GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' דני שכטמן: כמה הערות: נשמעו כאן מספרים מדויקים ויפים ממשרד החינוך ואנשים שעוסקים בכך - 80,000 בוגרים כל שנה, 40,000 מקבלים תעודת בגרות, ו30 אחוז לוקחים כימיה או פיסיקה או מתמטיקה.
פרופ' דני שכטמן: אבל אלה לא חוד החנית.
פרופ' דני שכטמן: חוד החנית הם האנשים שלוקחים כימיה, פיסיקה ומתמטיקה ביחד, וגם יודעים אנגלית וגם ספרות.
פרופ' דני שכטמן: וכאלה יש בערך 3,000 עד 3,500 כל שנה.
פרופ' דני שכטמן: וחלקם הולכים להיות עורכי דין.
פרופ' דני שכטמן: זה לא מספיק.
פרופ' דני שכטמן: אנחנו צריכים הרבה יותר אנשים שיהוו את חוד החנית.
פרופ' דני שכטמן: אלה שלוקחים גם כימיה, גם פיסיקה וגם מתמטיקה - אלה חוד החנית.
ועדת המדע והטכנולוגיה): ואיך עושים את זה?
ועדת המדע והטכנולוגיה): איך מכפילים את המספר?
פרופ' דני שכטמן: האקדמיה למדעים כנראה נכנסת עכשיו לפרוייקט שבו אנחנו נסתכל על הבעיות האלה.
פרופ' דני שכטמן: זו הפעם הראשונה שהאקדמיה נכנסת לזה ברצינות.
פרופ' דני שכטמן: אבל מחקר חינוכי לוקח זמן.
ועדת המדע והטכנולוגיה): ואלה המהנדסים.
זאב ורטהיימר: לא המדעים ולא המהנדסים.
ועדת המדע והטכנולוגיה): אתה חושב שהחרטים בונים את התעשייה שלך ואני אומרת שאלה המהנדסים.
זאב ורטהיימר: עד שלא תגידי את המילה "מקצוע" אני חושב שאת לא תביני מה אני אגיד לך.
פרופ' דני שכטמן: אבל לנו יש שפה משותפת כבר הרבה שנים.
פרופ' דני שכטמן: נושא אחד שלא שמעתי עליו כאן, והוא הנושא החשוב ביותר, הוא איכות המורה.
פרופ' דני שכטמן: תעשו בבקשה ישיבה מיוחדת על איכות המורה.
אילן שלגי: אנחנו מתכוונים לעשות ישיבה בנושא מעמד המורה בישראל, בקרוב יהיה כאן יום המורה בכנסת ונעסוק בזה הרבה.
פרופ' דני שכטמן: אני כרגע לא מדבר על המורים בתיכון, אני מדבר על המורה לחשבון שבכתה א' אומרת לילדים שלעשות "פחות" זה יותר מסובך מלעשות "ועוד", ובזה היא הרגה את הילד.
פרופ' דני שכטמן: הוא כבר מפחד מ"פחות".
פרופ' דני שכטמן: חילוק זה יותר מסובך מכפל, והילד כבר רוצה להיות משהו אחר.
פרופ' דני שכטמן: אסון.
פרופ' דני שכטמן: תעלו את רמת המורים.
פרופ' דני שכטמן: תגידו בבקשה למל"מ כל שנה להעלות את הדרישות למכללות למורים כדי להעלות את רמת המורה.
קריאה: אפשר אולי להתחיל בצמצום מספר המכללות.
פרופ' דני שכטמן: עשיתי דיון הבוקר על העניין הזה של צמצום מספר המכללות.
קריאה: אם נעלה את מעמד המורה אז גם יהיה יותר ביקוש ונתייעל.
פרופ' דני שכטמן: נכון שדרושה חשיפה ציבורית למדע, לטכנולוגיה ולנושאים קשורים.
פרופ' דני שכטמן: חלק מהמדיה עושה את זה.
פרופ' דני שכטמן: עיתון "הארץ" יוצא עם הרבה מאוד מאמרים מדעיים, עיתונים אחרים הרבה פחות, הטלויזיה כמעט ולא.
פרופ' דני שכטמן: אני לא יודע איך הכנסת יכולה להשפיע על העניין הזה, אבל חשיפה ציבורית בהחלט תתרום לעניין.
אברהם כהן: אם לא היתה הבעיה הזאת של עיבוד שבבי ממוחשב ועיבוד שבבי כמו שמר סטף דיבר, אני בא משם ואני הייתי מנהל בכיר בתעשייה, גם בתעשייה הביטחונית ובתעשייה של כור, ושנים ניהלתי, והיום אני מתעסק בחינוך, קיבלתי מחנך מצטיין, התלמידים שלי היו אצל נשיא המדינה, קיבלו עובד מצטיין והכל.
אברהם כהן: אבל, זה נתן לי את הדחיפה לבוא לפה, כי כואב לי שסגרו מגמות, והיום בארץ אין כמעט מגמה לעיבוד שבבי.
אברהם כהן: ולא קיים.
אברהם כהן: אצלי עברו חבר'ה 5 יחידות בגרות ולמדו את הדברים, עובדים היו בתעשייה האווירית, מנהלים גדולים.
אברהם כהן: דיברנו על ועדת הררי.
אברהם כהן: אומרים מי שמעשיו מרובים מחכמתו חכמתו מתקיימת.
