GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעם טל: אחרי שנים של בלגן בתוך המערכת, כי רפורמות היו גם קודם, ב1997, התחילה מגמה של קרוב לחמש עשרה שנים של כל מוסד עושה כאוות נפשו, התחילה איזה התנהלות והתייחסות מסודרת לתלמידי המחקר, ואחידות של העסקה ושל מלגות בכל האוניברסיטאות ואנחנו פשוט נוכחים בשנים האחרונות להתפרקות שכל מוסד עושה כאוות נפשו.
נעם טל: אני חושב שזה בהקשר לדברים שאת אמרת, שהיה טוב אם היה סדר, והיתה יד מכוונת.
אורנה אמסטר חודר: אבל הכנסת זה לא המקום, כי אתה יודע מה יקרה - -
לאה נס: הוא מעלה פה בעיה –
שיאון קורן: אצלה בבר אילן מאוד טוב, אוניברסיטת בן גוריון נפגעת, ברמה של ות"ת, אז גם את זה צריך להגיד.
יוסף ירדן: אני הייתי רוצה להגיד כאן, שאסור שמכאן או מכם תצא קריאה לויסות חיצוני על האוניברסיטאות, כי מה שקורה בזה אנחנו נלחמים וכל המלחמה שלנו וכל ההורדה של התקציבים והכול, הכול בא על הרקע הזה של ההתערבות הבוטה שיש כרגע בענייניה הפנימיים של האוניברסיטה.
יוסף ירדן: אני רק רוצה לציין, גם לטכניון יודע שהתקצוב של ות"ת בא מהסטודנטים לדוקטורט והמסטרנטים, אנחנו מעוניינים אכן להגדיל את מספר הדוקטורנטים שלנו אבל אנחנו לא מעוניינים לוותר על הרמה ואנחנו לא עושים את זה.
יוסף ירדן: אנחנו לא מוכנים לקחת סטודנטים שהם לא ראויים, אלא אנחנו רוצים לעודד את אלה שגומרים מסטר ואולי בזה שהם סיימו את הלימודים ואנחנו רואים שהם יכולים לעבור לדוקטורט, אנחנו מעוניינים שהם ימשיכו לדוקטורט.
יוסף ירדן: אני רוצה להאמין שכמעט כל אוניברסיטה לא תעשה את הצעד ההתאבדותי שאתה מדבר עליו, אם אוניברסיטת תל אביב עושה זאת, זאת בעיה פנימית של אוניברסיטת תל אביב, שאותה אתם צריכים לפתור במלחמה נוקבת פנימית, פנימה.
יוסף ירדן: עכשיו זאת לא בעיה שהיא קשורה לעניין שיש לנו כאן.
יוסף ירדן: העניין שיש לנו כאן זה הנושא שהממשלה מייבשת את האוניברסיטאות והייבוש הזה עובר אליכם.
לאה נס: סליחה אדוני, הנושא הוא לא זה,
יוסף ירדן: הנושא הוא זה,
לאה נס: לא, זה לא הנושא, אני זימנתי את הישיבה ואני אומרת מה הנושא, והנושא הוא באמת בא היום להידון אם התקציב המקוצץ, התקציב שיש לאוניברסיטאות, מה קורה בתוך האוניברסיטאות פנימה.
לאה נס: מישהו פה אומר שאתה מחלק כסף או משכורות להנהלה על חשבון זה, יש חלוקה פנימית שהאוניברסיטה משקיעה, יש לה סדר עדיפויות שונה ותלמידי המחקר הם בתחתית הסדר, על זה פה הדיון.
לאה נס: אז יש פה אוניברסיטאות שהציגו שזה לא נכון, יש אוניברסיטאות שזה נראה חמור יותר, יש אוניברסיטאות שזה חמור פחות, אבל יש פה איזה רובד של מצב, במספר אוניברסיטאות, אבל זה הנושא היום.
לאה נס: אני כבר ערכתי לגבי תקציב 2005, על המו"פ, על האוניברסיטאות, ות"ת, יש פה דיונים בכנסת.
לאה נס: היום הדיון הוא בהחלט על הנושא הספציפי, התקציב שנמצא באוניברסיטה, אני לא מדברת עכשיו על זה שצריך להגדיל אותו, זה ברור.
לאה נס: ותהיה פה שוב קריאה שהיא תהיה כללית, אבל זה לא היה הדיון.
לאה נס: גם לגבי המיסוי כי כן יש לו הקשר.
לאה נס: אבל שוב, האוניברסיטה עם התקציב הנמוך שיש לה, שאלה מה היא עושה איתו.
יוסף ירדן: היא מסבסדת את הדוקטורנטים שלא ממומנים על ידי מלג, את צריכה להביא את זה בחשבון.
ניצן הדס: גם על ידי גרנטים, על ידי גרנטים של החוקרים.
לאה נס: סליחה, אני מבקשת לא לנהל פה דיונים, אנחנו הולכים עכשיו לסיים את הישיבה, אם מישהו רוצה להוסיף משפט לסיכום, אבל רק הערות.
נעם טל: היינו שמחים לשמוע את נקודת המבט שלך, כיושב ראש הוועדה, מה את חושבת שאפשר לעשות, מה ריאלי, איך אנחנו יכולים לעזור לך.
