GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עתליה רוזנבאום: הם מאפשרים לנו להשתמש בציוד מחקר ייחודי שאינו קיים בישראל וליהנות ביחד עם שותפינו החוקרים ממקורות מימון בחו"ל.
עתליה רוזנבאום: לישראל יש הסכמים מדעיים עם כשלושים מדינות.
עתליה רוזנבאום: בשנים האחרונות נחתמו הסכמים עם רוסיה, עם סין, עם הודו, עם מדינות רבות מאסיה.
עתליה רוזנבאום: מדינות אלו רואות בישראל הקטנה שלנו מקור לחיקוי.
עתליה רוזנבאום: אנחנו אור לגולה.
עתליה רוזנבאום: בנוסף, פועל המשרד לקירוב המדע אל הקהילה, ליצירת נגישות אל המדע ועידוד הסקרנות בקרב כל אזרחי המדינה, ובמיוחד בקרב מגזרים שונים, כמו הפריפריה, הסקטור הערבי, נשים, נוער וגם התקשורת.
עתליה רוזנבאום: לא מדובר במדע וחברה, גברתי היושבת-ראש, Science and Society, כי אם במדע בתוך החברה, Science in Society, המשולב בחיי היום-יום, המהווה חלק אינטגרלי בלתי נפרד מהסובב את עולמנו ומשולב בכל תחום.
עתליה רוזנבאום: דרכים רבות לו למשרד לפעול ולהשפיע בתחום הזה.
עתליה רוזנבאום: ראוי לציין היום את אחד-עשר מרכזי המו"פ האזוריים הממוקמים בפריפריה, מקצרין שברמת-הגולן דרך שפרעם שבגליל, וכלה בחורא הבדואית הנמצאים בימים אלו בשלבי הקמה.
עתליה רוזנבאום: מרכזי אלו פועלים בתוך הקהילה, עם הקהילה ולמען הקהילה.
עתליה רוזנבאום: מודל ייחודי המשמש מודל לחיקוי בעולם.
עתליה רוזנבאום: בשנה האחרונה פעל המשרד רבות להביא למודעות הציבור את נושא המדע, ויזם דיאלוג מתמיד בין הגופים העוסקים בתחום, בינם לבין עצמם, כמו גם בינם לבין הממשלה והתעשייה.
עתליה רוזנבאום: בהזדמנות זו הרשו לי להציג בפניכם את הסמל והסיסמה החדשים של משרד המדע והטכנולוגיה.
עתליה רוזנבאום: בחירת הסמל והסיסמה החדשים נעשתה בשיתוף אגודת המעצבים הגרפיים בישראל, וועדת השיפוט לתחרות הורכבה ממעצבים גרפיים מהבכירים בישראל ביחד עם נציגי המשרד.
עתליה רוזנבאום: הסמל שנבחר, שאנחנו רואים כאן, מבטא את הממלכתיות באמצעות צורת מגן דוד, המשתקפת ממנו באופן מרומז.
עתליה רוזנבאום: את הפיזיקה – זאת שנת הפיזיקה – באמצעות הכוחות הפיזיקליים המנוגדים, המשולשים הנמשכים כלפי חוץ, אולם יחד עם זאת משולבים זה בזה לכלל שלמות אחת.
עתליה רוזנבאום: את הצורות הגיאומטריות שנוצרות מהשילוב של האותיות "מ" ו"ט", המייצגות את המילים מדע וטכנולוגיה.
עתליה רוזנבאום: המדע בישראל הוא אחד מהישגיה הגדולים של התנועה הציונית.
עתליה רוזנבאום: מנהיגי היישוב ומדינת ישראל הבינו כבר בתחילת המאה העשרים שכלכלת המאה העשרים ואחת תהיה כלכלת מדע וידע, ולא כלכלת מחצבים ויזע.
עתליה רוזנבאום: לכן בין המפעלים הגדולים הראשונים של הציונות נמנים הקמת האוניברסיטה העברית והטכניון.
עתליה רוזנבאום: באופן לא מפתיע היה בשניהם אלברט איינשטיין שותף.
עתליה רוזנבאום: הוא גייס כספים לאוניברסיטה העברית בירושלים, הרחיק עד סינגפור הרחוקה לצורך כך בשנות העשרים של המאה העשרים, והיה נשיא ועד הטכניון בשנת 1924.
עתליה רוזנבאום: אלברט איינשטיין הוא גדולים המדענים היהודיים.
עתליה רוזנבאום: יום הולדתו נבחר להיות יום המדע של כנסת ישראל, והשנה כאמור מלאו מאה שנים לפרסום המאמרים שעסקו בתורת היחסות, ואשר היווה פריצת דרך.
עתליה רוזנבאום: הסיסמה שהמשרד בחר היא "מחשבה אחת קדימה".
עתליה רוזנבאום: היא מייצגת את חזון המשרד, ובשלוש מילים בלבד מספרים את חזון המדע והמדענים לדורותיהם.
עתליה רוזנבאום: אני מאמינה שבפעילויות משרד המדע, משרד החינוך, האקדמיה הלאומית למדעים, המולמו"פ, הות"ת, המל"ג, האוניברסיטאות, מכוני המחקר ושאר הגופים העוסקים במדע, כל אחד בנפרד, ובמיוחד כולם ביחד, בשיתוף פעולה, ניתן להביא לקידום המדע, איכות החיים, לקידום החברה ולשגשוגה הכלכלי של מדינת ישראל.
