GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר מרק אסרף:
 ושל יהדות והיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת בן גוריון
ד"ר מרק אסרף:
 היא הייתה יושבת הראש של הוועדה הזאת בשנים 2022 כשהייתה המל"ג ה-13
ד"ר מרק אסרף:
 והוועדה הזאת עבדה בצורה מאוד מאוד אינטנסיבית מספר חודשים, כי לוח הזמנים שלה היה קצר והגופים שמינו אותם ביקשו מהוועדה לעבוד בפרק זמן קצר ולהגיש המלצות אופרטיביות
ד"ר מרק אסרף:
     וכך היה
ד"ר מרק אסרף:
 הוועדה של חביבה פדיה הגישה המלצות ל-ות"ת ולמועצה להשכלה גבוהה
ד"ר מרק אסרף:
 על שני דברים גדולים ואחר כך אנחנו נפרט אותם
ד"ר מרק אסרף:
 דבר ראשון, שזה תחום המאגדים
ד"ר מרק אסרף:
 איך לבנות מחדש את התואר הראשון במדעי הרוח, על ידי גיוון, התחדשות, ריענון ורנסנס כולל של ה-B
ד"ר מרק אסרף:
A במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 והדבר השני היה הנושא של המרחבים, שזה מן מותג, שם שהוא כולל ראשי תיבות של המדעים, משפטים, מדעי הרוח, מדעי החברה
ד"ר מרק אסרף:
 מעין מסגרות לתארים המתקדמים שהם יכול להיות בין פקולטיות או על מוסדיות, במובן הזה שהן יוצרות דיאלוג בין מדעי הרוח לבין המדעים האחרים, ברמה המתקדמת ביותר, תואר שני או תואר שלישי
ד"ר מרק אסרף:
 גם לסטודנטים בתוכניות הוראה וגם למחקר ולסגל
ד"ר מרק אסרף:
      עכשיו, בשני הדברים האלה המועצה להשכלה גבוהה קיבלה את ההמלצות
ד"ר מרק אסרף:
 אני רוצה שנייה אחת, ממש כמה שניות, לסקור את הנושא של תואר ראשון
ד"ר מרק אסרף:
 הוא מאוד חשוב לענייננו
ד"ר מרק אסרף:
 כשאומרים שהביקורים הולכים ופוחתים לתואר ראשון במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 זוהי בעיה
ד"ר מרק אסרף:
 דרך אגב, הוועדות שלנו או המל"ג וה-ות"ת לא כל כך מסכימות למינוח של 'קריסה של מדעי הרוח'
ד"ר מרק אסרף:
 לא מדובר בקריסה
ד"ר מרק אסרף:
 הפקולטות משגשגות
ד"ר מרק אסרף:
 יש בהן המון מחקר ותארים שניים, תארים שלישיים
ד"ר מרק אסרף:
 והמון פעילות והן דינמיות ותוססות
ד"ר מרק אסרף:
 יש משבר במדעי הרוח למשל בתחום של ביקושים לתואר ראשון, וזה קיים גם בכל העולם
ד"ר מרק אסרף:
 או תחומים או נושאים מסוימים שהם קצת קמלים, הולכים וקמלים
ד"ר מרק אסרף:
 ואז צריך לחזק אותם
ד"ר מרק אסרף:
 אבל אי אפשר לומר שמדעי הרוח חלילה קרסו
ד"ר מרק אסרף:
 אז בגלל הסמנטיקה הזאת
ד"ר מרק אסרף:
      עכשיו אני עובר לתואר הראשון שהוא חשוב
ד"ר מרק אסרף:
 ההמלצה של המל"ג וגם ה-ות"ת, וכאן ות"ת נתנה תקצוב מאוד חשוב שתכף אני אעמוד עליו, שהוא מאוד נדיב, לשנים הבאות
ד"ר מרק אסרף:
 והוא כבר מתקיים
ד"ר מרק אסרף:
 ראשית, מבנה חדש לתואר ראשון במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 אז ככה, זה סובב סביב ארבעה צירים: מאגדי קורסים - יצירת תחומיות או בין תחומיות חדשה
ד"ר מרק אסרף:
 השני תמיכה בפיתוח והקמת מאגדי קורסים לרכישת אוריינות הומניסטית
ד"ר מרק אסרף:
 כלומר, אתה בא לפקולטות למדעים, להנדסה, למדעי הטבע ואתה חושף אותם למאגדים בתוך מדעי הרוח של 20 נקודות זכות וזה יפה, זה כבר קורה
ד"ר מרק אסרף:
 מאגדי קורסים לרכישת אוריינות דיגיטלית עבור התלמידים במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 והציר הרביעי שזה גם מה שאמרה הוועדה, פרופ' בירן דיברה על ההמלצות של האקדמיה למדעים, וגם פרופ' דוד הראל, שזה קידום תוכניות בין תחומיות לתואר ראשון
ד"ר מרק אסרף:
 הכוונה ליצור שילובים יותר מושכים
ד"ר מרק אסרף:
 שילובים יותר חוצי חוגים וחוצי תחומים, הכוללים את מדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 תוכניות בין תחומיות המשלבות דיסציפלינות אחרות, למשל בדוגמה של פכ"מ, אתם בוודאי שומעים את המיתוג הזה, פכ"מ
ד"ר מרק אסרף:
 תואר ראשון שנקרא פכ"מ
ד"ר מרק אסרף:
 בהרבה אוניברסיטאות זה קיים ואפילו במכללות
ד"ר מרק אסרף:
 תואר ראשון בפילוסופיה, כלכלה ומדעי המדינה
ד"ר מרק אסרף:
 יש כאלה גם משלבים משפטים, אבל זה סוג של תואר שאתה בונה מחדש את התואר הראשון במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
      הדבר השני שאמרתי, המרחבים לתואר שני, מסגרת גדולה, גבוהה, ליצירת מחקר והוראה ברמת התואר השני והשלישי
ד"ר מרק אסרף:
 על הדבר הזה ודברים נוספים שקשורים אליהם, אני לא יכול לפרט את הכול, אבל זה קיים באתר של המועצה להשכלה גבוהה
ד"ר מרק אסרף:
 כבוד היושב ראש, מל"ג ו-ות"ת, ות"ת הקציבה סכום, קודם כל קוראים לזה תוכנית המאה, בפריסה של חמש שנים
ד"ר מרק אסרף:
 תוכנית המאה, אתם יכולים להגיד איזו מאה כאן, למה קראו לזה מאה
ד"ר מרק אסרף:
 יש לזה כמה סיבות: קודם כל, נתנו 100 מיליון שקלים בפריסה של חמש שנים לקידום של מדעי הרוח, זה 20 ועוד 80
ד"ר מרק אסרף:
 20 שכבר היו בתוך המערכת ו-80 חדשים, שהם בשביל כל מה שאמרנו, התואר הראשון במדעי הרוח והתואר השני והשלישי במדעי הרוח, עם המאגדים
ד"ר מרק אסרף:
      עכשיו אני רוצה לתת לכם רק בקצירת האומר דוגמאות של דברים שכבר הולכים לפתוח אותם באוניברסיטאות או שהם כבר בפיתוח בפקולטות למדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 נתחיל עם המרחב שהוא לתואר שני ושלישי
ד"ר מרק אסרף:
 דוגמאות של מרחבים שזכו בקול הקורא, ות"ת הרי בשביל הדברים האלה מוציאה קול קורא למוסדות להשכלה גבוהה ויש כמה מוסדות שזכו בזה
ד"ר מרק אסרף:
 זכו במרחב
ד"ר מרק אסרף:
 למשל אני אתן לכם, אפשר להגיד גם את השמות של האוניברסיטאות או רק את המרחב עצמו?
ד"ר מרק אסרף:
אז דוגמאות של מרחבים: בינה מלאכותית ומדעי רוח
ד"ר מרק אסרף:
 הקשר המשולב בין אתיקה, חברה וסביבה
ד"ר מרק אסרף:
 זה מרחב תואר שני ושלישי
ד"ר מרק אסרף:
      דבר נוסף: מדעי הרוח הדיגיטליים
ד"ר מרק אסרף:
 גם כן, יהיו פה תוכניות ומחקר לתואר שני ושלישי בתחום של מדעי הרוח הדיגיטליים
ד"ר מרק אסרף:
      התוכנית לתואר ראשון, הדברים החדשים שדיברנו עליהם לפני רגע
ד"ר מרק אסרף:
 מבנה התואר הראשון מאגדים
ד"ר מרק אסרף:
 מאגדים שעוברים לתלמידים במדעים, בהנדסה, מדעים מדויקים
ד"ר מרק אסרף:
 אתם מקבלים אשכול יפה במדעי הרוח בנושא מאוד יפה, שבנוי טוב, קוהרנטי וכו'
ד"ר מרק אסרף:
 למשל אני אתן לכם דוגמה, וזה גם במכללות וגם באוניברסיטאות
ד"ר מרק אסרף:
 וגם כאן, היו רשימה של מוסדות שהגישו את המאגדים לזה, ועדת השיפוט בדקה את זה, החליטה, המליצה למל"ג לאשר כך וכך
ד"ר מרק אסרף:
 זכו מעל 20 מאגדים
ד"ר מרק אסרף:
 נותן לכם דוגמאות: טכנולוגיה ואתיקה, היסטוריה של ארץ ישראל, שאר רוח
ד"ר מרק אסרף:
 ירושלים במרחב
ד"ר מרק אסרף:
 התרבות המערבית המודרנית, חשיבה ביקורתית
ד"ר מרק אסרף:
 דוגמאות נוספות: דמוקרטיה, שוויון ונאורות
ד"ר מרק אסרף:
      עכשיו, הוועדה, כשהוועדה סיימה והמל"ג ה-13 סיימה את הכהונה שלה, קמה המל"ג ה-14 שבה אנחנו נמצאים עכשיו והיא מינתה ועדת המשך לוועדה
ד"ר מרק אסרף:
 גם בראשה הפעם יושבת מכהנת פרופ' חביבה פדיה
ד"ר מרק אסרף:
 לצידה חברי מל"ג, חברי ות"ת ואנשי אקדמיה מומחים
ד"ר מרק אסרף:
 ואנחנו מזמינים ונמצאים בשיתוף פעולה גם עם הדיקנים, רואים בהם שותפים אסטרטגיים
ד"ר מרק אסרף:
 גם עם האקדמיה, אנחנו מזמינים אתכם לכל הישיבות וגם עם משרד החינוך
ד"ר מרק אסרף:
     אחד מהתוצרים שיהיה, בעזרת השם, לגבי ההמלצות החדשות של הוועדה, וזה עכשיו ממש על המדוכה, נכנסות לתנור כדי להתבשל, זה האקדמיזציה וקרדיטציה של תחומי מדעי הרוח במסגרת בתי הספר התיכוניים
ד"ר מרק אסרף:
 זאת אומרת שכאשר המל"ג תאשר את הדבר הזה, בעצה אחת עם משרד החינוך והשותפים הנוספים, אז יהיה מצב שבו תלמידי התיכון בתחומים ומקצועות כמו היסטוריה, אזרחות, ספרות ותנ"ך יקבלו קורסים
ד"ר מרק אסרף:
 אני לא יודע עדיין איך הם ייראו וכנראה שהמוסדות צריכים לאשר אותם, כדי שהם ייראו קורס אקדמי אמיתי, ממשי, שנותנים עליו קרדיט אקדמי והוא נספר בנקודות זכות, עד ל-20 נקודות, שזה סמסטר אחד מתוך התואר
ד"ר מרק אסרף:
 בצורה כזאת התלמידים גם מקבלים את הבגרות, כאשר יסיימו
ד"ר מרק אסרף:
 גם יקבלו 20 נקודות, למי שיסיים 20 נקודות
ד"ר מרק אסרף:
 גם יקבלו קיצור בתואר שלהם
ד"ר מרק אסרף:
 זה יהיה הכרה באוניברסיטאות או במוסדות האחרים, גם במכללות, מי שמלמד מדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 ואז ייצא מצב כזה שהם גם נחשפים למדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
      וכמו שניסים אוטמזגין, פרופסור, דיקן, שלמד בנערותו ביישוב שלו, נחשף לקורס אחד או שניים במדעי הרוח, היום הוא דיקן
ד"ר מרק אסרף:
 אז זה הכוונה
פרופ' שי לביא:
אפשר לשאול רק משהו?
