GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי בן אור: בחברה המערבית שעומדת על האוטונומיה של הפרט, על זכות האדם לגופו, וזכות האשה על גופה, בעיקר במה שקשור ללידה, אנחנו רואים שיש העדפה מאוד ברורה לנושא של דווקא איזון.
גלי בן אור: לא ברירה של מין אחד על פני השני, אלא איזון בתוך המשפחה בין המינים.
גלי בן אור: של בחירה בבנות כשיש בנים ובחירה בבנים כשיש בנות.
גלי בן אור: הנתונים אומרים שיש העדפה מסויימת לבנות דווקא.
גלי בן אור: זה מעניין לראות, הגישה שלנו לנושא של בחירת מין הילוד, מבוססת באמת על התבוננות במה שקרה במדינות כמו סין והודו ששם אי שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, הביא אפילו לרצח של עוברים מייד אחרי לידתם כדי להיפטר מהעובר מהמין הפסול.
גלי בן אור: כשאנחנו מסתכלים על חברות מערביות הדבר שונה לחלוטין.
גלי בן אור: בחירה באמצעים טכנולוגיים כדי להגיע לאיזון - - -
עמוס שפירא: על איזה תרבותיות מערביות את מדברת?
גלי בן אור: גם בארה"ב.
עמוס שפירא: איטליה אסור, גרמניה אסור, ספרד אסור.
גלי בן אור: גם בארצות-הברית וגם בבריטניה כשאתה עושה חיפוש של "SEX SELECTION" באינטרנט אתה מגיע לקליניקות שמציעות את זה באופן פתוח ברור.
גלי בן אור: בארה"ב נושא ההפריה אינו מוסדר.
גלי בן אור: הדברים האלה מוצעים באופן יחסית, לא בכל קליניקה.
גלי בן אור: יש קליניקות שבאופן עקרוני מצהירות על כך שהן עושות את זה רק למטרה של מניעת מחלות.
גלי בן אור: אבל יש קליניקות שמציעות את זה גם לנושא הזה של "SEX SELECTION" והדברים נעשים.
גלי בן אור: הנתונים מוכיחים שאין העדפה בולטת של מין אחד על פני המין השני, שאלה החששות העיקרים שאנחנו מדברים עליהם כאשר מדברים על בחירת המין הילוד.
גלי בן אור: אני לא בהכרח אומרת מה צריכה להיות השורה התחתונה.
גלי בן אור: השליטה של אדם בחברה המערבית על גורלו, על החלטותיו, האמונה בבלתי אפשרי, כפי ששרון ציינה.
גלי בן אור: אני עושה את האבחנה - הרצון שלך כהורה לטפל בילד שלך בכל מחיר, לוודא שהילד שלך יהיה בריא ולעשות את כל מה שאתה יכול, ניתנת לערצה.
גלי בן אור: אבל צריך להבין גם את הנקודה שעדיין, גם כיום בחברה מערבית שאדם שולט על גורלו, השאלה של בחירת מין היא גם דבר שיכולה להיות לו חשיבות רבה.
גלי בן אור: כן יכולות להיות לזה השלכות נפשיות קשות.
גלי בן אור: אני חושבת שמה שציינת בראשית דברייך, כשעשית את האבחנה – אם היא כבר משתגעת כי היא יודעת שיש לה ילד, אז כן ניתן לה להפיל, אולי.
גלי בן אור: אבל לא ניתן לה מראש לבחור את הטרום עובר שיושתל ברחמה כדי לבחור את המין, זה דווקא לא – אני לא בטוחה.
לאה נס: אמרת עוד כמה דברים שגורמים לי לא להיות בטוחה, אבל נמשיך.
מירה היבנר-הראל: בהקשר של בחירת מין עובר לצורך רפואי ושלא לצורך הרפואי הייתי רוצה להוסיף מספר משפטים: במדינת ישראל, באופן מובלט וברור, קיימת טכנולוגיה כזאת או אחרת שקשורה או מסייעת לפריון, האנשים כאן הם הראשונים מבקשים שתהיה הזה פריצה במדינת ישראל.
מירה היבנר-הראל: נושא הפריון בארץ שונה כמעט מכל מדינה אחרת בעולם.
מירה היבנר-הראל: עשינו חוק פונדקאות ואנחנו עושים I.V.F לנשים פנויות על חשבון המדינה, ואנחנו עושים עוד כהנה וכהנה דברים שבעולם הרחב לא קיים בכל המדינות, וזה בהקשר של תרבות, דת שואה, מלחמות, אני לא נכנסת לזה.
מירה היבנר-הראל: לכן, כשאנחנו באים לבחון את כל הנושא של הורות, הולדה, ילדים -מבחינתנו שבדיה או נורבגיה איננה הדוגמה וההשוואה.
מירה היבנר-הראל: כל פעם שזורקים לי "בשבדיה, לא ובנורבגיה כן", אז אני אומרת: "אנחנו לא שבדים והשבדים הם לא אנחנו".
לאה נס: לנו יש את המוסר ואת האתיקה שלנו.
מירה היבנר-הראל: יש לנו את האתיקה שלנו, את המוסר והדת ויש לנו גם היסטוריה שונה משבדיה ונורבגיה ודת אחרת ותרבות אחרת.
מירה היבנר-הראל: בואו נצא מתוך הנחה שזאת נקודת הבסיס שלנו.