עתליה רוזנבאום: תודה רבה ותודה לאמא.
לאה נס: אני רוצה לברך אתכם ביישר-כוח על הסמל ועל איך שתיארת את המאפיינים שלו.
לאה נס: זה נותן הרבה תקווה בדיוק בימים אלה.
לאה נס: אני רוצה עכשיו להזמין את נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופ' נחום יערי.
פרופ' נחום יערי: ברוכים הבאים.
פרופ' נחום יערי: אנחנו כאן ביום הלאומי למדע, ואני שמח להיות שותף ושואל את עצמי מה פתאום יש יום לאומי למדע.
פרופ' נחום יערי: התשובה היא כנראה כי מדע זה דבר חשוב.
פרופ' נחום יערי: אם זה ההסבר, הרי גם לחם זה דבר חשוב, למה אין יום לאומי ללחם?
פרופ' נחום יערי: התשובה לזה היא שמצב הלחם הוא בסך הכול די בסדר ולכן לא צריך יום לאומי ללחם, ומצב המדע הוא לא כל כך אי-אי-אי ולכן יש יום לאומי למדע.
פרופ' נחום יערי: כי כשיש נושאים שדורשים מאמץ מיוחד, מחשבה מיוחדת, קידום ביוזמה מיוחדת, יש מקום לכונן יום מיוחד לנושא.
פרופ' נחום יערי: וכפי שאמרת, אני חושב שזה אולי גם נכון לגבי יום האישה, ואני חושב שזה אולי גם נכון לגבי יום זכויות האדם, וזה ודאי נכון לגבי היום לקידום המדע, וזה מה שמביא אותנו כולנו היום הנה.
פרופ' נחום יערי: במה המדע חשוב?
פרופ' נחום יערי: - על זה שמענו משתי הדוברות שקדמו לי, על כל ההישגים, הציפיות והתקוות שאנחנו תולים במדע.
פרופ' נחום יערי: אני אולי אומר מילה למה המצב הוא לא כל כך מי יודע מה היום, דבר שאולי נותן משנה תוקף לקיומו של היום הזה.
פרופ' נחום יערי: המצב הוא לא כל כך מי יודע מה בעיקר בגלל איך שמדענים צעירים היום מוצאים את עצמם כשהם מנסים להתמודד עם המערכת, כשהם מנסים להיכנס לעשייה מדעית רצינית במדינת ישראל.
פרופ' נחום יערי: אני בעוונותי הרבים אמור לפגוש ופוגש מדענים צעירים רבים, ומוצא שאכן יש מידה רבה של מבוכה.
פרופ' נחום יערי: יש מידה רבה של אי-מציאת מקומי במערכת בין מדענים צעירים, שהם הם ההבטחה שלנו לעתיד.
פרופ' נחום יערי: ובתחום הזה יש הרבה הרבה מה לתקן, ואני שמח שיש יום מיוחד שבו אנחנו נותנים את הדעת על המדע בכלל, ואני מבקש להכניס גם את הנושא הזה של מדענים צעירים לחשיבה שתהיה כאן היום.
פרופ' נחום יערי: מה לעשות?
פרופ' נחום יערי: מה עושים כשיש תחום שמצבו לא מי יודע מה ואתה רוצה לקדם אותו ואתה רוצה לשפר אותו?
פרופ' נחום יערי: היום נהוג להגיד שכשיש תחום כזה יש לשלח בו את כוחות השוק.
פרופ' נחום יערי: אם יש אבטלה, בואו נשלח בה את כוחות השוק.
פרופ' נחום יערי: יש אפילו אנשים שחושבים שכוחות השוק הם שהביסו את הקומוניזם.
פרופ' נחום יערי: האם אפשר לשלח במדע את כוחות השוק כדי לשפר את העניינים?
פרופ' נחום יערי: אני כלכלן, לכן אני די מתמצא בנושא של כוחות השוק.
פרופ' נחום יערי: אני מלא עד כאן בידע על מהם כוחות השוק, ואני אומר לכם בצורה המוסמכת ביותר, כמו שאמר הנשיא הבוש הקשיש read my lips, תקראו את שפתי – כוחות השוק לא יכולים לעשות מדע.
פרופ' נחום יערי: זה אומר לכם מומחה לכוחות השוק.
פרופ' נחום יערי: הייתי יכול לתת לכם הרצאה מלומדת למה כוחות השוק לא יכולים לעשות מדע, אבל אתם לא רוצים לשמוע הרצאה כזאת כי יש כאן כמה הרצאות הרבה יותר טובות שמחכות בתור, ולא אלאה אתכם בזה.
פרופ' נחום יערי: אבל האמינו לי, כוחות השוק לא יכולים לעשות מדע.
פרופ' נחום יערי: מה הם כן יכולים לעשות?
פרופ' נחום יערי: הם יכולים להרוס מדע.
פרופ' נחום יערי: כוחות השוק יכולים להרוס מדע במובן הזה שהם יכולים להבריח מדענים והם יכולים להניא אנשים צעירים מבכלל להיכנס לנושאים מדעיים.
פרופ' נחום יערי: את הא-סימטריה הזאת צריך לזכור.
פרופ' נחום יערי: צריך לזכור שאם נשאיר את הדברים לכוחות השוק, מה שהם יוכלו לעשות זה את השלילה, ואילו את החיוב צריכה לעשות החברה, צריכה לעשות המנהיגות.
