GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רביע זיוד:
 אנחנו מתמקדים יותר בצד היזמי, איך באמת לייצר יש מאין, איך ליצור חברות בתוך החברה הערבית כדי שהם יובילו את הקטר הכלכלי ולהשפיע על הכלכלה בערים ובכפרים הערביים
רביע זיוד:
     חברי, ד"ר אסף פתיר, הזכיר כמה דברים שבאמת לא התחילו במלחמה אבל המלחמה רק החמירה אותם
רביע זיוד:
 היה רצף של אירועים, היה המשבר הגלובלי בכל ענף ההייטק שהשפיע על כולם, ואחרי זה הגיעה המהפכה המשפטית שגם השפיעה על כל ההשקעות הזרות שהיו אמורות להיות מושקעות פה – כמו שציינו פה, בין 75% ל-80% מההשקעות הן השקעות שמגיעות בעיקר ממשקיעים מחו"ל – וישר אחרי כן הגיעה המלחמה
רביע זיוד:
 מי נפגע הכי הרבה במקומות האלה? האוכלוסיות הכי חלשות
רביע זיוד:
      מהנתונים שרשות החדשנות הציגה, ל-50% מהסטארט-אפים עוד 6 חודשים נגמר ה-runway ו-75% אולי יצליחו לשרוד שנה, אלה שהצליחו לגייס מעל 5 מיליון
רביע זיוד:
 כולנו יודעים שרוב החברות בחברה הערבית הן עדיין בשלבי ה-pre-seed, seed, אולי כמה חברות הצליחו לגרד את round A, אבל אין באמת עדיין
רביע זיוד:
 אז רצף משברים כזה יכול להיות מכת מוות למה שהתחיל להתרומם בעשור האחרון בחברה הערבית
רביע זיוד:
 אנחנו התחלנו לראות מגמת שינוי מאוד מאוד טובה, איך הרבה יותר אנשים לוקחים סיכון, יוצאים מאזור הנוחות ומנסים להקים חברות, אנשים חוקרים, אנשים עם PhD, אנשים שכבר היו בתעשייה, לוקחים את הסיכונים האלה
רביע זיוד:
      אבל במציאות שאנחנו נמצאים בה לכולם יש את השיקולים שלהם ועושים risk assessment and risk management, אומרים: לא, אני לא אעשה את הצעד הזה
רביע זיוד:
 אז חשוב מאוד לדעת שכל האירועים האלה והמלחמה במיוחד משפיעים מאוד מאוד על התעשייה ועל מה שקורה
רביע זיוד:
 אני מצטרף לחבר הכנסת יאסר חוג'יראת שיצא, שאמר שבסוף שלום זה באמת מה שייצר פה יציבות ארוכת טווח ומקום שאנשים ירצו להשקיע בו
רביע זיוד:
      ידידתי מייסם ג'לג'ולי דיברה על כל הנושא של העובדים בתעשיית ההייטק
רביע זיוד:
 אנחנו רואים שאכן כך, רוב העובדים נמצאים בחברות הגדולות
רביע זיוד:
 בחברות הסטארט-אפים היותר קטנות שנמצאות בעיקר במרכז הארץ אין עובדים ערביים
רביע זיוד:
 זה די ידוע, אני לא מופתע מזה כי יותר מ-80% מהתעשייה עובדת על "חבר מביא חבר", יותר מ-80%, ובמעגלים האלה רוב האנשים יוצאים או מהצבא - - -
איימן עודה:
איפה שזה מתחיל לרוב זה נשאר
רביע זיוד:
כן
רביע זיוד:
 זה אותם מעגלים, אנשים שמאוד מאוד דומים אחד לשני ומאוד קשה לפרוץ את החברות האלה, להיכנס ולהתחיל להעסיק אנשים, וצריך איכשהו לפרוץ את המעגל הזה ולעשות את ה- zero to one
רביע זיוד:
 ברגע שיש את zero to one זה נהיה הרבה יותר קל, ה-one הזה מתחיל להביא עוד אנשים
רביע זיוד:
 אז אני כן מציע פה אולי לרשות החדשנות, שעושה עבודה מדהימה בשנה האחרונה – תכף אני אתן כמה דוגמאות שאנחנו גם חלק בהן – אם היא יכולה להרים את הכפפה, כי היא עובדת מאוד מאוד צמוד עם החברות האלה, החברות היותר קטנות, ולנסות לייצר את ה- zero to one ולנסות להכניס את העובדים הערביים הראשונים לחברות האלה
רביע זיוד:
 זה יכול להיות game changer איך באמת פורצים את זה ולאט-לאט זה ייכנס
רביע זיוד:
     אני חייב לברך על כמה מהלכים שרשות החדשנות עשתה לאחרונה
רביע זיוד:
 אנחנו זכינו, בחאסוב, בשני מכרזים, מכרז להקמת מרכז חדשנות
רביע זיוד:
 חה"כ איימן היה אצלנו לא מזמן ואני מזמין את כולם לבוא אלינו
איימן עודה:
גם הבטחנו לך שנבקר רשמית מטעם הוועדה
איימן עודה:
 אנחנו נקבע יום בשבועות הבאים
רביע זיוד:
כולם מוזמנים
רביע זיוד:
 וגם זכינו לנהל מועדון אנג'לים, שבדיוק עשינו עכשיו את ההשקעה הראשונה
רביע זיוד:
 15 אנג'לים מהחברה הערבית, אנשים מחו"ל וגם מהחברה הישראלית היהודית הצטרפו להשקעה אחת בסטארט-אפ, שזה מדהים
רביע זיוד:
 הוקמו עכשיו כמה מרכזי חדשנות בערים ערביות, פתאום יש זרימה, אנשים באים, אנחנו מתחילים לראות את זה
רביע זיוד:
 את תשעת מרכזי החדשנות רשות החדשנות ניהלה וזה היה בין-משרדי
רביע זיוד:
 אני חושב שצריכים צריך להיות עוד כאלה, שרשות החדשנות תמשיך להוביל כי היא באמת הגוף שרואה את הדברים, אבל שכל משרדי הממשלה ייכנסו וירימו את הכפפה
אחמד טיבי:
כמה מרכזי חדשנות יש?
