GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן שלגי: עיקר מחקריהם נעשה ונעשים כאן.
אילן שלגי: עד כאן החלק הנחמד ואולי החגיגי בדבריי.
אילן שלגי: הצלחתם הכבירה של פרופסור הרשקו ופרופסור צ'חנובר צריכה לעורר בנו מחשבות, ולאלץ אותנו לבצע חשבון נפש.
אילן שלגי: האם הפרס שניתן על הישגים מדעיים בשנות השמונים מבטא את מעמדה הנוכחי והעתידי של ישראל?
אילן שלגי: האם התשתית המדעית שנבנתה בעמל רב במשך עשרות שנים אינה בסכנה?
אילן שלגי: האם ישראל מתייחסת ברצינות הראויה לפיתוח אוניברסיטאות המחקר שלה?
אילן שלגי: האם אנחנו מקציבים את המשאבים הנחוצים על מנת לשמור על היכולת המדעית שלנו?
אילן שלגי: אני נאלץ לומר לכם במלוא הכנות כי לדעתי התשובה לכך היא שלילית.
אילן שלגי: רוב המדינות המתועשות בעולם הגיעו למסקנה כי למספר ולרמת המדענים יש השפעה מכרעת על התוצר הלאומי הגולמי.
אילן שלגי: גם מדינות בעולם השלישי משקיעות בפיתוח תשתיתן המדעית.
אילן שלגי: האיחוד האירופי הכריז על תוכנית רחבת היקף שמטרתה להגדיל ביותר מחצי מיליון את מספר המדענים ביבשת עד לשנת 2010.
אילן שלגי: בבית הלבן פועל משרד למדיניות מדע שמטרתו העיקרית היא שימור יתרונה הטכנולוגי של ארצות הברית.
אילן שלגי: בישראל, לעומת זאת, אנו חוזים בירידה עקבית בהשקעות במדע ובמחקר המדעי.
אילן שלגי: תקציבי המדענים הראשיים במשרדי הממשלה, תקציבי משרד המדע והטכנולוגיה ותקציב ות"ת ותקציבי ההשכלה לסוגיהם השונים.
אילן שלגי: לאחרונה גם שמענו על רעיון עוועים בנציבות מס הכנסה ובאוצר למסות מלגות למסטרנטים ודוקטורנטים.
אילן שלגי: הקיצוץ בתקציבי ההשכלה הגבוהה והמחקר המדעי מאיימים על הכשרת הדור הבא של מדענים איכותיים ועל יכולתה של ישראל להשיג פריצות דרך מדעיות.
אילן שלגי: מערכת החינוך שלנו מציגה שוב ושוב תוצאות מדאיגות במבחנים הבינלאומיים וגם במבחני המיצב שלנו.
אילן שלגי: הפלא הזה של מדע ישראלי מהמובילים בעולם ומערכת חינוך נחשלת לא יוכל להימשך.
אילן שלגי: אנו חייבים לבצע את הרפורמה בחינוך ולפעול בנחישות ליישם את המלצות כוח המשימה הלאומי, ועדת דוברת, ובמקביל לחזק את תקציבי ההשכלה הגבוהה והמחקר המדעי בישראל.
אילן שלגי: עלינו גם לבלום כל ניסיון להתערבות פוליטית באוניברסיטאות ולא לאפשר בשום אופן פגיעה בחופש האקדמי.
לאה נס: תודה רבה לשר המדע.
לאה נס: ואחרון הדוברים בין השרים זה השר המיועד חבר הכנסת בריילובסקי.
לאה נס: אתה רואה, איזו תחרות להיות שר המדע.
ויקטור בריילובסקי: אורחים יקרים.
ויקטור בריילובסקי: פרופסור הרשקו ופרופסור צ'חנובר.
ויקטור בריילובסקי: נפל דבר בחיי המדע הישראלי, ואין איש שיכול להמעיט בערכו.
ויקטור בריילובסקי: שני מדענים ישראלים מהטכניון פרופסור אהרון צ'חנובר ופרופסור אברהם הרשקו זכו בפרס היוקרתי ביותר בתחום המדע – פרס נובל.
ויקטור בריילובסקי: זוהי הפעם הראשונה שמדענים ישראלים זוכים בפרס נובל בתחום המדעים המדויקים, והדבר בודאי מעלה את המוניטין של המדע הישראלי, ומציב אותו בשורה הראשונה של הקהילות המדעיות בעולם.
ויקטור בריילובסקי: בישראל באמת קיימת תשתית מדעית רחבה מבחינת אנושית, אשר מאפשרת לערוך מחקרים מדעיים ברמות הגבוהות ביותר.
ויקטור בריילובסקי: בכתבי עת מדעיים בינלאומיים אנחנו יכולים לראות מספר לא מבוטל, מספר גדול, של מאמרים של מדענים שלנו.
ויקטור בריילובסקי: ומדובר לא רק בפרסומים, מאמרים, אלא גם במספר רב של רפרנסים על מאמרים כאלה.
ויקטור בריילובסקי: יחד עם זאת, חייבים להתייחס בכובד ראש ובדאגה רבה לאזהרות של חתני הפרס המכובדים על כך שפרס הנובל הראשון יכול להיות גם האחרון.
ויקטור בריילובסקי: הרי המדע והמדענים יכולים לפרוח רק במעבדות מצוידות בציוד חדיש, בזכות טיפוח והכנה מקצועית ברמה גבוהה של אנשים מוכשרים ביותר.