אברהם כהן: וכמי שבא מהתעשייה, אין אלא לשפוט על מבחן התוצאה.
אברהם כהן: הבה ונביט אחר 13 שנה מיום שוועדת הררי הגדירה את יעדיה - מה יצא לנו מזה.
אברהם כהן: אנו עדים לכרסום הולך וגדל במשקלו של החינוך הטכנולוגי בישראל.
אברהם כהן: נסגרו מרבית המגמות, אם לא כולן, בבתי הספר המקצועיים.
אברהם כהן: כמעט ולא קיימת השקעה בציוד, במשאבים ובהכשרת כוח אדם ראוי למקצועות הטכנולוגיים.
אברהם כהן: מה הפלא, אם כן, שבני הנוער בורחים בעידוד ובהנחיית ההורים מללמוד מקצועות טכנולוגיים?
ד"ר דוד פסי: אני מדבר כאן בשני כובעים - אני גם ראש החוג לטכנולוגית תקשורת וחינוך באוניברסיטת בר אילן וגם נציג הדורות הבאים.
ד"ר דוד פסי: אני מציע לקיים דיון מיוחד שיעסוק בסוגיה של מה יהיו המקצועות הטכנולוגיים והמדעיים שבעוד 20 שנה הילדים שלנו יזדקקו להם.
ועדת המדע והטכנולוגיה): יש לנו דיון בדיוק בנושא הזה בשבוע הבא בוועדת מדע.
ד"ר דוד פסי: אני מדבר על מה שצריך ללמד את הילדים.
ועדת המדע והטכנולוגיה): זה פועל יוצא.
ד"ר דוד פסי: הבעיה שלנו היא לא היכולות שלנו, הבעיה שלנו היא שאין לנו איזושהי חשיבה מסודרת שמבינה ומעריכה נכון מה יהיו הצרכים של הבוגרים שלנו בעוד 10-20 שנה, והבעיה הכי גדולה שלנו היא שלא עשינו עד כה, ואולי זה היה התפקיד שלכם לעשות, הערכה מהו הערך המוסף של מדינת ישראל.
ד"ר דוד פסי: כי אנחנו לא יכולים גם לייצר, גם לפתח, גם לחקור.
ד"ר דוד פסי: זה בלתי אפשרי לעשות את זה.
ועדת המדע והטכנולוגיה): אתה צודק, ולזה אנחנו חותרים.
ועדת המדע והטכנולוגיה): לכן תיכף תראו את המסקנות שלנו, ולכאן אנחנו חותרים, ולא נחכה שנתיים.
ועדת המדע והטכנולוגיה): אחרון הדוברים - אברהם אושרי, מנכ"ל התמ"ת לשעבר.
אברהם אושרי: אני רוצה להעיר שתי הערות קצרות.
אברהם אושרי: האחת נוגעת לעניין האבטלה מול המחסור בעובדים.
אברהם אושרי: אם הבעיה הזאת קיימת, והיא קיימת בתחומים מקצועיים שונים, זה אומר שאנחנו לא הצלחנו ולא כיוונו נכון.
אברהם אושרי: לכן, כל ההתנצלויות או הסיפורים או ההסברים אינם קובעים דבר.
אברהם אושרי: בסופו של דבר התוצאה היא הקובעת, ואומרת שצריך לבוא פה שינוי מהיר, וברור שרק ועדה שתבדוק מחדש את המלצות ועדת הררי יכולה להגיע למסקנות שיגיעו לשינוי הזה.
אברהם אושרי: הערה שניה נוגעת לוועדת הררי, ואני רוצה לתפוס את השור בקרניו.
אברהם אושרי: ועדת הררי קבעה שאין טעם ללמד טכנולוגיה, והיא גם הסבירה למה.
אברהם אושרי: היא אמרה שהטכנולוגיה משתנה ואין טעם ללמד.
אברהם אושרי: אני חושב שזה דבר שדורש עיון מחדש.
ד"ר ברוריה אגרסט: אני מהמזכירות הפדגוגית של משרד החינוך.
ד"ר ברוריה אגרסט: רציתי לומר שמשרד החינוך עושה עכשיו מהפך שחשוב שנהיה ערים אליו, בעניין תכנית ליבה.
ד"ר ברוריה אגרסט: זה בעצם גם מענה למה שאמר חבר הכנסת זחאלקה.
ד"ר ברוריה אגרסט: יש תכנית שהמזכירות הפדגוגית מגבשת, ושהיא מגדירה מה יהיה הכרחי ללמוד בכל המגזרים, בכל מדינת ישראל, בכל רמות הגיל, וביניהם גם בחטיבה העליונה.
ד"ר ברוריה אגרסט: כמובן שהמדעים והטכנולוגיה נמצאים.
ד"ר ברוריה אגרסט: בחטיבה העליונה, מה שהמשרד מנסה להעביר, וזה עוד לא אושר סופית - לגבי החטיבה העליונה כן אושר, עוד לא אושר לגבי היסודי - תהיה חובה לכל אחד מהתלמידים ללמוד לפחות שתי יחידות מדעים.
אילן שלגי: את יודעת שהרב לייזרסון, יו"ר החינוך העצמאי, כתב לנו מכתב, שהעברתי לשרת החינוך, והוא אומר "רק גדולי התורה יגידו לנו מה ללמוד".