רביע זיוד:
בחברה הערבית יש שלושה ומאלה שזכו עכשיו יש אחד במזרח ירושלים
רביע זיוד:
 השלושה הם בערערה, שאנחנו מובילים, אחד בסכנין, שד"ר מחמוד כיאל מוביל ב-North-Med, ואחד בכפר קאסם, שצופן גם חלק ממנו
צחי שנרך:
ושניים בנגב
צחי שנרך:
 יש תשעה חדשים, שניים בנגב
רביע זיוד:
לגבי הנקודה שלך, הדסה, היינו לקראת חתימת חוזה לכניסה ל-40 בתי ספר, להתחיל לעבוד איתם כי בהרבה מקומות צריך להתחיל מאוד מאוד מוקדם, בחטיבת ביניים וביסודי, היינו אמורים לחתום חוזה ואז פרצה המלחמה וכל הכסף הוסט
רביע זיוד:
 יש עוד הרבה מה לעשות, הדברים שהזכרתי ועוד, ואני מקווה שנראה ימים טובים יותר בעתיד הקרוב
רביע זיוד:
 תודה
איימן עודה:
 ד"ר גורי זילכה, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, בבקשה
גורי זילכה:
 אני רוצה להזכיר לאלה שלא היו, אדוני היושב-ראש, שהוועדה בראשותך קיימה לפני שלושה שבועות דיון במצב המו"פ בכללותו, לא רק בנושא ההייטק
גורי זילכה:
 אנחנו המלצנו שם על מספר צעדים, לא רק בטווח המידי אלא כמובן שאנחנו מדברים במונחים של מו"פ, בטווח הארוך של 5-10 שנים קדימה, כאשר אחת מהסוגיות שעלו שם זה כמה מדינת ישראל משקיעה בנושא של מו"פ
גורי זילכה:
 הוזכרו פה המספרים, אני רק רוצה לסבר את האוזן
גורי זילכה:
 סך הכול, ה-5
גורי זילכה:
5% – שאנחנו בטופ העולמי, נחשבים למספר 1, אמנם לא לנפש אלא בסך הכל, לנפש אנחנו בסדר גודל של מקום שלישי בעולם – מגיעים לסדר גודל של 80 עד 85 מיליארד שקל, כאשר כמובן זה תלוי בשער הדולר
גורי זילכה:
 מתוך זה מדינת ישראל משקיעה פחות מ-10%, זה נכון
גורי זילכה:
     בחלק מההמלצות שלנו דיברנו על-כך שאם תהיה שחיקה באותם 5
גורי זילכה:
5% זה דבר שצריך לחשוב עליו מראש ולהיערך אליו
גורי זילכה:
 ההיערכות עליו צריכה להיות בצורה של חשיבה על תוספת של הממשלה כ-contingent למצב שיכול להיות שתהיה שחיקה בנושא הזה בסדרי גודל של בין 1% ל-2% מסך כל ההוצאות של המו"פ של מדינת ישראל
גורי זילכה:
 זאת אומרת, אם אנחנו לוקחים כל אחוז של מו"פ, זה סדר גודל בין 750 ל-800 מיליון שקל, מתקרב למיליארד שקל
גורי זילכה:
 אנחנו מדברים על סדר גודל של מיליארד שקל וחצי על 1 מיליארד שקל חד-פעמי לשנה-שנתיים
גורי זילכה:
 יכול להיות שלא נצטרך לנצל את כל הסכומים האלה אבל בהחלט זה מה שאנחנו המלצנו
גורי זילכה:
      גם שר החדשנות והמדע ביקש מאתנו להמליץ עוד נושאים
גורי זילכה:
 אנחנו נכנסנו לכל הנושא הזה של שרשרת החינוך במדינת ישראל
גורי זילכה:
 דיברו הרבה פה על הנושאים של טכנולוגיה
גורי זילכה:
 טכנולוגיה זה כמובן מגיל בית ספר יסודי
גורי זילכה:
 צריך לחזק את זה
גורי זילכה:
 זה לא רק נושא של חינוך אלא גם נושא של צמצום פערים
גורי זילכה:
 הזכירו פה את הנושא של ההייטק בנגב, אני דיברתי בישיבה הקודמת על כל הנושא הזה, גם בהקשר של עידן הנגב, אנחנו התבקשנו להיכנס לנושא של תקומה, תקומה במונחים הפיזיים שלו הוא מצומצם בשטחו אבל כשאנחנו מכניסים את האלמנט של המו"פ לתוכו אנחנו צריכים לחשוב על כלל המרחב, כולל הנושאים, הבעייתיות, החינוך, על ההייטק גם באוכלוסייה הבדואית בנגב, רהט, חורה וכו', כפי שהזכירו פה
גורי זילכה:
     בנוסף לכך, גם לפני שפרצה המלחמה אנחנו התבקשנו להגיש המלצות כפי שנעשות במדינות מתוקנות על התחומים שמדינת ישראל צריכה להשקיע בהם, מה שנקרא תחומים מפציעי חדשנות, והמלצנו על 5 תחומים, חלק מהם זה מbio-convergence, פודטק, חלל אזרחי ונושאים מהסוג הזה
גורי זילכה:
 הנושאים האלה הובאו בחלקם כבר לוועדת שרים לענייני מדע בראשותו של השר ואנחנו מקווים שהנושאים האלה יקבלו משנה תוקף גם בתקציבים הבאים ובהחלט כבר ב-2024 ואילך
איימן עודה:
 חן לינצ'בסקי, Iron Nation, בבקשה
חן לינצ'בסקי:
תודה
חן לינצ'בסקי:
 מילה אחת על מה שאנחנו עושים
חן לינצ'בסקי:
 Iron Nation היא קרן שהוקמה מיד אחרי המלחמה באופן וולונטרי
חן לינצ'בסקי:
 כולנו מתנדבים, מגייסים כסף על מנת להשקיע בחברות סטארט-אפ ובעצם לגשר על הפער, לאפשר להם להגיע עד סוף 2024, ואז, בתקווה שיהיה פה יותר טוב, הם יוכלו לגייס ממשקיעים אחרים
חן לינצ'בסקי:
 קיבלנו כמעט 700 בקשות – חלק מהמידע שקודם הוזכר הגיע מאתנו – מסטארט-אפים, כולם עם runway של פחות מחצי שנה
חן לינצ'בסקי:
 זאת אומרת, אם לא נעזור להם עכשיו הם ייסגרו
חן לינצ'בסקי:
      במקביל אנחנו עושים שני דברים: ממיינים את אותם סטארט-אפים ומגייסים כסף
חן לינצ'בסקי:
 רוב הכסף מגיע מארצות הברית, צפון אמריקה, משקיעים זרים, שיחות סופר מרגשות, אני יכול להגיד לכם, עם אנשים טובים שרוצים לתמוך במדינת ישראל
חן לינצ'בסקי:
 אנחנו פחות רואים כסף ישראלי לצערנו, למרות שיש בזה משהו מובן כי חלק גדול מהמשקיעים הישראלים מושקעים ממילא בארץ וצריכים לדאוג לעצמם
חן לינצ'בסקי:
     אני חושב שאחד הדברים היפים ב- Iron Nation ובכלל מה שקרה מאז ה-7 באוקטובר, זה שכולנו משתפים פעולה
חן לינצ'בסקי:
 SNPI השתמשו במידע שלנו
חן לינצ'בסקי:
 עם חצי מהאנשים פה אני חושב ששיתפתי פעולה בכל מיני דברים
חן לינצ'בסקי:
 בקרן שלנו כמעט כל ה-VCs ישראליים שתומכים, עושים diligence, וכולם כמובן בהתנדבות, אף אחד לא מרוויח מזה כסף, כולנו למען המטרה
חן לינצ'בסקי:
     אני חושב שאם יש משהו אחד שאפשר לקחת מהאירוע הזה לטובת חברי הכנסת הנכבדים ובכלל זה שאנחנו רואים פה שיתוף פעולה across the board
חן לינצ'בסקי:
 רשות החדשנות – גם אני, לפני שנכנסתי לכאן, סיימתי שיחה עם דרור – תעשיות גדולות, קטנות, משקיעים, כולם נרתמים, וכל מי שפניתי אליו בימים הראשונים ואמרתי לו: אני צריך ממך משהו, קודם כל אמר כן
חן לינצ'בסקי:
      אם יש משהו שאתם יכולים לעשות זה – עזבו את התפקיד שלכם כחברי כנסת, יש לכם תפקיד כאנשים, כאנשים עם משמעות, אני חושב שיכולה להיות לך לכם באופן אישי תרומה משמעותית, בטח ובטח כשאנחנו מגייסים כסף בחו"ל, בטח ובטח עם יהדות העולם
חן לינצ'בסקי:
 העובדה שאנשים מתוך הבית הזה יבואו ויגבו את המיזמים האלה, שאני שוב מדגיש, הם לא לכוונות רווח – אנחנו לא נרוויח מזה כלום – היא משמעותית
חן לינצ'בסקי:
 היא תאפשר לנו להביא עוד כסף לתוך ההייטק
חן לינצ'בסקי:
      הייתי מאוד שמח אם מלבד כל צעדי המדיניות, שאני מקווה שתעשו אותם ותצליחו בהם, אם כל אחד מכם ברמה האישית יחשוב איפה הוא יכול לעזור לנו ואנחנו מאוד מאוד נשמח לקבל כל עזרה
חן לינצ'בסקי:
 לא מעניינת אותנו הזדהות פוליטית או שייכות כזאת או אחרת
חן לינצ'בסקי:
 זה יכול מאוד לעזור להביא עוד כסף להייטק
חן לינצ'בסקי:
 תודה
איימן עודה:
 תסנים נערה, קו-אימפקט, בבקשה
איימן עודה:
 "ניחוח של מושק – כל אלה ראויים להיות משאת נפש – אשר נמהל במי תסנים, והוא מעיין אשר ישתו ממנו המקורבים"
איימן עודה:
 זה סורה מהקוראן
תסנים נערה:
תודה, חבר הכנסת איימן עודה, על קיום הדיון בתקופה הקפה הזו
תסנים נערה:
 אני תסנים נערה, סמנכ"לית מעסיקים במיזם קו-אימפקט, השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית
תסנים נערה:
 המיזם שלנו הוקם לפני עשור ומלווה היום למעלה מ-60 מעסיקים במגזר העסקי ומייעץ לגיוון, הכלה ויצירת שינוי עמוק ותשתיתי בתהליכים ארוכי טווח לתעסוקה הולמת, קליטה, קידום של אקדמאים מהחברה הערבית
תסנים נערה:
 המיזם הוא ארגון מתכלל שמוביל ביחד עם שותפים רבים מהחברה האזרחית את פורום העמותות של קו-אימפקט ומאגד בתוכו 12 ארגונים, חלק מהארגונים משתתפים היום אתנו בוועדה, בנוסף לשותפים רבים מהמגזר העסקי, הממשלתי והציבורי
תסנים נערה:
     השתתפנו כאן בדיון הקודם, ביוני, ואני ממש שמחה שלפחות כאן הקול של החברה הערבית לא נדחק לשוליים
תסנים נערה:
 אנחנו באים היום עם חששות כבדים שהעלו כאן חבריי, אחרי רצף אירועים שמציבים את החברה הערבית ברמת פגיעות גבוהה וחוסר יציבות
תסנים נערה:
 דובר כאן הרבה ולא ארחיב על המשבר הפוליטי והכלכלי שליווה אותנו בשנה החולפת, אך חשוב לציין שהחברה הערבית מתמודדת עם אתגרים נוספים
תסנים נערה:
 הסטת הקשב הממשלתי, האלימות והפשיעה משתוללים בחברה שלנו, וחשש מאוד גדול מפגיעה בתוכניות הפיתוח הממשלתיות בחברה הערבית
תסנים נערה:
     לנוכח המלחמה אפשר להבחין כי חלה עלייה בשיעור האבטלה וירידה בביקוש לעובדים
תסנים נערה:
 מייסם דיברה כאן על התחושות והחששות של המהנדסים הערביים ומחקר חדש שהובלנו יחד עם אקורד בחן את עמדותיהם של מעסיקים יהודים והערבים לפני ואחרי המלחמה, נמצא כי בקרב המעסיקים חלה ירידה משמעותית במוטיבציה לעבוד עם ערבים, הן מול עובדים ערביים והן ברצון לעבוד בארגון שיש בו גם עובדים ערבים וגם ברצון לעבוד תחת ניהול ישיר של מנהל ערבי
תסנים נערה:
     שנת 23 סומנה כשנת התייעלות בהייטק, עוד לפני תחילת המלחמה, בה חווינו האטה וצמצום בגיוסים
תסנים נערה:
 כמובן, נאמר כאן, שהנפגעים הראשונים הם האוכלוסיות המודרות, ובמיוחד בחברה הערבית האקדמית ללא ניסיון בשל במיעוט במשרות התחלתיות
תסנים נערה:
 ארגוני החברה האזרחית הפעילים אתנו בפורום מדווחים כי תקופת המלחמה הנוכחית השפיעה במיוחד על מעסיקים שלא השקיעו בעבר בבניית תשתיות ותהליכי גיוון והכלה של החברה הערבית
תסנים נערה:
      אנחנו כן רואים, והניסיון שלנו מהשטח אומר, שבקרב מעסיקים שפעלו בשגרה ליצירת תשתיות עמוקות וססטינביליות ניכרת יותר נכונות לנהל הליכי גיוון והכלה גם בתוך התקופה המאתגרת הזו של המלחמה
תסנים נערה:
 זה מראה על חשיבות ההשקעה בתהליכים לא רק בתקופת חירום אלא גם בימי שגרה, תהליכים ארוכי טווח בתוך המגזר העסקי עצמו
תסנים נערה:
     אנחנו נשתף בכמה המלצות שלנו, בעיקר לשחקנים המרכזיים, הממשלה, המגזר העסקי וארגוני החברה האזרחית
תסנים נערה:
 אנחנו מעודדים שותפות אקטיבית עם מעסיקים כחלק מהחשיבה על פתרונות, קבלת ההחלטות וגם יישומן בסופו של יום בשטח
תסנים נערה:
 אנחנו מבקשים לבחון הגבלת מתן תמריצים למעסיקים לטובת העסקת החברה הערבית, דווקא עכשיו, כשהקשב והמוטיבציה של המעסיקים בירידה, ולהטמיע ממנגנונים שמתעדפים העסקה של עובדים ערביים
תסנים נערה:
      אנחנו, כארגון המחויב לתעסוקה הולמת, וביחד עם שאר השותפים שלנו, מתקשים למדוד את השפעת ההאטה והמלחמה על תעסוקת החברה הערבית בהייטק
תסנים נערה:
 הנתונים היום מראים עלייה באבטלה ובפגיעות בחברה הערבית, אך טרם פורסמו מדדים או נתונים סקטוריאליים ובמיוחד על תעשיית ההייטק
תסנים נערה:
 הנתונים מאוד חשובים, במיוחד אחרי שנה בה ענף ההייטק חווה האטה ואתגרים, וגם כך הייצוג של החברה הערבית בענף ההייטק לפני המשבר ולפני המלחמה לא היה גבוה
תסנים נערה:
      אנחנו נביא גם את נקודת המבט של המעסיקים
תסנים נערה:
 חשוב מאוד להמשיך להגביר את ההשתתפות האקטיבית של המעסיקים בתוכניות ייעודיות, ביוזמות ובמענקי רשות החדשנות בשילוב משמעותי ואפקטיבי יותר של החברה הערבית בחברות הטכנולוגיות, וכמובן להיערך ליום שאחרי המלחמה, גם ברמה הפנים-ארגונית, על מנת לקבוע נורמות וגבולות ארגוניים המבטיחים את שמירת המרחב המשותף והבטוח לכלל העובדים
תסנים נערה:
 תודה
איימן עודה:
 גדעון שביט, עמותת MATA, בבקשה
גדעון שגיא:
תודה רבה
גדעון שגיא:
 עמותת MATA כבר הרבה שנים משקיעה בהייטק אבל רק בנגב
גדעון שגיא:
 העמותה הזאת הוקמה על בסיס הקריה למחקר גרעיני בנגב, פועלת בהתנדבות ומשקיעה בסטארט-אפים בנגב
גדעון שגיא:
 אני רוצה להציע כמה דברים מהניסיון שלי לסייע לגורמי היזמים של ההייטק בנגב
גדעון שגיא:
 רק דוגמה: עם פרוץ המלחמה הקמנו קרן לזכרו של אופיר ליפשטיין, קרן אופיר
גדעון שגיא:
 בדרך כלל שאנחנו משקיעים אנחנו כמובן מבקשים אקוויטי, מניות, אבל פה נתנו את זה כתרומה ליזמים כדי להתגבר על הבעיות שהיו להם באופן מידי
גדעון שגיא:
 הפעלנו את זה תוך 48 שעות
גדעון שגיא:
      פנינו לממשלה שתצטרף אך הממשלה לא הצטרפה
גדעון שגיא:
 הגישה צריכה להיות לפעמים שכמו שמבקשים מצ'ינג מיזמים, אז אם אנחנו משקיעים אנחנו יכולים גם לבקש מצ'ינג מהממשלה
גדעון שגיא:
 אם הקמנו קרן לסייע ליזמים, למה שהממשלה לא תצטרף? אני מתכוון למשרד הנגב והגליל וכו'
גדעון שגיא:
 קיבלנו הרבה סימפתיה, נתנו כספים ליזמים מידית
גדעון שגיא:
 למשל, אם יש יזם שיושב בניר עם וצריך להזיז את הדברים שלו למרכז הארץ אז תוך 24 שעות הוא קיבל מאתנו כספים לעשות את זה
גדעון שגיא:
 הממשלה יכלה להצטרף לזה
גדעון שגיא:
     אני אתן דוגמה נוספת
גדעון שגיא:
 החלטנו – וארנון יודע את זה – להקים אקסלרטור לחברה הבדואית
גדעון שגיא:
 הבדואים הם שליש מתושבי הנגב, הם זכאים גם כן לתמיכה
גדעון שגיא:
 אמרו שאנחנו לא נורמליים: מה זה, יזמים טכנולוגיים בחברה הבדואית? אז אני רק רוצה לעדכן אתכם שיש כאלה ויש מצוינות, בעיקר הנשים הבדואיות
גדעון שגיא:
 אנחנו מקיימים כבר ארבעה מחזורים ולא קיבלנו שקל אחד מהממשלה, למרות שפנינו
גדעון שגיא:
 אם יש פה נציגי ממשלה, בבקשה, הצטרפו למהלך, זה לא דבר שמצריך תקציבים של מיליארדים
גדעון שגיא:
      כבוד היושב-ראש, הצעה פרקטית: אני מבקש שיירשם בפרוטוקול שאנחנו מבקשים שאם אנחנו עושים מיזם יחד עם שותפים נוספים – בזמנו גם ארנון הצטרף, כי"ל ואחרים – משרד הכלכלה, או משרד החדשנות או כל גורם שהוא, יכול גם כן להשתתף תקציבית
גדעון שגיא:
 כמו שהם מבקשים מצ'ינג, גם אני מבקש מצ'ינג
גדעון שגיא:
     בעיה נוספת, ואני לא רוצה להרחיב – בדקתי את זה עם כמה מהיזמים שהשקענו אצלם –שמשקיעים חיצוניים נרתעים כרגע מלהשקיע
גדעון שגיא:
 הם עומדים על הגדר
גדעון שגיא:
 מוכנים להשקיע אבל רוצים לחכות
גדעון שגיא:
 הפתרון שהם מחפשים זה לקיחת הלוואות
גדעון שגיא:
 כארגון יש לנו כסף לתת הלוואות אבל הם לא מסוגלים לתת לנו ערבויות
גדעון שגיא:
 הצעה קונקרטית שאני גם כן מבקש פה לשים – אני לא יודע לאן זה הולך, אולי דרך גורמי ממשלה – שהממשלה תיתן ערבות מדינה להלוואות האלה
גדעון שגיא:
 אנחנו מוכנים לתת את הכסף, היזם, שבדרך כלל זה יזם בתחילת דרכו, אין לו את היכולת, אין לו גם נכסים
גדעון שגיא:
     בכובע אחר שלי אני גם מייצג ארגון אוסטרלי שהחליט להשקיע בשלושה מרכזי חדשנות בנגב בהיקף של קרוב ל-50 מיליון שקל, לא מהמרכזים מהסוג של רשות חדשנות אלא מרכזים פיזיים
גדעון שגיא:
 אני אתן דוגמה
גדעון שגיא:
 אנחנו הולכים להקים מבנה של 4,000 מטר באזור שדרות ושער הנגב שיאכלס יזמים בתחילת דרכם, כמו SouthUp, או חממה טכנולוגית מהסוג שיש גם ב-InNegev
גדעון שגיא:
 לא תמיד יש לנו את כל הכסף
גדעון שגיא:
 גם פה הממשלה יכולה להשתתף ב-20%, 30%
גדעון שגיא:
 אין סיבה שאנחנו נישא בכל ההוצאות
גדעון שגיא:
      לסיכום, יוזמות זה דבר חשוב ביותר, מכל כיוון, אבל היינו רוצים לראות שותפות של הממשלה ביוזמות האלה
גדעון שגיא:
 תודה
איימן עודה:
 אני רוצה להודות לכל אחד ואחת מכם
איימן עודה:
 עצם ההשתתפות היא עמדה מאוד אחראית מצדכם
איימן עודה:
 המבחן שלנו הוא איך הדברים הכול-כך חשובים שהועלו על השולחן הזה לא יתאדו, שמפה והלאה אנחנו ניאבק למען יישום הדברים הטובים
איימן עודה:
     הערה שנייה לפני שאני רוצה להציע המלצות
איימן עודה:
 אכן קשה ולא נכון אובייקטיבית לדבר מקצועית הרחק מהפוליטיקה כי אנחנו רואים שמה שקרה בשנת 2023, אם זה בתוך מדינת ישראל או אם זה המלחמה, ללא ספק פגע ביציבות, באמון העולם
איימן עודה:
 לכן החלק הפוליטי הוא חלק אינטגרלי, מרכזי, קרדינלי, בכל לסוגיה הזו
איימן עודה:
      בהיותי גם יושב-הראש וגם מזרם פוליטי, מאוד חשוב לי להביע עמדה שתשמר את האפשרות של הדיונים המשותפים של כולנו יחד
איימן עודה:
 לכן מאוד חשוב לי תמיד לדבר בצורה שגם אם אין הסכמה לפחות שימצא קשר עם הדברים הללו, שאנחנו יכולים כן להמשיך ביחד
איימן עודה:
 אז אולי זה סיסמאות גדולות אבל הן גם נכונות, אגיד שלדעתי רק, רק השלום, רק השלום, רק הדמוקרטיה, רק השוויון, רק הצדק החברתי, הם גורמי היציבות, ושני העמים הללו, שיישארו פה לנצח נצחים ביחד ושזורים זה בזה, חייבים למצוא את הדרך לכבד האחד את השני, שיהיה פה גם צדק וגם יציבות, שגם יביאו משקיעים מכל העולם
איימן עודה:
     המלצותינו: אחת, הוועדה ממליצה להעלות את אחוז המימון הממשלתי לתעשיית ההייטק תוך הגדלת תקציב רשות החדשנות
איימן עודה:
 שתיים, הוועדה ממליצה להקים ועדת היגוי משותפת של משרד המדע, רשות החדשנות, משרד האוצר, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח ונציגי תעשיית ההייטק, אשר תוביל את המאבק לסיוע מקיף ופרואקטיבי לתעשיית ההייטק, שנמצאת כפי ששמענו במצב חירום
איימן עודה:
      שלוש, הוועדה דורשת שוועדת ההיגוי הזו תציג תוכנית רב-שנתית לשיקום תעשיית ההייטק עוד לפני התקציב הבא
איימן עודה:
 ארבע, בשביל לקדם תעשיית הייטק יותר שוויונית הוועדה ממליצה לרשות החדשנות לוועדת ההיגוי שתקום לדרוש מהחברות שמקבלות סיוע רף מסוים, שיהיו חייבים להיצמד אליו, של קבלת עובדים חרדים, ערבים ונשים למשרות מהותיות בחברות
איימן עודה:
      חמש, הוועדה ממליצה לרשות החדשנות להוציא קמפיין שיכלול תמריצים כספיים לחברות ההייטק, שיעודד אותן, ובמיוחד ברגעי המשבר של המלחמה, לקרב את העובדים וליצור שיח וסולידריות בין יהודים וערבים בתוך חברות
איימן עודה:
 דרך העבודה נוצרים חיים משותפים וחברות ההייטק צריכות לאפשר ולעודד את זה
איימן עודה:
 שש, הוועדה ממליצה לממשלה להצטרף ליוזמות פרטיות של קרנות סיוע למיזמי ההייטק שנפגעו בגלל המלחמה, בעיקר בנגב ובגליל
איימן עודה:
 אנחנו, רביע, נתאם ונבוא לבקר אצלכם
איימן עודה:
 תודה רבה לכם מעומק הלב, ישיבה זו נעולה
איימן עודה:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא חידושים מדעיים וגישות חדשניות בטיפול במחלת הסרטן
איימן עודה:
 נשמע בתחילה את משפחות החטופים, תודה
שמעון פרס:
תודה רבה שאתם מאפשרים לנו לדבר
שמעון פרס:
 שמי שמעון אור, דוד של אבינתן, אני מגיע בשליחות של ירון, אחי התאום שלא מגיע מכיוון שקשה לו, הוא חולה פיזית ולא מצליח לעמוד בכל המשא הזה
שמעון פרס:
 אבינתן נחטף יחד עם נועה ארגמני ב-7 באוקטובר, אותה תמונה על האופנוע עם גבר גבוה מובל לידה
שמעון פרס:
 מאז לא שמענו ממנו
שמעון פרס:
 ממשפחות החטופים שנמצאות פה יש בכל מיני סגנונות ודעות, מה שאני הולך להגיד עכשיו זה להביא את כל החטופים כולם ביחד
שמעון פרס:
 גם אם אנחנו מדברים בשפות אחרות ובהבנות אחרות, יש לנו את אותה מטרה והיא להביא את כולם ביחד הביתה
שמעון פרס:
      אני מבקש מכם, חברי הכנסת וחברי הוועדה, שכשהולכים להביא את החטופים נשמור על כמה כללים: הכלל הראשון שהייתי מבקש שנשמור הוא הכלל של להביא את כולם כחטיבה אחת, לא לחלק בין החטופים, לא לגרום למצב שנביא קבוצה קטנה ואז נאלץ לקבל הסכמים שלא נוכל לקבל ומה שיקרה הוא הקבוצה שתישאר, תישאר מאחור לעולמי עד
שמעון פרס:
 אנחנו מבקשים מכם ומכל מיש שעוסק בנושא, שהמשא ומתן, וההסכמים אם יהיו, יהיו על כולם ביחד, לא משאירים אף אחד מאחור
שמעון פרס:
      אני קורא לזה ערבות הדדית
שמעון פרס:
 אם אני מדבר על ערבות הדדית, אני מבקש שנשמור על עוד כלל, כשאנחנו רוצים להביא את כל החטופים, להביא את אבינתן, להביא את נועה ואת כל שאר החטופים, שנזכור גם את כל אלה שנפלו, את כל חללי צה"ל שנפלו כדי שיהיה לנו ביטחון
שמעון פרס:
 שמענו כבר הבוקר שחיילי צה"ל סיכנו את עצמם כדי להביא שני חטופים ושני חיילי צה"ל אחרים נהרגו
שמעון פרס:
 זו הערבות הדדית בינינו, שהבאת החטופים תהיה בצורה כזו שנוכל לשמור על שאר חיילי צה"ל וגם על שאר אזרחי מדינת ישראל
שמעון פרס:
     הגעתי מוועדה אחרת, ועדה ששומרת על נושא של מגדר ונשים ושמענו שם עדויות מזעזעות על כל מה שנעשה ב-7 באוקטובר, כולל אלימות מינית ועוד דברים שנעשו על מנת למנוע את הרגשת הביטחון שלנו כעם
שמעון פרס:
 אני מבקש מכם חברי הכנסת, שכל מה שתעשו ותלחצו זה להביא את כולם ביחד ודבר שני, בהסכם כזה שמדינת ישראל תהיה חזקה ותמנע את החטיפות הבאות, גם של אזרחים וגם של חיילי צה"ל, כלומר לעשות את זה בעוצמה
יובל:
שלום לכולם, שמי יובל, חתנו של קית' סיגל
יובל:
 קית' בן ה-64 נחטף עם אשתו אביבה מביתם בכפר עזה
יובל:
 אני מתחבר לדברים שנאמרו לפני, כולנו כאן כבר זה השבוע ה-18, מסתובבים בוועדות הכנסת בקריאה חדה וברורה לא לשכוח את אהובנו ויקירתנו ולהשיב אותם כמה שיותר מהר בריאים ושלמים הביתה
יובל:
      הבוקר חולצו שני חטופים, זה מדהים ומרגש ואין לי מילים לתאר את התחושות
יובל:
 אבל חשוב לי להזכיר שמדובר בחטופים ששהו מעל הקרקע לאחר חודשים ארוכים של איסוף מודיעיני אודותיהם, כך התאפשר המבצע הנועז הזה ויש עוד 134 חטופים שעדין שם
יובל:
 קטונתי בשיקולי צבא אבל כל בר דעת מבין שלא ניתן ליישם עוד 134 מבצעי חילוץ הרואיים שכאלה בטווח הזמן הקרוב, לכן אני שב ומדגיש את הדחיפות שבהשבת החטופים
יובל:
     מתכנסת פה ועדה לדון בנושא מאוד חשוב, הדיון עוד לא התחיל כך שלא הספקתי לשמוע, אבל בחיים שהיו לפני ה-7 באוקטובר אני סטודנט לרפואה, שואף לעסוק בהצלת חיי אדם והחטופים שלנו זה בדיוק הנושא הזה, מדובר בחיי אדם שאם נמתין ונחכה להזדמנות נכונה אנחנו עלולים לאבד אותם
יובל:
 כבר איבדנו 31 חטופים, חלקם היו בין החיים, יש דיבורים שאתם בטח יודעים כמוני על 20 נוספים שאינם בין החיים
יובל:
 אנחנו בבעתה נוראית וחשוב לפעול בדחיפות להשבתם
יובל:
 לאחר מכן כמובן להמשיך עד הניצחון, כולנו רוצים ביטחון במדינה, כולנו רוצים לנצח
יובל:
 אבל כל השלט שהבאתי אתי, אם נפקיר את החטופים ניתן את הניצחון לחמאס
יובל:
 הניצחון הוא השבת החטופים וככל שניתן בחיים
יובל:
 תודה על ההקשבה
נופר בוכשטב:
שמי נופר בוכשטב, אחותו של יגב בוכשטב, אני נכנסת לוועדת מדע וטכנולוגיה ורוצה לספר שלפני ה-7 באוקטובר אני סטודנטית לדוקטורט בתל אביב, חוקרת וירוסים וזה קצת מזכיר לי את העולם שלפני, אז אני משתדלת להגיע לכאן ולהישאר להקשיב כדי לחוות את המדע
נופר בוכשטב:
       יגב אחי נחטף יחד עם אשתו רימון מקיבוץ נירים
נופר בוכשטב:
 הם היו שם ביחד, היא חזרה ביום ה-53 והוא עדיין שם
נופר בוכשטב:
 לאורך כל התקופה אמרנו לעצמנו שהלוואי שלפחות הם שם ביחד, שומרים אחד על השנייה, מחזקים אחד את השנייה וכשרימון חזרה היא באמת אמרה שהם לא נפרדו לרגע, הם היו שם ביחד וחיזקו אחד את השנייה
נופר בוכשטב:
 עכשיו היא דואגת ואנחנו דואגים, היא יודעת מה הוא עובר ומה הוא חווה, היא יודעת כמה קשה ונורא שם והיא לא יכולה לעזור
נופר בוכשטב:
 זה אוכל אותה שהיא לא שם בשבילו, שאין לה דרך לעזור והיא לא יודעת מתי זה ייגמר
נופר בוכשטב:
      אחד הדברים שלי הכי קשים כאחות של יגב זה לראות את המשפחה, את ההורים, את הסבתות
נופר בוכשטב:
 סבתא שלי קמה כל בוקר וקוראת לטלוויזיה, קוראת ליגב בוא תחזור כבר הביתה, אנחנו מחכים לך
נופר בוכשטב:
 לראות את סבתא זועקת לטלוויזיה זה משהו שמאוד קשה לעמוד בו
נופר בוכשטב:
      היום התעוררנו לבוקר קצת יותר אופטימי ולחדשות ששני חטופים שוחררו, לואיס ופרננדו
נופר בוכשטב:
 הייתה נקודת אור בתקופה מאוד קשה
נופר בוכשטב:
 שתי משפחות שהתאחדו וראיתי עכשיו תמונה שלהם מחויכים, יחד עם הנשים וזה נותן לנו תקווה
נופר בוכשטב:
 אבל כמו שנאמר פה, יש עוד 134 חטופים והלוואי ורק לחץ היה עוזר והלוואי והיה אפשר להחזיר את כולם במבצעים צבאיים, זה באמת היה מבצע הרואי ומדהים של השב"כ, ימ"מ וצבא, אבל גם צריכים להיות ריאליים, מבצע צבאי לא יכול להחזיר את כל ה-134 חטופים בחיים, זה לא יכול לקרות והלוואי וזה היה המצב
נופר בוכשטב:
         צריך לזכור שצריך לפעול למתווה, יש שם עדיין ילדים ותינוק ואי אפשר לחכות, אין לנו את הזמן, אין להם את הזמן הזה
נופר בוכשטב:
 תינוקות וסבים שצריך לפעול ולעשות כל מה שאפשר כדי להחזיר אותם
נופר בוכשטב:
 אני קוראת פה לכולם בחדר, אתם אנשי מדע, אנשים שבאו לעשות טוב בעולם, ככה לפחות אני מאמינה בתור חוקרת ואני מאמינה שגם אתם תמשיכו לדבר, לספר את הסיפורים ולהילחם יחד אתנו למען ההשבה שלהם
נופר בוכשטב:
 אני חושבת שלא נוכל לחיות כעם אם לא נחזיר אותם הביתה, לא נוכל להשתקם
נופר בוכשטב:
 זו האחריות והשליחות של כולנו פה במדינה
נופר בוכשטב:
 להחזיר אותם הביתה ולעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי שזה יקרה
נופר בוכשטב:
 תודה
ורד אנסבכר:
שלום, שמי ורד אנסבכר, אחות של רב סרן יהודה כהן, מ"פ בסיירת גבעתי
ורד אנסבכר:
 יהודה הוקפץ בשמחת תורה ונלחם בקיבוץ נחל עוז, היה בין המשחררים של הקיבוץ בקרבות הקשים שהיו שם
ורד אנסבכר:
 לאחר מכן התכונן לכניסה הקרקעית לרצועה ושבוע לאחר הכניסה, בקרב קשה, יהודה נפל, הוא ושניים מחייליו
ורד אנסבכר:
 גם במוות שלהם הם הצילו את הפלוגה כולה, הגיעו לאיתור חשוד ויצאו שם כמויות רבות של מחבלים עם הרבה אמצעי לחימה ויהודה, בעודו פצוע אנוש הספיק לדווח למג"ד, כל הכוחות הוזעקו ולצערנו יהודה ושניים מחייליו נהרגו אבל במותם הצילו פלוגה שלמה
ורד אנסבכר:
      לפני המקום של יהודה המ"פ מהסיירת עם כל הקונוטציות, בסוף יהודה היה אחי הקטן