ויקטור בריילובסקי: אינני רוצה למנות את כל הישגי המדע והטכנולוגיה וההשפעה שלהם על החברה.
ויקטור בריילובסקי: ברצוני רק להדגיש את התפתחותם של אמצעי התקשורת החדשים אשר הפכו את העולם שלנו לכפר גלובלי קטן.
ויקטור בריילובסקי: במצב הזה קיימות מדינות אשר חברות במועדון האקסקלוסיבי של הגלובליזציה ויש כאלה שרואים את זה מבחוץ.
ויקטור בריילובסקי: מטרתנו החשובה היא להימנות על אותו מועדון יוקרתי.
ויקטור בריילובסקי: נכון להיום, ישנה שורה שלמה של נסיבות אשר מונעות זאת מאתנו:
ויקטור בריילובסקי: דבר ראשון, קיצוץ תקציב מענקי מחקר הוא ...
ויקטור בריילובסקי: משמעותי שבחוגים מדעיים ניתן לשמוע דעה שמאמרים בסדר גודל כזה הופכים את העיסוק במחקר ללא רלבנטי.
ויקטור בריילובסקי: זה נכון במיוחד למענקים לטובת הקמת תשתית למעבדות, עד כדי כך שאין מספיק כסף כדי לרכוש את הציוד, לשלם ללבורנטים ועוד ועוד.
ויקטור בריילובסקי: דוגמה לזה, חרם מדען ראשי של התמ"ס שאולי הוא הקרן החשובה ביותר בישראל, עוד בשנת 2002 היה מיליארד ושמונה מאות מיליון שקל, ועכשיו רק שמונה מאות מיליון שקל.
ויקטור בריילובסקי: המצב הכלכלי הקשה שבו נמצאת האוניברסיטה הביא להקטנת מספר הקורסים שהאוניברסיטה מציעה לסטודנטים, להפחתת שעות לימודי מעבדה.
ויקטור בריילובסקי: בנוסף לכך, כמות הסטודנטים באודיטוריומים גדלה משנה לשנה.
ויקטור בריילובסקי: היבט נוסף של הבעיה הוא המצב הכלכלי של הסטודנטים והדוקטורנטים.
ויקטור בריילובסקי: מספר המלגות הולך וקטן ועכשיו אפילו מדברים על מיסוי של מלגות, שזה בכלל בלתי אפשרי.
ויקטור בריילובסקי: יש לזכור שבמציאות שלנו כמעט כל הסטודנטים שלנו הם אחרי צבא והם בעלי משפחה.
ויקטור בריילובסקי: וכל אלה בסיטואציה כאשר הידע וההשכלה האנושית הם המשאב העיקרי של מדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: עלינו לדאוג להעלות את רמת החינוך עוד בבתי הספר.
ויקטור בריילובסקי: ברצוני להדגיש שכדי להבטיח את עתידו של המדע שלנו עלינו להפיק תוכניות מיוחדות עבור תלמידים מחוננים, שיאפשר לנו להגיע למצב שבו המקומות הראשונים באולימפיאדות בינלאומיות למדעים מדויקים יהיו של תלמידים שלנו ולא של תלמידים מאירן וסין.
ויקטור בריילובסקי: נכון להיום אנחנו נמצאים רק באזור של מקום עשרים ותשע, שזה לא כל כך מכובד.
ויקטור בריילובסקי: בסוף דברי אבקש שוב פעם לברך את חתני פרס נובל על ההישגים הנפלאים שלהם, ולבטא תקווה שהישג זה יסייע למדע הישראלי להתגבר על כל הקשיים האלה.
לאה נס: הבמה לחתני פרס הנובל, שגם יציגו בקצרה את המחקר, והיות ובמדע עסקינן גם יפתחו את הדיון בנושא עתיד אוניברסיטאות המחקר בישראל.
אהרו צ'חנובר: כבוד יושב ראש הכנסת, שרת החינוך והתרבות, שר המדע היוצא, שר המדע הנכנס, חברי ועדות החינוך והמדע של הכנסת, חברים יקרים.
אהרו צ'חנובר: כבוד גדול לי להיות במעמד זה בו מכבדים נבחרי העם הענקת פרס נובל לכימיה לשני מדענים ישראלים.
אהרו צ'חנובר: הפרס ניתן על התגלית כיצד מפורקים החלבונים בגוף.
אהרו צ'חנובר: החלבונים הם חומרים חשובים מאוד בגוף שלנו, כי הם המכונות של הגוף.
אהרו צ'חנובר: החלבונים מבצעים את כל הפעולות הכימיות והפיזיקליות אשר נחוצות לחיים.
אהרו צ'חנובר: קיימים אלפי חלבונים בגוף שלנו.
אהרו צ'חנובר: כל חלבון הוא תוצר של גן מסוים.
אהרו צ'חנובר: הגן תפקידו ליצור חלבון, והחלבון הוא המכונה.
אהרו צ'חנובר: וכל חלבון חייב להיות מיוצר בזמן הנכון וגם חייב להיות מסולק בזמן הנכון.
אהרו צ'חנובר: אם החלבון לא מסולק, זה כאילו שלא ניתן לסגור את המתג של הרכבת, ואז הרכבת יוצאת משליטה וכמובן שמתרסקת.
אהרו צ'חנובר: ובכן, הסילוק של החלבון חשוב לא פחות מהייצור של החלבון.
אהרו צ'חנובר: השאלה היתה, כיצד הגוף יודע איזה חלבון לסלק או לפרק בזמן הנכון מתוך אותם אלפי החלבונים.