אילן שלגי: אתם תדאגו שהם ילמדו מדעים?
ד"ר ברוריה אגרסט: התכנית הזו תוכננה לאחר הסכמה עם חבר הכנסת רביץ, לא ידוע לי מה הסידורים ביניהם.
ועדת המדע והטכנולוגיה): לא ניכנס עכשיו לנושא הזה.
ד"ר ברוריה אגרסט: בכל אופן, מדובר על כל המגזרים, מדובר על שתי יחידות מדעים לפחות, שיהיו חלק מכללי הזכאות של תעודת הבגרות.
ד"ר ברוריה אגרסט: זאת אומרת, תלמיד שירצה לקבל תעודת בגרות במדינת ישראל, וגם את התקציבים שהמדינה נותנת לחינוך בשלביו השונים, יצטרכו לעמוד במסגרת של תכנית הליבה.
ד"ר ברוריה אגרסט: כשאני מדברת על שתי יחידות מדעים הכוונה גם לטכנולוגיה כמובן.
ועדת המדע והטכנולוגיה): טכנולוגיה לא נכנסת לרמה של שתי יחידות.
ד"ר ברוריה אגרסט: אנחנו מדברים על המינימום.
ד"ר ברוריה אגרסט: מדובר על מדעים וטכנולוגיה כהשכלה מינימלית.
ד"ר ברוריה אגרסט: אנחנו לא מסתכלים על בית הספר כמכון להכשרה של עובדים לכל המגזרים במשק, אנחנו מסתכלים על בית הספר כמקום שנותן כלים לתלמידים להסתכל על העולם ולהבין אותו, וכאשר אנחנו ניתן להם את ההשכלה הדרושה על מנת שיהיו להם כלים נכונים לבחור במה הם רוצים לעסוק.
ד"ר ברוריה אגרסט: אלה מהם שיתמחו אחר כך במדעים ובטכנולוגיה הם יהיו הכוח הזה במשק, ואחרים יהיו אזרחים נאמנים, משכילים ואוריינים.
אילן שלגי: כמובן שנקיים עוד דיונים, גם משותפים של שתי הועדות האלה וגם בכל ועדה בתחומים שהיא עוסקת בהם.
אילן שלגי: אני מציע שנסכם את הסיכום עליו מצביעים חברי הכנסת, ואולי אחר כך ניתן לו עיבוד נוסף, מלי ואנוכי.
אילן שלגי: ועדת החינוך והתרבות וועדת המדע והטכנולוגיה מביעות דאגה נוכח מצב ההכשרה המדעית והטכנולוגית של דור העתיד במדינה.
אילן שלגי: הוועדות סבורות כי אם לא יהיה שינוי משמעותי בהפניית משאבים וסדרי עדיפויות כמתחייב, תאבד ישראל את מעמדה הבכיר בקהיליית המדע הבינלאומית ובקדמת הטכנולוגיה, בתעשייה, בהייטק וגם במערכת הביטחון.
אילן שלגי: קיים חשש לפגיעה בחוסן הלאומי וליתרון האיכותי של המדינה.
אילן שלגי: הוועדות קוראות לממשלת ישראל ליתן קדימויות לחינוך המדעי והטכנולוגי, וקוראות לראש הממשלה למנות ועדת המשך לוועדת הררי, שהגישה מסקנותיה בשנת 1992.
אילן שלגי: ראוי כי הוועדה תהיה א-פוליטית ויהיו בה נציגים מן האקדמיה, התעשייה, מערכת הביטחון ואנשי חינוך.
ועדת המדע והטכנולוגיה): אני מתלבטת אם אנחנו צריכים רק לקרוא להקמת ועדה.
ועדת המדע והטכנולוגיה): זה כשלעצמו נכון, כי מעצם חילוקי הדעות ששמענו פה, והיו פה לא ניואנסים אלא חילוקי דעות בגישה לנושא הזה, גם מהאנשים שבשטח שמשתמשים בפוטנציאל שאתם מחנכים, וגם אני שמסתכלת על שני האגפים מהצד.
ועדת המדע והטכנולוגיה): אני לא השתכנעתי, אנשי משרד החינוך לא שכנעו אותי, ואני חושבת שהוועדה היא חשובה וצריכים אכן לעשות את זה, אבל בנוסף לזה צריך לקרוא לממשלת ישראל להכריז החלטה אסטרטגית שזה הנושא המרכזי של מדינת ישראל.
ועדת המדע והטכנולוגיה): נקרא לזה הון אנושי, נקרא לזה חינוך מקצועי, נקרא לזה אנשים מקצועיים ברמה גבוהה, נקרא לזה מדעים וטכנולוגיה - הכל מבחינתי זה אותו דבר.
ועדת המדע והטכנולוגיה): זה הנושא המרכזי של מדינת ישראל.
ועדת המדע והטכנולוגיה): ואני קוראת מפה לראש הממשלה לקחת את ההנהגה בעניין הזה, כמובן עם השרים הרלוונטיים.
ועדת המדע והטכנולוגיה): זה שרת החינוך, זה שר התמ"ת, זה שר המדע, זה כל השרים הרלוונטיים לנושא ביחד.
ועדת המדע והטכנולוגיה): צריכה להיות כאן קבוצה גדולה שתוביל את זה, בראשותו של ראש הממשלה, ורק ברמה הזאת נוכל להוציא את המדינה שלנו, שהולכת ושוקעת בבוץ מיום ליום.