פרופ' נחום יערי: לכן אנחנו כאן במוקד של המנהיגות של החברה שלנו, הכנסת של מדינת ישראל.
פרופ' נחום יערי: אני מקווה שהקול ייצא מכאן להגברת המאמץ והגברת המנהיגות בתחום הזה.
פרופ' נחום יערי: החברה לבדה לא יכולה, כמובן, לעשות מדע.
פרופ' נחום יערי: צריך את המוח האנושי יחד עם החברה, אבל את המוח האנושי, ברוך השם, יש לנו במידה לא מעטה, וכמו שנאמר, את זה תשאירו לנו.
פרופ' נחום יערי: את המנהיגות הציבורית, לזה אנחנו מחכים מהבית הזה.
פרופ' נחום יערי: על הצד של המוח האנושי נשמע עוד מעט שורה של הרצאות, שבחלק מהנושאים אני קצת מתמצא ויודע, ואני אומר לכם שזה מרתק, כדאי להישאר.
פרופ' נחום יערי: אני מאחל לכולנו שבימי המדע הבאים, שנה אחר שנה נראה התקדמות והיחלצות של המערכת בתחום החשוב והמיוחד הזה.
פרופ' נחום יערי: תודה לכולם.
מאיה להט-קרמן: תודה רבה על הדברים המרתקים שנאמרו פה.
מאיה להט-קרמן: אני רוצה להודות לכם על שהגעתם ליום החשוב הזה.
מאיה להט-קרמן: קודם כול אני רוצה לברך את חברי הכנסת שמכבדים אותנו בנוכחותם היום, את המפקדים והחניכים בפרויקט "תלפיות", את התלמידים והמורים מרשת "אורט", שהגיעו אלינו היום, את נציגי האקדמיה וההיי-טק שהגיעו לפה היום ופינו מזמנם בשבילנו, את כל הקהל הרחב והחשוב שהגיע לפה, ואת נציגי השגרירויות הזרות שמכבדים אותנו בנוכחותם היום.
מאיה להט-קרמן: Good morning ladies and gentlemen, we are honored and pleased to have you here with us on this festive National Science Day 2005.
מאיה להט-קרמן: Thank you.
מאיה להט-קרמן: כולנו יודעים כמה חשוב שבזמנים כאלה ובכל זמן ישראל תשלח זרועות ארוכות וטובות של מדע, טכנולוגיה והיי-טק לעבר העולם כולו.
מאיה להט-קרמן: אני העורכת של תוכנית הטלוויזיה "חדשות המדע" בערוץ 8.
מאיה להט-קרמן: אני גאה ושמחה להיות אתכם היום.
מאיה להט-קרמן: בטרם נמשיך עם ההרצאות המרתקות שצפויות לנו, הכנו לכם קטע מוזיקלי מיוחד במינו.
מאיה להט-קרמן: איינשטיין שלכבודו אנחנו מקדישים את היום הזה, אמר פעם, לולא הייתי פיזיקאי כנראה שהייתי מוזיקאי.
מאיה להט-קרמן: את רוב הנאתי מהחיים אני שואב מהמוזיקה.
מאיה להט-קרמן: תסכימו אתי שבמקרה הזה אולי איבדנו מוזיקאי דגול אבל בהחלט זכינו בפיזיקאי אחד ויחיד.
מאיה להט-קרמן: אבל, גבירותי ורבותי, אפילו איינשטיין לא חשב על ההרכב הקאמרי הזה, מוזיקה שתנוגן כולה על כלים ממוחזרים.
מאיה להט-קרמן: יהיו פה מלודיה ויהיו פה קצב, אלא שלכבוד המדע, שמקדיש הרבה הרבה כסף מדי שנה לפתרונות יצירתיים למחזור, חשבנו שהגיע הזמן שהמיחזור יגיע גם לכנסת.
מאיה להט-קרמן: אני גאה להזמין את גיל בוהדנה ואסף שטיינברג מפרויקט "אקו", למופע שהוא לא רק קטע מעבר.
מאיה להט-קרמן: (קטע נגינה)
מאיה להט-קרמן: עכשיו הגיע הזמן לדבר על האיש הזה, אלברט איינשטיין, לפני שנישא עליו הרצאה עוד יותר רצינית ממני.
מאיה להט-קרמן: כמה דברים שאולי לא ידעתם עליו: הנה אלברט, ויש אומרים, ואין ודאות בעניין הזה, שעד גיל 9 אלברט הקטן לא הצליח לדבר בצורה ברורה ושוטפת.
מאיה להט-קרמן: ההורים שלו חששו שהילד בעייתי, אולי ככה לוקה בשכלו, לא נעים לומר, אבל היו נוטים לשתי השערות: או שהוא סבל מדיסלקציה - היום זה כבר פופולרי לומר - או שבחלק מהשיעורים הוא היה מאוד משועמם.
מאיה להט-קרמן: כשילדים וקרובי משפחה היו באים לבקר את איינשטיין, הוא עשה אתם את הדבר הכי כיפי והכי מדעי בעולם: הוא היה נשכב אתם על הרצפה ובונה אתם ארמונות מקוביות סוכר.
מאיה להט-קרמן: בפעם הבאה שאתם עושים את זה עם הילדים שלכם, שתדעו שיש לכם לעניין הזה אפקט.
מאיה להט-קרמן: זה לא איינשטיין, זה אייזיק ניוטון.