אהרו צ'חנובר: כיצד למצוא את החלבון המסוים אשר גמר את תפקידו ואשר צריך לסלק אותו.
אהרו צ'חנובר: כיצד למצוא אותו, לאתר אותו ולסלק אותו בזמן הנכון.
אהרו צ'חנובר: ועיקר התגלית שלנו היתה שהגוף או התאים מסמנים את החלבון הזה על ידי קישור לחלבון אחר שנקרא אוביקטויטין כי הוא נמצא בכל תא ותא.
אהרו צ'חנובר: והקישור הזה של החלבון ליוביקויטין הוא הסימן, הוא תו המוות, אשר גורם לפירוק החלבון.
אהרו צ'חנובר: הוא מוות לחלבון, אבל הוא כמובן תג החיים לתא, כי זה נחוץ לפעולה התקינה של התא.
אהרו צ'חנובר: סגירת המתג חשובה לא פחות מפתיחת המתג.
אהרו צ'חנובר: התחלתי לחקור נושא זה לפני כשלושים וחמש שנה, בעת השתלמות לאחר דוקטורט בארצות הברית, ולאחר שחזרתי ארצה והקמתי את מעבדתי בפקולטה לרפואה של הטכניון.
אהרו צ'חנובר: פריצת הדרך הושגה עשר שנים לאחר מכן, לפני עשרים וחמש שנה, בעזרת צוות המחקר שלי באותה מעבדה.
אהרו צ'חנובר: בצוות זה היה באותו זמן אהרון צ'חנובר, שהיה סטודנט לתואר דוקטור בהנחייתי, ונתן עזרה כבירה במרץ העצום האופייני לו, שתכף תיווכחו בו.
אהרו צ'חנובר: כמו כן תרם תרומות חשובות למחקר זה ארוין רוז, השותף השלישי לפרס הנובל, שהיה אז שותף למחקר זה מארצות הברית.
אהרו צ'חנובר: חשיבות התגלית הובהרה בעיקר בעשר, חמש עשרה השנים האחרונות, כאשר התברר במכוני מחקר רבים בעולם כי למערכת היוביקויטין לפירוק חלבונים יש תפקידים רבים וחשובים, כמעט בכל תהליך ותהליך בגוף, בבקרה של חלוקת תאים, בתהליכי התמיינות, בתהליכים של העברת אותות, בתיקון נזקים בדי.
אהרו צ'חנובר: אן.
אהרו צ'חנובר: איי וכמעט אין תהליך בסיסי בגוף אשר בו אין בו תפקיד למערכת היוביקויטין.
אהרו צ'חנובר: מערכת היוביקויטין חשובה כי החלבונים הם חשובים, וסילוק החלבונים חשוב באותה מידה כמו הייצור של החלבונים.
אהרו צ'חנובר: כמו כן התברר על ידי חוקרים אחרים שהפירוק של החלבונים חשוב במחלות רבות כגון סרטן, מחלת פרקינסון, ציסטיק פיברוזיס ועוד.
אהרו צ'חנובר: במבט לאחור נראה כי הגענו להישג זה בגלל שבחרנו בנושא ייחודי אבל חשוב, ודבקנו במטרה של פיענוח הנושא הזה במשך שנים רבות.
אהרו צ'חנובר: ואני חושב שהלקח מהמקרה שלנו הוא: במדינה קטנה כמו מדינת ישראל הוא לאתר נושאים ייחודיים אבל חשובים שבהם לא עוסקים מכוני המחקר הגדולים בעולם, לדבוק בפיתוח מקורי של נושאים אלה לאורך זמן.
אהרו צ'חנובר: רק כך נוכל להוביל בקנה מידה בינלאומי בנושאים ספציפיים.
אהרו צ'חנובר: זה נכון במדע, זה נכון בתעשייה, זה נכון בתחומים רבים אחרים.
אהרו צ'חנובר: עלינו לאתר נושאים ספציפיים ולעשות עבודה מקורית וייחודית בזה.
אהרו צ'חנובר: אז נוכל להוביל בקנה מידה בינלאומי.
אהרו צ'חנובר: הישג משמעותי במדעי הטבע , מדע הרפואה, לא מושג על ידי איש אחד.
אהרו צ'חנובר: דרושה העזרה של קבוצת מחקר, ותמיכה של המשפחה ושל החברים.
אהרו צ'חנובר: אני רוצה להודות בראש ובראשונה לאשתי, יהודית, היא יושבת כאן, על תמיכה ומסירות אין קץ במשך יותר מארבעים שנה כבר.
אהרו צ'חנובר: לא נראה – אבל זו עובדה.
אהרו צ'חנובר: גם בבית וגם שנים רבות במעבדה היא עזרה לי.
אהרו צ'חנובר: בקבוצת המחקר במיוחד ברצוני לציין בין האנשים הרבים שהושיטו עזרה את הסיוע המסור במשך שנים רבות של אנשים שלא כאן
אהרו צ'חנובר: אבל אולי שומעים אותנו בטלביזיה – חנה הלר, דבורה גנות, אסתר איתן, קלרה סגל – אני הייתי רוצה להודות להם.
אהרו צ'חנובר: כמו כן הייתי רוצה להודות לתלמידי מחקר רבים, דוקטורנטים רבים, אשר השתתפו בתהליך הזה במשך השנים הרבות.
אהרו צ'חנובר: לכל האנשים האלה היה חלק חשוב מאוד בפיענוח מערכת היוביקויטין בפירוק חלבונים .