ד"ר מרק אסרף:
כן
פרופ' שי לביא:
ה-100 מיליון שקלים האלה, אנחנו שומעים עליהם כבר כמה וכמה שנים, תוכנית החומש הזאת
פרופ' שי לביא:
 ורציתי לשאול אותך לא שאלה קנטרנית, אלא באמת אני מבין את המורכבות, הייתי חבר בוועדות
פרופ' שי לביא:
 כמה מתוך ה-100 מיליון האלה כבר הושקעו? כמה מתוכם הוצאו בפועל? לא תוכניות, לא בחימום, באפייה?
ד"ר מרק אסרף:
אני אגיד משהו
ד"ר מרק אסרף:
 מה ש-ות"ת הקציבה בקול הקורא, אני אגיד מה שזה
ד"ר מרק אסרף:
 ב-ות"ת זה תמיד לאור דוח ביצוע
ד"ר מרק אסרף:
 ברגע שאתה מראה שעשית את הדבר הזה והזה אתה מקבל את כל המימון שלו
ד"ר מרק אסרף:
 לפעמים גם, בדרך כלל גם נותנים מקדמה, כדי שתוכל להניע את התהליך
ד"ר מרק אסרף:
 אבל בסופו של דבר ות"ת עובדת כך כדרך חיים
ד"ר מרק אסרף:
 כשאתה מקבל, נותן דוח ביצוע אתה מקבל את כל הכסף
ד"ר מרק אסרף:
      אז אני אתן לכם, רק כדי לסבר את האוזן
ד"ר מרק אסרף:
 לגבי המאגדים: כל סטודנט שסיים מאגד בהצלחה – 5,000 שקלים
פרופ' דניאלה דוויק:
זה עדיין לא הסתיים
ד"ר מרק אסרף:
זה לא הסתיים, זה נמצא בתהליך
פרופ' שי לביא:
אז מה הצפי? בוא נבדוק, מה הצפי לסוף השנה? לא חשוב הפרטים, 5,000 שקלים לא יגידו כלום
ד"ר מרק אסרף:
עד 40 מאגדים, זה מה ש-ות"ת הקציבה
ד"ר מרק אסרף:
 רוצה לדעת מתוך כלל הזה כמה זה יוצא? רגע, אני אגיד לך
ד"ר מרק אסרף:
 הפירוט נמצא מולי, אני רק מחפש אותו
ד"ר מרק אסרף:
 תקציב עבור, מיליוני שקלים
ד"ר מרק אסרף:
 25 מיליון שקלים
ד"ר מרק אסרף:
 עכשיו, זה לגבי התואר הראשון, רגע
ד"ר מרק אסרף:
 תואר שני, מה שאמרתי המרחבים, תקציב הרבה יותר, בשביל ארבעה שהוא יותר משמעותי, 12 מיליוני שקלים עבור ארבעה מרכזים כאלה, מרחבים נקרא לזה
פרופ' שי לביא:
לאורך חמש שנים אתה מתכוון
ד"ר מרק אסרף:
לאורך חמש שנים
פרופ' שי לביא:
בסדר, מאה אחוז
פרופ' שי לביא:
 בקיצור, זו שנה ראשונה ועוד אין לנו מספרים
פרופ' שי לביא:
 זהו בעצם התשובה
פרופ' דניאלה דוויק:
אין לנו מספרים ואין לנו גם צפי לסיום מוצלח של הרעיון הזה
פרופ' דוד הראל:
אני רוצה לשאול אותך, זה שאלה אליך כבודך
פרופ' דוד הראל:
 בניגוד לידידי המנומס אני אשאל שאלה כן קנטרנית
פרופ' דוד הראל:
 עד כמה הפעולות של שר החינוך שלנו, שמתבטאות בהרבה דברים שחלקנו מכירים היטב, הם גם מתבטאות בקיצוצים שמונחתים עליכם? עד כמה לדעתך הם יפגעו בהוצאות למדעי הרוח? אתה יודע על זה משהו?
