GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט:
 השנה תקציב הרשות התכווץ במקביל לאיזשהו מיתון כללי במשק, שאפשר להתווכח על הגורמים לו והאם הוא קשור לנסיבות ספציפיות של ישראל או גלובליות, אבל יש טענה, שעל פניו יש בה היגיון, שדווקא כשהשוק מתמתן לממשלה יש תפקיד יותר משמעותי בחיזוק תחומים ספציפיים, או באופן כללי בסיוע לחברות בשלבים התחלתיים להצליח לשרוד את המיתון הזה
אלי גולדשמידט:
 אני חושב שהצד השני של זה הוא כמובן מוכנות לצמצום התקציב דווקא בשנים חזקות
אלי גולדשמידט:
 השאלה אם לרשות יש עמדה בעניין הזה, האם למועצה יש עמדה והאם היא ניסתה להביא את העמדה הזו לידי ביטוי
אלי גולדשמידט:
      השאלה השנייה היא ביחס לתחום הבינה המלאכותית שנדון פה בוועדה בשבוע שעבר
אלי גולדשמידט:
 התקצוב, לפי מה שעלה בדיון הקודם, היה על כמיליארד שקלים
אלי גולדשמידט:
 השאלה האם לדעת המועצה התקצוב הזה הוא נאות ומספק או שיש צורך להקצות משאבים יותר משמעותיים
אלי גולדשמידט:
 כמובן, ברור שתמיד הסל הוא מוגבל וצריך לתעדף אותו
אלי גולדשמידט:
 השאלה השלישית קונקרטית ביחס לנושא של "ססמי", המאיץ בירדן, שזה נושא שכבר עלה גם בוועדה, האם למועצה יש עמדה? האם העמדה הזאת נשמעה בממשלה? מה קורה עם זה?
דוד ראם:
העניין של "ססמי" הולך לפתרון, ממש הולך לפתרון
פרץ לביא:
המועצה לא דנה בנושאים מהסוג הזה ברזולוציה שאני ואתה היינו רוצים
פרץ לביא:
 הבעתי את עמדתי האישית בפני השר לגבי הקיצוץ ברשות לחדשנות, שאני חושב שזה דבר קשה מאוד עבור הרשות דווקא בזמן הזה, אבל המועצה לא דנה בנושא הזה, זה דברים שקרו רק לאחרונה
פרץ לביא:
 הנושא של "ססמי" – האקדמיה עוסקת בזה ושמעת את פרופ' הראל
פרץ לביא:
 לגבי השאלה הנוספת על תקצוב אנטי מחזורי, יענה אביב
אביב זאבי באלאסיאנו:
תודה רבה
אביב זאבי באלאסיאנו:
 אני אביב, סמנכ"ל תשתיות טכנולוגיות ברשות החדשנות, בין השאר ממונה על תחומי מחקר יישומי באקדמיה, בתעשייה ותשתיות מחקר
אביב זאבי באלאסיאנו:
 בסופו של דבר אנחנו בכלכלת חסר והרשות כל הזמן מנתבת את החוסרים הספציפיים שאנחנו צריכים לתת להם מענה
אביב זאבי באלאסיאנו:
 בשנים קשות, כמו שאמרת, רועי, אנחנו צריכים יותר לתמוך בחברות בשביל לבדוק ש-Deal flow שלהם יאפשר להם לשרוד, בשביל שהדאטה הזה לא יאבד, כי בסופו של דבר אם לחברה אין את ה-runway המתאים בשביל להמשיך לשרוד בשנים שאחרי זה, יכול להיות שכל ההשקעה שעשינו בה עד היום תלך לפח
אביב זאבי באלאסיאנו:
      בשנים יותר טובות אנחנו צריכים להסתכל על דברים יותר ארוכי טווח דווקא ולנסות לבנות תשתיות מחקר ופיתוח בשביל ליצור את התשתית לעתיד
אביב זאבי באלאסיאנו:
 חלק מהנושאים הם באמת אסטרטגיים, צריך אבל לעשות פה איזושהי הפרדה כאשר מדברים על האקדמיה
אביב זאבי באלאסיאנו:
 האקדמיה עוסקת בעיקר במחקר בסיסי והיחידה שעוסקת בתחום הזה ולכן חשוב שהיא תמשיך לעסוק בזה
אביב זאבי באלאסיאנו:
 לעומת זאת, רשות החדשנות מסתכלת יותר על המחקר היישומי המתקדם יותר שניזון מאותו ידע שמגיע מהאקדמיה
אביב זאבי באלאסיאנו:
      אני כן רוצה להעיר שבמקומות מסוימים הדברים הולכים ומתערבבים
אביב זאבי באלאסיאנו:
 אם פעם היה הבדל בין מחקר דואלי למחקר אזרחי היום כבר כולם יודעים שזאת אותה טכנולוגיה וגם היום האקדמיה יותר ויותר נכנסת לתחומים היישומים ויותר ויותר נכנסת גם להפעלה של הפרופסורים בתור יזמים והכל
אביב זאבי באלאסיאנו:
 כל הערבוב הזה דורשת שיתוף פעולה הרבה יותר מסיבי ממה שיש היום
אביב זאבי באלאסיאנו:
     לבוא ולהגיד באותה נשימה שבמקומות מסוימים כאשר יש המלצה על תשתיות מחקר ופיתוח, למקם אותה רק ברמות של תשתיות לאומיות או תשתיות באקדמיה, זה יוצר איזושהי בעיה בראייה רחוקת טווח בגלל שכשאנחנו נכנסים לאותה כלכלת חסר של שנים עגומות אנחנו נשארים רק עם הכסף שמתחזק את הקיים, ואז תשתיות לאומיות שלא נשענות על כסף פרטי ועל מעורבות יותר גבוהה של התעשייה, יותר ויותר בעייתיות
אביב זאבי באלאסיאנו:
      אני אתן את הדוגמאות שעמיתי פרופ' לביא דיבר, על אותן שתי תשתיות שנזכרו, מרכז הפוטוניקה והמאיץ
אביב זאבי באלאסיאנו:
 בסופו של דבר, אם אנחנו נמשיך להקים תשתיות מחקר ופיתוח רק במקומות שמוגבלים לאנשי ממשלה, מוגבלים לאקדמיה והמגזר הפרטי לא מפעיל אותן, אנחנו לא נתאים את הצרכים של אותן תשתיות לביקושים האמיתיים הקיימים ונמשיך להיות תלויים ולממן אותם, ובסופו של דבר נגיע למצב שאנחנו רק מתחזקים את הקיים ולא גמישים מספיק לפרוץ לדברים חדשים
איימן עודה:
חברת הכנסת מטי הרכבי צרפתי, בבקשה
מטי צרפתי הרכבי:
קודם כל, אני חושבת שכולם אמרו כאן דברים נכונים
מטי צרפתי הרכבי:
 בסוף מדובר על תמהיל בין ההתערבות הממשלתית או הלאומית לבין העסקית
מטי צרפתי הרכבי:
 אני לא בטוחה שהתמהיל הנוכחי הוא זה שייתן את האיזון הנכון, גם צופה פני עתיד, גם מתחזק את הקיים
מטי צרפתי הרכבי:
 אני חושבת שהאקדמיה כן צריכה להיות יותר יישומית
מטי צרפתי הרכבי:
 יש גם איזשהו שקט באובייקטיביות, קל יותר אולי לנתב כספים לאומיים לטובת מוסדות שאנחנו יודעים לפקח עליהם או יותר סומכים על – אני לא אגיד מקצועיות אבל על ההתנהלות, גם ברמת השקיפות
מטי צרפתי הרכבי:
 זה האתגר
מטי צרפתי הרכבי:
 האתגר זה האיזון
מטי צרפתי הרכבי:
 דיברו פה על חינוך, לצערי אני פחות אופטימית
מטי צרפתי הרכבי:
 אמרו כן מה קורה ברוח התקופה, אני לא מאוד אופטימית שברוח התקופה של ישראל 2040 - - -
איימן עודה:
תלוי בגוטליב
מטי צרפתי הרכבי:
 אז אומרים על זה בעזרת-השם, אתה יודע
מטי צרפתי הרכבי:
 אני כן חושבת שהמדינה צריכה להחליט אם היא משקיעה יותר במו"פ כמדינה שרוצה לעשות שיתופי פעולה במגרש של הגדולים