אהרו צ'חנובר: עד כאן בענייני תודות וחגיגות.
אהרו צ'חנובר: עכשיו קצת תוכחות.
אהרו צ'חנובר: אני רוצה לנצל הזדמנות זו במעמד נבחרי העם אשר מופקדים על המדע והחינוך במדינת ישראל להתריע על המצב החמור של החינוך וההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.
אהרו צ'חנובר: מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל נמצאת בסכנה של קריסה.
אהרו צ'חנובר: קריסה.
אהרו צ'חנובר: אני מגדיר את זה.
אהרו צ'חנובר: המצב הולך ומידרדר בשנים האחרונות.
אהרו צ'חנובר: אנחנו מתקדמים במהירות לעבר הקו האדום.
אהרו צ'חנובר: לדוגמה, אביא את המוסד שלי, הטכניון, זו רק לדוגמה, אשר היה תמיד מוסד שמרני, מאוזן תקציבית וכעת בגלל כל הקיצוצים נמצא בגירעון נוראי עד כדי סכנת סגירה, שאלמלא השתמשו ברזרבות המוסד היה צריך להיסגר.
אהרו צ'חנובר: נכון שהמצב הכלכלי הנוכחי לא מזהיר, אבל גם בעבר היו תקופות של צנע ומיתון שבהם למרות הכל ידעו האבות המייסדים של המדינה לתת עדיפות לחינוך ולהשכלה, למרות המצב הכלכלי הקשה.
אהרו צ'חנובר: עתידנו נמצא בחינוך, בהשכלה הגבוהה ובמחקר.
אהרו צ'חנובר: ללא חינוך, ללא השכלה גבוהה ומחקר תאבד מדינת ישראל את יתרונה האיכותי.
אהרו צ'חנובר: עליכם נבחרי העם ונבחרי הציבור מוטלת החובה החשובה להחזיר את החינוך וההשכלה הגבוהה לעדיפות גבוהה בסדר העדיפויות הלאומי שלנו.
אהרו צ'חנובר: ושמענו דברים כאלה.
אהרו צ'חנובר: שמענו את זה מכם.
אהרו צ'חנובר: מלים יפות, מלים נכונות, ועכשיו, ברשותכם, גם היינו רוצים לראות מעשים.
אהרון צ'חנובר: אחר הצהריים טובים לכולם.
אהרון צ'חנובר: גם אני כמו מורי לשעבר פרופסור הרשקו, מאוד נרגש מהמעמד המיוחד הזה.
אהרון צ'חנובר: אני מכיר את הכנסת מתמונות כשאני מסתכל בטלביזיה.
אהרון צ'חנובר: וחוץ משרת החינוך, שראיתי בטקס פרס ישראל, ואת נשיאי האוניברסיטה שלי – פרופסור תדמור לשעבר ופרופסור אפלויג שאני פוגש אותם כשהייתי בא לבכות על תנאים קשים- את כולם בעצם אני מכיר ממראות פה וגם בעיתונות.
אהרון צ'חנובר: ובאמת, אני נרגש מן המעמד.
אהרון צ'חנובר: עוד הערה אחת קטנה בקשר לאיות השם שלי.
אהרון צ'חנובר: השם הוא שמו של אהרן אח משה מן התנ"ך והוא מאוית בכתב חסר בתנ"ך ולא ב"וו".
אהרון צ'חנובר: כך אמא שלי קראה לי וכך אני מבקש להיקרא עד סוף ימי.
אהרון צ'חנובר: אחי ששירת את המדינה בכל מיני עניינים בעבר נלחץ על ידי בן גוריון המנוח לעברת את שמו.
אהרון צ'חנובר: ואז הוא בא אלי והתייעץ אתי בעניין הזה, ואמרתי לו: תשמע, זה הדבר היחיד שאנחנו סוחבים מן הבית.
אהרון צ'חנובר: זה הזיכרון החי היחידי שיש לנו מאבא.
אהרון צ'חנובר: תנו לישראלים ולאמריקאים לרסק את השיניים שלהם על השם הזה.
אהרון צ'חנובר: אני נשאר עם השם הזה.
אהרון צ'חנובר: ואז הוא נסע לארצות הברית, והיה ראש המשלחת של משרד הביטחון, עם השם הקשה הזה וקיבלנו החלטה לדבוק בדבר הזה.
אהרון צ'חנובר: אנחנו דבקים גם בשם הפרטי וגם בשם המשפחה.
אהרון צ'חנובר: עכשיו - איפה אנחנו נמצאים היום.
אהרון צ'חנובר: צריך להתייחס אל המעמד הזה בכל אופן באופן פרופורציונלי ואולי קצת פילוסופי.
אהרון צ'חנובר: עד לפני ארבעה שבועות הייתי אזרח אלמוני.
אהרון צ'חנובר: אני מעריך שגם פרופסור הרשקו.
אהרון צ'חנובר: והנה, באו שבדים מכובדים והודיעו לנו בטלפון שבעקבות תגלית שעשינו לפני עשרים וחמש שנה קיבלנו על זה פרס, ותסתכלו איזו מהומת אלוהים.
אהרון צ'חנובר: לא ישנים בבית, והעיתונאים קופצים, והטלביזיות משדרות.
אהרון צ'חנובר: יש בזה משהו טיפה פתטי שנזקקנו לאישור שבדי כדי לקבוע לעצמנו את סדרי העדיפויות הלאומיים והחברתיים שהיו ידועים לנו.