ועדת המדע והטכנולוגיה): לכן אין לי זמן לחכות שנתיים, אנחנו חייבים לפעול ומיד, לפני שזה יהיה מאוחר מדי.
ועדת המדע והטכנולוגיה): תודה לכולם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נחלק את הישיבה לשני חלקים, בחלק הראשון נעסוק בפריצה למחשבי הבנקים ובחלק השני נעסוק בתופעת הפדופילים באינטרנט.
מל פולישוק-בלוך: שני פשעים שכדאי שלא יהיו במקומותינו ומתפקידנו בכנסת לראות איך הגורמים האחראים לנושא דואגים ופועלים כדי ששני הדברים האלה לא יתרחשו.
מל פולישוק-בלוך: זו הישיבה השניה שלנו בחודשים האחרונים, אנחנו כבר נפגשנו עם האנשים אשר על האכיפה.
מל פולישוק-בלוך: כדי להתחבר לישיבה הקודמת אני רוצה לומר שני דברים שקשורים לענייננו היום, אנחנו דיברנו על פשעים באמצעות האינטרנט, זה מתחבר לשני הנושאים שלנו היום ואנחנו ביקשנו ממשרד התקשורת, הגשתי הצעת חוק ושר התקשורת פנה אלי והציע שבמקום לתקן את הטעון תיקון בחקיקה אנחנו נפעל לשינוי תנאי הרשיון של חברות האינטרנט וזה מה שאנחנו פועלים.
מל פולישוק-בלוך: המטרה היא ליידע לגבי היבט חשוב לציבור בבית שישמע, ליידע את מי שרוכש אינטרנט לביתו ובמיוחד לילדיו, שידע במה זה כרוך, איזה סכנות מחכות לילד כשהוא נכנס לאינטרנט.
מל פולישוק-בלוך: הסכנות הן ללא גבול.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו היום נתמקד בשתיים אבל כל פשע שאתם חושבים עליו שקיים בפועל, קיים וירטואלית והתוצר הוא לא וירטואלי בכלל, הפשע הוא פשע אמיתי.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו דיברנו כאן בישיבה הקודמת על הקמת משמר אזרחי או קבוצה של מתנדבים, ואני אשמח לשמוע איך זה מתקדם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פנינו למשטרת ישראל, לשר לבטחון פנים בבקשה להקים משמר אזרחי, להשתמש במאגר הכוחות החיוביים שיש למדינת ישראל, הכוחות הטובים במחשב, כדי שיעזרו לכוחות המשטרה שכוחם כל כך דל, יעזרו להם בהתנדבות בדיוק כפי שזה קיים בתחום המאבק בתאונות הדרכים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פנינו לכל האוניברסיטאות ולבתי ספר גבוהים שמלמדים מחשבים ונענינו בתגובות מאוד חיוביות ובתגובה להסכמתה של המשטרה להקים כזאת יחידה אנחנו הפנינו את כל מי שפנה אלינו ואת האוניברסיטאות אליכם, אני אשמח לדעת בהמשך האם משהו קורם עור וגידים.
אייל אדר: איסיפ זה פרוייקט של הנציבות האירופאית שתפקידו לכתוב את כל תוכנית העבודה של המחקר האירופאי בנושא הגנה על תשתיות קריטיות ואנחנו חברים במיזם הזה וגם חברים בצוות המשותף לאירופה וארה"ב בתחום של הגנה על תשתיות קריטיות.
אייל אדר: אחד הדברים המרכזיים שממנו יצאה הסקירה הקצרה שלי, שאנחנו הגענו אליהם ואחת המסקנות המרכזיות זה החשיבות של כל הנושא של security assessment, של בחינת מצב האבטחה.
אייל אדר: אם אתה לא יכול למדוד את זה אתה לא יכול לתקן את זה.
אייל אדר: הצעד הראשון המרכזי בכל תחום אבטחת המידע שעליו מתבססת כלל הפעילות וזה גם נוגע להיבטים עיסקיים, כי כל עולם הבנקאות בעיקר אם באזל 2 אומר לנושא של אבטחת מידע שנובעת מסיכונים עיסקיים ותהליכים עיסקיים ואנחנו כאנשי מיחשוב אמורים לדעת לענות נכון על כל הנושא של סיכון עיסקי וסקר סיכונים הוא הכלי המרכזי לנתח את הסיכונים העיסקיים.
אייל אדר: אם אנחנו מסתכלים על הסקר של CSI מאוד מעניין לראות לפי הסקר הזה דווקא את המיקוד של האירועים של שנת 2003 ש36%- זה ונדאליזם, 35% זה התקפות של מניעת שירות ורק לאחר מכן זה גניבה ופעילות שקשורה במידה של טרנז
אייל אדר: קציות ורק 4% זה הנושא של הונאה כלכלית.
אייל אדר: חלק גדול מהתקיפות זה תקיפות למניעת שירות וגם בראייה של עולם בנקאות צריך כל הזמן לחשוב מה יותר משמעותי, האם הנושא של נתינת שירות ללקוחות בעיני זה אחד הנושאים הכי מרכזיים, הנושא של היכולת תמיד לספק את המשימות שאתה אמור לבצע ושהם המשימות המרכזיות של הארגון.