לאה נס: אני אגיד את זה בסיום הישיבה, אני רק רוצה לשמוע את כולם.
ניר קויט: ניר קויט, יושב ראש ארגון הסגל הזוטר באוניברסיטה העברית, כמה הערות למה ששמענו פה.
ניר קויט: אחד זה באוניברסיטה העברית אין הבטחה כרגע לדוקטורנט שנכנס למערכת לגבי המלגה שלו, השכר שלו, לאורך התקופה.
ניר קויט: ורק השנה חווינו קיצוצים של חמישים אחוז בחלק מהמחלקות, המחלקה למתמטיקה, המחלקה למדעי החיים.
לאה נס: חשבנו מקודם שזה נורא ורוד, שאצלכם זה הכול בסדר.
אורנה אמסטר חודר: כי זה לא ירד על הדוקטורנטים, הפקולטה השלימה את זה.
ערן ורדי: יחסית לשאר המקומות המצב שלנו פחות רע, זה הכול.
אורנה אמסטר חודר: אבל הדוקטורנטים לא נפגעו הפקולטות הם שהשלימו את המלגות, מהתקציב שלהם.
ניר קויט: תיכף אני אגיע לזה, לגבי מלגות, יש שני סוגים של מלגות באוניברסיטה העברית, בגדול מלגות שמגיעות מהאוניברסיטה, מלגות שמגיעות מהחוקרים.
ניר קויט: המלגות שמגיעות מהאוניברסיטה, יאמר לזכות האוניברסיטה לא נפגעו באופן ניכר בשלוש ארבע השנים האחרונות, המלגות מהחוקרים –
לאה נס: אנחנו מדברים פה על המלגות –
ניר קויט: אני מסיים, מלגות מהחוקרים, חלק מהם כן נפגעו וחלק מהדוקטורנטים כן נפגעו בקטע של מלגות קיום.
ניר קויט: לגבי שכר, מה שקרה עם השכר זה היו קיצוצים, היו קיצוצים של שלושה וחצי אחוז בין 2001 ל2002, ארבעה וחצי אחוז בין 2002 ל2003, בממוצע.
ניר קויט: אנשים השנה נפגעו בערך בחמישים אחוז.
ניר קויט: אנחנו שלוש שנים באופן עקבי –
אורנה אמסטר חודר: על איזה חמישים אחוז, של מה?
ניר קויט: באופן עקבי אנחנו שלוש שנים מגישים סכסוכי עבודה, אני מוכרח להגיד שאחרי סכסוכי עבודה אנחנו כן משיגים דברים.
ניר קויט: שיש בזה איזה שהיא אמירה שאנחנו בהתחלה כי קל לפגוע בנו, השנה אחרי מאבק של חודשיים וחצי ואיום על השבתה כללית באוניברסיטה, האנשים שנפגעו קיבלו איזה שהיא השלמה, לא חזרו למה שהיה להם שנה שעברה, אבל המצב שלהם נפגע פחות ממה שהיה אמור להיפגע.
ניר קויט: אני מוכרח להגיד שאנחנו הגענו לאיזה שהוא יישור קו בנושא הזה, והמגמה שלנו לפחות באוניברסיטה העברית עם הנהלת האוניברסיטה, היא לייצב את מצב הדוקטורנטים לארבע שנים.
ניר קויט: יש לנו הבטחה כרגע מהנשיא, שהיא אומרת שאנחנו נגיע להסכם עם הנהלת האוניברסיטה, שדוקטורנט שנכנס לאוניברסיטה יהיה לו מובטח היקף העסקה ומלגה לאורך ארבע שנים.
ניר קויט: אני מקווה שזה באמת יצא לפועל, כרגע זה עוד לא קיים.
לאה נס: אני מודה לך על הדברים,
נטלי פדון: קוראים לי נטלי פדון, אני תלמידת ליד ה- כאן קרוב.
נטלי פדון: אני הקשבתי לכל, אבל אני חושבת שלכל הבעיות האלה יש אולי כמה פתרונות, אחד מהם יכול להיות די פשוט, ידרשו מצוינות ברמה כזאת שרק העשרים הכי טובים יקבלו מלגות, ושהמלגות האלה יהיו מובטחות, לכל הזמן שידרש, אני לא בקיאה בדיוק בכמות הזמן.
נטלי פדון: אני חושבת שאם באמת יעודדו, במקום לקבל הרבה מאוד אנשים, שאי אפשר להבטיח את ההכנסה שלהם ואת העובדה שהם נמצאים באוניברסיטה , עדיף לקחת מעט מאוד אנשים אבל להם להבטיח את הכול.
נטלי פדון: אני חושבת שמצב שבו סטודנט לא יכול לדעת מה יקרה מחר, לדעת מה יקרה בסמסטר הבא או בשנה הבאה, זה מצב שאי אפשר ללמוד כמו שצריך.
לאה נס: בת כמה את?
לאה נס: איזה כיתה?
נטלי פדון: אני עכשיו בכיתה י'.
ערן ורדי: משפט אחד רק למען הפרספקטיבה, השנה האוניברסיטה העברית מחסלת מאתיים חמישים תקנים של עובדים מינהליים, אחרי שלפני שנתיים חיסלה מאתיים שמונים.
ערן ורדי: האוניברסיטאות מתכווצות בצורה נוראית, זה רק פרספקטיבה על איך מחלקים משאבים.