מירה היבנר-הראל: על נקודת הבסיס הזאת, כאשר קיימת אפשרות לעשות P.G.D הן מההיבט הרפואי והן מבחירת המין, לא ירחק היום ויבואו הזוגות ויגידו: הטכנולוגיה קיימת, הזכות שלי גם קיימת, את כמדינת ישראל תסייעי לי לממש את הזכות הזאת.
מירה היבנר-הראל: אין ספק שה- P.G.D, התבסס יותר ויותר בארץ, אנחנו מבצעים את זה בכמה בתי חולים כבר מספר שנים, בכל מה שקשור בנושא הבריאות או הרפואה.
מירה היבנר-הראל: שמענו בהתרגשות רבה את שרון, ואני מודה על הצגת הדברים, אבל תאמיני לי שפרופ' בלזר שאל אותך שאלה שהיתה רחוקה מתמימות.
מירה היבנר-הראל: גם בתחום הזה קיים ויכול להיות מדרון חלקלק.
מירה היבנר-הראל: לא רק בחירת עובר לצורך איזון משפחתי, גם בתחום הזה ששמו הבריאות יכול וצפוי שיהיה מדרון חלקלק.
מירה היבנר-הראל: כאן נכנס המחוקק, משרד הבריאות לתמונה.
מירה היבנר-הראל: הוא זה שצריך לשים את כל הבלמים וכל ההסתייגויות כדי שהמדרון לא יהיה חלקלק, הן בתחום הרפואי והן בבחירת מין הילוד לצורך איזונים.
מירה היבנר-הראל: לכן, כאשר ישבו שתי הוועדות המלומדות והמליצו לשר הבריאות, לאפשר לגבי הנושא הבריאותי שכבר קיים, זה רק אישרור.
מירה היבנר-הראל: אבל ולגבי נושא בחירת מין עובר שלא לצורך הרפואי, היו כל כך הרבה הסתיגויות ותהיה ועדה מרכזית שתבחן כל בקשה.
מירה היבנר-הראל: לבקשה הזאת צריך לצרף אינספור חוות דעת.
מירה היבנר-הראל: גם אז המכשול יכנס לתוך הוועדה והוא יהיה כזה שבאמת יהיו רק אותם המקרים האומללים.
מירה היבנר-הראל: אומללות היא לא רק עניין שאתה חושב שזה אומלל או שהוא חושב שזה אומלל.
לאה נס: אלא שהוועדה חושבת שהוא אומלל.
לאה נס: גם אנחנו פה יכולים להחליט מה אומלל ומה לא, כשאנחנו מדברים על גישה, בלי להיכנס לפרטים.
לאה נס: צריך לכבד גם את זה.
מירה היבנר-הראל: נכון, אני מדברת על הגישה.
מירה היבנר-הראל: אני מדברת על הגישה שקודם כל להיכנס לפתח של הוועדה הזאת צריך לעבור ויה-דולורוזה לא פשוטה.
מירה היבנר-הראל: גם אחרי שכבר נכנסים לוועדה הזאת, גם אז הדברים הם לא דבר של מה בכך.
מירה היבנר-הראל: אנחנו מודעים לעובדה, ואני רוצה להדגיש, שאותה משפחה, ואני מקפידה לומר את זה: בחירת מן עובר זה המשפחה ולא האשה - הבחירה היא של המשפחה.
מירה היבנר-הראל: באותם המקרים שזה יבוא על ידי אישה פנויה זה כבר מקרה קיצוני, אבל באותם המקרים שזאת בעיה חברתית נפשית קשה, זאת בעיה של המשפחה ולא של האשה.
מירה היבנר-הראל: אותה בעיה, סובייקטיבית וקשה לאותה משפחה, היא יכולה להיות בסדרי גודל של בעיה שמישהו אחר רואה כעניין של חיים ומוות.
מירה היבנר-הראל: הציבור לא יכול להגיד לי מה כואב לי יותר אצלך.
מירה היבנר-הראל: לאותו אחד כואב מאוד ואנחנו ננסה לתת לו פתרון.
מירה היבנר-הראל: אבל שוב, בהגדרה מאוד ברורה: אנחנו נמצאים על מדרון וחובתנו לעשות את כל הבלמים על מנת שהמדרון הזה יהיה חלקלק.
לאה נס: בסייפה של דברייך אמרת את הדבר שאותי מטריד: כמו שאני לא יכולה להגיד מה כואב למישהו, בדיוק אותו כאב שאני לא יכולה להבין ומישהו אחר כן יכול להבין, יכול להוביל אותנו למדרון, כי אנחנו לא יכולים להגיד.
לאה נס: מי שמנו לכך?
לאה נס: את מסכימה איתנו שאנחנו נכנסים לדברים שקשה להגדיר?
מירה היבנר-הראל: לא כל כך קשה.
לאה נס: יש דברים שלי ייראו אבסורד ועבור מישהו אחר זה עניין של חיים ומוות.
מירה היבנר-הראל: מונחות על שולחני בקשות של אנשים אז אני יכולה להגיד לך מחיי היום-יום במה מדובר.
לאה נס: בגלל זה ביקשתי לשמוע דוגמהות.
לאה נס: אנחנו פוחדים מהמדרון התלול גם מהסיבות הרפואיות ובוודאי מהסיבות הלא רפואיות.
