GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר צבי פלטיאל: לא אכנס אליהן כי הזמן קצר.
ד"ר צבי פלטיאל: רק אזכיר, שכאמור, ב-1915 הוא פרסם את תורת היחסות הכללית שלו.
ד"ר צבי פלטיאל: ב-1919 קיבלה תורת היחסות אישור ניסיוני בניסויים של האסטרונום הבריטי אדינגטון.
ד"ר צבי פלטיאל: זה התפרסם מייד בכותרות כל העיתונים החשובים, ואיינשטיין הפך להיות סלבריטי, אדם מפורסם לא רק בקהילת המדענים אלא בציבור כולו.
ד"ר צבי פלטיאל: איינשטיין עסק בפליטה ובליעה של קרינה על-פי תורת הקוונטים בסטטיסטיקה בוס איינשטיין.
ד"ר צבי פלטיאל: לא אכנס לזה.
ד"ר צבי פלטיאל: עסק וחקר את יסודות תורת הקוונטים והתווה את הדרך לחיפוש תורה מאוחדת של כל הכוחות.
ד"ר צבי פלטיאל: כך שיש סיבה טובה לציין את איינשטיין, וכבר הזכירו למה לנו כאן בישראל יש סיבות טובות עוד יותר.
ד"ר צבי פלטיאל: לכן אעבור בקצרה על דברים שאנחנו מתכננים או מתקיימים לכבוד שנת הפיזיקה העולמית כאן בישראל.
ד"ר צבי פלטיאל: ראשית, באפריל, בעוד פחות מחודש,  יתקיים בירושלים כנס מורשת איינשטיין של האקדמיה הישראלית למדעים, פתוח לקהל ועם שורה מאוד נכבדת של מדענים מהארץ ומכל העולם.
ד"ר צבי פלטיאל: כנס החברה הישראלית לפיזיקה יוקדש לשנת הפיזיקה, כנסים של מרכז מורי הפיזיקה ומרכז מורי המדעים בחטיבות הביניים.
ד"ר צבי פלטיאל: בפסטיבל המדע במכון וייצמן בפסח אנחנו נייחד סימפוזיון שלם למורשת איינשטיין.
ד"ר צבי פלטיאל: כל הפרטים שאני מוסר עכשיו על תוכניות שנת הפיסיקה מופיעים בשני אתרים שרשומים למטה, וכל אחד שרוצה לדעת יותר מוזמן לרשום את הכתובות שלהם.
ד"ר צבי פלטיאל: פרט לסימפוזיונים אנחנו מקיימים שורה ארוכה מאוד של הרצאות פופולריות בכל רחבי הארץ.
ד"ר צבי פלטיאל: עשרות פיזיקאים התנדבו להרצות בבתי-ספר ובמרכזים קהילתיים.
ד"ר צבי פלטיאל: כבר נתנו ועוד ייתנו הרצאות.
ד"ר צבי פלטיאל: מועדון האסטרונומיה באוניברסיטת תל-אביב מקיים שורה של הרצאות.
ד"ר צבי פלטיאל: הבאה שלהם ביום חמישי הקרוב בערב.
ד"ר צבי פלטיאל: תהיה הרצאה של פיזיקה ומוזיקה במסגרת ההרצאות בכור המהפכה באוניברסיטת תל-אביב.
ד"ר צבי פלטיאל: הרצאות באוניברסיטה העברית, הרצאות דה-שליט במכון וייצמן.
ד"ר צבי פלטיאל: בעוד פחות משלוש שעות נקיים במכון וייצמן את הרצאת קציר מקינני הראשונה שתעסוק בתורת הקוונטים וננו-אלקטרוניקה, ותועבר לחמישה אולמות מדפנה בצפון ועד באר-שבע בדרום.
ד"ר צבי פלטיאל: פרופ' דיוויד גרוס, חתן פרס נובל האחרון לפיזיקה, ירצה במרחק של כמה מאות מטרים מפה בבית-הספר שבו הוא למד, בית-הספר שליד האוניברסיטה, ב-10 באפריל, ויש עוד סדרות בבית-הספר חמדה בתל-אביב ובמקומות אחרים.
ד"ר צבי פלטיאל: אנחנו מקיימים שורה של תחרויות לנוער, ביניהן טורניר הפיזיקה במכון וייצמן בחודש הבא, תחרויות בבית-ספר חמדה, אולימפיאדת הפיזיקה, והן כולן יעמדו בסימן שנת הפיזיקה העולמית.
ד"ר צבי פלטיאל: כתבי- עת שונים הקדישו גיליונות מיוחדים  לשנת הפיזיקה ולאיינשטיין, ביניהם Scientific American, שמהדורה אחת שלו תוכלו לראות כאן בחוץ.
ד"ר צבי פלטיאל: הירחון "ראש גדול", והעורכת שלו ד"ר זהר גורי, שנמצאת כאן, הקדישו גיליון מסוים.
ד"ר צבי פלטיאל: "פיזיקה פלוס", המגזין המקוון של החברה הישראלית, מקדיש לאיינשטיין ולשנת הפיזיקה מקום נכבד.
ד"ר צבי פלטיאל: יש גם תערוכות.
ד"ר צבי פלטיאל: בימים אלה מוצגת במוזיאון הארץ תערוכה של דיוקנאות של איינשטיין, כי פרט להיותו  מדען, הומניסט ותורם בכל מיני תחומים, אני חושב שהוא תרם לאומנות את אוסף  הדיוקנאות, הפרצופים והתמונות הרחב ביותר שהיה אפשר לחשוב עליו.