אייל אדר: הנושא השני הוא, בעבר הגנו בעיקר על ההיקף, אבל ההגנה ההיקפית היא לא מספקת, חלק משמעותי מהאירועים הם פנימיים, אז יש מעבר מתפיסה שלא רק שאנחנו לא יכולים להגן רק על ההיקף, אנחנו חייבים להגן גם על המערכות הפנימיות וגם על אירועים בין אם בזדון, בין אם בשוגג שנוצרים ע"י אנשים פנימיים.
אייל אדר: וזה גם אומר להגן על הסביבה אבל גם להגן על המערכות החדשות.
אייל אדר: היום כשמפתחים פרוייקטים בנקאיים חדשים אבטחת מידע זה חלק מרכזי מתכנון הפרוייקט כחלק מארכיטקטורת הפרוייקט.
אייל אדר: מהיום הראשון של הפרוייקט עד האישור.
מל פולישוק-בלוך: תהיה ספציפי, איך אתה מונע, הוא דיבר על מעגלים נוספים שאחד מבקר את השני.
קריאה: אני אתן דוגמה למספר מנגנונים שבנק לאומי מיישם כפי שגם גופים אחרים מיישמים על מנת למנוע את הדברים האלה, על מנת לבקר, על מנת להציף כאשר הם קורים.
קריאה: הפרדת סביבות עבודה, יש סביבות עבודה מחשביות שמורשים לגשת אליהם רק אנשים מסויימים מתוקף תפקידם, וגם האנשים שמורשים לגשת הם מורשים לגשת לעשות סוג פעולה מסויים, או קריאה של האינפורמציה או כתיבה של אינפורמציה או משהו משולב.
קריאה: להגיע לאינפורמציה לא מגיעים בצורה ישירה, יש מספר מנגנונים שבודקים מעבר לנושא של האם בן אדם מורשה או לא מורשה, אם בכלל הפעולה הזאת מורשית, אם הפעולה הזאת חוקית, אם בכלל אפשר לעשות את הפעולה הזאת, כי פעולה בנקאית היא בדרך כלל פעולה דו צדדית, מעבירים מצד א' לצד ב', הפעולה צריכה להיות שלמה וסגורה.
קריאה: יש לנו מנגוני איתור שתוך כדי פעילות בזמן אמת אנחנו עולים על דברים שלא נראים סבירים שמראש הגדרנו אותם מבחינת החוקים שהם לא יכולים להיעשות וזה מאותת לכל מיני עובדים במערכת שמתבצעת פעילות בלתי סבירה כפי שהבנק הגדיר אותה.
אייל אדר: הנושא הבא זה מעבר מאבטחת מידע להגנה על תשתיות קריטיות.
אייל אדר: התפיסות העכשוויות בנושא הגנה על תשתיות קריטיות מדברות שבכל ארגון יש שלוש שכבות, השכבה הפיזית, שכבת הסייבר והשכבה האנושית.
אייל אדר: ניתן להזיק למערכת של ארגון או לתפקוד שלו ע"י תקיפה בכל אחת מהרמות האלה והשאלה המרכזית איך אנחנו מצליחים להגן מכל ההיבטים.
אייל אדר: גם אם פגעו באדם אחד או שניים, גם אם פגעו במערכת מידע מסויימת וגם אם ברמה הפיזית חדרו ואותו סיפור של בנק הדואר זה שילוב של חדירה פיזית ותקיפה לוגית.
אייל אדר: התחומים שאופיינו כתחומים המרכזיים זה הנושא של קביעת מדיניות ובחינת תאימות למדיניות ופה אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה לתקן 357, ביצוע סקרי סיכונים.
אייל אדר: יש את הנושא של הסכמי שירות בנושא אבטחת מידע שזה ענין מאוד לא פשוט, איך בתהליכי חוץ אתה דואג לקבל את השירות ברמה המתאימה ואיך אתה מגן על עצמך לאורך שנים כשאתה לא יודע איך הטכנולוגיה תשתנה וזה תחום מאוד מעניין של בחינה ומחקר ובחינת הקשר בין פעילות עיסקית לאבטחת מידע.
אייל אדר: חלק מבעיות אבטחת מידע זה שאתה אמור להגן על אנשים שאתה מדבר שפה שונה מאותם אנשים שאתה אמור להגן עליהם.
אייל אדר: כאיש אבטחת מידע וכאיש מיחשוב, יש היום פער גדול מדי בין השפה והעולם של אנשי אבטחת המידע לבין השפה והעולם של אנשי העסקים.
אייל אדר: איש אבטחת מידע הרבה פעמים הוא מתלהב מנושאים טכניים, הוא לא תמיד מבין כמה זה משמעותי לארגון, הוא עסוק הרבה פעמים בלכסות את עצמו.
אריק אורלב: לגבי ההתמודדות עם נושא סיכוני אבטחת מידע.
אריק אורלב: מעגלי אבטחת המידע מאובטחים במספר מעגלים, יש מעגל של הגנה פיזית, יש מעגל של הגנות לוגיות שמאפשרות רק ללקוחות מורשים להתחבר למערכת כולל בדיקה של הרשאות כולל בדיקה של סוגי הפעילויות שאותם לקוחות מורשים לעשות.