אורנה אמטסר חודר: אני חייבת להגיב למשהו שניר אמר, אני רוצה שתדעו, אפרופו מה שאת אמרת, לאוניברסיטה העברית א' יש מדיניות של מלגות רקטור, זה מלגות שאתם בסדר גודל הרבה יותר גבוה ממה שציינתם פה, שמונים אלף שקל לשנה.
אורנה אמטסר חודר: זה עשרים אלף דולר, וזה כרגע עומד על שמונים אלף שקל לשנה, שמובטחות לארבע שנים לעשרה אחוז מהתלמידים, קודם כל זה ישנו.
אורנה אמטסר חודר: אז הנה, יש, עשרה אחוז.
אורנה אמטסר חודר: השאר לא הייתה פגיעה בחמישים אחוז מהמשרות באופן כללי, בינתיים עוד לא הייתה פגיעה במשרות האסיסטנטורה, אפילו אם במחלקה מסוימת קרה משהו.
אורנה אמטסר חודר: אבל נכון שכדאי שתהיה הבטחה לארבע שנים, אבל הבעיה היא שמדובר על כסף רך, ועל זה את לא רוצה לדבר בצדק מפני שזה כסף של חוקרים שלא מובטח לארבע שנים.
אורנה אמטסר חודר: זה בדיוק הבעיה.
לאה נס: זה צריך להיות בונוס, אבל הבסיס, חייב להיות בסיס.
אורנה אמטסר חודר: אני כן רוצה להוסיף משהו כללי, תראו, יש פה כתבה ב"הארץ", אתם כולכם צריכים להבין איך הציבור מתייחס אלינו ולמה אנחנו צריכים להתאגד.
אורנה אמטסר חודר: ב"הארץ", מכל העיתונים – "החגיגה נגמרת, מלגות הסטודנטים בתארים מתקדמים ימוסו, על זה שתלמידים מקבלים חמשת אלפים שקל לחודש".
אורנה אמטסר חודר: תבינו זה, זה כתבה מלפני חודשיים.
ערן ורדי: זה כאשר כל תלמיד צריך להשקיע את כל זמנו.
אורנה אמטסר חודר: כן על זה הציבור, אתם מבינים במה אנחנו צריכים להתמודד?
לאה נס: זה לא הדיון ואל תחזור לזה, אני מצטערת .
לאה נס: הכול בסדר, אבל זה לא הדיון גבירתי, אנחנו רוצים לדבר על מה שיש, לא על מה שאנחנו עוד יכולים לבקש שיהיה, זה דיון בפני עצמו, ועשינו את הדיון הזה, יש הצעת חוק שמתקדמת.
אורנה אמטסר חודר: אבל עניין המס זה לא מה שנבקש, זה עניין קונקרטי, על זה אנחנו יכולים, מה את יכולה לעזור לתלמידים באוניברסיטת תל אביב כרגע.
לאה נס: אני יכולה לעזור בזה להגיד שהאוניברסיטאות צריכות לדעת איך לנהוג גם בתקציב שיש להם ולא על חשבון הסטודנטים.
לאה נס: זה מה שאני רוצה להגיד, מה זה מה אני יכולה לעשות, עוד איך יש מה לעשות.
לאה נס: אם אפשר לסכם במספר משפטים, כי אני רוצה לסכם.
ניצן הדס: דבר אחד, אם להעלות איזה שהיא הצעה אופרטיבית, בעקבות משהו שהאוניברסיטה העברית הוציאה, יש לי הוצאות בנתונים, אני חושב, זה הדבר הראשון שצריך.
ניצן הדס: למשל הנתונים שלנו מראים כדי לא להראות שמדובר בבעיה רק בתל אביב, שבטכניון מ98 ועד היום, ריאלית המלגות, ערך המלגה קוצץ בחמישים אחוז, מה שהנתונים שלנו מראים היום.
ניצן הדס: הנתונים שלנו הם אינם מלאים, הם אינם נכונים לכל אוניברסיטה ואוניברסיטה.
ניצן הדס: יכול להיות שישנו איזה שהוא מקום, לאיזה שהוא סקר השוואתי שיערך, והוא יערך מאיזה שהיא עמדה שהיא לא עמדה של ארגון סגל זוטר, או לא עמדה של איזה שהיא חברה, אלא מאיזה שהוא גוף או ועדה שייתן איזה שהוא דין וחשבון אמיתי באמת, מה קורה בכל מקום ומקום.
אלפרד ברוקשטיין: הנתון הזה הוא לא נכון, הוא לא נכון.
אבי ענתי: היום המלגה בטכניון לדוקטורט היא 5500 שקל,
ניצן הדס: זה לא נכון,
לאה נס: סליחה, אני מבקשת לתת לו לדבר ולא להתפרץ לדבריו, בבקשה.
אבי ענתי: משרד המדע מעניק מלגות לתלמידים באוניברסיטאות וקוראים לזה מלגות אשכול והם נחשבות למלגות יוקרתיות, אנחנו תנו סדר גודל בעבר של שמונים אלף שקל, ותשעים אלף שקל לדוקטורנט, עם צוק העיתים ולא בגלל המצב התקציבי של המשרד, כמו המצב התקציבי במשק, אז נעשתה רביזיה מסוימת והמלגות צומצמו והיום מלגה כזאת עומדת על שישים וארבע אלף שקל לשנה לדוקטורנט.