ד"ר צבי פלטיאל: ותהיה תערוכה גדולה פה, במוזיאון בלומפילד, בירושלים, שתעסוק באיינשטיין, תערוכה שנודדת בעולם ותגיע גם לכאן.
ד"ר צבי פלטיאל: ולבסוף, שנת הפיזיקה העולמית יש לה שורה של פעילויות בין-לאומיות, שלא אכנס אליהן, אבל בחלקן נוטלים ישראלים חלק.
ד"ר צבי פלטיאל: אני רק רוצה לציין פרויקט אחד שבו כל אחד מכם וכל אחד מחוץ לאולם יכול לקחת חלק, זה פרויקט שנקרא Instein At Home, ובו מי שרוצה להשתתף יכול לצרף את המחשב שלו למאמץ החישובי האדיר שהחוץ כדי לגלות גלי גרוויטציה.
ד"ר צבי פלטיאל: לראשונה המדע מגיע לרגישות שמאפשרת לו לגלות אותם גלי גרוויטציה שתורת היחסות הכללית, איינשטיין ואיינשטיין ביחד עם נתן רוזן, ז"ל, שאחר-כך היה בטכניון, חזו את קיומם של גלי גרוויטציה, ולראשונה יש גלאים, מעבדות שהן מספיק רגישות כדי לגלות את זה, אבל הן יוצרות כמות מאוד גדולה של נתונים וצריך בשביל לעבד אותם כוח מחשוב אדיר.
ד"ר צבי פלטיאל: כל אחד מכם יכול לרתום את המחשב האישי שלו בשעות הפנאי לפרויקט הזה במסגרת Instein At Home, ושוב, פרטים באתר האינטרנט שמופיע למטה.
ד"ר צבי פלטיאל: אסיים בציון העובדה שזאת הזדמנות של פעם במאה שנה, לא כל יום ולא כל שנה אנחנו יכולים לציין את הגילויים ואת הפריצה המטאורית של אלברט איינשטיין, ולכן אני קורא לתלמידים שכאן ובחוץ, מדענים, פוליטיקאים, אנשי ציבור, תעשיינים, משרתי ציבור, לכולם, לנצל את ההזדמנות המיוחדת הזאת, לעסוק בפיזיקה, כדי להבין.
ד"ר צבי פלטיאל: תודה רבה.
מאיה להט-קרמן: תודה רבה לד"ר צבי פלטיאל.
מאיה להט-קרמן: זה היה מרתק.
מאיה להט-קרמן: אני רק רוצה להציע לדוברים הבאים טיפה יותר לשמור על לוח הזמנים, כדי שכולנו נוכל להישאר פה עד סוף היום.
מאיה להט-קרמן: אני יודעת שחלקנו מוגבלים בזמן לקראת סופו.
מאיה להט-קרמן: אני רק רוצה לציין את חברי הכנסת שנמצאים אתנו פה, שחשוב לומר שהם הגיעו וכיבדו את היום הזה - הנה, גם בכנסת נותנים כבוד למדע: פרט כמובן ליושבת-ראש, הד"ר לאה נס, יש אתנו חברת הכנסת אראלה גולן, חבר הכנסת פרופ' ויקטור בריילובסקי, חבר הכנסת פרופ' מיכאל נודלמן, חבר הכנסת אילן שלגי, לשעבר שר המדע.
מאיה להט-קרמן: היו אתנו גם פה, אם כי הם היו צריכים לצאת לוועדות, לדעתי, חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך וחבר הכנסת יעקב מרגי.
מאיה להט-קרמן: נדמה לי שהזכרנו את כולם ורוב תודה שאתם כאן.
מאיה להט-קרמן: המזל הטוב של כולנו ושל היום הזה, שאיינשטיין לא הפסיק לדבר, ולכן יש ציטוטים נפלאים שאפשר ככה לזרות בכל עבר, ואחד מהם לא יכולתי שלא להביא עכשיו.
מאיה להט-קרמן: הוא אמר: "הדבר הכי חשוב הוא לא להפסיק לשאול.
מאיה להט-קרמן: לסקרנות יש סיבת קיום משלה.
מאיה להט-קרמן: אי-אפשר שלא לחוש יראת כבוד כאשר מהרהרים על חידות הנצח והחיים.
מאיה להט-קרמן: די לו לאדם אם ינסה להבין מעט מהמסתורין הזה כל יום.
מאיה להט-קרמן: לעולם אל תאבד מהסקרנות הקדושה".
מאיה להט-קרמן: איזה יופי.
מאיה להט-קרמן: אבל אם חשבתם שכל הדברים שד"ר פלטיאל אמר היו די סמוכים להבנה, זה משום שעוד לא שמעתם הרצאה על ננו-טכנולוגיה.
מאיה להט-קרמן: מה זה ננו-טכנולוגיה?
מאיה להט-קרמן: אני קטונתי, אבל אם שואלים אותי, זאת האומנות להפוך דברים קטנים מאוד לשימושיים מאוד בלי לעשות רעש גדול מאוד כשעושים את זה.
מאיה להט-קרמן: בערך.
מאיה להט-קרמן: אבל אם אתם רוצים הסבר קצת יותר מפורט ומדויק לגבי התחום המדעי שיעשה את המהפכה בהי"א הידיעה של המאה העשרים ואחת, אתם מוזמנים להקשיב רוב קשב לדבריו של פרופ' אורי סיוון, מנהל מכון ראסל ברי לננו-טכנולוגיה בפקולטה לפיזיקה בטכניון.