ד"ר מרק אסרף:
ממה שהבנתי יש תמיכה בתוכנית הזאת, שהיא תמשיך
פרופ' דוד הראל:
כן, אבל יש גם תוכנית לקצץ בתקציבים
ד"ר מרק אסרף:
לא ידוע לנו עד כאן
ד"ר מרק אסרף:
 לא ידוע לנו
פרופ' דוד הראל:
צפה פגיעה
ד"ר מרק אסרף:
אז אנחנו יודעים שרוצים לתמוך בזה ואפילו יותר מזה, במדעי הרוח
ד"ר מרק אסרף:
 וגם במורשת ספרד
פרופ' דוד הראל:
מצוין, בינתיים
פרופ' רות ג'ינאו:
שלום, שמי פרופ' רות ג'ינאו
פרופ' רות ג'ינאו:
 אני לא דיקנית, אני ראש המחלקה להיסטוריה כללית באוניברסיטת בן גוריון
פרופ' רות ג'ינאו:
 הדיקן שלנו פרופ' דוד וטשטיין נמצא בזום, הוא ביקש ממני לייצג אותו כאן
קריאה:
הוא גם מצביע, כבר הרבה זמן
פרופ' רות ג'ינאו:
אז אחר כך אפשר אולי לתת לו לדבר
פרופ' רות ג'ינאו:
 אני רק רציתי להגיד משהו, בעצם שני דברים
פרופ' רות ג'ינאו:
 קודם כל, לגבי התוכניות של ות"ת ומל"ג
פרופ' רות ג'ינאו:
 אני הייתי, הנהגתי יחד עם עמיתה שלי פרופ' מישלר תוכנית ללימודי אפריקה, שהייתה בעצם תוכנית בנגלה הראשונה של הקרן לקידום מדעי הרוח, שהיה לפני איזה 10 שנים או יותר אפילו
פרופ' רות ג'ינאו:
 ואחת הבעיות שאני חווה, התוכנית הזאת, הקרן הזאת באמת הצילה תחום
פרופ' רות ג'ינאו:
 זה היה דבר נורא נורא חשוב
פרופ' רות ג'ינאו:
 לא היו, לימודי אפריקה היו במשבר נוראי, לא היה כמעט בשום אוניברסיטה
פרופ' רות ג'ינאו:
 כמה אוניברסיטאות שהיה, תל אביב וירושלים זה כמעט נעלם
פרופ' רות ג'ינאו:
 ובבן גוריון בעצם החיינו את הגווייה הזאת
פרופ' רות ג'ינאו:
      מה שבעיה, שאני חושבת שצריך לקחת בחשבון בתוכניות העתידיות שלכם, זה שהליווי הזה באיזה שהוא שלב הרי הוא נפסק
פרופ' רות ג'ינאו:
 עכשיו, הרעיון היה המרכזי, שאולי הרעיון באופן בסיסי נכון וטוב, שבאיזה שהוא שלב האוניברסיטה צריכה לקחת על עצמה את התוכנית הזאת
פרופ' רות ג'ינאו:
 הבעיה היא שיש מוסדות, אני חושבת שזה קיים בכל האוניברסיטאות יש, פה יושבים הדיקנים, וכולם ברור שחושבים שמדעי הרוח זה נורא חשוב
פרופ' רות ג'ינאו:
 לא תמיד למעלה חושבים אותו דבר באוניברסיטה
פרופ' רות ג'ינאו:
 עכשיו, יש העדפות באוניברסיטה
פרופ' רות ג'ינאו:
 וכל עוד התוכנית הזאת נתמכה היינו, לא היו לנו בעיות
פרופ' רות ג'ינאו:
 ברגע שהתמיכה הזאת הפסיקה התחילו כבר קצת עניינים
פרופ' רות ג'ינאו:
 לא בפקולטה, כן? מעבר לזה
פרופ' רות ג'ינאו:
      עכשיו, אני מבינה שאי אפשר להמשיך לתמוך כספית, ברור שזה הגיוני שהאוניברסיטה תיקח את זה
פרופ' רות ג'ינאו:
 מה שהייתי מציעה שבכל זאת כשיש תוכניות כאלה לעקוב אחרי מה שקורה, ללוות את מה שקורה
פרופ' רות ג'ינאו:
 לתת את המסר להנהלת האוניברסיטה שהדבר הזה מאוד מאוד חשוב
פרופ' רות ג'ינאו:
 כי אחרת אנחנו נמצאים, במיוחד באוניברסיטת בן גוריון האוריינטציה היא מאוד של הנדסות, מדברים, אומרים דברים
פרופ' רות ג'ינאו:
 אני שמעתי פה דברים
פרופ' רות ג'ינאו:
 אבל בפועל זה מאבק אין סופי
פרופ' רות ג'ינאו:
 והתמיכה שלכם גם בהמשך, לאו דווקא תמיכה כספית, אלא תמיכה אפילו מורלית, כן? וליווי כלשהו ופיקוח על מה קורה יכולה מאוד לסייע לתוכניות האלה כדי שהן לא יקרסו אחרי 10 שנים
פרופ' רות ג'ינאו:
 שזה חבל אחרי כל ההשקעה שהשקעתם
פרופ' רות ג'ינאו:
      ורק עוד נקודה אחת, בתור ראשת מחלקה להיסטוריה כללית
פרופ' רות ג'ינאו:
 קצת בעניין שדיברת על משרד החינוך
פרופ' רות ג'ינאו:
 שני דברים שרציתי להציע
פרופ' רות ג'ינאו:
 אני מלמדת כבר, לא נעים להגיד, 30 שנה היסטוריה
פרופ' רות ג'ינאו:
 ואני מרגישה איזה שהיא הדרדרות ברמת הידע הבסיסי שסטודנטים מגיעים אליה
פרופ' רות ג'ינאו:
 לא שלפני 30 שנה זה היה נפלא, ממש לא
פרופ' רות ג'ינאו:
 אבל עכשיו זה דברים שבאמת במבחן יכולים לכתוב כמה אנשים שקרל מרקס היה בעד כלכלה חופשית
פרופ' רות ג'ינאו:
 זאת אומרת, זה דברים שהם באמת, הייתי מצפה שאנשים יגיעו עם הידע הזה