לאה נס: כמה מלגות אתם נותנים?
אבי ענתי: בסביבות חמישים שישים מלגות לשנה,
אורנה אמסטר חודר: יש אלפיים ארבע מאות דוקטורנטים,
אבי ענתי: לפי הנתונים שבידי היום המלגה לדוקטורנט, לפי השנים, אבל אנחנו מדברים על השנה הראשונה, השנה השנייה, סדר גודל של 5400, 5500 שקל, לחודש,
לאה נס: זה לא הדיון, הדיון עכשיו הוא מלגות שנותנים, כל מיני מלגות מבורכות נקודתיות.
לאה נס: הדיון היום הוא על המלגות ועל התנאים שיש לתלמידי המחקר באוניברסיטאות.
אבי ענתי: המלגות האלה למעשה, היום, עד היום, הם היו פטורות ממס, כך שהמלגאי היה משקיע את כל זמנו במחקר והוא יכול היה לקבל את המלגה הזאת.
לאה נס: כן, אבל זה רק יחידי סגולה.
ניצן הדס: הוא התייחס למאה אחוז מלגה, מה שנקרא חמש מנות והרוב מקבלים בין שלוש לארבע, לכן הסכומים נמוכים יותר.
זמירה מברך: אני רוצה להציע כמה דברים שאני חושבת שהועדה הנכבדה הזאת יכולה לעשות כדי לעזור לכולנו בעצם, אני לא רוצה לדבר על שני חלקי המתרס, כי בעצם אנחנו כולנו באותה עמדה.
זמירה מברך: קודם כל הקריאה שנשמעה מכאן לצמצם את מספר הדוקטורנטים בעקיפין,
קריאה: חס וחלילה, זה בוודאי שלא אמרתי.
זמירה מברך: בוודאי שלא, אני שמחה, כולנו רוצים להגדיל את מספר הדוקטורנטים ולא לצמצם.
זמירה מברך: מה אפשר בכל זאת, מה הוועדה יכולה לפי דעתי לעשות.
זמירה מברך: אז על המיסוי כבר דיברנו, אני לא אדבר על זה.
זמירה מברך: פנייה לות"ת להגדיל את הסבסוד לדוקטורנטים שכל אוניברסיטה מקבלת.
זמירה מברך: דרך אגב הסבסוד הוא דיפרנציאלי לפי תחומים, מדעי הטבע, מדעים מדויקים וכו'.
זמירה מברך: הגדלה גורפת של הכול ואז ממילא התקצוב שיבוא לדוקטורנטים יהיה יותר גבוה.
זמירה מברך: הגדלת מספר הדוקטורנטים מחייבת הגדלת התקנים, אתם דיברתם על זה בעקיפין, אתה הזכרת קצת את העניין שמקבלים דוקטורנטים, אין להם מנחים.
זמירה מברך: שוב, כדי שיהיו מנחים מספיק צריך להגדיל את מספר התקנים ועל ידי זה יהיו יותר מנחים וגם יהיו יותר דוקטורנטים.
זמירה מברך: לגבי הוראה של הסגל הזוטר, אני מפרידה את המחקר מהוראת הסגל הזוטר, גם כאן אפשר לפנות או למל"ג, או לות"ת, והתקציבים שיוקדשו או יצבעו לגבי ההוראה של הסגל הזוטר, אם גם הם יעוגנו באיזה שהוא אופן אחר, אז גם אנחנו ממילא כמובן נשמח לתת את התקציבים בהתאם.
זמירה מברך: אבל כל זמן שזה לא הולך –
לאה נס: אבל גם תקציב הות"ת, זה לא דבר שהוא ניתן והוא צבוע למחקר עצמו, מחקר ותלמידי מחקר, יש פה הבדל מאוד גדול.
זמירה מברך: הצמצום בתקציבי האוניברסיטאות בחמש השנים האחרונות היה של עשרים אחוז, כל האוניברסיטאות בארץ.
זמירה מברך: כשאנחנו מדברים על צמצום של עשרים אחוז אני לא חושבת שיש הרבה מוסדות בארץ שיצמצמו בעשרים אחוז, זה סדר גודל אדיר, אז באמת מדובר בפגיעה בבשר החי, אין אפס.
לאה נס: חבר הכנסת נודלמן.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שאני איחרתי קצת.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שלצמצם דוקטורנטים אי אפשר, זה עתיד של מדינה, עתיד של מחקר, עתיד של הוראה, הכול מה שיש.
מיכאל נודלמן: מתי אני שומע שאומרים פה שצריכים לצמצם, אני לא מבין את זה.
מיכאל נודלמן: אתם רוצים, פה מדברים על זה שצריך להוסיף מתקציב המדינה, ות"ת זה גם תקציב מדינה.
מיכאל נודלמן: באותו זמן אתם מדברים על אוטונומיה של האוניברסיטאות שאף אחד לא יכול להיכנס לשם, מה שאני שמעתי מנציג אוניברסיטת תל אביב, ומה שכתוב פה, בנייר הזה, לפעמים אני לא יודע באיזה אוניברסיטאות מצמצמים תנאים וכמות של דוקטורנטים, כדי להעלות משכורות של אנשי הוראה, מזכירות, תפקיד של דוברת אוניברסיטה ארבעים אלף שקל, זה קצת מיותר וקצת אכזרי.