מירה היבנר-הראל: גם בסיבות הרפואיות זה יכול להישמע רע.
מירה היבנר-הראל: אנחנו יכולים להגיע למחוזות מאוד רעים, גם בתחום הרפואי.
מירה היבנר-הראל: בכל מקרה, הבקשות אלה אותם אנשים כמו שסיפר שפרופסור רבל סיפר: הוא כהן והיא לא יכולה לשאת הריון רגיל והוא לא מסוגל להביא בן משום שהבן איננו כהן.
מירה היבנר-הראל: נכון שהם יכולים להביא מבנק הזרע זרע של כהן, אבל הסיפור הוא הרבה יותר מורכב.
מירה היבנר-הראל: כזה זוג, זאת בעיה שמישהו אחד לא מבין איך הבעיה קיימת ואצל מישהו אחר זה בנפשו.
מירה היבנר-הראל: דוגמה אחרת: אנשים מהמגזר הערבי עם עשר בנות והאשה עומדת בפני התאבדות כי לא הביאה בן זכר.
מירה היבנר-הראל: אז מישהו אחד יגיד: "נפלא, 10 בנות, מה היא עוד רוצה"?
מירה היבנר-הראל: מישהו אחר יגיד: "אנחנו מבינים".
לאה נס: מחר זה יהיה ב-4 וב-3.
לאה נס: מי יקבע?
מירה היבנר-הראל: אנחנו קבענו 4 מינימום.
מירה היבנר-הראל: אבל גם ב-4 יש הרבה מקרים.
מירה היבנר-הראל: הוועדה מורכבת ממספר אנשים שחזקה עליהם שכשהם נכנסים לתהליך הם הולכים על קצה האצבעות ומאוד ביראה.
מירה היבנר-הראל: אני מכירה אישית את כולם.
מירה היבנר-הראל: שר הבריאות ומנכ"ל משרד הבריאות בחרו את האנשים בקפידה.
מירה היבנר-הראל: זה לא דבר של סחר מכר.
מירה היבנר-הראל: אני גם לא צופה תור בלתי נגמר.
מירה היבנר-הראל: הוועדה הזאת רוצה להיות קיימת שנתיים כדי לבחון את הדברים.
מירה היבנר-הראל: יכול להיות שאחרי שנתיים נבוא ונגיד.
לאה נס: ההמלצה היא מוגבלת לשנתיים?
מירה היבנר-הראל: כן.
מירה היבנר-הראל: גם הוועדה בדחילו ורחימו אמרה שתתחיל עם שנתיים ונראה לאן הולכים.
מירה היבנר-הראל: יכול להיות שעוד שנתיים נבוא ונגיד – חוק אוסר.
מירה היבנר-הראל: יכול להיות שנבוא ונאמר – שהמצב יכול להמשיך.
מירה היבנר-הראל: כי הוועדה בתבונה רבה עשתה את הדברים כך שאין שום סטיה לא לכאן ולא לכאן.
חנה אזולאי: אני רוצה לחזק את דבריה של עו"ד למאי שמבחינת שלטון חוק סביר והגיוני, זה נראה נורא, שעניין שיש לו השלכות מאוד קיצוניות, חברתיות וגם משפטיות, מוסדר בחוזר מנכ"ל.
חנה אזולאי: לדעתי זה צריך להיות בחקיקה ראשית ואפילו לא בתקנות.
חנה אזולאי: מעבר לזה, החוזר הזה מנוסח בצורה מאוד רחבה באופן שמותיר שיקול דעת רחב וגורף מידי לחברי הוועדה.
חנה אזולאי: ניקח לדוגמה ועדות להפסקת הריון.
חנה אזולאי: ברור שמי שיקבע באותו מקרה יהיו חברי הוועדה לפי הרקע שלהם, ננסיון שלהם והדעות והמוסר שלהם.
חנה אזולאי: כאשר יווצר מצב שבו, לדוגמה, בנושא של ועדת להפסקת הריון זה ידוע שוועדות במרכז הארץ יותר ליברליות מוועדות בפריפריה.
מישל רבל: פה יש ועדה ארצית אחת.
חנה אזולאי: זה לא משנה.
חנה אזולאי: אז יכול להיווצר מצב, זה יהיה תלוי מי יהיו חברי הוועדה בזמן נתון.
חנה אזולאי: כמו שראינו לגבי ועדות להפסקת הריון שוועדת במרכז הן ליברליות יותר, במקרים שוועדות פריפריאליות לא יאשרו הפסקת הריון, במקרה כזה, אפילו אם זאת ועדה אחת, אם הוועדה תהיה מורכבת מאנשים ליברלים מידי אז יווצר מצב שבו המדרון שאנחנו מדברים עליו לא יהיה ערטילאי.
חנה אזולאי: אם היא תהיה מורכבת מאנשים שמרניים יותר, אז המציאות תהיה אחרת.
חנה אזולאי: לכן זה נושא שלא צריך להשאיר שיקול דעת לחברי הוועדה אלא צריך להסדיר אותו על-פי חוק.
חנה אזולאי: אם כבר לשיקול דעת של חברי הוועדה זה לא צריך להיות מנוסח בצורה כל כך רחבה אלא אולי אפילו לומר מקרים ספציפים.
חנה אזולאי: איזה מקרים ספציפים מאפשרים את זה.
