיטלמן:
ועוד איך
פרופ' משה מיטלמן:
 אם היינו נפגשים קודם היו חושדים שביקשתי ממך להעלות את השאלה הזאת
פרופ' משה מיטלמן:
 אני מעיד שלא נפגשנו קודם, זו פעם ראשונה שאנחנו נפגשים ואני מודה לך על השאלה ואומר, כן, המדינה חייבת להתערב ואני אגיע לזה
פרופ' משה מיטלמן:
 היא חייבת/ לא צריכה, חייבת
פרופ' משה מיטלמן:
 יושבים פה גם נציגי משרד הבריאות שיסכימו אתי
איימן עודה:
הבעיה שלי לא עם נציגי משרד הבריאות, הבעיה שלי היא עם זה שיש אנשים שיושבים בקואליציה שמייצגים חברות מוחלשות, מקבלים מהם את הקולות, אם אלה חרדים, אם מזרחים, במצב כלכלי הכי קשה שמצביעים להם והם נמצאים בקואליציות כבר 30 שנה, הם צריכים לקדם את זה
פרופ' משה מיטלמן:
אני יכול להזמין אותך להצטרף לאגודה למלחמה בסרטן, תעשה אתנו עבודה נהדרת
פרופ' משה מיטלמן:
 אני רוצה לגעת על קצה המזלג בכמה היבטים לא רפואיים נטו, אבל חשובים לא פחות: חברתיים, לגאליים, אתיים, רגולטוריים ואחרים
פרופ' משה מיטלמן:
 יש ויהיו לנו יותר ויותר חולים מהסיבות שהסברנו
פרופ' משה מיטלמן:
 המחלה הופכת להיות יותר כרונית, זו קונספציה שונה, צריך להסתכל על הדברים בצורה אחרת
פרופ' משה מיטלמן:
 אני יושב עם המטופלים שלי ואומר להם, אתם באמת חושבים שאו שנרפאים או מתים? הרוב הגדול חי עם זה, אבל שמעתם שמישהו נרפא מיתר לחץ דם? שמישהו נרפא מסוכרת? לא, לומדים לחיות עם זה
פרופ' משה מיטלמן:
 אז גם עם זה לומדים לחיות ובלבד שננסה לחיות באיכות חיים סבירה
פרופ' משה מיטלמן:
 זה שינוי תפיסתי
פרופ' משה מיטלמן:
      שינוי נוסף, יש פה המון שותפים, אם פעם זה היה משהו בין הרופא והחולה, עם הפטרנליזם של הרופא והחולה, אני זוכר את זה כסטודנט, אל תפריע לי ותעשה מה שאני אומר, אין יותר פטרנליזם וטוב שכך, יש הרבה שותפים, המדינה, קופות החולים, החולים, המשפחות, העמותות, המדיה ולכולם יש זכות דיבור וכולם יכולים להתערב ולהשתתף בסיפור הזה
פרופ' משה מיטלמן:
      לצערנו הולך ונוצר פער רפואי חברתי כלכלי גדל והולך
פרופ' משה מיטלמן:
 את הפער לא נוכל למנוע, נוכל לעשות כדי לצמצם אותו
פרופ' משה מיטלמן:
 ברגע שאנחנו רוצים יותר ממה שאנחנו יכולים להשיג  תמיד ייווצר פער כי אנשים ישיגו את מה שאפשר והמערכת לא נותנת בדרכים אחרות
פרופ' משה מיטלמן:
 הרפואה הפרטית משגשגת והיא תשגשג יותר, אם זה טוב או רע אשאיר לכל אחד להחליט
פרופ' משה מיטלמן:
 אבל אני חושב שכולנו רוצים רפואה ציבורית טובה וחזקה וכדי לעשות את זה, המדינה תצטרך לתת יותר
פרופ' משה מיטלמן:
 יש גם קשיים רגולטוריים מפני שגם הרגולטור מתקשה לפעמים לפתח והוא נדרש לפתח כלים חדשים
פרופ' משה מיטלמן:
 למשל בכל הנושא הדיגיטלי
פרופ' משה מיטלמן:
      איך נראה העתיד - יהיו יותר חולים זה בטוח, אבל נאבחן מוקדם יותר ותוחלת החיים תתארך וזה גם מסביר מדוע יהיו יותר חולים ודיברתי על עלייה של כ-80% למשך 30 השנה הבאות ואפילו פחות
פרופ' משה מיטלמן:
 אופי המחלה משתנה וימשיך להשתנות, הדברים שדיברתי עליהם ימשיכו
פרופ' משה מיטלמן:
 נשים דגש יותר ויותר על מניעה, על טיפול בגורמי הסיכון וצריך לעשות את זה