מאיה להט-קרמן: בחדר העבודה של איינשטיין בפרינסטון היתה תלויה רק תמונה אחת על הקיר, התמונה של סיר אייזיק ניוטון, הפיזיקאי שחולל מאתיים שנה לפני איינשטיין את המהפכה הראשונה בתחום הפיזיקה.
מאיה להט-קרמן: רובכם ודאי יודעים שבן-גוריון הציע לאיינשטיין להיות הנשיא השני של המדינה והוא סירב.
מאיה להט-קרמן: פה אתם רואים את איינשטיין בחברת הרצל, אוסישקין ווייצמן, תמונה פחות ידועה ומאוד יפה.
מאיה להט-קרמן: מה שפחות יודעים, שלקראת יום העצמאות השביעי של מדינת ישראל, איינשטיין התכונן לשאת נאום בזכות הצורך שיש לעולם כולו בקיומה של מדינת ישראל.
מאיה להט-קרמן: כולנו פספסנו את הנאום ההיסטורי הזה משום שאיינשטיין חלה ומת ימים אחדים לפני החג.
מאיה להט-קרמן: מי האיש הזה, אתם שואלים את עצמכם: מייד התשובה - מכיוון שאיינשטיין לא רצה שאנשים יסגדו לעצמות שלו, הוא היה איש נבון, הוא ביקש בצוואתו שאפרו יפוזר לרוח.
מאיה להט-קרמן: עם זאת, לפני פיזור האפר החליט פתולוג בבית-החולים בפרינסטון, ד"ר תומס הרווי - בארצות-הברית הוא אגב כוכב - לעקור את מוחו ועיניו של איינשטיין מגופו ולשמר אותם בצנצנות.
מאיה להט-קרמן: זה סיפור אמיתי.
מאיה להט-קרמן: נכון לשנת 2000, הצנצנות יקרות הערך הללו היו עדיין בחזקתו של ד"ר הרווי והוא מסייר אתן במכונית אמריקנית בארצות-הברית.
מאיה להט-קרמן: הסיפור הזה לא ייאמן.
מאיה להט-קרמן: אבל כל אלה היו רק זוטות ואנקדוטות.
מאיה להט-קרמן: מאות המחקרים שאיינשטיין פרסם יחד עם הכתבים השונים שלו, לא זיכו אותו רק בפרס נובל אלא בחיי נצח בעולם המדע והתרבות.
מאיה להט-קרמן: אני רוצה להזמין את ד"ר צבי פלטיאל ממכון וייצמן למדע, מרכז צוות שנת הפיזיקה של החברה הישראלית לפיזיקה, שיסביר לנו איך איינשטיין רלוונטי לנו לאחר מאה שנה, אולי אפילו יותר רלוונטי ממה שהיה אי-פעם.
מאיה להט-קרמן: בבקשה, ד"ר פלטיאל.
ד"ר צבי פלטיאל: בוקר טוב לכולם.
ד"ר צבי פלטיאל: המנחה, מאיה קרמן, כבר איחלה את כל הברכות ואת כל האיחולים, או פנתה לכולם, אז כל מה שנותר לי זה להצטרף לברכות שלה ולאחל לה רפואה שלמה.
ד"ר צבי פלטיאל: את הזמן הקצר שיש לי אני אחלק לשניים: בחלק הראשון אני אנסה לעשות קצת סדר בנושא הזה של איינשטיין, שנת הפיזיקה, 1905-2005, מה כל הסיפור הזה, ולהסביר למה השנה הזאת היא כל כך מיוחדת, הרי היו הרבה שנים אחרות שבהן היו גילויים גדולים אחרים גם של איינשטיין וגם של מדענים אחרים.
ד"ר צבי פלטיאל: בחלק האחר של הדברים שלי אני אנסה להראות מה נעשה פה בארץ, אולי חלק ממה שנעשה פה בארץ, לקראת או במסגרת שנת הפיזיקה העולמית, ולסיים בעצם בקריאה לכולכם, לכל מי שנמצא כאן ולכל מי שלא נמצא כאן, אבל נמצא בארץ, להצטרף לפעילות של שנת הפיזיקה, לנצל את ההזדמנות הזאת של שנת הפיזיקה העולמית כדי לעסוק בפיזיקה, להבין יותר, להתעניין בה.
ד"ר צבי פלטיאל: נתחיל באלברט איינשטיין ושנת הפיזיקה העולמית.
ד"ר צבי פלטיאל: בעצם הקשר בין השניים מתחיל לפני כשנה, בהחלטה של עצרת האומות ב-10 ביוני 2004, שבה היא מכירה בתרומה המשמעותית של הפיזיקה להבנת הטבע והיקום כולו.
ד"ר צבי פלטיאל: היא מכירה בכך שהפיזיקה מהווה בסיס לקידמה הטכנולוגית של ימינו והיא מציינת את זה ששנת 2005 היא שנת המאה לפריצתו המטאורית של איינשטיין בשנה שמקובל לכנות אותה היום השנה המופלאה של איינשטיין, שנת 1905.
ד"ר צבי פלטיאל: היא מברכת על החלטת אונסקו להכריז על השנה הזאת כשנת הפיזיקה העולמית, ובעצם מאמצת את ההחלטה הזאת ומכריזה על שנת 2005 כשנת הפיזיקה העולמית.
ד"ר צבי פלטיאל: הכוונה בהחלטה זאת היא לא לעשות בהכרח יותר מחקר בפיזיקה.