חנה אזולאי: אני רוצה להתייחס לדבריו של פרופ' הד שבאמת זה נשמע מאוד תמים, בעצם למה לא לאפשר לזוגות שכבר עוברים הפריה חוץ גופית לבחור את מין הילוד אם יש להם כבר מין אחד בבית?
חנה אזולאי: הבעיה היא כמו שמישהו אמר, אם זה יגיע לבג"ץ זה לא יעמוד במבחן השוויון.
חנה אזולאי: מבחינת זכויות היסוד.
דוד הד: אני בכלל לא בטוח.
חנה אזולאי: אין שום סיבה אמיתית לאפשר לכאלה שעושים את זה ממילא לבין כאלה שלא עושים את זה מסיבות בריאותיות.
חנה אזולאי: לעניות דעתי, הנושא הזה לא יעמוד במבחן של בג"ץ, ואם זה יגיע לבג"ץ אין שום סיבה שאנשים שעברו הפריה חוץ גופית יותר להם לעשות את זה, ואנשים שלא יעברו לא יותר להם.
חנה אזולאי: לכן צריך לשקול גם את זה כשבאים להתיר לאנשים שעוברים ממילא הפריה חוץ גופית.
חנה אזולאי: בכל מקרה, העובדה שזה בחוזר, זה דבר שצריך לתקן אותו.
לאה נס: אני מודה לך על דברייך, במיוחד כשאני מקבלת את כולם וזה גם יהיה חלק מהמלצות הוועדה.
עמוס שפירא: כמה הערות קצרות בשולי הדברים שנאמרו.
עמוס שפירא: כמשפטן אני בהחלט מצטרף, ולא בפעם הראשונה, לקריאה שמדינת ישראל תתחיל להתנהג בצורה מסודרת ותקינה, כמו בסוגיה שאנחנו דנים בה היום, ולא רק בה.
עמוס שפירא: דהיינו באמצעות חקיקה ראשית או לפחות חקיקת משנה ולא באמצעים אדמיניסטרטיביים.
עמוס שפירא: זה חל לא רק לגבי המקרה שאנחנו דנים בו היום אלא זה חל לגבי הרבה סוגיות שנוגעות לפוריות, ולעניינים אחרים, אבל זה לא כל כך ריאלי, אני יודע.
עמוס שפירא: לגבי המקרה המרגש ששמענו, אני חושב שבנסיבות העובדתיות הספציפיות של המקרה, לא יהיה איש שיחלוק על המוסריות או הלגיטימיות של ההחלטות שנתקבלו, גם על ידכם וגם על ידי הממסד שהיה מעורב בזה בנסיבות העניין.
עמוס שפירא: יחד עם זאת, אני חושב שעם התקדמות המדע, היום הדרך הפחות מסובכת והפחות מסוכנת לטפל במקרים כאלה, של נטיה במשפחה של שני הורים שנושאים את הגן, היא למנוע את ההריון מלכתחילה או אפילו לבצע הפלה מוקדמת.
שרון הררי: זה מובן מאליו.
עמוס שפירא: זה בעיקרון יותר טוב מאשר הפתרון שאתם נאלצם להזדקק לו.
עמוס שפירא: זה מקשר אותי לבסוף ללב הבעיה שאנחנו אמורים לדון בה כאן, דהיינו, P.G.D.
עמוס שפירא: לגבי נסיבות רפואיות - נוצרה כאן הסכמה, כמעט מובנת מאליה, שמסיבות רפואיות מובהקות הנוגעות לשלום ובריאות העובר העתידי, מקובל עלינו שבמידה והטכנולוגיה קיימת, ואם היא לא מסוכנת, וצריך לעשות את האיזון הרפואי של סיכון מול תועלת.
עמוס שפירא: השימוש ב-P.G.D עצמו, אנחנו לא יודעים איזה תוצאות הוא מניב לגבי העוברים שיוולדו כילודים כתוצאה מהפרוצדורה של ה- P.G.D, גם זה נושא לא סגור עדיין.
עמוס שפירא: לא יודעים כי אין מספיק מידע, אין מספיק שנים.
עמוס שפירא: אבל מקובל עלינו שמסיבות רפואיות מובהקות החברה הישראלית מוכנה ורוצה להגדיר.
עמוס שפירא: לא קבענו מהן אותן סיבות רפואיות מובהקות.
עמוס שפירא: אין לנו רשימה.
עמוס שפירא: האם למשל איזושהי מוטציה או מחלה עם 25% סיכון שהילוד העתידי, בהגיעו לגיל 50 ילקה במום או מחלה, לפי הידע הרפואי של היום, הוא בגדר של סיבה רפואית מובהקת המצדיקה P.G.D?
עמוס שפירא: זאת שאלה פתוחה שלא סגרנו אותה.
עמוס שפירא: צריך לדון גם בכל הנושאים הללו ולמצוא מנגנון שיקבע מהן אותן מחלות?
עמוס שפירא: מהם אותם מומים פיזיים, שאנחנו חוששים לקראת הילוד העתידי, המצדיקים P.G.D עוד לפני שנכנסנו לבחירת מין העובר?