פרופ' משה מיטלמן:
 יהיו לנו ויש לנו כלים יותר טובים
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו ניתן יותר טיפולים ביולוגיים, נתפור את החליפה האישית התרופתית לכל אחד, אבל ההוצאה תלך ותגדל
פרופ' משה מיטלמן:
 האמריקאים פתחו לאחרונה את המושג "רעילות כספית", צריך להביא את זה בחשבון, בנושא של הפער החברתית הכלכלי שהזכרתי
פרופ' משה מיטלמן:
       לסיום אני מבקש להגיד כמה מילים על האגודה למלחמה בסרטן, מי אנחנו ומה אנחנו
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו נמצאים לטובת המחלה, לטובת החולים, לטובת המשפחות, במקום בו יש פער בין מה שנותנת המערכת הציבורית הממשלתית והקופות, לבין מה שאנחנו רוצים ומה שאנחנו צריכים
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו עוסקים במניעה, אנחנו עוסקים בהסברה, אנחנו מלווים חולים ובני משפחה
פרופ' משה מיטלמן:
 אנחנו עוסקים לאחרונה יותר ויותר בשיקום ותומכים גם במחקר כפי שאנחנו יכולים
פרופ' משה מיטלמן:
       כמה מספרים כדי לסבר את האוזן: השקענו כ-50 מיליון שקלים בעשר השנים האחרונות בתמיכה במחקר
פרופ' משה מיטלמן:
 הרבה מאוד חוקרים צעירים שאנחנו רוצים לעודד ואת הפריפריה שאנחנו רוצים לעודד
פרופ' משה מיטלמן:
 בוצעו בממוגרפיה כ-17,500 בדיקות בשנה אחת, מעל 10,000 חולים ומחלימים פעילים, 6,000 פניות בשנה למוקד הטלמידע
פרופ' משה מיטלמן:
 מעל 2
פרופ' משה מיטלמן:
5 מיליון שקלים למימון תקנים ופרויקטים בבתי החולים, אנחנו עוזרים גם להם וכ-560 חולים במעון צ'ארלס קלור ועוד
פרופ' משה מיטלמן:
     אני רוצה לסכם במשפט, אדוני היושב-ראש, תודה שהזמנת ונתת לנו את הזכות לדבר
פרופ' משה מיטלמן:
 התקדמנו, עשינו הרבה, אבל יש עוד הרבה מה לעשות והפער בין הרצוי למצוי ילך ויגדל
פרופ' משה מיטלמן:
 אם אנחנו רוצים במדינת ישראל להישאר על המפה במקום גבוה כמו שאנחנו היום, נהיה חייבים להשקיע יותר ולהשקיע יותר זה אומר המדינה והמערכת הציבורית כי כל דבר אחר יפגע באנשים ויגדיל את הפער
איימן עודה:
תודה רבה לך על כל מה שאתה עושה ועל כל מה שאמרת
איימן עודה:
 יש לנו הרבה הערכה
איימן עודה:
 נעבור לדוברים הבאים, פרופ' גל מרקל נציג המועצה הלאומית למחלות ממאירות במשרד הבריאות
פרופ' גל מרקל:
תודה רבה על ההזמנה
פרופ' גל מרקל:
 אני רוצה לברך את האגודה למלחמה בסרטן ואת כל הנציגים של עמותות החולים על מה שהם עושים בשותפות עם כולם, לפרופ' מיטלמן תודה על הסקירה שמאפשרת לי לדבר על דברים נוספים
פרופ' גל מרקל:
     המועצה הלאומית למניעה, אבחון ומחלות ממאירות של משרד הבריאות היא גוף מייעץ למשרד, שמטפל בכל שלושת הנושאים הללו
פרופ' גל מרקל:
 מדובר בנציגות משותפת של כל המקצועות שעוסקים ברפואה מכלל בתי החולים, קופות החולים, עמותות וכן הלאה, מתוך מטרה להוות גוף מקצועי שיכול לסייע למשרד בהיבטים שונים, מהמלצות או סיוע בדברים שקשורים לסל התרופות ועוד
פרופ' גל מרקל:
      אם מדברים על החשיבות של הסרטן בהקשר הספציפי של תקציב הבריאות, זה סדר גודל של בין 30 ל-40% מוקדש לסרטן מסל הבריאות בכל שנה
פרופ' גל מרקל:
 כפועל יוצא מזה, לאזרחים בישראל יש נגישות יוצאת מהכלל שמאפשרת לנו למנוע, לאבחן ולטפל בזמן
פרופ' גל מרקל:
     יתרה מכך, המועצה יצאה השנה ביוזמתו של יושב-ראש המועצה, פרופ' עידו וולף בתוכנית אסטרטגית שמטרתה למפות את כל הפערים שקשורים במבנה ההתמחות באונקולוגיה, דרך רדיותרפיה ואיך צריך להיראות מערך אונקולוגי ותפקיד הסיעוד, מחקר, בינה מלאכותית וכן הלאה, משהו בין 20 ל-30 תוכניות שונות שאוגדו ביחד כרעיון איך צריך להסתכל על האתגר הגדול שפרופ' מיטלמן ציין, של מה יקרה בשנת 2040? מה יקרה בשנת 2050? זה נשמע רחוק אבל זה מעבר לפינה
פרופ' גל מרקל:
 האתגר הגדול באמת שעליו אני רוצה לשים את האצבע, כמות חולי הסרטן תלך ותעלה, לא רק כפועל יוצא מאבחון מוקדם, אלא גם בגלל הזדקנות האוכלוסייה, הארכת תוחלת החיים, סרטן זה קודם כל מחלה של מבוגרים
פרופ' גל מרקל:
 יש גם ילדים שחולים אבל היחס הוא אחד לעשרות רבות אם לא מאות
פרופ' גל מרקל:
 לכן זו הבעיה הגדולה
פרופ' גל מרקל:
      אנחנו לא מדברים רק על פערים בטכנולוגיה שנצטרך להידרש אליהם אלא אני רוצה להוסיף על נושא שלא עלה כאן, וזה מי יעשה את הטיפול? מי יעבוד? אנחנו בפערים מאוד גדולים, שרק הולכים וגדלים, עם כמות האחיות, עם כמות הרופאים, עם אדמיניסטרציה, כל האנשים שאמורים לטפל בכל הסיפור הזה
פרופ' גל מרקל:
 אם אנחנו משווים את עצמנו ל-OECD , שם זה עולה בכמות הרופאים פר קפיטה, לצורך מדד בודד ואנחנו יורדים
איימן עודה:
למה זה קורה פה?
פרופ' גל מרקל:
שאלה טובה
פרופ' גל מרקל:
 אנחנו מוגבלים בכמות בתי הספר לרפואה, אנחנו מוגבלים בכמות השדות הקליניים
פרופ' גל מרקל:
 נקודה נוספת שבעיני היא מזעזעת, נעשה סקר ביוזמת משרד הבריאות אצל סטודנטים בקרב מסיימי בית ספר לרפואה, כמה מתעניינים באונקולוגיה
פרופ' גל מרקל:
 מתוך 1,200 רק 17 או 20 בחרו באונקולוגיה
יסמין פרידמן:
יותר טוב מאשר בגנטיקה
פרופ' גל מרקל:
זה פער עצום
איימן עודה:
אני חושב שיש סיבות נוספות, גם כלכליות, הלחץ בעבודה במיוחד למתמחים ורופאים
פרופ' גל מרקל:
יש הרבה מאוד גורמים
פרופ' גל מרקל:
 העלית נקודה איפה המדינה צריכה להתערב
איימן עודה:
אני מבקש שתוסיף בתשובה שלך האם עכשיו יש קיצוצים בתקציב המחקר בנושא הסרטן?
פרופ' גל מרקל:
זו נקודה מהותית מאוד
פרופ' גל מרקל:
 מבחינת הדרישות התקציביות לביצוע מחקרים פורצי דרך, כמו המחקר של פרופ' צ'חנובר ורבים נוספים, המחקר והמדע לא מתקיימים לבד, הם מתקיימים על ידי אנשים מצוינים שצריכים ללכת וגם לחזור, יש בריחת מוחות, זו בעיה מאוד גדולה שמשפיעה על המדע בכלל בישראל ועל האונקולוגיה וחקר הסרטן בפרט
פרופ' גל מרקל:
 תקציבים לביצוע של המחקרים האלה בישראל, איך אפשר ליישם אותם אחר כך בשדות הקליניים
פרופ' גל מרקל:
 קיצוצים בתקציב הבריאות פוגעים בזה בצורה ישירה
פרופ' גל מרקל:
 חינוך למתמחים, חינוך לאוכלוסייה, כל הדברים האלה מתקיימים בצורה מסוימת
פרופ' גל מרקל:
 אם אנחנו רוצים שיהיו לנו אונקולוגים, אונקולוגיות וכל מקצועות הסיעוד ומקצועות הבריאות שקשורים בחולי הסרטן, לוקח 15 שנה להכשיר רופא לעסוק באונקולוגיה
פרופ' גל מרקל:
 אנחנו צריכים עכשיו את האנשים האלה כדי שנגיע ל-2040 עם כוח אדם סביר כדי להתמודד עם העומס הכולל
פרופ' גל מרקל:
     נקודה אחרונה שקשורה לעומס, אם פעם הטיפול בחולי סרטן כלל חמש או שש תרופות כימותרפיות, היום רק כדי לטפל בסרטן השד צריך התמחות שלמה כי זה מורכב בצורה יוצאת דופן
פרופ' גל מרקל:
 סרטן הריאות וכל אחת מהממאירות, מצריכות היום התמקצעות משוגעת
פרופ' גל מרקל:
 כמות הנתונים שצריך לדעת איך ליישם אותם הולכת וגדלה
פרופ' גל מרקל:
 אלה הפערים שמשרד הבריאות צריך להתמודד אתם
פרופ' גל מרקל:
 אנחנו מקווים שמהשולחן הזה יעלו המרים הנכונים בהיבטים האלה, תודה
איימן עודה:
תודה רבה לך פרופ' מרקל
איימן עודה:
 ד"ר עירית אלון מנהלת המחלקה למחקר רפואי במשרד הבריאות, בבקשה
דר' עירית אלון:
רציתי לדבר על המחקר הרפואי, בלשכת המדען הראשי במשרד הבריאות אנחנו עוסקים במימון מחקרים רפואיים ומימון מחקרים בתחום הסרטן
דר' עירית אלון:
 אנחנו עושים את זה בצורה של נתינת מענקים תחרותיים לחוקרים, רופאים ומטפלים, אלה מענקים חשובים ומסוגים שונים, גם מבחינה התכנותית, גם  מבחינת מחקר תרגומי, מבחינת מחקר קליני וחשוב מאוד, מענקי מחקר בין לאומיים
דר' עירית אלון:
 כלומר, אנחנו מממנים את הרופאים ואת אנשי הצוות שנמצאים במאגדי מחקר בין לאומיים
דר' עירית אלון:
 זו פעילות מאוד חשובה ואנחנו עושים את זה במסגרת  שיתופי פעולה, גם בתחום הסרטן, אבל גם בתחומים שונים
דר' עירית אלון:
 לא פחות חשוב, כבר נאמר פה, איך מביאים את התוצאות האלה לפועל, גם בתחום של פיתוח שירותי בריאות חדשניים שיכולים להנגיש את הטיפולים האלה
דר' עירית אלון:
     רציתי להגיד לפורום הזה שאנחנו מאוד מוטרדים מהקיצוץ שעומד לפתחנו
דר' עירית אלון:
 לפניו הרגשנו ואמרנו שאנחנו בחוסר של תקציבים
דר' עירית אלון:
 אחרי שנעשית עבודה כל כך מאומצת, של החוקרים, הרופאים והאנשים שמטפלים במדינת ישראל, אנחנו מאוד חוששים מפגיעה בתקציבים האלה ובשיתופי הפעולה הבין לאומיים
איימן עודה:
 פרופסור איתן פרידמן, מייסד היחידה האונקו-גנטית בבית החולים שיבא, בבקשה
פרופ' איתן פרידמן:
מנהל בפועל את מרפאת הנשאיות במרכז באותו בית חולים ועוד כמה טייטלים
פרופ' איתן פרידמן:
 אני רוצה להיות פרקטי, כשלמדתי בבית הספר לרפואה לפני הרבה שנים, אמרו לי ניתן לך את הכלים לזהות את המחלה, ניתן לך את הכלים לטפל בה, אבל אל תחכה שהיא תגיע
פרופ' איתן פרידמן:
 היום אנחנו רוצים להיות פרואקטיביים, אנחנו רוצים לעשות מניעה, אנחנו רוצים שלא המחלה תהיה במרכז התמונה אלא החולה יהיה במרכז התמונה
פרופ' איתן פרידמן:
 אנחנו רוצים שהרפואה תהיה מניעתית ותהיה פרסונלית, מותאמת למידותיו, אותה חליפה אישית של החולה
פרופ' איתן פרידמן:
     לצורך זה חייבים להכניס את הגנטיקה לתוך העניין
פרופ' איתן פרידמן:
 הגנטיקה ספציפית מוכנסת כבר בבדיקת סקר
פרופ' איתן פרידמן:
 מינואר 2020 כל אישה יהודייה אשכנזייה, גם אם רק מצד אחד מארבעת הסבים והסבתות שלה, זכאית לעשות בדיקה גנטית כבדיקת סקר ללא צורך בייעוץ מקדים, כדי לזהות את אחד משלושת המוטציות השכיחות בגנים 1BRCA ו-2BRCA