ד"ר צבי פלטיאל: מחקר בפיזיקה או מחקר במדעים בכלל הוא דבר ארוך, מתמשך הרבה שנים, ולכן צריך להשקיע בו כל הזמן, כפי שכבר שמענו מנשיא האקדמיה למדעים.
ד"ר צבי פלטיאל: אלא הכוונה היא להביא את המדע לציבור כולו בכל הארצות, וכמובן מבחינתנו בפרט בישראל.
ד"ר צבי פלטיאל: מה כל כך מיוחד בשנת 1905?
ד"ר צבי פלטיאל: בשנה הזאת איינשטיין הגיש את עבודת הדוקטורט שלו.
ד"ר צבי פלטיאל: אנחנו כבר יודעים שהיום זה יום הולדתו, יום הולדתו ה-126, מזל טוב לכולם, ושלושה ימים אחרי יום הולדתו הוא שולח לפרסום את המאמר הראשון שפרסם באותה שנה, והמאמר מטפל בנושא שנשמע קצת לא מעניין - בליעה ופליטה של אור על-ידי חומר.
ד"ר צבי פלטיאל: זה בדיוק היום לפני מאה שנה פחות שלושה ימים.
ד"ר צבי פלטיאל: בעבודה הזאת הוא יוצא מתוך הנחה מאוד מאוד מוזרה, שהאור מתנהג כמו חלקיקים.
ד"ר צבי פלטיאל: למה זה מוזר?
ד"ר צבי פלטיאל: משום שבעשרות השנים שקדמו לפרסום הצליחה תורה חדשה של פיזיקאי בריטי בשם מקסוול לאחד את הטיפול בחשמל ובמגנטיות לתורה אחת - האלקטרו-מגנטיות.
ד"ר צבי פלטיאל: תורה מאוד מאוד מוצלחת, ששוב, קשה לתאר את העולם של היום, לא רק עולם המדע אלא גם את כל החיים המודרניים שלנו, בלי התורה הזאת של האלקטרו-מגנטיות.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל היא לא רק איחדה את החשמל והמגנטיות שעד אז היו שני תחומים נפרדים לגמרי של המדע, אלא היא איחדה אתם עם תחום אחר לגמרי - האופטיקה, התורה שעוסקת באור.
ד"ר צבי פלטיאל: כל האור שאנחנו רואים הוא בעצם קרינה אלקטרו-מגנטית.
ד"ר צבי פלטיאל: כך התברר ממחקריו של מקסוול וממחקרם של אנשים באותה תקופה, בחצי השני של המאה ה-19, והתורה הזאת היתה מוצלחת ביותר, והיא מתארת את האור ואת הקרינה כגלים שמתקדמים במרחב.
ד"ר צבי פלטיאל: גלים הם תופעה רציפה שמתמשכת כל הזמן.
ד"ר צבי פלטיאל: גל אחד אחרי השני כל הזמן, זה לא רק משהו חד-פעמי.
ד"ר צבי פלטיאל: והנה בא איינשטיין ב-1905, במאמר הראשון, ואומר: לא, האור מתנהג כמו חלקיקים.
ד"ר צבי פלטיאל: חלקיק שבה פוגע וזהו, ואולי אחר-כך באיזשהו זמן, לא קבוע, לא סדיר, יכול לבוא עוד חלקיק ועוד אחד, אבל אין קשר ברור בין אחד לשני.
ד"ר צבי פלטיאל: כמובן שהנחה כזאת סותרת לחלוטין את כל התיאוריה של מקסוול ואת כל התיאוריה שזכתה להצלחה כל כך גדולה בחצי השני של המאה ה-19.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל בעזרת ההנחה הזאת מצליח איינשטיין להסביר כל מיני תופעות, וביניהן האפקט הפוטו-אלקטרי.
ד"ר צבי פלטיאל: לחלק מהאנשים כאן השם פוטו-אלקטרי אומר הרבה, אבל יש גם כאלה שזה לא אומר להם, ובעצם זה תהליך שבו פשוט מאוד על-ידי קליטה של אור, או קליטה של קרינה אלקטרו-מגנטית בחומר, נוצר מתח משני קצוות הגוש או החתיכה של החומר שקלטה אותו, נוצר מתח חשמלי, ואור באמת הופך למתח חשמלי.
ד"ר צבי פלטיאל: יש קשר בין השניים.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל בלי ההנחה הזאת של איינשטיין, שהאור מתנהג כחלקיקים, אי-אפשר היה להסביר את התופעה הזאת של האפקט הפוטו-אלקטרי.
ד"ר צבי פלטיאל: ואכן, בעקבות ההסבר הזה והצלחות נוספות של המאמר הזה, איינשטיין זוכה להכרה עולמית, וכעבור שש-עשרה שנה מקבל פרס נובל בפיזיקה.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל התוצאות של העבודה הזאת הן הרבה הרבה מעבר לפרס נובל הזה לאותו אדם.
ד"ר צבי פלטיאל: כל גלאי האור והקרינה שאנחנו משתמשים בהם היום, אם כשאנחנו מונעים סגירה של מעלית כאשר אדם עובר בקרן אור ולכן יש אות חשמלי שאומר למעלית לא להיסגר או לפתוח את הדלתות, ואם במצלמות הדיגיטליות שמשרתות אותנו כל הזמן, או ב-CD, בקורא התקליטור שקורא את האור שפוגע שם - כולם מבוססים על האפקט הפוטו-אלקטרי.