מאיה להט-קרמן: עד שהוא יעשה את דרכו לכאן, אני רק אומר לכם שהוא בחר לדבר אתכם היום על תחום שעד לאחרונה היה בגדר מדע בדיוני, והיום הוא הולך ותופס תאוצה ממשית - איך מחברים בין האלקטרוניקה לבין הביולוגיה, בין שבבים קרים לתאים חמים, או בין המספרים לבין ארבע אותיות ה-DNA.
מאיה להט-קרמן: פרופ' סיוון, בבקשה.
פרופ' אורי סיוון: תודה רבה לכולם.
פרופ' אורי סיוון: כבוד גדול לדבר פה.
פרופ' אורי סיוון: במיוחד אני שמח לראות את כל החבר'ה הצעירים, אז הנה אתגר בשבילכם, משהו שאנחנו לא יודעים עדיין לעשות, אבל בעיה טובה לחשוב עליה.
פרופ' אורי סיוון: אני רוצה לדבר על פוטנציאל ההכלאה בין ביולוגיה ובין ננו-אלקטרוניקה, שני שטחים עצומים, כמובן, אבל ברמה האלמנטרית ביותר: להתחבר על-ידי אלקטרוניקה למולקולות ביולוגיות בודדות, ללמוד לשלוט בהן, ללמוד לקרוא מהן אותות, כך שליצור בסופו של דבר ממשק טבעי לחלוטין בין הביולוגיה לננו-אלקטרוניקה.
פרופ' אורי סיוון: להמשיך את הביולוגיה לכיוון האלקטרוניקה, ולהמשיך את האלקטרוניקה לכיוון הביולוגיה.
פרופ' אורי סיוון: הנושא שאני אציג קשור קשר הדוק לאיינשטיין, למעשה קשור לאותה עבודה שצבי תיאר ב-1905 על התנועה הבראונית.
פרופ' אורי סיוון: שמונים שנה קודם רוברט בראון, בוטניקאי סקוטי, חקר תנועה של אבקת צמחים בתוך תמיסה, וראה שהאבקה הזאת, החלקיקים, מבצעים תנועה הראטית בתוך הנוזל.
פרופ' אורי סיוון: בהתחלה חשבו שזה קשור איכשהו לחיים וכן הלאה, אבל הסתבר שגם אבקה מיובשת עושה אותו דבר, וגם סתם חלקיקים מעשה ידי אדם בתמיסה עושים אותו דבר.
פרופ' אורי סיוון: ב-1905, כמו ששמענו, איינשטיין התחיל להתעניין בשאלה איך תתבטא המהות החלקיקית של החומר, העובדה שנוזל אולי עשוי ממולקולות ואטומים, איך זה יתבטא בהשפעה על גופים יותר גדולים, והראה שתנועות מהסוג הזה נובעות בעצם מהתנגשות של מולקולות מים, מהתנגשות לא סדירה של מולקולות מים בגופים הקצת יותר גדולים.
פרופ' אורי סיוון: שלוש שנים מאוחר יותר, ז'אן פרין, פיזיקאי צרפתי, ניסה לבדוק את התיאוריות של איינשטיין וקיבל בעצם ב-1926 נובל על העבודה הניסיונות שלו.
פרופ' אורי סיוון: הרצאת הנובל שלו נקרא Discontinuous Structure of Matter.
פרופ' אורי סיוון: למה כל הדבר הזה מועלה פה?
פרופ' אורי סיוון: צריכים להבין, נסו להעמיד את עצמכם בתקופה ההיא, מאה שנה לפנינו, כשמולקולות ואטומים זה מושג לחלוטין אבסטרקטי.
פרופ' אורי סיוון: אף אחד לא ראה מולקולות, אף אחד לא ראה אטומים, וניסויים מהסוג הזה הם בעצם איזושהי עדות עקיפה למין תמונה אטומיסטית מהסוג הזה.
פרופ' אורי סיוון: שמונים שנה מאוחר יותר, אחרי איינשטיין, שני ג'נטלמנים, היינריך קרואו וגרד בינינג, שני מדענים שעבדו במעבדות המחקר של IBM בציריך, המציאו את אחת ההמצאות החשובות ביותר בהיסטוריה האנושית, לדעתי, מיקרוסקופ מינהור סורק.
פרופ' אורי סיוון: לא אתאר איך הוא עובד, אבל זה היה המיקרוסקופ הראשון שאיפשר לראות אטומים בודדים.
פרופ' אורי סיוון: מה שאתם רואים פה זה נס.
פרופ' אורי סיוון: כשאני למדתי בתיכון אמרו שלעולם אי-אפשר יהיה לראות אטומים בודדים.
פרופ' אורי סיוון: אז הנה, אין לעולם.
פרופ' אורי סיוון: אלה אטומים בודדים של ברזל על משטח נחושת, ולא רק שהם הצליחו לראות אטומים בודדים, אלא הם הצליחו להזיז אותם, לכדרר אותם ולכתוב במקרה הזה את הלוגו של חברת IBM.
פרופ' אורי סיוון: אפשר לעשות עוד כל מיני דברים כאלה.
פרופ' אורי סיוון: כך שבערך במאה השנים האלה לא רק שהמושג של אטומים ומולקולות נהיה מוחשי עד כדי כך שאנחנו מסוגלים לדמות אותם היום, אלא אנחנו גם רכשנו כלים פנטסטיים ביכולת לשחק אתם.