אריק אורלב: גם בהתאם להוראות של בנק ישראל הרשת הפנים בנקאית, רשת התקשורת הפנימית של הבנק שמשרתת את כל מערך הסניפים והמטה, אסור לה להיות מחוברת לרשת התקשורת החיצונית.
אריק אורלב: חייבת להיות הפרדה מוחלטת בין שתי הרשתות כדי למנוע מצב של חדירות או התקפות על הרשת הפנימית של הבנק.
אריק אורלב: הבנקים כולם פועלים בהתאם לזה.
אריק אורלב: למשל לצורך קישור לרשת האינטרנט מתוך הבנק הקמנו מערך תקשורת נפרד שונה מהרשת הפנימית כדי למנוע אפשרות של חיבור בין שתי הרשתות.
אריק אורלב: זה דוגמה של הגנה שהיא בהיבט הפיזי ומעבר לזה יש את נושא ההגנה הלוגית שזה הרשאות, לא כל אחד יכול לעשות כל דבר.
אריק אורלב: למשל סניף יכול לגשת אך ורק לנתונים של אותו סניף, הוא לא יכול לגשת לנתונים של חשבונות בסניף אחר, זה דוגמה של מידור פנימי שקיים בתוך הבנק עצמו, כמובן שלקוח יכול להיכנס אך ורק לחשבונות שלו.
רחל יעקובי: אריק אורלב אמר שבבנק למסחר אחד הליקויים בבקרה היה היעדר בקרה נאותה ללקוח בדמות עמדת שירות או אינטרנט ללקוחות הבנק.
רחל יעקובי: באוגוסט הפצנו הוראה שמחייבת את כל הבנקים להקים עמדות שירות בסניפים שלהם.
רחל יעקובי: יש לזה חשיבות שהלקוח ביוזמתו בזמן שהוא מוצא לנכון וללא התערבות המערכת ידע מה קורה בחשבון שלו.
מתי רם: בדרך כלל התהליך הזה, המחזור הזה של ניהול אבטחת מידע אורכו כשנה וחצי שנתיים.
מתי רם: אם ניקח את התדירות בין סקר סיכונים אחד למשנהו זה פחות או יותר המצב בשוק.
מתי רם: זה גורר אחריו חוסר אופטימיזציה רב גם בהשקעות באבטחת מידע וגם בתמונת הסיכונים, כי אם בצעתי סקר סיכונים לפני שנה אני לא בטוח שבגלל הדינמיות של השוק ובגלל הדינמיות של הארגון הוא נותן את תמונת המצב שלי היום.
מתי רם: כך שהמערכת שלנו מנסה לאפשר ניהול סיכונים דינמי על בסיס מדיד שאותו קבע הארגון.
מתי רם: המערכת נמכרה בישראל לגופים פיננסיים, לחברות אשראי וגם באירופה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים להכריז ולהקים ועדת משנה לענייני הי-טק כדי לשים את הדגש ולא להרפות מנושא ההי-טק במדינת ישראל כי זה מה שיכול להוביל את מדינת ישראל לעתיד טוב יותר, כי זה העתיד שלנו.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נכריז בזאת על הקמת ועדת משנה לנושא ההי-טק שאני אעמוד בראשה מפני שאני כל כולי חיה את הנושא הזה ומנסה לקדם אותו.
מל פולישוק-בלוך: מי בעד? אושר.
בועז דולב: אני חושב שאפשר לסווג את הבעיה בצורה טיפה שונה.
בועז דולב: כשאנחנו מדברים היום על אבטחת מידע באינטרנט זה מצויין, כרגע מה שמאוד מפחיד אותי לפחות זה איך אנחנו מגנים על המידע בתוך הארגון וזה מה שקרה שם.
בועז דולב: זה שהם הצליחו לבדוק ולמצוא שגנבו להם מידע מתוך הארגון זה כבר הישג גדול.
בועז דולב: אני לא בטוח שאם נסתכל על כל אחד מהארגונים נוכל לדעת אם הם יודעים אם עשו להם משהו בתוך הארגון או לא, כי הם בכלל לא נמצאים שם.
בועז דולב: מדובר היום על רוב הארגונים במשק.
בועז דולב: צריך לדעת שיש כאן בעיה קשה ולא צריך לקחת את מה שבנק ישראל אומר בתור משהו, צריך לדעת שהיום יש בעיה כללית וכל מי שיש לו עסק או ארגון או חברה וגם במשרדי ממשלה, לא מוכנים היום ולא יודעים איך להגן על עצמם בתוך הרשת וזה בעיה מאוד קשה והמודעות צריכה להיות מאוד גבוהה.
בועז דולב: בבנקים יש מודעות יותר גבוהה מאשר במקומות אחרים.
ניסים בראל: צריך להסתכל במישור יותר רחב ולראות האם בגדול התשתיות הלאומיות של מדינת ישראל אינן פגיעות.
ניסים בראל: לא המערכת הספציפית של בנק זה או אחר ויש דיון על זה בכינוס האינטרנט השנתי שבו אנחנו ננסה להציג האם מדינת ישראל ערוכה להתקפות על מערכות המחשב הקריטיות שלה.
ניסים בראל: אז יש החלטת ממשלה והיא הקימה איזה רשות לאבטחת מידע על המערכות התשתיתיות, לא מערכות בטחוניות, ושם לא בהכרח יש מענה לכל הדברים האלה כי שם גם נושא הקוסטרפורמנטס מקבל מימדים אחרים.