ד"ר צבי פלטיאל: הקולטים הסולריים שהופכים אור וטוענים באמצעותו מצברים או סוללות במחשבים ניידים או במחשבונים, באלף ואחד התקנים אחרים, כולם מבוססים על האפקט הפוטו-אלקטרי, וללא ההסבר של איינשטיין לא היינו יכולים לייצר אותם ולהשתמש בהם היום.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל המאמר הזה עשה משהו עוד הרבה יותר גדול.
ד"ר צבי פלטיאל: פרט לתוצאות השימושיות שיש לנו כתוצאה מההסבר הזה, הוא פרץ תחום חדש לחלוטין.
ד"ר צבי פלטיאל: בעצם המאמר הזה הוא אחת מאבני הדרך החשובות ביותר בדרך לפיתוחה של תורת הקוונטים, ואי-אפשר לחשוב לא על הכימיה המודרנית ולא על האלקטרוניקה ולא על הביולוגיה המולקלורית בלי תורת הקוונטים.
ד"ר צבי פלטיאל: היא נותנת את ההסבר לטבלה המחזורית שעד אז לא היה.
ד"ר צבי פלטיאל: כל זה לא ניתן היה לחשוב עליו ללא המאמר של איינשטיין.
ד"ר צבי פלטיאל: במאמר נוסף, שפרסם ב-11 במאי 1905, מתאר איינשטיין תנועה של חלקיקים בתוך נוזל.
ד"ר צבי פלטיאל: הנה אנחנו רואים כאן בתמונה למטה חלקיקים בגודל של אלפית מילימטר שזזים קצת.
ד"ר צבי פלטיאל: תנועה קטנה, לא אחידה, לא קבועה בכיוון, בכל מיני כיוונים בתוך נוזל.
ד"ר צבי פלטיאל: בצד שמאל - בתוך מים, בצד ימין - בתוך מים עם תוספת של DNA שהופכים את התמיסה ליותר צמיגה.
ד"ר צבי פלטיאל: אנחנו רואים את התנועה הזאת.
ד"ר צבי פלטיאל: התנועה הזאת ידועה כתנועת בראון, נתגלתה על-ידי בוטניקאי בריטי כבר במחצית הראשונה של המאה ה-19, ולא נמצא לה הסבר, ואיינשטיין שוב יוצא כאן מתוך הנחה, שהיום בשבילנו היא מיותרת, ברור לגמרי לכל אחד שיושב כאן באולם שחומר מורכב מאטומים וממולקולות.
ד"ר צבי פלטיאל: בדיוק היום לפני מאה שנה זה היה לגמרי לא ברור.
ד"ר צבי פלטיאל: ויכוח גדול בין המדענים, בין הפיזיקאים, האם יש אטומים, האם אין, האם יש אטומים, האם זה רק מושג ערטילאי או משהו ממשי שאפשר למדוד אותו ואפשר להוכיח את קיומו.
ד"ר צבי פלטיאל: לאיינשטיין היה ברור שיש.
ד"ר צבי פלטיאל: הוא יצא מהנחה שיש אטומים ואפשר אפילו להעריך את גודלם, ולכן הוא אמר, אם יש אטומים ואם הם עדיין קטנים מדי מכדי שנוכל לראות אותם או למדוד אותם ישירות, עדיין בצורה עקיפה אנחנו יכולים להרגיש בהם על-ידי ההתנגשויות שלהם עם גופיפים קצת יותר גדולים.
ד"ר צבי פלטיאל: הגופיפים האלה בגודל של מיקרון, בגודל של אלפית מילימטר, הם גדולים מאוד ביחס לאטומים, אבל האטומים שמתנגשים אתם הם אלה שדוחפים אותם פעם לצד זה ופעם לצד זה וגורמים לתנועה הלא סדירה שלהם.
ד"ר צבי פלטיאל: זאת תנועת בראון, כך הצליח איינשטיין להסביר אותה באותו מאמר שני.
ד"ר צבי פלטיאל: מהפכה אדירה בתחום אחר, שונה לחלוטין של הפיזיקה, תוך מספר שבועות.
ד"ר צבי פלטיאל: המאמר הזה הפך להיות המאמר המצוטט ביותר בתחום הפיזיקה במחצית הראשונה של המאה ה-20.
ד"ר צבי פלטיאל: לא המאמר הקודם שדיברתי עליו, וגם לא המאמרים הבאים שאני אזכיר.
ד"ר צבי פלטיאל: התוצאות, הנה יש לנו הוכחה ראשונה שחומר בנוי מאטומים, וכבר אפשר להתחיל לחשב את הגודל שלהם ולהתחיל לחקור את המבנה שלהם.
ד"ר צבי פלטיאל: תוצאה נוספת: תחום חדש לחלוטין של הפיזיקה נוצר.
ד"ר צבי פלטיאל: אם קודם דיברנו על תחום חדש של תורת הקוונטים, הנה כאן נוצר תחום חדש - מכניקה סטטיסטית.
ד"ר צבי פלטיאל: תחום חדש לחלוטין מעבר לתרמודינמיקה שעד אז הסבירה את ההתנהגות של הרבה הרבה חלקיקים קטנים.
ד"ר צבי פלטיאל: תחום חדש, מכניקה סטטיסטית, פורה ביותר, שהביא לפיתוחם של חומרים חדשים, חומרים עם תכונות שונות לתחומים רבים של הנדסת חומרים.