פרופ' אורי סיוון: במקביל, הביולוגיה מתפתחת, לגמרי במנותק מהפיזיקה.
פרופ' אורי סיוון: הגנטיקה למשל שהתחילה עם עבודות פנטסטיות של מנדל במאה התשע עשרה, על אפונה וכו', תורשה באפונה - ואני בטוח שכולכם מכירים את זה - שוב מקבלות תוכן מולקולרי עם העבודות של ווטסון וקריג ב-1953, שפיתחו את מבנה ה-DNA, ובעצם יצקו הסבר מולקולרי לחלק מהעובדות שמנדל בדק בלי להבין כלום על מה קורה ברמת המולקולה.
פרופ' אורי סיוון: פה, דרך אגב, אתם רואים מודל של אותו DNA שבנו ווטסון וקריג.
פרופ' אורי סיוון: רק כדי לקשר את זה לאותו מיקרוסקופ מופלא שהראיתי לכם קודם, מה שאתם רואים פה זה דמות של מולקולה אחת של DNA, מולקולה בודדת של DNA, שלמנדל כמובן לא היה שום מושג על קיומה, באמצעות אותו מיקרוסקופ.
פרופ' אורי סיוון: אם תסתכלו פה תראו את הדאבל הליקס המפורסם.
פרופ' אורי סיוון: במקביל מתפתחת לה הביולוגיה.
פרופ' אורי סיוון: לקח עוד מאה שנים אחרי אותה עבודה של איינשטיין, שאנחנו מוצאים את עצמנו בנקודה מאוד מיוחדת בהיסטוריה האנושית.
פרופ' אורי סיוון: זו באמת נקודה מאוד מאוד מיוחדת, זו נקודה שבה הביולוגיה, הכימיה והפיזיקה נפגשות בסקאלה הקטנה ביותר, בסקאלה האלמנטרית, שהיא אחד ננומטר.
פרופ' אורי סיוון: אחד ננומטר זה מיליארדית של מטר, וממנה נגזר השם ננו-טכנולוגיה, ופתאום מאה שנה אחרי איינשטיין כל הדיסציפלינות האלה נפגשות במימד הקטן הזה.
פרופ' אורי סיוון: המפגש הזה הוא מפגש עם פוטנציאל לא יאומן, כי הוא מאפשר לחבר בין תחומים של המדע שלחלוטין היו שונים ברמה האלמנטרית ביותר.
פרופ' אורי סיוון: ההקשר שאני הולך לדבר עליו הוא לחתן את הביולוגיה עם היבט מסוים של הפיזיקה, עם האלקטרוניקה, ברמה הזאת, ביכולת לדבר חשמלית עם מולקולות ביולוגיות בודדות.
פרופ' אורי סיוון: איך נראית ההכלאה הזאת?
פרופ' אורי סיוון: אותן שנים, בעיקר החצי השני של המאה העשרים, ראו התפתחות פנטסטית של האלקטרוניקה.
פרופ' אורי סיוון: כל המיקרו-אלקטרוניקה התפתחה.
פרופ' אורי סיוון: מה שאתם רואים פה זה תמונה מצ'יפ אלקטרוני מודרני, חלק מ-CPU, מיחידת עיבוד מרכזית שיש לכם במחשב, והאלמנטים בו הם טרנזיסטורים.
פרופ' אורי סיוון: זה המתגים הבסיסיים שמרכיבים את המחשב.
פרופ' אורי סיוון: מה שאתם רואים בצד שמאל זה וירוסים, שיש שאלה אם זה חי או לא חי וכו'.
פרופ' אורי סיוון: יש טענה שהסיבה שווירוס זה חי, כי זה החי היחיד באות וי"ו ב"ארץ חי דומם".
פרופ' אורי סיוון: ..
פרופ' אורי סיוון: הדבר המדהים הוא שהממדים של המתגים האלה והממדים של הווירוסים, שזה החי הקטן ביותר שאנחנו מכירים, הם מאוד מאוד דומים.
פרופ' אורי סיוון: הצלחנו בטכנולוגיה מעשה ידי אדם להגיע לממדים שדומים מאוד לדברים הקטנים ביותר שהביולוגיה יוצרת.
פרופ' אורי סיוון: גם אם יורדים רמה אחת מתחת לזה ומסתכלים על מה שמרכיב את הדברים האלה, שוב הממדים דומים.
פרופ' אורי סיוון: הממדים של מולקולות ה-DNA שאוגרות אל כל המידע הגנטי של הווירוסים, וממדים של מוליכים למחצה מודרנים שאנחנו חושבים שישרתו באלקטרוניקה מודרנית, במקרה הזה זה "קארבו ננו-טיוב", אלה צינוריות פחמן מאוד מאוד דקות שהתגלו בתחילת שנות התשעים על-ידי ג'ימה - הממדים שוב מאוד דומים.
פרופ' אורי סיוון: שימו לב, דרך אגב, לממדים, שני ננו-מטר.
פרופ' אורי סיוון: מאוד מאוד קטן.
פרופ' אורי סיוון: נפתחת באופן מאוד מאוד חזק האפשרות להכליא אותם.
פרופ' אורי סיוון: מה שאתם רואים פה זה תמונה שנלקחה במיקרוסקופ מאוד דומה לאותו מיקרוסקופ שתיארתי, גרסה אחרת שלו שנקראת "אטומיק פורס מיקרוסקופ", היא נלקחה במעבדה שלנו בטכניון, ומה שאתם רואים בה זה בדיוק הכלאה בין המולקולה הזאת לבין היצור הזה שהוא מעשה ידי אדם.