עמוס שפירא: אילו הייתי משוכנע, שמספר בדיקות ה-P.G.D בחברה הישראלית, מסיבות רפואיות מובהקות, הנוגעות לחשש לשלומו של הילוד העתידי, יהיה מצומצם, יכול להיות שהייתי מצטרף לדעה שלך, שאם כבר עושים P.G.D בלאו הכי, אז במקרים מסויימים לפחות, למה שלא נאפשר את הצעד הנוסף של בחירת מין הילוד.
עמוס שפירא: אבל הואיל ואני לא בטוח שכך יהיה, ואני נוטה לחשוב שההפך יהיה.
עמוס שפירא: אני חושב, שבסופו של דבר, הפתרון ששתי הוועדות הציעו, שמישל תמך בו, ומירה תמכה בו, הוא לא אידיאלי מהרבה בחינות אבל הוא הרע במיעוטו.
עמוס שפירא: זאת אומרת, בחירת מין הילוד שלא מטעמים רפואיים - לא, עם פתיחת פתח מצומצם מוגדר ומסוייג, ככל שרק שניתן לעשות אותו, למקרים יוצאי דופן.
נורית וגנר: רציתי לתת אנקדוטה הפוכה לדוגמה שאתה נתת במסגרת האוטונומיה.
נורית וגנר: למשל, בארצות-הברית, מקבוצת החרשים ביקשו לעשות P.G.D כדי לבחור עובר חרש.
נורית וגנר: שיהיה בתרבות החרשית.
נורית וגנר: זאת אומרת שאפשר גם לקחת את זה לכיוון אחר.
מישל רבל: הייתי רוצה להתייחס להצעה שהוצעה ע"י עמוס שפירא שכל הדברים האלו צריכים לבוא לחקיקה.
מישל רבל: אני רוצה לומר שהעיקרון של הביואתיקה, ואני שמח שלמדינת ישראל יש מועצה לאומית לביואתיקה, הוא לדון בכל מקרה ומקרה.
מישל רבל: יש הרבה פעמים שעושים חקיקה ואחר כך משנים אותה.
מישל רבל: צרפת היא הדוגמה הטובה ביותר.
מישל רבל: היו לה כבר 3 חוקים לביואתיקה וכל פעם היא צריכה לשנות אותם.
מישל רבל: אני חושב שהדיון צריך להמשיך בוועדות.
מישל רבל: משרד הבריאות מקים ועדה שתוכל לבדוק את הדברים מקרה מקרה.
מישל רבל: צריך באמת להקפיד על כך שההרכב של הוועדה, האיכות האנושית, ומירה היבנר התייחסה לזה.
מישל רבל: שר הבריאות ומנכ"ל משרד הבריאות בחרו אנשים מצויינים לעשות את ה עבודה הזאת.
מישל רבל: פרופ' בונר גולדמן, יו"ר ועדת הלסינקי פנה אלי, כיו"ר המועצה הלאומית לביואתיקה, והחלטנו יחד להקים צוות לדון על כל הנושאים של הP.G.D מאלף את תו.
מישל רבל: כך שבתהליך של שנה אולי נבוא עם הצעות יותר מוגמרות למרות שלגבי בחירת מין הילוד אני חושב שמה שהועבר למשרד הבריאות כנוהלים הוא כבר בעצם עבודה שאפשר לראות אותה כמוגמרת והייתי מבקש שוועדת המדע של הכנסת תקבל אותה.
ויקטור בריילובסקי: אני לא רופא אבל אני מדען.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שזה דבר מאוד ציני בשלב הזה שתהיה לנו נוהל או החלטת ועדת זמנית או הוראת שעה במקום חוק.
ויקטור בריילובסקי: בגלל שגם טכנולוגיה שיש היום, כמו הP.G.D- זאת לא המילה האחרונה.
ויקטור בריילובסקי: פיתוח של טכנולוגיה כל כך מהיר כך שבעוד שנתיים אני חושב שהתמונה תהיה אחרת לגמרי.
ויקטור בריילובסקי: אז אני יכול להגיד היום, גישה קונסרבטיבית ברוח של הוועדה שלכם, ואנחנו צריכים לחשוב שבעוד שנתיים יכול להיות שהתמונה תהיה אחרת ואנחנו צריכים עוד פעם לחשוב ולעשות החלטה.
לאה נס: הנושא מאוד כבד וחשוב ויש לו השפעות גם על הרפואה, מוסר, אתיקה, דת.
לאה נס: פה בכנסת, בבית המחוקקים, בוודאי בועדת המדע והטכנולוגיה זה המקום לדון.
לאה נס: בגלל הדברים שכבר נעשו בתחום הזה ושבגללם יצא חוזר מנכל שמאשרר את את זה עם כל ההסתייגויות הגדולות שהצגתם, אני חושבת שהנושא הזה לא צריך להיות במסגרת של חוזר מנכ"ל או נוהל.
לאה נס: הוא יכול להיות בתקנות של חקיקה.
לאה נס: הנושא הזה הוא כמו נושאים נוספים אחרים שמביאים אותם כל מספר שנים, אז אפשר לקבוע שזה שנה או שנתיים, אבל במסגרת חקיקה ודברים הרבה יותר ברורים.
לאה נס: כי כמו שאמרתי, כשמביאים לי דוגמהות זה מתחיל להישמע לי יותר טוב, ולהישמע לי פחות טוב.
לאה נס: אי אפשר להגיד את הדברים מאוד כלליים.