בובי פנדריך: לפני כשנתיים נעצרו מספר עובדים שמעלו באמון ע"י זה שניצלו לרעה את הרשות שניתנה להם והסמכות שניתנה להם ומכרו מידע.
בובי פנדריך: הם הוציאו מידע ממחשב המוסד לביטוח לאומי ומכרו אותו לחוקרים פרטיים.
בובי פנדריך: זה מידע מאוד מבוקש היום.
בובי פנדריך: הם נתפסו בגלל יוזמה שלנו, יוזמה שאנחנו נוקטים בה כל הזמן למצוא מה נעשה בתוך המחשב, בתוך הרשת.
יוסי אבני: אני חושב שהבעיה של הבנקים היא יותר מבפנים מאשר מבחוץ.
יוסי אבני: אני חושב שאחת הבעיות היא היצמדות לסיסמה.
יוסי אבני: אני רואה מורשה חתימה שלוקח את הכרטיס שלו ומעביר, לוקח כרטיס של מישהו אחר ומעביר וכך הוא יודע את הסיסמה שלו, ורמת הפיקוח והבקרה על זה לא מספיק טובה.
אריה אופנר: בהיבט הזה אני רוצה להציע שיתוף פעולה ברמה של מרכזי בקרה שעסוקים כל אחד במגזר ספציפי.
אריה אופנר: לדוגמה מרכז חמ"ל, מרכז בקרה בתחום הבנקאות שיתייחס לכל האיומים כפי שמתקבלים בכל אחד מהבנקים וישתף מידע ברמה של להפיץ איומים, לשתף מידע איך מתגוננים וכן הלאה, הנושא הזה בכיוון הזה הולך בארה"ב ושם למרות התחרות העיסקית בין החברות השונות יש שיתוף פעולה הדוק.
אלון גילון: אני אעבור רק על ראשי הפרקים שהוא חילק את פסק הדין כדי שתדעו למה הוא התייחס.
אלון גילון: אשמה במערך הגילוי, שיטת אמנות פרוטוקולים ופורטים, שמות מספרים הקצאות וגלישה באינטרנט, העקרונות התיאורטיים של רשת האינטרנט, חורי האבטחה קירות אש ותוכנות אבטחה, קירות אש ותוכנות פסיביות ואקטיביות, הרקע המשפטי, עבירת החדירה למחשב במשפט הישראלי, הבעייתיות בהגדרת המונחים חדירה ושלא כדין, הגישות בעולם ובישראל בנוגע לעבירת החדירה, הבעייתיות הכללית בעבירה של חדירה למחשב, הבעיה בתפיסת האתר כמקום שניתן לחדור אליו והקשים מהחוק הפלילי הרגיל, בדיקת אבטחתו של אתר איננה אסורה לכשעצמה ותלויה בנסיבות, מדוע בעל אתר אינו יכול לוותר על בדיקת הגולשים האחרים, הרצון לפרש את חוק המחשבים בצורה התואמת לרוח ולמבנה האינטרנט, יכול להיות שפה זה מתקשר עם מה שאמרת, ואז הוא עובר מהתיאוריה למעשה והוא מזכה את הנאשם לחלוטין.
אבי ויסמן: לגבי פסק הדין, בתוך פחות מעשר שעות קיבלתי כמה מיילים, יש שמחה גדולה בקרב ההאקרים, הסיבה מאוד פשוטה, בית המשפט הנכבד דואג לצדק, למינהג ולחוק, אבל יש אפקטים צדדיים שאחד מהם הוא שההאקרים אומרים לי, זה משפט שחזר על עצמו, קיבלנו הכשר אם אנחנו לא מתכוונים להרע וקראתי את כל פסק הדין על כל 31 העמודים שלו, קיבלנו הכשר להתאמן אם אנחנו לא מתכוונים להרע.
אבי ויסמן: עכשיו לכי תוכיחי.
אבי ויסמן: יש דור שלם בבתי הספר שלומד האקינג, יש להם אופיון, אני עושה הכללה אבל מותר לעשות הכללה כל עוד זוכרים שזאת הכללה, יש אופיון מאוד מובהק להאקרים, יש כאן בעיה, אנחנו צריכים לשדר לציבור משהו נוסף, לא קיבלו הכשר להתאמן ולהגן על מערכות אבטחת המידע תשאירו את זה לחברות הללו לבנקים לגופים המסחריים, או תחת רגולציה, לא תחת הציבור כי הם לא יבינו בדיוק את פסק הדין, הם רק קיבלו הכשר להאקינג זה מה שהם הבינו.
אבי ויסמן: יש בעיה עם פסק הדין מבחינת ההאקרים כי הם חושבים שהם קיבלו הכשר.
מל פולישוק-בלוך: אני פונה מפה להפעיל לחץ, לחשוב על אותם ילדים שנפגעים בגלל הקלות הבלתי נסבלת שהעבריינים יכולים לפעול באינטרנט או באמצעים של הי-טק ואנחנו כל כך נזהרים וכל כך שומרים וחושבים שזה רק כסף.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים להתחיל לחשוב על ההי-טק בצורה חיובית אבל גם מה שזה עושה ועל הנזק שזה גורם לאנשים.
מל פולישוק-בלוך: אני עדיין מזדעזעת כשאני שומעת שיש לך רק שמונה אנשים ביחידה.