מיכאל נודלמן: בגלל זה הכול צריך להיות שקוף, אם אתם רוצים לקבל משהו מהמדינה, המדינה צריכה לדעת איך מחלקים את הכסף ולאן הולך הכסף.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים להיות, מה שמי אמר פה, מוכנים לתת את כל הדברים האלה, אולי אחרי זה אפשר לדבר.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שמחר שר האוצר הולך לקראתכם, במקרים שנאמר אפילו יושב ראש אגודה של סטודנטים אמר פה, בשבילי זה לא מקובל, אתם צריכים להבין שמלחמות אפשר לעשות, אני בעד זה שיהיו יותר דוקטורנטים, כי אני מבין שעתיד מדע זה דוקטורנטים.
מיכאל נודלמן: אבל אני נגד זה שזה יהיה סגור באוניברסיטאות ורק שם עשו הכול, המדינה צריכה רק לתת כסף.
מיכאל נודלמן: זה מה שרציתי להגיד.
לאה נס: אני לא אחזור על כל מיני סיכומים שנאמרו פה והצעות שנאמרו, אנחנו רושמים פה פרוטוקול וגם יגיעו לגופים הרשמיים, שזה אמור.
לאה נס: אני רוצה לציין שוב, לגבי המדע והטכנולוגיה, ברור שהתקציב, השאיפה שלנו שהתקציבים שאמורים להגיע לאוניברסיטאות ככלל, למחקר, ברור שזו צריכה להיות אסטרטגיה לאומית, אבל גם במצב של היום, לגבי המיסוי, אנחנו נמשיך לפעול בכל הדרכים, דרך הרשות המחוקקת, כדי לבטל את הרעיון של המיסוי.
לאה נס: אבל כשמדובר על תקציב, גם תקציב ות"ת שמוקדש למחקר, צריך לוודא שחלק ניכר ילך לתלמידי המחקר, לפעולות המחקר ולא להחלטות וסידורים פנימיים של האוניברסיטאות.
לאה נס: אנחנו רואים שכל אוניברסיטה או כל מוסד פה, מתנהל אחרת וככה גם לפי זה התנאים השונים של החוקרים או התלמידים באותו מוסד.
לאה נס: אנחנו לא הולכים לדרוש אחידות, אבל חייב לפחות לתנאים הבסיסיים שיהיה לתלמידי המחקר, צריכים להיות פה תנאים בסיסיים שהם צריכים להיות אחידים.
לאה נס: ברור שכל אוניברסיטה יכולה, אמורה גם לצ'פר את המצטיינים ויכולה לעשות תנאים עוד יותר טובים שיבואו הסטודנטים הטובים יותר, אבל הבסיס חייב להיות בסיס, כמו שאומרים תנאי מינימום, תנאי מחייה מינימום, צריכים להיות פה תנאים מינימאליים שצריכים להיות עקביים, כולל התקופה שסטודנט ידע שאם הוא מתחיל, אז הוא יכול לפחות יש לו כמה שנים שהם ברורות, אם זה ארבע שנים, ארבע וחצי שנים, שהוא מקבל מלגה והוא יודע שזאת מלגה מסוימת שאי אפשר להוריד אותה, לבטל אותה , לקצץ אותה במהלך הלימודים.
לאה נס: אני חושב שצריכים להיות וזה תנאים שצריכים להיות המינימאליים, צריכים להיות משותפים לכל האוניברסיטאות וזה לפי דעתי צריכה לבוא דרישה או כמו שאומרים צביעה מהסכומים שות"ת נותנים, זה צריך לבוא ומאוד צר לי שנציג ות"ת לא נמצא פה, אבל בהחלט תהיה קריאה של הוועדה לות"ת, לדרוש תנאים מינימאליים שיהיו אחידים וכמובן שכל אוניברסיטה תהיה ברוכה בכך שהיא תוכל להתייעל יותר ולתת יותר לסטודנטים שלה, כולל החוקרים, זה דברים שהם נוספים, אבל שיהיו תנאים בסיסיים שכל סטודנט שראוי, יוכל לבצע מחקר, לא רק להאדיר את שמו, אלא להאדיר את שמה של המדינה וכך לפתח.
מיכאל איתן: כשהזכרת כאן 45% ב-2003 זמינות מקוונת מלאה למה היתה הכוונה?
פאול טימרס: יש הרבה מאד שירותים ציבוריים שאנחנו מגדירים ומודדים, הכוללים דברים כמו הצהרות מס, כרטיסי ביטוח סוציאלי, רשיונות נהיגה, רשיונות רכב, דוחות מע"מ לעסקים, דברים מסוגים אלה.
פאול טימרס: אנחנו מודדים 20 מהם ברחבי האיחוד האירופי, מתוכם 45% בממוצע הם זמינים במלואם כך שאתה יכול לעשות הכל בצורה מקוונת.
מיכאל איתן: מה שיעור המשתתפים?
פאול טימרס: השיעור שניתן שונה משירות לשירות ומארץ לארץ.