אהרון צ'חנובר: בסך הכל עשינו את זה לפני עשרים וחמש שנה.
אהרון צ'חנובר: אתם אולי לא יודעים, אבל מבחינה ביולוגית מה שקרה לי, ואני מבטיח לכולכם מעבר לגיל מסוים, בארבעת השבועות האחרונים איבדתם כולכם כמה מיליוני תאי מוח.
אהרון צ'חנובר: זה תהליך קבוע שמתרחש אצל כולנו.
אהרון צ'חנובר: אנחנו איך שהוא מסתדרים עם התהליך ועוקפים אותו.
אהרון צ'חנובר: אני מבטיח לכם שלא קרה דבר.
אהרון צ'חנובר: לא נוספה לי נקודת איי.
אהרון צ'חנובר: קיו אחת.
אהרון צ'חנובר: וקיבלנו אישור משבדיה, ואולי טוב שכך.
אהרון צ'חנובר: בואו נתייחס לזה לא עד כדי כך בציניות וננסה באמת את התנופה הזאת ואת ההכרה הבינלאומית כדי באמת למצות ממנה את הטוב ביותר.
אהרון צ'חנובר: מבחינתי, אני בארץ הזאת וכל השכלתו כחול לבן, למעט פה ושם גיחות לפוסט דוקטורט, גן ילדים, בית ספר עממי, תיכון, אוניברסיטה עברית – בכל הצדדים שלה, בית הספר לרפואה המהולל של הדסה שאני גאה בו עד עצם היום הזה.
אהרון צ'חנובר: לימודי מסטר אצל פרופסור בנימין שפירא המנוח, יעקוב ברטנא ואחרים.
אהרון צ'חנובר: לאחר מכן שירות בצה"ל ביחידה קרבית והכל במדינת ישראל.
אהרון צ'חנובר: הכל כחול לבן אמיתי.
אהרון צ'חנובר: ובהסתכלות אחורה, מדינת ישראל כולה, ואני אולי כבר אשתמש בהזדמנות לעבור אל הנושא, אני לא ארחיב בנושא שאברהם דיבר עליו, בנושא ההישג עצמו, ואני לא אלאה אתכם בפרטים על תחלופת חלבונים, למעט להגיד לכם שאנחנו לא קרטון ולא עץ.
אהרון צ'חנובר: אנחנו בתהליך של תחלופה מתמדת כל הזמן מסיבות טובות מאוד.
אהרון צ'חנובר: כי אחרת לא היינו מה שאנחנו.
אהרון צ'חנובר: מדינת ישראל כולה היא בעצם תוצר החינוך שלה.
אהרון צ'חנובר: הכל.
אהרון צ'חנובר: כל מה שיש פה.
אהרון צ'חנובר: כלכלה, רפואה, חקלאות.
אהרון צ'חנובר: ביטחון.
אהרון צ'חנובר: הכל בא ממערכת החינוך.
אהרון צ'חנובר: הכל יושב על ההון האנושי.
אהרון צ'חנובר: ומה שאני קורא נכסי הניידי של עם ישראל.
אהרון צ'חנובר: לא נכסי דלא ניידי אלא נכסי ניידי, כי אבא שלי למד בחדר בפולין, והביא אתו למדינת ישראל.
אהרון צ'חנובר: הוא למד גם צרפתית ומתמטיקה ואנגלית, הכל הוא למד בחדר בפולין.
אהרון צ'חנובר: הוא הביא את זה אתו למדינת ישראל, וכך יהודים רבים שבאו מכל קצוות תבל, מצפון אפריקה, מכל מקום, הביאו אתם את התרבויות השונות, יצקו אותם לתוך המדינה, ונוצרו כמה אוניברסיטאות.
אהרון צ'חנובר: בעצם יצקו את החדר לתוך מוסדות קצת יותר מסודרים.
אהרון צ'חנובר: והאוניברסיטאות אגב זקנות ממדינת ישראל.
אהרון צ'חנובר: מבוגרות ממדינת ישראל.
אהרון צ'חנובר: הטכניון חוגג עכשיו שמונים שנה לקיומו.
אהרון צ'חנובר: ואני שואל את עצמי לפעמים, אני באמת מתגעגע לימי התום האלה, שבתקופות מאוד מאוד קשות, אני זוכר את עצמי כילד, אני זוכר את החוג למקרא שניהל בן גוריון בביתו יחד עם פרופסור גבריהו המנוח.
אהרון צ'חנובר: אני זוכר את האוניברסיטה העברית בירושלים.
אהרון צ'חנובר: אני זוכר את השמות הענקיים האלה: את פרופסור קלוזנר המנוח, אני תמיד ככה יותר רץ לכיוון מדעי הרוח.
אהרון צ'חנובר: או פרופסור בנימין מזר שהיה נשיא האוניברסיטה, מגדולה הארכיאולוגים.
אהרון צ'חנובר: או המשוררת לאה גולדברג והכל בתקופה שבה קלטנו מאות אלפי עולים.
אהרון צ'חנובר: אני זוכר את מחנה דוד בכניסה לחיפה.
אהרון צ'חנובר: אני חיפאי.
אהרון צ'חנובר: וההורים שלי היו לוקחים אותי.
אהרון צ'חנובר: ואנחנו אימצנו במשפחה שלנו כל חורף ילד מתורכיה בשם אוריאל ולקחנו אותו לשלושה חורפים אלינו הביתה.