לאה נס: אני חושבת שכמו שאפשר לסמוך על הוועדה המכובדת שבחרו אותה בפינצטה, צריך לסמוך גם על ועדות המחוקק וצריך שהדברים יהיו יותר ברורים ויותר מוגדרים.
לאה נס: לדבר על מחלות מסויימות, על מקרים מסויימים שאפשר לאפיין אותם, לא לדבר על דברים מאוד כלליים ושצריך לסמוך על האנשים המאוד מיוחדים שהם יחליטו.
לאה נס: בשביל זה יש לנו בית מחוקקים.
לאה נס: אני חושבת שנושא כזה להעביר אותו בחוזר מנכ"ל, שהוא מאשרר תהליך שכבר קיים, זה לא מוצא חן בעיני.
לאה נס: הטכנולוגיה הברוכה מתקדמת, היא פותחת אפיקים.
לאה נס: כבר היום יכול להיות שישנה טכנולוגיה וישנן אפשרויות שכבר מתבצעים ואנחנו לא יודעים, ובעוד שנה נגיד שאנחנו הולכים להעביר חוזר מנכל אחר כי כבר יש פה טכנולוגיה שהיא נורא אטרקטיבית, מממשים אותה בפועל, צריך לעשות ממנה חוקית.
בועז לב: איזה חוזר מנכל אישרר מצב קיים?
בועז לב: חוזר המנכ"ל אסר על פעילות - - -
לאה נס: בגלל זה אולי חוזר מנכל לא מתאים.
לאה נס: צריכה להיות חקיקה.
בועז לב: לכן הקימו ועדה.
בועז לב: אנחנו בעד חקיקה.
לאה נס: גברתי מנכ"לית משרד המדע, הגב' עתליה רוזנבאום, כבוד נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופ' נחום יערי, שגרירים ונספחים מדעיים, חניכי פרויקט "תלפיות" של צה"ל, תלמידי מדעים מרחבי הארץ, מדענים, בכירי חברת ההיי-טק מהמובילות במשק, נציגי משרדי הממשלה, עובדי הכנסת, חברי חברי הכנסת, חברי ועדת המדע והטכנולוגיה, קהל נכבד.
לאה נס: במסגרת פעילותה של הוועדה למדע וטכנולוגיה להעלאת רמת המדע לסדר עדיפות גבוה בחיינו, יזמה הוועדה בשנת 2000 את מיסודו של יום המדע הלאומי ב-14 לחודש מרץ בכל שנה, לציון יום הולדתו של אלברט איינשטיין.
לאה נס: השנה, שנת 2005, נקבעה בעולם כשנת הפיזיקה לזכרו של אלברט איינשטיין.
לאה נס: העולם מעריץ אותי אך איש אינו מבין אותי, אמר איינשטיין.
לאה נס: לציון יום המדע אין מתאים יותר מלבחור בדמותו הנערצת והמסתורית של אלברט איינשטיין.
לאה נס: גילוייו המרעישים בעולם הפיזיקה גרמו לכך ששמו יחרוג מגבולותיו של עולם המדע בלבד.
לאה נס: הוא נודע בעולם כולו והפך להיות אישיות ידועה ומשפיעה כמעט בכל מקום ומקום.
לאה נס: בעיני הציבור הפך איינשטיין לסמלו של המדע ושל החשיבה הגבוהה.
לאה נס: השאלה היא מה מייצגים בעיני הציבור כיום המדע והחשיבה הגבוהה.
לאה נס: לדאבוני, טרדות היום-יום והמאבק המתמיד שלנו לחיי שקט וכלכלה יציבה, גורמים לכך שהמדע במדינת ישראל נדחק לקרן זווית.
לאה נס: לימודי המדעים ועולם המחקר זוכים לתדמית של פרי מותרות.
לאה נס: הסטיגמה שדבקה באקדמיה ובמחקר היא כי הם תיאורטיים בלבד.
לאה נס: שינוי תפיסה זו בקרב הציבור, כמו גם בקרב מנהיגיו של הציבור, לא קל.
לאה נס: איינשטיין עצמו אמר פעם כי יותר קל לפצח את האטום מאשר לפרק דעה קדומה.
לאה נס: לשינוי הדעה הקדומה והשלילית שדבקה בתחום המדע והמחקר, איינשטיין הינו דוגמה מצוינת, אם לא הטובה ביותר, להוכיח עד כמה שגויה דעה זו ועד כמה השפעה וכוח טמונים בתוך עולם זה.
לאה נס: תורת היחסות של איינשטיין הביאה לשינוי מהותי, למהפך ממש, לדרך בה אנו רואים את עולמנו, מהגדרה במסגרת המרחב למסגרת מרחב הזמן.
לאה נס: מה שאומר למעשה כי מסה ומהירות אינם מוחלטים ולכן הכול תלוי בנקודת המבט של הצופה.
לאה נס: גילוי זה לא נותר רק בתחום התיאורטי, שכן כידוע תורת היחסות של איינשטיין הצביעה על הקשר בין האנרגיה לחומר, הביאה בסופו של דבר לאפשרות של בניית פצצת האטום.
לאה נס: ההשפעה והכוח שקנה איינשטיין לא הסתיימו עם המהפכה הפיזיקלית שגרם, אלא הביאו אתם כוח והשפעה כלל-עולמיים שאינם נוגעים כלל לתחום הזה.