פרופ' אורי סיוון: זו מולקולת ה-DNA, וזה צינורית הפחמן, והשתמשנו בביולוגיה מולקולרית כדי להרכיב את הצינורית פה.
פרופ' אורי סיוון: אתן לכם דוגמה יותר מרשימה.
פרופ' אורי סיוון: מה אנחנו למשל יודעים לעשות?
פרופ' אורי סיוון: להכלאה הזאת בין ביולוגיה ובין אלקטרוניקה יש בעיקרון שתי פנים פוטנציאליות: אפשרות אחת היא היכולת להשתמש ביכולת המופלאה של מערכות ביולוגיות לבנות דברים מורכבים, לרתום את היכולת הזאת כדי לבנות דברים שאין להם שום קשר לביולוגיה.
פרופ' אורי סיוון: מה שהראינו באיזושהי סדרת ניסויים, שאנחנו היום מסוגלים לקחת, לקודד את האינפורמציה שדרושה לבנייה של טרנזיסטור, למשהו שהוא לחלוטין לא ביולוגי, לקודד את האינפורמציה הדרושה לזה לתוך מולקולות DNA, לקחת את מולקולות DNA האלה, להכניס אותן למבחנה, להכניס למבחנה את כל החלבונים, שזה המכונות שיעשו את העבודה בהסתמך על האינפורמציה שמקודדת על ה-DNA להכניס את החומרים האלקטרונים שמהם המערכת בסופו של דבר בונה התקן אלקטרוני, שההתקן הסופי הוא לא מחומרים ביולוגיים אלא מחומרים אלקטרוניים - אם אתם רוצים, לערבב את כל הדבר הזה, לנער היטב, לשפוך על משטח, וכשאתם עושים את הדבר הזה אתם מוצאים שעל המשטח יש מאות אלפים ומיליונים של טרנזיסטורים.
פרופ' אורי סיוון: מאות אלפים ומיליונים של התקנים שמורכבים מחומרים לחלוטין לא ביולוגיים, זה אותן צינוריות פחמן שאתם רואים פה.
פרופ' אורי סיוון: אותם התקנים כבר באים מחווטים לחוטי זהב ארוכים שאותם המולקולות הביולוגיות דאגו להרכיב, והנה, זה טרנזיסטור, זה מתג אחד, כמובן שמכאן עד ל-CPU יש עוד דרך מאוד מאוד ארוכה, וחלק מהאתגרים הכי גדולים של ננו-טכנולוגיה בעצם קשורים בשאלה הזאת, איך הולכים ממשהו פשוט, מאלמנט אחד לדברים מאוד מאוד מורכבים.
פרופ' אורי סיוון: זה היבט אחד.
פרופ' אורי סיוון: היבט שני, שהוא לא פחות מסעיר, ל-interface הזה, ובו אנחנו יודעים מעט מאוד, אבל אני בטוח שהדבר הזה הולך להיות תחום מחקר אדיר, והולך להיות תחום עם השפעות על תעשיות, זה היכולת לרתום את האלקטרוניקה, היכולת לרתום את העובדה שאנחנו מסוגלים להתחבר חשמלית למולקולות בודדות כדי להשפיע על מה המולקולות הביולוגיות האלה הולכות לעשות.
פרופ' אורי סיוון: אסביר טיפה למה אני מתכוון.
פרופ' אורי סיוון: הכותרת לדבר הזה היא בעצם תרופה אלקטרונית.
פרופ' אורי סיוון: למה אני מתכוון במילה תרופה אלקטרונית?
פרופ' אורי סיוון: היום אתם יודעים שאם יש לכם איזושהי מערכת ביולוגית, למשל בן-אדם, ומשהו לא בסדר, אתם משתמשים באיזשהן תרופות שמשפיעות על הביוכימיה, איכשהו מתערבות באופן ישיר בכימיה, בתהליכים הכימיים שנעשים בתוך האורגניזם.
פרופ' אורי סיוון: לדעתי, היכולת שלנו לבנות אלקטרוניקה מאוד מאוד קטנה ולהתחבר למולקולות בודדות, פותחת אופציה אחרת לחלוטין עם גמישות הרבה יותר גדולה מהביוכימיה, והאופציה היא האופציה הבאה:
פרופ' אורי סיוון: האופציה היא - יש לנו מערכת ביולוגית, שהיא בצד שמאל, ואנחנו רוצים קודם כול להבין את הפרמטרים הביוכימיים שלה.
פרופ' אורי סיוון: כלומר, אנחנו רוצים להבין באיזה מצב ביוכימי היא נמצאת, למשל אם יש מחלה מסוימת ומופרש משהו מסוים.
פרופ' אורי סיוון: בסופו של דבר, בסוף התהליך אנחנו רוצים להסתמך על מה שאנחנו לומדים פה לעשות חזרה משהו על המערכת הביולוגית, לרפא, להשפיע על התהליכים.
פרופ' אורי סיוון: תיארתי לכם קודם בצורה כללית, אתם יכולים לחשוב על תרופה בתור גשר ביוכימי.
פרופ' אורי סיוון: אבל הנה אופציה אחרת.
פרופ' אורי סיוון: אופציה אחרת עוברת דרך אלקטרוניקה.