ד"ר צבי פלטיאל: כל אלה מבוססים במידה רבה על מכניקה סטטיסטית.
ד"ר צבי פלטיאל: וכאילו לא מספיק, תוך מספר שבועות נוספים, ב-30 ביוני, מפרסם איינשטיין מאמר נוסף, ושוב בתחום שונה לחלוטין של הפיזיקה.
ד"ר צבי פלטיאל: הפעם על האלקטרו-דינמיקה של גופים נעים, כך נקרא המאמר, אבל בעצם אנחנו מכירים אותו כמאמר הראשון על תורת היחסות.
ד"ר צבי פלטיאל: המאמר הזה שוב יוצא מהנחה מאוד מהפכנית, וההנחה היא שמהירות האור לא תלויה במהירות של מקור האור, של מי שפלט את האור.
ד"ר צבי פלטיאל: אם אנחנו זורקים כדור במנוחה, אנחנו נותנים לכדור מהירות מסוימת.
ד"ר צבי פלטיאל: אם אנחנו זורקים כדור תוך כדי נסיעה או טיסה, לכדור יש המהירות שאנחנו הענקנו לו ועוד את המהירות שהיתה לו או שניתנה לו כתוצאה מהנסיעה והטיסה, ולכן הוא נע במהירות אחרת.
ד"ר צבי פלטיאל: ההנחה של איינשטיין לגבי מהירות האור היא ששם זה לא קורה.
ד"ר צבי פלטיאל: לא חשוב אם מקור האור הוא קבוע, נייח או נייד, בתנועה,  מהירות האור, כפי שכל אחד ימדוד אותה, זה שעומד וזה שנע עם מקור האור, היא תמיד רק מהירות האור הקבועה, 300,000 קילומטר בשנייה.
ד"ר צבי פלטיאל: התוצאות מזה היו מהפכניות ביותר.
ד"ר צבי פלטיאל: המושג של בו-זמניות, סימולטניות, דברים שקורים בשני מקומות באותו זמן, הופך להיות לא כל כך ברור.
ד"ר צבי פלטיאל: דברים שהם סימולטניים לאחד יכולים להיות לא סימולטניים, לא באותו זמן לאחר.
ד"ר צבי פלטיאל: תופעות כמו זמן שאחד מודד הוא לא הזמן שאחר מודד וכן המרחק.
ד"ר צבי פלטיאל: התארכות זמן כתוצאה מתנועה, הזמן שמודדים מתארך, כיווץ המרחק - בואו נראה את זה בדוגמה: אנחנו רואים בחלק הראשון של התמונה משהו שנע, מטוס שנע ומושך אחריו כרזה, והקריקטורה הזאת מדמה אותו למשהו שנע בעשירית ממהירות האור.
ד"ר צבי פלטיאל: במהירות הזאת צופה שעל הקרקע רואה את המטוס ואת השלט פחות או יותר בגודל הטבעי שלהם.
ד"ר צבי פלטיאל: אבל אם מהירות המטוס גדולה יותר, כמו בסרט השני מלמעלה, אז הגוף נעשה קצת יותר קצר כפי שרואה אותו צופה נייח על הקרקע.
ד"ר צבי פלטיאל: זה במקרה שמהירות המטוס היא 87% ממהירות האור.
ד"ר צבי פלטיאל: אם מהירות המטוס היא 99%, כמו בפס השלישי מלמעלה, הצופה הנייח על הקרקע רואה את המטוס כבר הרבה יותר מכווץ, ואם הוא מודד את האורך שלו ושל השלט, הוא מקבל משהו הרבה יותר קטן מהאורך המקורי כשהיה במהירויות איטיות.
ד"ר צבי פלטיאל: כאשר מהירותו של המטוס היא 99.99% ממהירות האור, אנחנו רואים את הפס התחתון, המטוס והשלט הם כל כך דקים שכל מה שרואים זה פס דק מאוד.
ד"ר צבי פלטיאל: זו אחת התוצאות, רק דוגמה, רק טעימה מהדברים המשונים שתורת היחסות הפרטית, המאמר הזה חוזה.
ד"ר צבי פלטיאל: העבודה הזאת קיבלה אישור בכל המדידות הניסיוניות שעושים, ולמעשה אי-אפשר לתאר את המאיצים שמשתמשים היום בלי להשתמש בחישובים או בתחזיות של תורת היחסות.
ד"ר צבי פלטיאל: אי-אפשר להבין את האסטרופיזיקה של היום בלי תורת היחסות.
ד"ר צבי פלטיאל: אפילו דברים שימושיים כמו ה-GPS, שבעזרתו אפשר לנווט בכל מקום בעולם בדיוק פנטסטי, אי-אפשר היה להשיג אותם בלי להתחשב בשינויים שתורת היחסות הפרטית והכללית גם מציעים לתיאוריה של ניוטון.
ד"ר צבי פלטיאל: שמענו על ניוטון, אולי הגאון של כל הזמנים, שמאתיים שנה קודם פרסם את החוקים שלו, שהצליחו כל כך טוב וכל כך יפה להסביר את המכניקה ואת רוב הדברים שאנחנו רואים בחיי היום-יום שלנו.
ד"ר צבי פלטיאל: הצלחה אדירה עד כדי כך שבתחילת המאה ה-20 חשבו שאין יותר מה לעשות, והנה בא אותו צעיר, בן 26, פקיד, אפילו לא מועסק על-ידי איזושהי אוניברסיטה או מוסד מחקר, במהלך אותה תקופה הוא גם הגיש את עבודת הדוקטורט שלו, ומפרסם עבודה כזאת שסותרת לחלוטין את הבסיס של תורת ניוטון.