פאול טימרס: אם אנחנו מדברים על דוחות מע"מ במדינות כמו שבדיה או נורבגיה יש שימוש רב בזה, בשיעור של חמישים עד שישים אחוז באמת משתמשים בו אבל אם תסתכל על מדינה כמו גרמניה שבה השירות להגשת דוחות מע"מ קיים, השימוש הוא רק של שבעה אחוזים.
פאול טימרס: אנחנו רואים שהסוגיה העיקרית היא איך לגרום ליותר אנשים להשתמש בזה.
פאול טימרס: האתגר עכשיו הוא במדידת כמות האנשים שמשמשים בזה וההשפעה שיש לזה, ההשפעה האמיתית.
פאול טימרס: נכון, אנשים רבים רואים כמה שזה יותר נוח, חוסך בזמן ובכסף אבל במקרים רבים הם סבורים שהשירות לא השתנה באמת, זה עדיין אותו שירות.
פאול טימרס: כך שבמקרים רבים האנשים אומרים, כן זה חשוב מאד זה זמין ויש לנו גמישות אבל זה עדיין אותו שירות רק שהוא מקוון, במלים אחרות זה התהליך הישן שהוא גם מקוון.
פאול טימרס: אנשים מסוימים אומרים, אם אתה מקבל הליך גרוע בנייר, יש לך אותו עכשיו פעמיים בנייר ובמחשב.
מיכאל איתן: זה מזכיר לי שכאשר אנחנו התחלנו בכנסת והבאנו את הדואר האלקטרוני ושירותי דואר נוספים אני נשאלתי על ידי אזרח אחד, האם זה אומר שאני אקבל תגובה מהירה יותר לפנייה שלי לחברי הכנסת?
מיכאל איתן: אני אמרתי שאני לא בטוח כי התשובה היא דרך אותו צוות שעשה זאת קודם, החידושים והטכנולוגיה החדשה אינם יכולים לשפר הרגלים קיימים.
פאול טימרס: בדיוק.
פאול טימרס: חייב להיות שינוי בארגון עצמו ולפעמים על ידי חוקים ותקנות.
פאול טימרס: מכל מקום, אנחנו ניתחנו מספר סוגיות מפתח שיש לתת להן מענה.
פאול טימרס: מה הם המחסומים?
פאול טימרס: המחסום העיקרי הוא בשילוב בין הארגון לטכנולוגיה, זוהי גם נקודת המפתח מדוע אנו זקוקים למחויבות מדינית ומדינאים בעמדות על.
פאול טימרס: בלי זה, זה לא ישתנה.
פאול טימרס: למינהל הציבורי אין תמריץ שיווקי.
פאול טימרס: אין עליו לחץ שוק או שאין לחץ שווקים או אזרחים עליו.
פאול טימרס: חייבת להיות מחויבות מדינית כדי שזה ייכנס לשם.
פאול טימרס: לנו מאד חשוב שהמדינאים ימשיכו לדחוף את השינוי פה.
פאול טימרס: יש לנו תמיכה מדינית די טובה בנושאים אלה, זה לוקח זמן.
פאול טימרס: זה גם אתגר לגרום למחויבות מדינית לעלות.
פאול טימרס: יש עוד הרבה בעיות טכניות, לדוגמה יכולת פעולה הדדית, חיבור מערכות והליכים זו בעיה אמיתית במיוחד במקום עליו אני מדבר עם מורכבות של 25 מדינות חברות אבל גם במדינות אחרות שצריכות לפעול במישור הארצי, אזורי ומקומי למתן שירות ידידותי למשתמש.
פאול טימרס: לכם יש התקדמות ניכרת אך עדיין יש אתגרים באבטחה ובביטחון במיוחד בנושא ניהול הזיהוי האלקטרוני שיכול להיות מבוסס על כרטיסים חכמים.
פאול טימרס: זוהי רק אחת הדרכים לביצוע אבל היא עולה בכל מקום עתה ולמעשה אין פתרון מלא לשימוש בזה עדיין וזוהי בעיה שלמעשה חוצה גבולות.
פאול טימרס: יש לנו בעיה רצינית בהכללה במובן של הענקת השירות לכולם.
פאול טימרס: אנחנו ערכנו סקר, יש לנו מפגשים של היזמים בנושא ממשל אלקטרוני לאומי והם נפגשים בקביעות, שאלנו אותם, מה דעתכם איך אתם מתקדמים?
פאול טימרס: בנושא של הכללה הם חושבים על כך, הם עובדים על כך אבל הם עדיין לא מימשו באמת גישה לכל השירותים הציבוריים.
פאול טימרס: אני הבאתי גם כמה מההחלטות של קבוצות אלה איתי על מנת להציג לכם.
פאול טימרס: כמו שאמרתי קודם, אנו רואים פוטנציאל בהחלפת מידע על ניסיונות שהצליחו וגם לערוך תרגולים בין המדינות.
פאול טימרס: אנו סבורים שחייבת להיעשות עוד עבודה רבה כדי למדוד מה בדיוק הממשל האלקטרוני נותן.
פאול טימרס: יש הרבה התקדמות בהפיכת שירותים לזמינים.
פאול טימרס: זה סימן טוב.
פאול טימרס: יש גם מחויבות מדינית טובה אבל עכשיו אנשים מתחילים לשאול לאור כל המאמצים האלה, מה זה באמת מביא, מהו החסכון בזמן, מהו החסכון בעלויות, מהו השיפור באיכות השירות, מה הם החידושים, האם קורה משהו חדש?