פרופ' רות ג'ינאו:
      עכשיו, יש שני דברים שאפשר אולי לעשות ולחשוב עליהם
פרופ' רות ג'ינאו:
 דבר אחד זה המרכז לנוער שוחר מדע של חוסידמן שנמצא באוניברסיטה שלנו
פרופ' רות ג'ינאו:
 ואני הבנתי לאחרונה שמשום מה יש תוכנית של מדעי הרוח, אבל משום מה רק שתי אוניברסיטאות זכאיות להפעיל אותן
פרופ' רות ג'ינאו:
 ובמשך שנים ארוכות זה תמיד היה העברית ותל אביב
פרופ' רות ג'ינאו:
 עכשיו, לא ברור לי למה רק שתי אוניברסיטאות
פרופ' רות ג'ינאו:
 אין לי בעיה שהעברית ותל אביב יפעילו
ליאור פרלמן:
יש תוכנית למדעי הרוח בבן גוריון, לנוער
ליאור פרלמן:
 "דרך רוח" פועלים בבן גוריון
פרופ' רות ג'ינאו:
משהו אחר שאין, אני לא זוכרת
ליאור פרלמן:
אידאה
פרופ' רות ג'ינאו:
אידאה, בדיוק
פרופ' רות ג'ינאו:
 אז אידאה יש רק לשתי אוניברסיטאות
פרופ' רות ג'ינאו:
 אז או שאפשר יהיה לעשות איזה רוטציה, או שאפשר יהיה להוסיף עוד אוניברסיטאות
פרופ' רות ג'ינאו:
 כי אני חושבת שהדבר הזה הוא מרכזי
פרופ' רות ג'ינאו:
 כי יש ילדים שאוהבים את זה ואם נותנים להם - - -
ליאור פרלמן:
אצלנו
ליאור פרלמן:
 כל הילדים שאוהבים את זה אצלנו לומדים ב-"דרך רוח"
ליאור פרלמן:
 אין צורך לשתי תוכניות
פרופ' רות ג'ינאו:
אבל למה? אידאה יש רק בשתי אוניברסיטאות
ליאור פרלמן:
במקום שאנחנו לא פועלים הם פועלים
ליאור פרלמן:
 זה משהו אחר
פרופ' דניאלה דוויק:
אידאה זה תוכנית לעבודות גמר, זה משהו אחר
ליאור פרלמן:
משהו אחר
פרופ' דניאלה דוויק:
אידאה זה תוכנית לעבודות גמר
פרופ' רות ג'ינאו:
אוקיי
פרופ' רות ג'ינאו:
 זה איזה שהיא תוכנית שהיא מאוד, כן
פרופ' דניאלה דוויק:
כן, כן
פרופ' דניאלה דוויק:
 אבל אפשר לבדוק את זה, אני אבדוק את זה
פרופ' רות ג'ינאו:
מה עם למשל הנושא הזה של מורים שבאים ללמוד היסטוריה? כלומר, אצלנו למשל במשך שנים ארוכות היו הרבה מאוד מורים שבאו ללמוד תואר שני
פרופ' רות ג'ינאו:
 מורים להיסטוריה שבאו ללמוד תואר שני בהיסטוריה
פרופ' רות ג'ינאו:
 והם נעלמו
פרופ' רות ג'ינאו:
 פשוט אין, הם לא נמצאים כבר יותר
פרופ' רות ג'ינאו:
 אין לנו כבר מורים בתואר שני בהיסטוריה
פרופ' רות ג'ינאו:
 ואני לא יודעת למה זה קרה
פרופ' רות ג'ינאו:
 ואני חושבת שזה דבר שיכול מאוד לתרום למורים, אותם מורים שאין להם ניסיון כל כך בתחום הזה, לבוא אלינו
פרופ' רות ג'ינאו:
 אפילו לנסות לחשוב על תוכניות מיוחדות, שזה דבר שאולי יכול לסייע
פרופ' דוד הראל:
אגב הדוגמה שלך של סטודנטים
פרופ' דוד הראל:
 אני שמעתי מישהו שאמר שהמהפכה הצרפתית זה שליאו מסי עבר מברצלונה פריז ומישהו אחר שאמר שפגוע 70 זה יישומון חדש של גוגל
איימן עודה:
טוב, אז אני רוצה לתת ל-"דרך רוח" בבקשה, לליאור וסיגל
איימן עודה:
 שאלה לפני, בבקשה
אלי גולדשמידט:
אני רציתי לשאול את ד"ר אסרף אם היו כאן התייחסויות למודל התקצוב והתקצוב של מדעי הרוח
אלי גולדשמידט:
 אני לא חושב שהתייחסת לזה בתשובתך
אלי גולדשמידט:
 אז אם תוכל
ד"ר מרק אסרף:
בתוך מספר דקות עמיתי יתייחס לזה
איימן עודה:
טוב, לפני שתדברו, ליאור וסיגל, אתם רואים את התמונות פה
איימן עודה:
 כולם של אנשים במדעים מדויקים
איימן עודה:
 אני רוצה שיהיו עוד שתי תמונות: אחת ליהודי ואחת לערבי
איימן עודה:
 אז אם יש לכם הצעה למי, יש תרבות, יש אישה
איימן עודה:
 אז תציעו לי בבקשה בתום הישיבה
איימן עודה:
 או תבואו תגידו לי אנחנו רוצים שיהיה טשרניחובסקי
איימן עודה:
 בסדר? אוקיי, אז ליאור וסיגל, בבקשה
ליאור פרלמן:
תודה רבה
ליאור פרלמן:
 אז ברשותך, אנחנו המייסדים והמנהלים שותפים של "דרך רוח", שזו חברה לתועלת הציבור שמקדמת את מדעי הרוח בארץ כבר 12 שנים
ליאור פרלמן:
 אני לא יודע אם התמזל מזלנו או איתרע מזלנו ואנחנו מלווים את המשבר הזה, ובעינינו בפירוש יש משבר במדעי הרוח ואי אפשר להתעלם ממנו כבר 12 שנים בגדול
איימן עודה:
למה 12 שנים?