פרופ' אורי סיוון: אתם יכולים לחשוב על לבנות מערכת אלקטרונית מאוד מאוד קטנה.
פרופ' אורי סיוון: אנחנו יכולים לבנות דברים מאוד מאוד מורכבים על סקאלה של כמה מיקרונים, על סקאלה של כמה אלפיות המילימטרים.
פרופ' אורי סיוון: בתוך הדבר הזה יהיו סדרה של חיישנים שיתרגמו את הפרמטרים הביוכימיים לסיגנלים חשמליים.
פרופ' אורי סיוון: יש המון עבודה בעולם על התחום הזה.
פרופ' אורי סיוון: זה תחום מתפוצץ בעולם.
פרופ' אורי סיוון: אחרי זה תהיה איזושהי לוגיקה, תהיה איזושהי יכולת חישוב שתחשב בהסתמך על הנתונים האלה מה צריך בעצם לעשות.
פרופ' אורי סיוון: והשלב האחרון, שהוא שלב שעליו ידוע לנו מעט מאוד, בשלב האחרון האותות החשמליים האלה יתורגמו חזרה לאותות ביוכימיים שיוכלו להשפיע על המערכת הביולוגית.
פרופ' אורי סיוון: לכאורה, זה נראה דבר מאוד מאוד מגושם ביחס לביוכימיה, כי אנחנו יוצאים מהביוכימיה, עוברים לאלקטרוניקה, חוזרים לביוכימיה, אבל למעשה יש לזה כמה יתרונות מאוד מאוד גדולים, כי כמו שאתם יודעים, אלקטרוניקה מאפשרת לעשות חישובים בצורה מאוד מאוד קלה.
פרופ' אורי סיוון: ניתן לתכנת אותה, ניתן להפעיל אותה ולכבות אותה מהחוץ וכן הלאה.
פרופ' אורי סיוון: לכן אם נלמד לעשות את הדבר הזה נוכל להכניס לתוך הביולוגיה גמישויות פנטסטיות שהביוכימיה לא נותנת לנו.
פרופ' אורי סיוון: רק כדי שזה לא יישמע לכם לגמרי פנטסמגורי, אני רוצה להראות לכם אסטרטגיה אפשרית לעשות את זה, זו אסטרטגיה שעליה אנחנו עובדים בטכניון: מה שאנחנו מנסים לעשות היום בטכניון זה לפתח בעצם נוגדנים שיודעים לזהות ישירות סיגנלים חשמליים.
פרופ' אורי סיוון: זה הגשר שאנחנו מנסים לפתח בין ננו-טכנולוגיה, בין אלקטרודות מאוד מאוד קטנות שאנחנו יודעים לעשות מעשה ידי אדם, לבין הביולוגיה.
פרופ' אורי סיוון: זה בערך כל מה שרציתי להגיד לכם.
פרופ' אורי סיוון: קודם כול, שהננו-טכנולוגיה היא בעצם מילה נרדפת כמעט למיזוג של המדעים ולמיזוג של המדעים בסקאלה האלמנטרית ביותר, בסקאלה הננו-מטרית, בסקאלה שבה מולקולות ביולוגיות חיות, בסקאלה שבה היום האלקטרוניקה עובדת.
פרופ' אורי סיוון: להערכתי, כל ההפרדה בין חומרים ביולוגיים וחומרים דוממים הולכת להיעלם בעשורים הקרובים, מכיוון שהולך להיווצר interface חלק לחלוטין בין שני העולמות, ואין לי ספק שגם ביולוגיה תשולב בהנדסה של חומרים לא ביולוגיים, דוגמת הטרנזיסטור שהראיתי לכם, שהביולוגיה בונה בשבילנו, וגם אין לי ספק שהאלקטרוניקה תמוזג לתוך הביולוגיה ובעצם תרחיב את הביוכימיה לעוד איזושהי ידית.
פרופ' אורי סיוון: תודה.
מאיה להט-קרמן: תודה לפרופ' אורי סיוון.
מאיה להט-קרמן: אחרי הרצאה כזאת מרתקת יש לומר שיש תמיד את התחושה שיש אנשים שעושים דברים חשובים באמת.
מאיה להט-קרמן: אנחנו מסתכלים עליהם בעיניים כלות, אבל זאת באמת היתה הרצאה נפלאה.
מאיה להט-קרמן: עכשיו אני חושבת שדרוש לכולנו מעט ריענון עם ידידינו מאקו.
מאיה להט-קרמן: רק נאמר לכם, כמו בטלוויזיה, ובהמשך מה יהיה לנו: יהיה לנו מד"צים צעירים, מדריכים צעירים לפיזיקה, שכדאי לחכות להם.
מאיה להט-קרמן: אני מצטערת שדחינו אתכם קצת.
מאיה להט-קרמן: תמתינו.
מאיה להט-קרמן: אחר-כך יהיו לנו נציגי פרויקט "תלפיות", שגם להם יש מה לומר.
מאיה להט-קרמן: יהיה לנו פיזיקה בפארק השעשועים, לונה-פארק לפיזיקה, ותפגשו פה על הבמה בחורה ישראלית צעירה אחת שבעולם המדעי הרחב כבר מחזרים אחריה במרץ.
מאיה להט-קרמן: כל זה מייד אחרי קטע קצר של אקו.
מאיה להט-קרמן: (קטע מוזיקה) עד שיעלו לנו לבמה שירי ודביר, אני רוצה לספר לכם קצת על הפרויקט הזה, "מד"צים לפיזיקה", לחלוק להם כמה שבחים שאולי הם לא יוכלו לחלוק לעצמם.