פאול טימרס: לכן אנחנו מכניסים מסגרת עבודה חדשה למדוד את התועלות ולקשר זאת למימון.
פאול טימרס: זהו תרגול קשה במידת מה במובן הזה שהסקטור הציבורי אינו מודד באופן מדויק את הקלט והפלט ביחסים, זה גם עקיף משום שמסים בדרך כלל הם עקיפים במובן זה אבל אנחנו הולכים להכניס את זה.
פאול טימרס: זה אולי גם יהיה משהו לחלוק כיוון שאנחנו רוצים שתהיה לנו האפשרות להשוות בין יותר פרטים, לא רק אמות מידה מי התקדם הכי הרבה אלא יותר לבחון שירותים יחידים ולבחון נושאים כמו אלה.
מיכאל איתן: אני קראתי מספר פרסומים אחרונים על החסכון בהצהרה- זה היה מאד מעניין וזה חומר טוב למדינאים המעורבים שהם יוכלו לקבל את החומר הזה וללכת לממשלה ולספר להם, תראו אם תקדמו שירותים כאלה אתם יכולים לחסוך כסף, כך נוכל להקים קואליציה בצורה קלה יותר אם תוכל לספק לנו נתונים כאלה.
פאול טימרס: החלק המעניין הוא למעשה זה שלעתים קרובות אם אתה שואל כמה עולים השירותים אתה מקבל במפתיע הבדלים משמעותיים, מדוע?
פאול טימרס: יכולות להיות סיבות טובות מאד לכך מכיוון שהממשל והמינהל מאורגנים בדרכים מסוימות ועליך לנתח זאת ולהבין את זה לגמרי אבל בכל זאת זה מעורר את השאלה מדוע במדינה אחת יש יותר הוצאות מאשר במדינה אחרת.
פאול טימרס: אני חושב שזה גם מעודד החלפה של אימונים טובים.
פאול טימרס: שוב, הוועדה האירופאית אינה יכולה לאכוף, נאמר, פתרון אחיד אין לנו את ההרשאה לכך.
פאול טימרס: אנחנו למעשה מרכזים את הצד של כל החידושים והמחקרים והחלפה של ניסיונות טובים.
פאול טימרס: יש לנו את כל סוגי הכלים לכך כמו תוכניות, אני דיברתי פה אתמול על תוכנית המחקר והיה עניין רב בזה והתגובות היו טובות.
פאול טימרס: אנחנו לפעמים קובעים חקיקה אם זה בעניינים הנוגעים לאירופה, לדוגמה שירות חופשי לסחורות.
פאול טימרס: יש לנו מסע לעידוד יוזמה המובל ברמה האירופאית או בין המדינות החברות.
פאול טימרס: יש לנו מימון מיוחד שניתן לאזורים שנותרו מאחור כדי שהפיתוח האזורי יתקדם יותר ושם אני חייב לומר יש התעניינות גדולה ברמה האזורית, לכן יש עניין לחבר את האסטרטגיה האזורית לממשל האלקטרוני כי לדעתי זה יתפתח כלכלית.
פאול טימרס: הגישה שלנו אם כך היא לאחד את שלושת האלמנטים האלה, מדיניות, מחקר ואימון טוב.
פאול טימרס: רק בקצרה, יש לנו מספר תוכניות במקום אבל זה אולי בפרוטרוט.
פאול טימרס: תוכניות שמעניקות תמיכה מהמחקר עד ביצוע, לא בסכומים גדולים אך הן מעודדות את העבודה ואנחנו מקיימים התייעצויות משותפות עם שרי ההסברה, החברה, התקשורת והחידושים והשרים הממונים על המינהל הציבורי שיכולים להיות שרי הפנים, האוצר, שרים בענייני כלכלה זה תלוי קצת בכל אחד.
פאול טימרס: הקושי שאנחנו כמובן חווים הוא כמובן בנושאים של ממשל אלקטרוני למשל שאני מבין גם אתם חווים את זה, זה חוצה בין שרים לשרים.
פאול טימרס: אתה צריך להעלות את כל העניינים השונים ביחד, יש בכך מרכיב טכנולוגי רב אבל זה לא יכול להיות מנוהל טכנולוגית כי בסופו של דבר הכוונה היא להעניק שירות ציבורי טוב יותר.
פאול טימרס: לדוגמה ארגון כל שנתיים של ועידות של שרים כאשר שתי קבוצות השרים האלה לפחות נפגשות ביחד, השרים האחראים נאמר על המידע החברתי או מחקר טכנולוגי או מחקר התקשורת המרחבית והשרים שאחראים על המינהל הציבורי כדי שהם ינסו ביחד להניע את סדר היום קדימה.
פאול טימרס: היתה התקדמות רבה ואנחנו מצפים כפי שהוזכר כבר לכנס ועידת שרים בסוף השנה.
פאול טימרס: אנחנו מצפים כי תצא הצהרה ברמת שרים ותקבע איך תיראה המדיניות של ממשל אלקטרוני בארבע או חמש השנים הבאות באירופה במובן האירופי.