ליאור פרלמן:
אנחנו עובדים כבר מ-2011
ליאור פרלמן:
 פחות או יותר באוגוסט 2011, אנחנו פועלים מאז
ליאור פרלמן:
 ומלווים את האנשים שיושבים כאן סביב השולחן
ליאור פרלמן:
 ובגדול, שלחנו כאן מצגת שהכנו לפני שמונה שנים
ליאור פרלמן:
 לא השתנה שום דבר מהותי בתחום
ליאור פרלמן:
      אני כן רוצה לספר בשתי מילים על מה אנחנו עושים, כי אני חושב שזה מהצד של התקווה
ליאור פרלמן:
 מהצד של אפשר לעשות
ליאור פרלמן:
 בסוף זו פעילות משותפת של הרבה מאוד גופים, כולל אוניברסיטאות, כולל הרשויות המקומיות, כולל קרנות פילנתרופיות שתומכות בנו לאורך השנים
ליאור פרלמן:
 אנחנו מפעילים היום שישה בתי חינוך למדעי הרוח, לתלמידי תיכון ויסודי
ליאור פרלמן:
 בתוך האקדמיות, באוניברסיטת חיפה, תל אביב, בן גוריון, בר אילן, מכללת אורנים ומכללת תל חי
ליאור פרלמן:
 מה זה בית חינוך? זה מקום פיזי, כיתות לימוד, שבאים אליו תלמידי תיכון ויסודי בשעות אחרי הצהריים, מרצונם החופשי
ליאור פרלמן:
 בלי מיון ובלי תשלום
ליאור פרלמן:
 והם לומדים פעם בשבוע במשך שלוש שנים
ליאור פרלמן:
 כיתות י', י"א, י"ב אלה התיכונים
ליאור פרלמן:
 וכיתות ד', ה', ו' אלה היסודיים
ליאור פרלמן:
 פשוט לומדים מדעי הרוח
ליאור פרלמן:
 לומדים פילוסופיה וספרות לבגרות חמש יחידות
ליאור פרלמן:
 יש לנו נכון להיום 38 כיתות לימוד עם 500 תלמידי תיכון ויסודי
ליאור פרלמן:
 ולשמחתי ואולי להפתעתי הרבה, אנחנו בצמיחה
ליאור פרלמן:
 כלומר, הילדים רוצים
ליאור פרלמן:
 הילדים באים ואנחנו לא עושים מיון והם באים אחר הצהריים ולומדים, כולל תלמידים של החברה הערבית מבתי הספר הציבוריים בחיפה
ליאור פרלמן:
 שבאים אלינו ללמוד לא נזירות נצרת ולא התיכון האורתודוקסי, אלא תיכון אכרמה ותיכון אלמותנבי שבאים ולומדים ספרות ערבית, במשך שנתיים
איימן עודה:
איפה לומדים?
ליאור פרלמן:
בבית החינוך שלנו באוניברסיטת חיפה
ליאור פרלמן:
 לומדים ספרות ערבית, עם שני מורים: מורה לספרות ערבית ומורה לספרות עברית
ליאור פרלמן:
 בהוראה משולבת
ד"ר סיגל נאור:
בשתי הלשונות
ליאור פרלמן:
בשתי הלשונות
ליאור פרלמן:
 והתלמידים באים והתלמידים רוצים
ליאור פרלמן:
 כלומר, יש רצון
ליאור פרלמן:
 אני לא יודע אם במהלך היציאה שלך הספקת לשמוע את הנתון בעיניי המבהיל, שהעלתה פה ד"ר טלי יניב מהמזכירות הפדגוגית שמדבר על זה שמתוך 30,000 מורים שמלמדים היום מדעי הרוח בחטיבות הביניים ובתיכונים 17,000 אין להם רקע
ליאור פרלמן:
 אין להם רקע בתחום
ליאור פרלמן:
 מבהיל
ליאור פרלמן:
 כלומר, את הילד שלי, את הילדים שלי, את הילדים שלכם, מלמדים אני לא יודע איך להגדיר את זה שזה יהיה, שהאוזניים יצלצלו
ליאור פרלמן:
 מלמדים סוג של, אני לא חושב, אם הייתי מגיע לבית חולים ובמחלקה הכירורגית היה עכשיו מקבל אותי אח סיעודי, כי זה מה יש לתת – לא יודע מה הייתי עושה
ליאור פרלמן:
 אז אנחנו יכולים לדבר פה שנים ושעות על פתרונות
ליאור פרלמן:
 אבל כמו שפרופ' דוד העלה פה, אם עובדים על עבודות חקר ואין מי שיבדוק את עבודות החקר האלה, כי הוא לא הוכשר לזה
ליאור פרלמן:
 הוא לא יודע מה זה
ליאור פרלמן:
 גם אם הוא יוכשר כמה שהוא רוצה, אבל הוא לא נגיש לטקסט
ליאור פרלמן:
 הוא לא עבד בחיים שלו עם טקסט באקדמיה
ליאור פרלמן:
 אז זה נתון שקשה לעבוד איתו
איימן עודה:
יש לי הרגשה שהבעיה הזאת בעיקר בבתי ספר יהודיים
איימן עודה:
 למה? כי דווקא אצל הערבים אין מחסור במורים
איימן עודה:
 אז אני חושב האם זו בעיה שהיא, אני רוצה לשאול את נציגת משרד החינוך
איימן עודה:
 בתי ספר יהודים וערבים?