אהרון צ'חנובר: פשוט ההורים שלי נסעו למחנה, היה איזה מן מנהג כזה, לקחו את הילד כדי שהוא לא יגור עם ההורים ולא יקבל דלקת ריאות באוהלים הדולפים האלה.
אהרון צ'חנובר: ולקראת פסח היינו מחזירים אותו חזרה למחנה דוד.
אהרון צ'חנובר: ובאותה תקופה ממש, סימולטנית שקלטנו אלפי עולים, מערכת החינוך, והטכניון החל לטפס מבניין בהדר הכרמל לקמפוס מפואר בנווה שאנן, ואוניברסיטת תל אביב התחילה רק לצמוח, ג'ורג' וייס החל רק להקים את הקמפוס.
אהרון צ'חנובר: האוניברסיטה העברית, אני זוכר, אני באתי לטקס הדיפלומה של אחי ב-58', קמפוס גבעת רם רק נחנך, האמפיתיאטרון הקטן הזה מהאבן הכיל את כל אלה שבאו לטקס, שהיום הוא אפילו לא יכיל את הבוגרים עצמם בלי ההורים והמשפחות שלהם.
אהרון צ'חנובר: והאוניברסיטה העברית שירדה מהר הצופים ונזרקה אל רחבי ירושלים אל טרסנטה ומגרש הרוסים, שבו אני בעצמי למדתי רפואה וזואולוגיה, התחילה להתקבץ בקמפוס יוצא מן הכלל בגבעת רם.
אהרון צ'חנובר: ובאותה תקופה קלטנו עולים, וגם נלחמנו בפדאיון וגם היה מבצע סיני, וגם הכל.
אהרון צ'חנובר: והנה היום, אנחנו טיפה רואים כשאנחנו כבר הרבה יותר חזקים, והרבה יותר מבוססים ומוכרים בעולם, אנחנו רואים סדקים.
אהרון צ'חנובר: אני שואל את עצמי איך קרו הדברים .
אהרון צ'חנובר: ובאמת אין לי תשובה לעניין הזה.
אהרון צ'חנובר: ואולי זה סתם איזה מן געגועים לתקופת ילדות ולתקשורת כזאת מפולטרת ומסוננת, שלא הסבירה לנו תמיד את הכל.
אהרון צ'חנובר: ותמיד כוחותינו חזרו בשלום לבסיסם וכל הדברים האלה.
אהרון צ'חנובר: אבל בכל זאת היה איזה משהו יצירתי חזק מאוד בתקופה הזאת שנתן המון השראה.
אהרון צ'חנובר: הדברים הכי קשים יכולים להתבצע סימולטנית עם היצירות הגדולות ביותר.
אהרון צ'חנובר: ולא בכדי הזכרתי את השמות הענקיים האלה, שבמקרה היו מהאוניברסיטה אבל גם בטכניון: פרופסור אולנדורף ואחרים שהיו מייצגי המדע הגדול והאחים צונדק בירושלים שהיו פרופסורים לאנדוקרינולוגיה ולתהליכי רבייה.
אהרון צ'חנובר: ואני שואל את עצמי מה קרה לנו.
אהרון צ'חנובר: אני הרי כן מצטרף למה שאמרה שרת החינוך ואומר: רבותיי, אנחנו טיפה מפונקים.
אהרון צ'חנובר: הביקורת שלנו, בוא לא נשכח.
אהרון צ'חנובר: אנחנו קורסים ומתרסקים זה נכון.
אהרון צ'חנובר: אבל הביקורת עדיין יושבת על גב של מוסדות יוצאים מן הכלל.
אהרון צ'חנובר: בואו לא נשכח את זה.
אברהם הרשקו: אמרתי בסכנת קריסה.
אהרן צ'חנובר: בסכנת קריסה.
אהרן צ'חנובר: כן.
אהרן צ'חנובר: אני תכף אגיע גם לדברי הביקורת ולמה שקורה אולי באופן פרטני יותר.
אהרן צ'חנובר: אבל אנחנו יושבים על תשתית איתנה.
אהרן צ'חנובר: ניבנו כאן אוניברסיטאות.
אהרן צ'חנובר: יושבות כאן שבע אוניברסיטאות מחקר.
אהרן צ'חנובר: וקרה כאן דבר מאוד חשוב, וזה הקמת המכללות, אני גם אתייחס אל המכללות, שהצליחו לפתוח בבת אחת מניפה עם כי חסרת ביקורת, ואני אתייחס לזה, והכל כמובן לפי דעתי.
אהרן צ'חנובר: עוד פעם, אמרתי לכם, לא נעשיתי חכם יותר ולפני שבועיים לא הייתם קוראים לי לפה.
אהרן צ'חנובר: והאישור השבדי – טוב, נו.
אהרן צ'חנובר: אנחנו יושבים על דבר חזק מאוד, ואני בהחלט מדבר את הדברים של השרה לבנת.
אהרן צ'חנובר: אבל מה בכל זאת קורה בחינוך הגבוה?
אהרן צ'חנובר: ואני ככה אספתי לעצמי אירועים מהתקופה האחרונה ממה שקורה, ואני חושב שאנחנו נמצאים בתהליך קשה שהוא תהליך אקראי.
אהרן צ'חנובר: והתהליך הזה בעצם מפגיש שני לוחות זמנים שהם בלתי אפשריים.
אהרן צ'חנובר: אבל הם לגיטימיים.
אהרן צ'חנובר: שני לוחות הזמנים לגיטימיים.