לאה נס: איינשטיין השכיל להבין את העוצמה שבפרסומו והשפעתו והוא לא נותר במשבצת בתחום עיסוקו בלבד.
לאה נס: הוא תמך במטרות נעלות רבות, בהן הקמת האומות המאוחדות, פירוק הנשק הגרעיני, זכויות הפרט, וכמובן בתמיכה נלהבת בציונות.
לאה נס: כולנו יודעים וחשים כי האדמה עליה אנו עומדים נעה ומשתנה כל הזמן.
לאה נס: כך שבין אם נרצה ובין אם לא נגזר עלינו השינוי וההתפתחות המתמדת.
לאה נס: גילויים חדשים הינם מציאות קיימת.
לאה נס: השאלה היא האם כלי מלחמה חדשים, ולהבדיל תרופות חדשות, יהיו נכסי צאן ברזל שלנו, או נגזר עלינו לחזר על פתחי אומות אחדות בכדי לרכוש אותן ולסגור את הפער מאחור.
לאה נס: האם נהיה נושאי הדגל או שנדדה מאחור בניסיון לחקות אחרים.
לאה נס: מעמדנו הפוליטי, הכלכלי והחברתי כולם יושפעו אם לא נצליח למנף את כוחו של המדע לצדנו.
לאה נס: איינשטיין אומנם לא היה ישראלי, אך הוא מוכיח כי "הראש היהודי ממציא לנו פטנטים" אינו רק שורה בשיר.
לאה נס: הפוטנציאל קיים.
לאה נס: אין לנו יערות-עד, מאגרי נפט או מכרות זהב.
לאה נס: המשאב העיקרי של מדינת ישראל הינו ההון האנושי.
לאה נס: פריחת ההיי-טק בישראל בשנות התשעים מהווה הוכחה לכך.
לאה נס: אכן אנו מסוגלים ובידינו הדבר, אך כדי לזכות בפירות המתוקים של המחקר והמדע עלינו להשקיע משאבים במוסדות האקדמיה בישראל, במעבדות ובמחקרים חדשים.
לאה נס: אך לא די בזאת, לפני כל אלה עלינו להשקיע בטיפוח היסודות.
לאה נס: ישנו ציטוט המיוחס לאיינשטיין שאמר "אף פעם לא נתתי לבית-הספר להפריע להשכלה שלי".
לאה נס: איני יודעת מי מכם יודע כי איינשטיין בגיל 15 עזב את בית-הספר בהיותו מאוכזב מאוד משיטת הלימוד השגרתית של שינון וממוריו הקפדניים.
לאה נס: אומנם הוא מצא את דרכו בסופו של דבר משתלב בבית-ספר חביב יותר בשוויץ, אולם תארו לעצמכם מה היה עלול העולם להפסיד לו היה נותן איינשטיין לבית-הספר להפריע להשכלה שלו.
לאה נס: אסור לנו ליטול סיכונים על דור העתיד שלנו.
לאה נס: אסור לנו לשכוח שמדעני המחר הם התלמידים בבתי-הספר היסודיים והתיכוניים של היום.
לאה נס: מספרים כי סטודנט אחד פנה אל איינשטיין והציג לו את השאלה – מה היתה התגלית שסייעה לך באופן מכריע כאשר פיתחת את תורת היחסות.
לאה נס: לפי המסופר, איינשטיין לא היסס לרגע והשיב: התגלית שלי היתה שגיליתי כיצד לחשוב על הבעיה.
לאה נס: בהשקעה בשעות לימוד, לימודי המדעים ובבניית תוכניות העשרה בבתי-הספר, נוכל לוודא כי לא רק שאיננו מפריעים להשכלה של ילדינו, אלא שאנו נותנים להם את הכלים הנכונים והיעילים ביותר בכדי לחשוב על הבעיה.
לאה נס: לחנך דור השואף לשכלול, לפיתוח ולקידום של עולמנו בעזרתו של עולם המדע.
לאה נס: לסיום דברי אני רוצה להתייחס לייעוד נוסף שאני רואה בקידומו של המדע בישראל.
לאה נס: אנחנו עומדים היום בצלן של התפתחויות הרות-גורל ולא פשוטות מבחינה חברתית – סכנה של פילוג וקרע בתוכנו מרחפת מעל ראשינו.
לאה נס: היום, יותר מתמיד, אנו זקוקים לגורם המאחד, מה שיוכל לגשר על השוני והמחלוקות המרובים.
לאה נס: בוודאי שאין תשובה פשוטה לשאלה כבדת משקל זו, אבל אני חושבת שדמותו של אלברט איינשטיין יכולה להוות לנו השראה לתחילת הפתרון.
לאה נס: אישיותו החמה, המעמיקה והמרתקת, התעניינותו בבעיות הקיומיות של האדם, באלוקים, בנושאים חברתיים והומניים, בזכויות האדם ובנושאי מלחמה ושלום – כל אלה הביאו לכך שכולם אוהבים את איינשטיין: נשים וגברים, חילוניים ודתיים, ימניים ושמאלניים, מבוגרים וצעירים.
לאה נס: כל אחד מוצא את הנישה אליה הוא מתחבר.
לאה נס: כמו דמותו של איינשטיין, המדע צריך להוות כור היתוך, מכנה משותף שמלכד סביבו את החברה הישראלית כולה על כל גווניה ושונותה.