ד"ר טלי יניב:
לא, אני לא בטוחה
ד"ר טלי יניב:
 אני רק מדגישה עוד פעם, שהבעיה היא בחטיבת הביניים יותר מאשר בחטיבה העליונה
ד"ר טלי יניב:
 בחטיבה העליונה, ובמיוחד בחמש יחידות זו לא אותה בעיה
ד"ר טלי יניב:
 ומי שעושה את תהליכי החקר זו חטיבה עליונה ולא חטיבת ביניים
ד"ר טלי יניב:
 חטיבת ביניים המצב הוא, שם יש לנו קבוצה גדולה של מורים שהיא לא מוכשרת
ד"ר טלי יניב:
 חטיבה עליונה מצבנו הרבה יותר טוב
פרופ' דוד הראל:
אז ההערה שלו על המחלקה הקרדיולוגית שתוריד אותה לסניף של קופת חולים
ד"ר טלי יניב:
אני לא אומרת שהמצב טוב
ד"ר טלי יניב:
 אני אומרת שצריך לקחת בחשבון שתהליכי חקר לא עושים אנשים שלא יודעים לעשות תהליכי חקר
פרופ' דוד הראל:
כן, כן
ד"ר סיגל נאור:
ואני אמשיך את ליאור, ברשותכם
ד"ר סיגל נאור:
 אני חוקרת ספרות במקצוע שלי
ד"ר סיגל נאור:
 אני גם לימדתי במשרד החינוך, עבדתי עם משרד החינוך
ד"ר סיגל נאור:
 ויחד הקמנו את ארגון "דרך רוח"
ד"ר סיגל נאור:
 אנחנו כן מדברים על שינוי שבכל זאת מקביל להקמת של "דרך רוח" שהוא הפרקטיקה הנאו-ליברלית שמשפיעה מאוד על מערכת החינוך ועל המערכת האקדמית
ד"ר סיגל נאור:
 אני חושבת שמדעי הרוח, שכחו קצת שמדעי הרוח שייכים לעם
ד"ר סיגל נאור:
 עכשיו, אני רוצה להבחין בין מדעי הרוח ובין רוח
ד"ר סיגל נאור:
 בבתי הספר התיכוניים, וכאן אני פונה למשרד החינוך
ד"ר סיגל נאור:
 כי תראו, "דרך רוח" הצלחנו להקים באמת שישה בתי חינוך נפלאים ומדהימים ותלמידים ומורים הכי טובים
ד"ר סיגל נאור:
 כל מה שאתם רוצים
ד"ר סיגל נאור:
 לא הצלחנו להשפיע עד היום על מדיניות
ד"ר סיגל נאור:
 לתחושתי, יש כאן יד מכוונת
ד"ר סיגל נאור:
 כלומר, יד מכוונת שבכוונה מנמיכה את מעמדם של מדעי הרוח
איימן עודה:
את חושבת יד מכוונת או שזה השוק?
ד"ר סיגל נאור:
לא
ד"ר סיגל נאור:
 תראו, השוק זה השוק
ד"ר סיגל נאור:
 בבית ספר, אם בית ספר היה מחליט, אם בתי הספר היו מחליטים שהשוק כרגע הוא לא בדיוק רלוונטי
ד"ר סיגל נאור:
 משום שבבית ספר צריך ללמוד לקרוא טקסט
ד"ר סיגל נאור:
 ואני אומרת לכם שיש מורים בבתי הספר היום שאם תבקשו מהם לקרוא בקול רם תיצלנה אוזניכם
ד"ר סיגל נאור:
 תיצלנה
ד"ר סיגל נאור:
 אני רצינית במה שאני אומרת
ד"ר סיגל נאור:
 אני יודעת שאני אומרת כאן דברים חמורים וקשים
ד"ר סיגל נאור:
 אבל אני רוצה להגיד
ד"ר סיגל נאור:
 מה קורה באמת, האקדמיה, שבאמת מודל המחקר שלה, מודל הפרסומים וקרנות המחקר
ד"ר סיגל נאור:
 מה קורה עם המחויבות של האקדמיה public humanities? מה עם הדבר הזה של כתיבת מסות? מה עם הדבר הזה של הגעה אל הציבור הרחב?      מה עושים משרד החינוך? סליחה, משרד החינוך הוא לא בבעיה רק, הוא הבעיה גם
ד"ר סיגל נאור:
 משום שכל חדשות לבקרים מתחלף שר חינוך או שרת חינוך
ד"ר סיגל נאור:
 מגיעים עם תוכניות חדשות
ד"ר סיגל נאור:
 זה המשרד השני בתקצובו במדינה
איימן עודה:
הראשון
ד"ר סיגל נאור:
הראשון? יופי
ד"ר סיגל נאור:
 איך יכול להיות שמשרד החינוך עד היום לא בנה איזה שהיא פרסונה של נציב או נציבת הדורות הבאים שבונים איזה שהיא תוכנית שהיא לא קשורה בטלטלות האלה? עכשיו, אני לא שמעתי, כן, השאלה שנשאלת האם מדעי הרוח הם יעד מיעדי משרד החינוך? לא שמעתי שהם יעד מיעדי משרד החינוך
ד"ר סיגל נאור:
 שמעתי בגרות גמישה ושמעתי ערכים
ד"ר סיגל נאור:
 אבל לא שמעתי את המילים "מדעי הרוח"
ד"ר סיגל נאור:
      עכשיו, כשמדברים על מדעי הרוח צריך להבחין בין שני מושגים: מדעי הרוח הם מדעי המשמעויות, הם מדעים שמדברים על ביקורת