מל פולישוק-בלוך: וכמות העבירות שיש, זה לא מענה ואני פונה מפה, שהציבור קודם כל ידע בבית, שאין לו בטחון בתחום הזה, זה לא נקרא בטחון ואני פונה לשר לבטחון פנים מתוך המשאבים שיש לו לעשות את סדרי העדיפויות כי הפשעים האלה צריכים לעבור מן העולם או לפחות למזער את הנזק.
לאה נס: זו הישיבה הראשונה שאני מנהלת בתפקידי כיושב ראש הוועדה.
לאה נס: אני הייתי חברה בוועדה.
לאה נס: למי שיצא להכיר אותי.
לאה נס: בכל זאת, זו לא ישיבת הפתיחה החגיגית אלא זו ישיבה דחופה בנושא הקיצוץ בתקציב של המדען הראשי במשרד התמ"ת לשנת 2005.
לאה נס: אני מקווה שבמהלך הישיבה, בעוד זמן קצר, גם יצטרף אלינו ממלא מקום ראש הממשלה, שר התמ"ת אהוד אולמרט, שרצה גם להשתתף בישיבה מפאת חשיבות הנושא.
לאה נס: חברי הכנסת שנמצאים פה – כולם פה בחדר וגם מחוצה לו יודעים שהתעשייה הטכנולוגית היא מנוע הצמיחה העיקרי במשק.
לאה נס: ולכן השקעות במו"פ ובתעשייה הטכנולוגית זה האמצעי העיקרי שעשוי להוביל את המגמה הכלכלית במדינה, שינוי שלה, ולמשוך את המשק לכיוון הצמיחה.
לאה נס: כולם גם יודעים שהמשאב היחיד שלנו זה ההון האנושי ולכן ברור שיש לישראל יתרון מאוד ברור בתחום של המו"פ הטכנולוגי.
לאה נס: ויותר מכך, לישראל בכלל יש מוניטין כמרכז הייטק טכנולוגי מוצלח ביותר בעולם.
לאה נס: רק הבוקר פורסם בעיתון ואושרר המעמד שלנו בעולם כמעצמת הייטק.
לאה נס: אני חושבת שהמעמד הזה שפורסם היום הוא לא למרות הקיצוצים הכבדים שנעשים כבר בשנים האחרונות, ועל כך אנחנו מצרים ורוצים לבטל את זה, אלא הוא תוצר ופרי של השקעה נכונה בשנים עברו.
לאה נס: לדעתי, הדבר הכי חשוב שצריך להפנים, ואני מקווה שנציגי האוצר יפנימו, שהתהליכים המדעיים והתהליכים של המחקר הם תהליכים ארוכי טווח.
לאה נס: השקעה במחקר בסיסי שנעשה היום זו תהיה התגלית והחידוש בעשור הבא.
לאה נס: ולכן, אם ימשיכו הקיצוצים שנעשים בשנים האחרונות, אני חושבת שאנחנו נגיע לנקודת משבר שממנה יהיה קשה מאוד לעלות, ולכן אסור לנו לוותר לעניין.
לאה נס: לכן אנחנו זימנו לפה את כל האנשים המכובדים עם נציג משרד האוצר, והייתי מבקשת, אמיר לוי, אם אתה מוכן לשבת בשולחן ולא מאחור, וגם לשותף שלך.
לאה נס: תצטרף.
לאה נס: אני בכלל הייתי חושבת שאתה צריך לשבת פה ליד המדען הראשי.
לאה נס: כי סך הכל הוועדות של הכנסת, המטרה שלהן, המעמד שלהן, זה לבקר את הרשות המבצעת ולחוקק חוקים, ובהחלט אני רואה בכלי הזה כדי לבקר את הרשות המבצעת, ופה זה משרד האוצר, כמובן שיגיע גם התמ"ת, היום משרד התמ"ת הוא צד בעניין.
לאה נס: רציתי גם שהשר יפתח, ניתן למדען הראשי של משרד התמ"ת שיפתח.
לאה נס: יש פה מדענים לשעבר, שיציגו מצגת, ד"ר ברי שתציג לנו מצגת, וכך נפתח את הדיון ונשמע גם את נציג האוצר, בתקווה שנשמע בשורות טובות.
לאה נס: ואני רוצה לברך את כולם בשנה טובה וחתימה טובה.
אלי אופר: אני אפתח ממש בקצרה כמה דברים כלליים.
אלי אופר: אני חושב שיש פה פורום מאוד מכובד, כמו שאמרת: מדענים לשעבר, נציגים של האקדמיה, מנכ"לים של חברות מפתח במשק, ונציגי ציבור שמעורבים.
אלי אופר: אני חושב שחשוב מאוד לשמוע בהרחבה מה שיש להם להגיד.
אלי אופר: אחרי דברי הפתיחה האלה אני רוצה לגשת לעצם העניין.
אלי אופר: הויכוחים האלה על התקציב של המדען הראשי הם כבר נחלת העיתונות ונחלת הציבור.
אלי אופר: יש איזה שהוא דבר שאני חושב שהיה רצוי מאוד לפצח אותו, ולהוציא מהכוח אל הפועל מה שרוב האנשים חושבים.
אלי אופר: יכול להיות שיש גם מגזרים שחושבים שתקציב המדען צריך לקטון.