לאה נס: אם נשכיל להשקיע ולקדם את המחקר והמדע במדינת ישראל, אני מאמינה ומקווה שליכוד זה בוא יבוא, ויביא עמו ימים יפים של אחדות, צמיחה ושגשוג.
לאה נס: אני רוצה בהזדמנות זו גם להודות, ראשית כול, למשרד המדע והטכנולוגיה, השותף המלא של האירוע.
לאה נס: כמובן למנכ"לית ולכל צוות העוזרים שלה, לאוניברסיטה העברית שניאותה להשאיל את התערוכה הנפלאה שראיתם בכניסה לאודיטוריום "אלברט בארץ המראה", לד"ר צבי פלטיאל ממכון וייצמן ולצוות המרכז למחקר מידע של הכנסת בראשות עורכת-הדין דנה נויפלד, על דף המידע המרשים.
לאה נס: למר עמנואל פילוף מצוות המחשוב של הכנסת, ואחרונות חביבות – לצוות הוועדה, המנהלת ענת לוי, איילת חכמיאן וליאת קוצניצקי.
לאה נס: אני מתכבדת להזמין את מנכ"לית משרד המדע, הגב' עתליה רוזנבאום.
עתליה רוזנבאום: גברתי יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת ד"ר לאה נס, חברי ועדת המדע, שרי מדע לשעבר, יושבת-ראש ועדת החינוך חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' מנחם יערי, חברי כנסת נכבדים, אורחים יקרים, עובדי המשרד שלי, אמא, בעלי שמואל, וילדי – חן, עמיר, שיר בטיול, רצתה לבוא אך בית-הספר לא מאפשר.
עתליה רוזנבאום: מאז הקמתה שוקדת מדינת ישראל על טיפוח המדע, הטכנולוגיה וההשכלה האקדמית.
עתליה רוזנבאום: כבר משנותיה הראשונות של המדינה תרם המחקר המדעי רבות וממשיך לתרום לביטחונה ולמעמדה הבין-לאומי של ישראל.
עתליה רוזנבאום: אף הישגיה הכלכליים של המדינה נשענים במידה רבה על הידע המדעי והטכנולוגי העומדים לרשותה.
עתליה רוזנבאום: היכולת המרשימה של בכירי המדענים להפוך הצלחות מדעיות לטכנולוגיות תעשייתיות הביאה ליצירתה של תעשיית היי-טק ישראלית, אשר נהנית ממוניטין עולמיים ואחראית למחצית מהיצוא התעשייתי של ישראל.
עתליה רוזנבאום: מספר גורמים עיקריים תרמו לגיבוש ההישגים האלו: מסורת רבת שנים של השקעה בחינוך ילדינו ובהשכלה הגבוהה, מסורת של השקעה רבת שנים במחקר וגם בפיתוח, עלייה וגם תהליך השלום.
עתליה רוזנבאום: פעילותו של משרד המדע והטכנולוגיה ממוקמת בין המחקר הבסיסי לבין המחקר היישומי.
עתליה רוזנבאום: היא מהווה חוליה הכרחית שאין בלתה בתרגום ואיגום היכולת המדעית של מיטב חוקרינו, הבאים מדיסציפלינות שונות ומאוניברסיטאות שונות, לכלל כוח מחקרי אחד, המכוון לעבר טכנולוגיות חדשניות, המובילות בקצה הדרך למוצרים חכמים עבור התעשייה וגם עבור הביטחון.
עתליה רוזנבאום: התוכנית המרכזית של המשרד היא תוכנית המחקר התשתיתי, בה הושקעו יותר מחצי מיליארד ₪ בשנים האחרונות.
עתליה רוזנבאום: את פירותיה אנחנו רואים בעשרות חברות סטארט-אפ צעירות בתחומי האלקטרו-אופטיקה ובביוטכנולוגיה, בתרופות מובילות ובחברות הפרמקולוגיה השונות, ובעיקר בכוח-אדם איכותי ומוכשר הפונה לתעשייה ומסייע לחברות להמשיך ולהתבסס.
עתליה רוזנבאום: ההשקעה במחקרי התשתית ובמחקרי ידע תשתיתיים נעשית במטרה לעודד העברת ידע מן האקדמיה אל התעשייה לתועלת הכלכלה שמובילה את הצמיחה.
עתליה רוזנבאום: מהיותו אמון על תחום המדע, פועל המשרד באופן נמרץ להרחבת הקשרים המדעיים הבין-לאומיים של ישראל.
עתליה רוזנבאום: אני רואה כאן לפני נספחים מדעיים.
עתליה רוזנבאום: אני רואה את הנספח הצרפתי, ידידי כריס, את גיזלה, ידידתי מגרמניה.
עתליה רוזנבאום: השנה אנחנו חוגגים ארבעים שנה.
עתליה רוזנבאום: אני רואה את חברי קסטרו מאיטליה.
עתליה רוזנבאום: אני רואה רבים מחברי שנמצאים כאן.
עתליה רוזנבאום: ההסכמים הנחתמים בין מדינת ישראל למדינות אחרות מאפשרים למדענינו מגוון של פעילויות.
עתליה רוזנבאום: מאפשרים לנו קשרי עבודה נטו כי הם חשובים מאין כמותם.