פאול טימרס: אנחנו נחבר זאת לתוכנית האירופית כך שיהיה קשר טוב ביניהם, אפשר לומר, התמיכה המדינית והמדינאים המבטאים זאת, העדיפות המצוינת שם ומה יקרה בפועל על בסיס שאנחנו נוכל לתמוך זאת בתוכנית.
פאול טימרס: בקצרה מספר נושאים שיש לנו עניין להעמידם למחקר עתידי.
פאול טימרס: אנחנו מתחילים להדגיש לא רק את הבאת הממשל לקידמה אלא על חידוש הממשל.
פאול טימרס: במלים אחרות, מעבר להפיכת התהליכים הישנים לזמינים, לנסות ולבחון את עבודות הממשל עצמן שיהיו בעצמן חדשניות במסירת השירות.
פאול טימרס: לדוגמה, לנו השתתפות בישיבות לקבלת החלטות דמוקרטיות באופן אלקטרוני חשובה לנו יותר ברגע זה מהצבעה אלקטרונית.
פאול טימרס: הצבעה אלקטרונית נראית יותר ככלי להצביע בצורה אלקטרונית וכבר התחילו להשתמש בו אבל מנקודת מבט מחקרית הצעד הבא הוא כנראה יותר שיפור דרך קבלת ההחלטות בה יכולה להיות הרבה טכנולוגיה למעשה כי אתה צריך לספק הרבה מאד מידע עבור האזרחים או מי שאינם מומחים ולעודד דיון על החלטות חשובות.
פאול טימרס: אנחנו ראינו מספר עבודות שנעשות היום ברמה האורבנית לתוכניות עיר, תכנון עירוני.
פאול טימרס: שירותים אישיים לכלל, מתן השירותים לכל אזרח היכן שלא רק המחשב והאינטרנט משחקים תפקיד אלא הטלוויזיה, הטלוויזיה הדיגיטלית, שירותי הטלפון ואפילו שילוב המתקיים ביחד למעשה פנים אל פנים, פיסית ומחשב בסיס תומך כך שאתה מקבל את הרקע של המידע, מה שמקנה לכל אחר לבצע הידברות יעילה ואישית עם המינהל או פנים אל פנים או אולי לנהל חלק מהשיחה בטלפון, בטלוויזיה דיגיטלית או בטלפון נייד, יש כמובן עניין רב בטלפונים ניידים.
פאול טימרס: ואז להתאים את הנתונים לממשלה העומדת להשתמש בידע שנצבר לממשלים ולמינהל ציבורי.
פאול טימרס: לא ניתוח אבל זרימת נתונים, מה משמעות זרימת הנתונים והאם ניתן להתקשר.
פאול טימרס: מספר אנשים דיברו כאן על אזור ההזדמנויות שאתה יכול לנתח מידע בריאותי ולעשות עבודה טובה יותר בשטח הבריאות, זהו שטח שלמעשה צריך להיות קשור קרוב לזה.
פאול טימרס: אתה יכול ליישם את זה בדרך דומה.
פאול טימרס: לדוגמה, ביטוח סוציאלי, ניתוח כיצד הוא פועל.
פאול טימרס: יש לנו דוגמאות אם מישהו בא עם משפחה לבקש סיוע מהביטוח הסוציאלי, המערכת מנתחת את המקרה מיידית.
פאול טימרס: אתה מבקש סיוע לא רק מהביטוח הסוציאלי אלא גם יעניין אותך לקבל סיוע חינוכי ולכן להעניק שירות טוב יותר למערכת, אפילו פקיד הקבלה- האדם שיושב בחזית הוא אולי פקיד הביטוח הסוציאלי שאינו יודע על חינוך, יכול להיות גורם מקשר, כך שהטכנולוגיה יכולה לעזור למערכת.
פאול טימרס: אבטחה כמובן נושא חשוב ביותר.
פאול טימרס: מתן שירות אמין ועקבי.
פאול טימרס: אני שמעתי שעבודה רבה נערכת כאן וזה שטח שיהיה מעניין לעבוד בו ביחד.
פאול טימרס: ניהול הזהות.
פאול טימרס: בעתיד נראה שירותים רבים יותר שיכולים להינתן מעבר לגבולות.
פאול טימרס: שם אנו נכנסים לבעיה של איך ייעשה השימוש בכרטיסי זיהוי אלקטרוניים מעבר לגבולות כך שזה בצד המחקר.
פאול טימרס: אנו קובעים גם מסגרת עבודה להמרת תרגולים טובים, כוונתנו בתרגולים טובים במקרים שקודמו למעשה.
פאול טימרס: זה פותח את האפשרות לקבל מקרים מישראל, אם תהיה מעוניין לספק מקרים לאותה פלטפורמה שפתוחה ונגישה לכל אחד לשימוש חוזר.
פאול טימרס: אנו נסייע בהמרות מקרים כאלה כך שאנשים יוכלו ללמוד יותר אחד ממשנהו.
פאול טימרס: בנושאים מיוחדים אנחנו גם נצליב ניתוחים מקומיים, קחו נושא של שירות, אנחנו ננתח מקרים על מנת שתוכלו לקבל תמונה טובה יותר על התקדמות השירות.
פאול טימרס: אנחנו נהיה שותפים בהחלפת התרגולים, האירועים והמקרים שיבואו מהמדינות החברות וממדינות אחרות.