מאיה להט-קרמן: קודם כול, מדובר בשני בני נוער, מתוך קבוצה גדולה מאוד של מאות בני נוער, שבחמש השנים האחרונות, בתמיכת רשת "אורט" וקרן סקטא-רש"י ומשרד החינוך, יש לומר, מעבירים חוגים של פיזיקה בכיף לאלפי בני נוער בכל הארץ.
מאיה להט-קרמן: אנחנו מדברים פה על בני נוער בפריפריות אשקלון, ירוחם, מגדל העמק, עוספיה, עפולה, עכו ועד קריית-שמונה הם מגיעים - לא הם עצמם, חברים שלהם - על חשבונם, על חשבון הזמן הפנוי שלהם, אחר הצהריים.
מאיה להט-קרמן: תסתכלו טוב בעיניים שלהם, נוצץ להם פיזיקה ונוצץ להם כיף של מדע וסקרנות, ורצון להעביר את החוויות הטובות האלה הלאה.
מאיה להט-קרמן: נציג אותם: שירי שניצקי, שמיניסטית מאורט אלון בנצרת עילית, ודברי נחמיאס, שביעיסט מאורט ערד.
מאיה להט-קרמן: הם הגיעו עד לפה וכדאי לשמוע מה יש להם לומר.
מאיה להט-קרמן: בבקשה.
שירי שניצקי: שלום לכולם.
שירי שניצקי: אנחנו מאוד שמחים להיות כאן ולספר לכם על פרויקט מדהים שאנחנו שותפים בו.
שירי שניצקי: אני שירי, תלמידת כיתה י"ב מאורט אלון בנצרת עילית.
דביר נחמיאס: אני דביר, תלמיד כיתה י"א, מאורט ערד.
דביר נחמיאס: מה זה הפרויקט הזה?
דביר נחמיאס: מד"צים, למי שלא יודע, הם מדריכים צעירים.
דביר נחמיאס: הפרויקט הוא רעיון ויוזמה של רשת אורט, אך הוא פועל גם מחוץ לרשת אורט, כפי שתראו בהמשך.
דביר נחמיאס: שותפים לפרויקט, ולא רק במימון, משרד החינוך וקרן סקטא-רש"י.
שירי שניצקי: נסביר מה זה אומר להיות מד"צ בפיזיקה ומי הם המד"צים.
שירי שניצקי: המד"צים בפיזיקה הם תלמידי כיתות י"א, הלומדים פיזיקה ברמה מוגברת, כעשרה בערך מכל בית-ספר.
שירי שניצקי: התלמידים האלה מדריכים תלמידי כיתות י"ט בחוג לפיזיקה, המתקיים אחת לשבוע במשך שעתיים, אחרי שעות הלימודים.
דביר נחמיאס: כדי להיות מד"צ לא מספיק ציון טוב בפיזיקה, אלא נדרשת הכשרה מאוד רצינית, והכול בזמננו הפנוי.
דביר נחמיאס: שני מחנות הכשרה בחופשות, בהם אנחנו לומדים מהבוקר עד הערב, עם הפסקות קצרצרות בלבד, ואחריהם מפגש כל חודש.
שירי שניצקי: במפגשי ההכשרה אנחנו לומדים את הנושאים הפיזיקליים שאנחנו מעבירים אחר-כך לחניכים, שאין שום קשר בינם בעצם לבין תוכנית הלימודים בפיזיקה, חוץ מאשר השימוש באותם מושגים שמוכרים לנו מהלימודים בבוקר בבית-הספר.
שירי שניצקי: למשל, ממציאים והמצאות, שמים וארץ, מינימום ומכסימום, אור וקרינה, אסטרונומיה וכמובן פיזיקה בפארק השעשועים.
דביר נחמיאס: בנוסף, אנחנו לומדים בסדנאות של כישורי הנחיה, בהם אנחנו מתנסים בהתמודדויות עם קבוצה של ילדים בהעברת חומר בצורה עניינית ובהתייחסות לכל מיני סוגים של לומדים.
דביר נחמיאס: אנחנו מקבלים גם הרצאות העשרה, שאלה נושאים שלא בהכרח נעביר לחניכים שלנו, זה יותר בשבילנו וכדי לבדוק את ההתאמה של הנושאים לחוג בשנה הבאה.
שירי שניצקי: אתם בוודאי שואלים את עצמכם מה המיוחד בחוג הפיזיקה של המד"צים.
שירי שניצקי: דבר ראשון - ילדים שמלמדים ילדים פיזיקה.
שירי שניצקי: דבר שני - ה"מה".
שירי שניצקי: הנושאים מעניינים מעולמם של הילדים, כמו צעצועים, לונה-פארק, ספורט, מוזיקה ועוד.
שירי שניצקי: דבר שלישי - איך.
שירי שניצקי: אנחנו לא מלמדים באמצעות נוסחאות, אנחנו מלמדים בעזרת המון ניסויים והתנסויות, בניות ושוב, בלי נוסחאות.
דביר נחמיאס: כמו שאתם רואים, אנחנו משקיעים הרבה מאוד בלמידה בחופשות וגם העברת החוג עצמו היא לאחר שעות הלימודים.
דביר נחמיאס: למה זה כדאי לנו?
דביר נחמיאס: מד"צים קודם כול זאת קבוצת איכות וקבוצת מנהיגות.
דביר נחמיאס: הפעילות המשותפת, ובמיוחד המחנה, מעניינים מאוד חברתית.