אהרן צ'חנובר: אני תמיד אמרתי שצריך להפריד ואני שמח לשמוע מהשרה, שמעתי גם מהנשיא, שהמערכת בכל זאת נכנסה לאיזה שהוא תהליך של ייצוב בזמן האחרון, ייצוב עדיין ברמה נמוכה.
אהרן צ'חנובר: עדיין דורשים זינוק אבל ייצוב.
אהרן צ'חנובר: נפגשים כאן שני לוחות זמנים בלתי אפשריים.
אהרן צ'חנובר: לוחות זמנים של התהליך הדמוקרטי במדינת ישראל, שגם בימים כתיקונם הוא תהליך בן ארבע שנים.
אהרן צ'חנובר: יש מפלגות, אנחנו משטר רב מפלגתי, פריימריז.
אהרן צ'חנובר: כשאומרים פריימריז זה תמיד בקונוטציה שלילית, אני אומר פריימריז זה תהליך שהמפלגות בחרו בו כדי לקיים.
אהרן צ'חנובר: ..
אהרן צ'חנובר: לא משנה כרגע מי מייצג את מה בתוך התהליך הזה.
אהרן צ'חנובר: אבל זה תהליך לגיטימי.
אהרן צ'חנובר: ולוחות הזמנים באקדמיה הם שונים לחלוטין.
אהרן צ'חנובר: האקדמיה אינה מוצר מדע.
אהרן צ'חנובר: הסעודים אם ייקחו את כל הכסף שיש להם מבארות הנפט הם לא יצליחו לקנות את המוצר הזה.
אהרן צ'חנובר: זה מוצר שחייב לגדול בתוך בית.
אהרן צ'חנובר: הסיבה שאני פה ופרופסור הרשקו בודאי פה ולא מתפתים לעזוב היא בגלל שזאת המדינה.
אהרן צ'חנובר: אני דובר את שפתה, מקלל מקללותיה.
אהרן צ'חנובר: אני גם מתבטא הרבה יותר קשה בשפת רחוב הרבה יותר רחובותית ממה שאני מתבטא פה.
אהרן צ'חנובר: כי גדלתי פה.
אהרן צ'חנובר: אני מכיר את הסלנג הצבאי, והכל.
אהרן צ'חנובר: כי טוב פה.
אהרן צ'חנובר: טוב לנו פה.
אהרן צ'חנובר: אבל אני בודאי אשאר פה, בטוח פרופסור הרשקו יישאר פה, וזה ביתנו.
אהרן צ'חנובר: אבל אנחנו עדיין רוצים להבין מה פה קורה למערכת.
אהרן צ'חנובר: והמערכת הזאת איננה מוצר מדע.
אהרן צ'חנובר: להכשיר פרופסור בטכניון, ועזבו פרס נובל.
אהרן צ'חנובר: אני אגב מציע מאוד שנרחיק את הכמיהה הזאת לפרס ואת ההישג הזה מלוח הזמנים.
אהרן צ'חנובר: ישנם מדענים נהדרים במדינת ישראל.
אהרן צ'חנובר: כן יקבלו פרס נובל, ויש לדעתי גם כמה ששווים אותו, אבל לא ניכנס כאן לעניינים אישיים.
אהרן צ'חנובר: המטרה היא לא להשיג פרס נובל, כי הסיכוי לקבל פרס נובל הוא כנראה קטן מהסיכוי להיפגע על ידי ברק.
אהרן צ'חנובר: אני לא חושב שלפתח מדע צריך לקבל פרס נובל.
אהרן צ'חנובר: ולבוא לכנסת וזה.
אהרן צ'חנובר: צריך לפתח מדע טוב וחינוך טוב.
אהרן צ'חנובר: נקודה.
אהרן צ'חנובר: יבוא פרס נובל – יהיה טוב.
אהרן צ'חנובר: זו לא מטרה שאנשים שואפים אליה.
אהרן צ'חנובר: זו גם טעות לחשוב.
אהרן צ'חנובר: קודם כל ציינה השרה בעצמה, מה אני צריך להיכנס לנעליה, שהמערכת הזאת סבלה קיצוצים אחרי קיצוצים.
אהרן צ'חנובר: אמר לי נשיא הטכניון לפני שנה שהיה לי אתו ויכוח על קליטהאצלנו בטכניון.
אהרן צ'חנובר: תלמיד שלי במקרה אמר לי, תשמע, אני מכיר אותו.
אהרן צ'חנובר: .. אבל לא יודע מה יהיה התקציב שלי.
אהרן צ'חנובר: איך אני אשלם לו משכורת?
אהרן צ'חנובר: ואם אני אקלוט אותו ויש לי כרגע תקציב אבל יודיעו לי מחר שהתקציב קוצץ בעוד ארבעה אחוז כי הממשלה החליטה להוריד פה מאה ארבעים מיליון דולר ומשרד החינוך בהיותו אחראי על שש עשרה אחוז מהתל"ג יסבול מזה שישים מיליון שקל והאוניברסיטאות כתוצאה מזה יסבלו מזה ארבעים מיליון שקל?
אהרן צ'חנובר: אז לא יהיה לשלם משכורת לך, שאתה כבר יושב אצלי על ה-pay roll ואיך אני אבטיח אותו.
אהרן צ'חנובר: והקיצוצים האלה בסופו של דבר גם אוניברסיטאות נדרשות לייעול, ואני לא תמים שגם האוניברסיטאות נדרשות עדיין לתיקונים.
אהרן צ'חנובר: והתיקונים מתבצעים בתוך תהליך.
אהרן צ'חנובר: ואני אגע גם בזה.