ד"ר סיגל נאור:
 זה משהו אחר
ד"ר סיגל נאור:
 בבית ספר תיכון ובבתי הספר היסודיים התלמידים נדרשים לקרוא ולכתוב
ד"ר סיגל נאור:
 הם מגיעים לכיתה א' עם מחברת ועם ספר והם יוצאים כשהם לא יודעים לקרוא משפט
ד"ר סיגל נאור:
 מגיעים אלינו ילדים מקסימים, חכמים, נפלאים
ד"ר סיגל נאור:
 טובים במתמטיקה ובפיזיקה שלא מבינים את ההוראות בבחינה בפיזיקה
ד"ר סיגל נאור:
 אם יש שאלה מילולית במתמטיקה הם לא מבינים מה מהות השאלה
ד"ר סיגל נאור:
 משתי סיבות: אחת, כי הם לא יודעים להבין
ד"ר סיגל נאור:
 ושתיים, כי המורה שניסחה את השאלה לא יודעת לנסח אותה
ד"ר סיגל נאור:
 כלומר, אנחנו נמצאים בבעיה מאוד מאוד חמורה
איימן עודה:
את אומרת דברים חשובים וחמורים
איימן עודה:
 ואנחנו צריכים לקבל את ההצעה שלך לגבי נציב לדורות הבאים
איימן עודה:
 אני חושב שזה דבר שצריך לחשוב עליו ולדון איך לעשות יציבות במשרד החינוך, גם בצל החלפת השרים כל הזמן
ד"ר סיגל נאור:
בהחלט
ד"ר סיגל נאור:
 ואני גם חושבת שצריך להפסיק להתעסק בכל השאלות של המדידה
ד"ר סיגל נאור:
 כל הזמן מודדים לילדים את החום, כמה חום יש לך כל שנייה
ד"ר סיגל נאור:
 תנו לילדים קצת ללמוד
ד"ר סיגל נאור:
 מה עם זמן הווה? מה קורה? אני חושבת שצריך לדרוש
ד"ר סיגל נאור:
 תראו, המצב הוא כל כך גרוע
ד"ר סיגל נאור:
 זה לא סתם שיש, בעיניי, כן? בסדר, בעיניי
ד"ר סיגל נאור:
 התאמה בין המצב כרגע במדינת ישראל ובין ההידרדרות
ד"ר סיגל נאור:
 אני לא מסכימה שאנשים שלומדים מדעי הרוח הם אנשים אמפתיים יותר
ד"ר סיגל נאור:
 ראינו תקופות בהיסטוריה שבהם אנשים היו תרבותיים מאוד ואכלו תותים ושמעו וגנר ואחר כך יצאו וחיסלו אנשים
ד"ר סיגל נאור:
 אז אין התאמה בהכרח
ד"ר סיגל נאור:
     אבל אני כן חושבת שיש איזו שהיא מגמה, שאני מרגישה אותה מלמעלה, ואני מרגישה אותה מהשטח
ד"ר סיגל נאור:
 כוחות השוק הם חלק מזה
ד"ר סיגל נאור:
 אבל הם לא רק הדבר
ד"ר סיגל נאור:
 הם לא רק כוחות השוק
ד"ר סיגל נאור:
 זו מגמה כוללת שבעצם רוצה להבגיר את הציבור
ד"ר סיגל נאור:
 ציבור שהוא פחות יודע ופחות קורא ותלמידים שמגיעים אלינו ואנחנו מצילים את נשמתם, כי הם יודעים לקרוא ולחשוב אחר כך
ד"ר סיגל נאור:
 זה תלמידים שידעו אחר כך להסתדר בעולם
ד"ר סיגל נאור:
 שיהיה להם רכוש פנימי, יהיה להם הון פנימי
ד"ר סיגל נאור:
 ואם אנחנו לא נדאג פה ברגע זה, ועם כל הוועדות שאני יושבת בהן כבר 12 שנה וקצתי בוועדות האלה
ד"ר סיגל נאור:
 אם אנחנו לא נקום ונעשה כרגע מעשה, מיידית פה במדינת ישראל, המצב ילך וייעשה יותר גרוע
ד"ר סיגל נאור:
 ומישהו צריך לקחת על זה את האחריות
ד"ר סיגל נאור:
 אני לא יודעת מי, אבל מישהו
ד"ר סיגל נאור:
 שיהיה למישהו אכפת מהדבר הזה ויגיד די, אני לא רוצה לסבן ונתונים ואנחנו עושים ככה ונותנים כסף
ד"ר סיגל נאור:
 די, מספיק
ד"ר סיגל נאור:
 לעשות
ד"ר סיגל נאור:
 כן, אני כועסת, אני יודעת, אבל זה מפעל חיים שלי "דרך רוח"
איימן עודה:
תודה רבה לכם
איימן עודה:
 אני מציע, אני רוצה לבקר אצלכם בעמותה בבקשה
ד"ר סיגל נאור:
נשמח מאוד
איימן עודה:
 אז נקבע מועד אחרי הישיבה
איימן עודה:
 פרופ' דוד וטשטיין, אוניברסיטת בן גוריון, בבקשה
פרופ' דוד וטשטיין:
תודה רבה לכם על ההזדמנות להופיע ולדבר
פרופ' דוד וטשטיין:
 אני דיקן הפקולטה למדעי הרוח והחברה באוניברסיטת בן גוריון
פרופ' דוד וטשטיין:
 והסכמתי כמובן עם כל הדברים שכל הדיקנים אחרים אמרו