דביר נחמיאס: ההכשרה, הלימוד של הנושאים, מאוד מעניין, ויש תגמול בציון.
שירי שניצקי: עוד משהו קטן:
שירי שניצקי: אני אישית הייתי מנהלת המרחב בשנה שעברה.
שירי שניצקי: מרחב הוא אתר שבו אנחנו שמים את חומרי הלמידה, הקישורים לכל מיני דברים מעניינים, אתרים, תמונות ועוד.
שירי שניצקי: דבר נוסף זה שהפורום פתוח לכולם והוא מופיע ברשימת הפורומים של אתר אורט, וכולכם מוזמנים לקרוא ולכתוב בו.
שירי שניצקי: יש לנו גם התפקידים הארציים של מנהלי מרחב, כמו שאמרתי, מנהלי פורום, סגנים של הנהלת הפרויקט וכמובן יחצ"נים.
דביר נחמיאס: חשוב לציין שיש לפרויקט ועדת היגוי שמלווה אותו מלידתו.
דביר נחמיאס: חברי הוועדה כוללים את המפקח על פיזיקה, הד"ר דוד סלע, משה דקלו ממשרד החינוך, נציגים מקרן סקטא-רש"י, נציגים ממטה אורט ונציגים מהשטח שהם מורים מובילים ומד"צים כמובן.
שירי שניצקי: אנחנו מאוד מקווים שעוררנו בכם חשק ועניין ללמוד פיזיקה בכיף בדרך שלנו.
שירי שניצקי: תודה רבה.
מאיה להט-קרמן: אני פונה פה לכל הגורמים האחראים לדבר לעשות שיבוט רוחני לצעירים כאלה ולפזר אותם.
מאיה להט-קרמן: אם בעניינים של הדור הצעיר ודור ההמשך, הגיע הזמן להגיע ל"תלפיות".
מאיה להט-קרמן: כפי שאתם יודעים, מדובר באחד הפרויקטים הכי מעולים בצה"ל וסוף-סוף נמצאה הסיבה מדוע אומרים "הטובים לטיס", משום שחיל האוויר לוקח את הטובים ביותר ל"תלפיות", ואז מה שנשאר זה הטובים לטיס.
מאיה להט-קרמן: אל תחשבו שמדובר פה בכמה פרופילניקים, ממש לא, הם מוציאים את הנשמה גם בלימודים, כמו שרק צה"ל יכול, ובחופשות הם עוברים אימוני שדה קשים לקצינים בלי ויתורים ובלי עיגולי פינות, כך שיש להם בהחלט מה להגיד.
מאיה להט-קרמן: אני מזמינה את סשה וארתור שהצליחו לפנות שעה מזמנם הבלתי אפשרי, לספר לנו בכמה מילים על פרויקט המצטיינים של צה"ל ועל הפרויקט האישי שלהם.
סשה: שלום אורחים נכבדים, אני סשה וזה ארתור, וכמו שאמרו, אנחנו חניכי שנה שלישית בתוכנית "תלפיות".
סשה: אחרי הצגה כזאת יפה אין לי הרבה מה להוסיף על התוכנית, רק אגיד שבמסגרת התוכנית אנחנו גם עושים תואר ראשון במדעים מדויקים.
סשה: במסגרת התואר הראשון שלנו בפיזיקה לקחנו קורס שנקרא מעבדה מתקדמת, ובקורס הזה ניתנת לכל הסטודנטים האפשרות לחקור ולעשות ניסויים בתחום פיזיקלי שמעניין אותם.
סשה: נציג לפניכם את אחד הניסויים שעשינו.
סשה: הניסוי שנציג בפניכם הוא הניסוי הראשון שעשינו, ולכן מאוד רצינו שיהיה מאוד מעניין וגם שיהיה בתחום לא שגרתי.
סשה: הניסוי שלנו היה בתחום של ציתות בלייזר.
סשה: מה זה ציתות בלייזר?
סשה: זה לשמוע מרחוק מה שאומרים באמצעות לייזר.
סשה: נסביר לכם בדיוק מה זה אומר ואיך זה עובד, אבל תחילה מעט על הרעיון.
סשה: לקחנו את הרעיון מסרטים, מתוכניות טלוויזיה שראינו, וניסינו לראות אם אפשר לעשות את זה באמת.
סשה: מכיוון שההרצאה היא לקהל הרחב, נשתדל מאוד לא להלאות אתכם בפרטים פיזיקליים ולספר את הדברים המעניינים.
ארתור: איך עובד ציתות באמצעות לייזר?
ארתור: נניח שיש חדר ובתוכו בן-אדם שמדבר, ואנחנו רוצים לשמוע מה הוא אומר.
ארתור: אבל אנחנו לא ליד החדר, אנחנו לא יכולים לשים שם מיקרופון, אנחנו רחוקים, ובכל זאת חשוב לנו לדעת.
ארתור: זו משימה מאוד קשה, אבל כמו שנראה היא לא בלתי אפשרית.
ארתור: עם מה יש לנו לעבוד?
ארתור: יש לנו הדיבור של הבן-אדם.
ארתור: הדיבור שלו זה בעצם גלי קול.
ארתור: כשיש מוזיקה מאוד חזקה, הדברים מסביב רועדים, החפצים קצת רועדים.
ארתור: במקרה זה גלי הקול שהוא יוצר הם מאוד חלשים, אבל גם הם מצליחים להרעיד לדוגמה את החלון.