אהרן צ'חנובר: אבל בסופו של דבר זה כמו מינשה
אהרן צ'חנובר: אוזן, של אותו ברון מהולל ...
אהרן צ'חנובר: לקצץ ולקצץ ולקצץ ולקצץ...
אהרן צ'חנובר: מדובר בייחוד בהזרמת דם צעיר.
אהרן צ'חנובר: אני תמיד אומר שעתידי מאחורי.
אהרן צ'חנובר: והכף הכי גדול שלי זה כמובן לבוא למעבדה ולראות את העתיד.
אהרן צ'חנובר: הסטודנטים הנהדרים האלה שזורקים את התוצאות כל בוקר ואתה יושב אתם.
אהרן צ'חנובר: כי כנראה שהסיכוי לגלות עוד מערכת יוביקוית הוא קטן מאוד.
אהרן צ'חנובר: הוא כמעט אפסי.
אהרן צ'חנובר: הקיצוצים האלה אני שמח שהם נפסקו אבל הם היו באמת בלב העניין.
אהרן צ'חנובר: אבל זה לא רק קיצוצים.
אהרן צ'חנובר: כבר מישהו הזכיר פה.
אהרן צ'חנובר: יש כאן איזו התנהגות מאוד מאוד ארטית של המערכת הפוליטית.
אהרן צ'חנובר: התנהגות לא מכובדת.
אהרן צ'חנובר: חברי כנסת, מטבע הדברים, עם ראייתם, באים כל בוקר עם יוזמה חדשה.
אהרן צ'חנובר: אנחנו כל פעם אני מתעורר בבוקר, פותח את העיתון – טרח, מכה חדשה.
אהרן צ'חנובר: מס הכנסה מס על הזה.
אהרן צ'חנובר: אין לי ויכוח עם מס הכנסה ועל מקורות הכנסה, ואני לא נכנס לסוגיות פוליטיות קשות כמו למה זה כן וישיבות לא.
אהרן צ'חנובר: נעזוב את זה אפילו בצד.
אהרן צ'חנובר: אני לא נכנס לעניין הזה.
אהרן צ'חנובר: יטילו מס הכנסה על מלגות לדוקטורנטים - אין דוקטורנטים במדינת ישראל.
אהרן צ'חנובר: אין.
אהרן צ'חנובר: נגמר.
אהרן צ'חנובר: ייגמר העניין הזה.
אהרן צ'חנובר: החמשת אלפים שקל שהדוקטורנט שלי מרוויח, למה שהוא ירצה, הוא רואה אותי עמל יום ולילה, שישי שבת, נשאר במעבדה עשר בלילה, חי ממשכורת כזאת או אחרת, לא משנה, אף אחד פה לא מדבר על כסף, יודע שעתידו באוניברסיטאות קלוש.
אהרן צ'חנובר: כי אחרי שהוא יגמור את המסטר ויגמור את הדוקטורט, וייסע לפוסט דוקטורט, ואולי יקבל מישרה, ואחרי חמש שנים יעמוד במבחן קביעות קשה, זה לא קביעות כמו בעיריות או כמו במוסדות ציבור.
אהרן צ'חנובר: זה קביעות שנבחנת בעיניים קשות מאוד במוסדות האקדמיים.
קריאה: אולי צריך לבטל את החוג לכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים כי זה מוחם הקודח של יועצי הפוליטיקאים.
אהרן צ'חנובר: תכף נגיע גם לייעוץ הזה.
אהרן צ'חנובר: אבל אני אומר עוד פעם.
אהרן צ'חנובר: הקריירה היא פה מאוד קשה.
אהרן צ'חנובר: אני לא הקרבתי שום דבר, רבותיי.
אהרן צ'חנובר: המשפחה שלי חושבת שהקרבתי.
אהרן צ'חנובר: תשאלו את הבן שלי הוא אומר אני לא יודע איך אבא נראה, תשאיר תמונה.
אהרן צ'חנובר: אבל הקריירה פה היא קריירה מאוד קשה.
אהרן צ'חנובר: בוא אני אתן לכם דוגמה אישית באיזה מסלול אני הלכתי כי אנחנו נמצאים בלב לבו של הדיון.
אהרן צ'חנובר: התחלתי בגן ילדים, בית ספר עממי, ובית ספר תיכון.
אהרן צ'חנובר: הלכתי לאוניברסיטה העברית ולמדתי ארבע שנים רפואה, ואחרי כן החלטתי שרפואה זה לא טוב הלכתי לרשימת מחקר, שאז עוד לא היתה מקובלת בפקולטה.
אהרן צ'חנובר: ואז גמרתי ....
אהרן צ'חנובר: ואחרי זה שרתתי בצה"ל והייתי תלמידו של מורה מצוין במשך חמש שנים, ואחרי כן נסעתי לMIT להשתלמות פוסט דוקטורט, ואז אמרו לי מה עתידי, ואשתי שהיתה רופאה התפטרה מקום העבודה כדי ללוות אותה, וגם לא היה ברור בכלל אם תקבל מישרה.
אהרן צ'חנובר: ואז חזרנו, והתחלתי את הכל מהתחלה.
אהרן צ'חנובר: כמרצה בכיר, פרופסור חבר, פרופסור מן המניין.
אהרן צ'חנובר: מנהל כספים במעבדה ובגיל חמישים, ארבעים וחמש אתה רק את המערכת איך שהוא.
אהרן צ'חנובר: וזו קריירה מהירה, מתייצבת סביבך.