ד"ר צבי פלטיאל: יחד עם זה צריך להגיד הוא היה חייב להסביר ולהראות שהתורה שלו מתאימה לכל התחזיות ולכל ההצלחות של תורת ניוטון, כאשר מדברים במהירויות שהן הרבה יותר קטנות ממהירות האור.
ד"ר צבי פלטיאל: וראינו בקריקטורה מקודם, שבמהירויות שהן 10% או פחות ממהירות האור, הדברים נראים בדיוק כמו שהם נראים אצלנו.
ד"ר צבי פלטיאל: תוצאה נוספת, מרחיקת לכת, היתה תורת היחסות הכללית שהתפרסמה כעבור עשר שנים.
ד"ר צבי פלטיאל: כאילו שזה לא מספיק, עוד באותה שנה, אחרי שהוא מספיק לצאת גם לחופשה בחו"ל ולנפוש, מפרסם איינשטיין כעבור מספר חודשים מאמר, הפעם מאמר קצר מאוד, רק שלושה עמודים, וגם לא בתחום חדש.
ד"ר צבי פלטיאל: הוא נשאר בתחום.
ד"ר צבי פלטיאל: שלוש פריצות דרך אדירות בשלושה תחומים שונים לחלוטין הספיקו לו, וגם המאמר הזה על תורת היחסות, אבל הוא מסיק בו מסקנה מהמאמר הקודם, והמסקנה אומרת - מהפכה אדירה.
ד"ר צבי פלטיאל: כולנו מכירים את חוק שימור האנרגיה, אחד החוקים הבסיסיים ביותר של הפיזיקה.
ד"ר צבי פלטיאל: כולנו מכירים, אולי לא בשם, אבל חיים כל הזמן עם חוק שימור המסה.
ד"ר צבי פלטיאל: אנחנו יודעים שמסה או חומר נשמר, השולחן הזה נשמר כל הזמן כשולחן, אבל גם אם אני אפרק אותו ואחתוך אותו לחתיכות קטנות כמות החומר שלו, כמו המסה נשמרת, ואפילו אם אני אשרוף אותו והוא יהפוך לגז, כמות החומר שהרכיבה אותו נשמרת.
ד"ר צבי פלטיאל: כולנו חיים כל הזמן בהנחה שהמסה נשמרת.
ד"ר צבי פלטיאל: בלי זה לא היינו יכולים לתאר לעצמנו את החיים שלנו.
ד"ר צבי פלטיאל: אנחנו לומדים את זה בתור ילדים קטנים.
ד"ר צבי פלטיאל: לכן שני החוקים האלה, חוק שימור המסה וחוק שימור האנרגיה, הם חוקים בסיסיים ביותר עד שבא איינשטיין ואומר: הם לא קיימים יותר.
ד"ר צבי פלטיאל: אין חוק שימור מסה.
ד"ר צבי פלטיאל: מסה יכולה להיעלם.
ד"ר צבי פלטיאל: אין חוק שימור אנרגיה.
ד"ר צבי פלטיאל: אנרגיה יכולה להיעלם או להיווצר.
ד"ר צבי פלטיאל: מה יש כן?
ד"ר צבי פלטיאל: חוק שימור המס והאנרגיה המוכלל.
ד"ר צבי פלטיאל: הכול ביחד.
ד"ר צבי פלטיאל: משום שבעצם מסה היא אנרגיה, אנרגיה היא מסה, יש זהות ביניהם, הם יכולים לעבור ממצב אחד לשני.
ד"ר צבי פלטיאל: לכן אפשר לדבר רק על חוק שימור מוכלל של מסה ואנרגיה, ולא על חוקים נפרדים.
ד"ר צבי פלטיאל: זה מבוטא בצורה קצרה מאוד בנוסחה המפורסמת אולי מכולן - E=MC.
ד"ר צבי פלטיאל: התוצאה היא שאפשר להפוך מסה לאנרגיה, אפשר לייצר כמויות גדולות מאוד של אנרגיה, ולא עוברות הרבה שנים עד שמתברר שאכן מקור האנרגיה, שמי שנותן לנו כמעט את כל האנרגיה שאנחנו צריכים של השמש, זה לא אחר מאשר תהליך של היפוך מסה לאנרגיה.
ד"ר צבי פלטיאל: כאמור, גם האנרגיה הגרעינית היא תוצאה של העיקרון הזה.
ד"ר צבי פלטיאל: ותוצאה נוספת היא אותה תורת יחסות כללית שהתפרסמה מאוחר יותר.
ד"ר צבי פלטיאל: זו השנה המופלאה של אלברט איינשטיין.
ד"ר צבי פלטיאל: הרבה מדענים גילו תגליות מאוד חשובות, אבל קשה למצוא עוד אדם שתוך שנה אחת תרם כל כך הרבה בתחומים כל כך שונים, פריצות דרך, ייסוד תחומים חדשים שעד היום אנחנו חוקרים בהם ועוסקים בהם בעניין רב.
ד"ר צבי פלטיאל: איינשטיין לא הפסיק לתרום ב-2005.
ד"ר צבי פלטיאל: יש לו תרומות מאוד מאוד חשובות גם בשנים שאחר-כך.