מטי צרפתי הרכבי:
 אני לא בטוחה שהתמהיל הנוכחי – וזה בסוף הכול איזונים – הוא הנכון לנו בטווח הארוך, במיוחד בתקופה הזו, שמצב שיתופי הפעולה וההתבססות על עסקים בין-לאומיים ומדינות לא מספיק יציב, כך שקל וחומר שאנחנו צריכים כמדינה להבטיח שלא נישאר מאחור, שזו למעשה הדאגה
איימן עודה:
 עו"ד נירה, בבקשה
נירה לאמעי-רכלבסקי:
בהמשך למה שאמר מר אהרון אהרון שההייטק ידאג לעצמו אבל המדינה צריכה לדאוג למחקר בסיסי, זה מאוד לא התבטא, או ההפך התבטא, למשל בתקציב ההשכלה הגבוהה השנה
נירה לאמעי-רכלבסקי:
 ות"ת יחד עם האוצר, באופן מאוד ברור, העדיפו תקצוב וסבסוד לסטודנטים שהולכים לתארים פרקטיים
נירה לאמעי-רכלבסקי:
  זה היה מאוד בולט ואני חושבת שגם האוצר התגאה בזה, אז אולי ההבנה צריכה להיות שם
נירה לאמעי-רכלבסקי:
 אני הרבה שנים בכנסת, זה כל הזמן כך
נירה לאמעי-רכלבסקי:
 תמיד המחקר הבסיסי נסוג מפני הפרקטיקה של הייטק, אבל זה בהחלט מחמיר
אהרן אוזן:
טווח קצר מול טווח ארוך
נירה לאמעי-רכלבסקי:
נכון
נירה לאמעי-רכלבסקי:
 אני הייתי בנציב הדורות הבאים בעבר אז זה בהחלט משהו שהיה חלק מהעבודה
איימן עודה:
גדי אריאלי, מנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בבקשה
גדי אריאלי:
צהריים טובים, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת איימן עודה, לך ולכל הצוות, כל הכבוד, יישר כוח
גדי אריאלי:
 אני באופן אישי מרגיש ממש התרוממות רוח מכל העבודה שנעשתה פה
גדי אריאלי:
 פרופ' פרץ לביא ופרופ' אבי דומב שלקחו חלק וכל מי שלקח חלק בעבודה הזאת, נעשתה פה עבודה נהדרת, הלוואי ובעזרת-השם נצליח לממש חלק גדול ממנה
גדי אריאלי:
 יש לי איזה סטארט-אפ, אולי נגייס אותם שיבואו איתי לישיבות באגף התקציבים, אז נעשה את זה יותר במהירות
גדי אריאלי:
     שר החדשנות והמדע אופיר אקוניס יצא הבוקר לביקור רשמי במרוקו
גדי אריאלי:
 הוא ביקש למסור לך באופן אישי את תודתו על העבודה של הוועדה והוא שמח לברך גם את פרופ' פרץ לביא על העבודה
גדי אריאלי:
 אנחנו, בוועדת השרים למדע, נמשיך לשתף פעולה, אני באופן אישי, גם עם אבי דומב וגם עם המדענים של המשרדים האחרים
גדי אריאלי:
 אנחנו משתפים פעולה בכל תחום ודלתי תמיד פתוחה ותמיד בנפש חפצה
גדי אריאלי:
 אני עובד בצמוד עם כל המדענים ואני חושב שלאט-לאט נתחיל לראות איך שדברים חוזרים
גדי אריאלי:
 אני שמח גם שיש כאן אנשים, כמו אהרון אהרון ואביב, עם הרבה ניסיון שיכולים לתרום לדיון הציבורי, זה יעשה רק טוב למערכת הזו
גדי אריאלי:
  	 אנחנו גם משתדלים לפתוח את הנושא – אפרופו נושאים שעלו פה – בחברה הערבית
גדי אריאלי:
 אנחנו משתדלים יותר ויותר להשקיע שם
גדי אריאלי:
 גם בשפרעם, גם בחורה וברהט אנחנו מתכוונים להשקיע יותר כספים ופתיחת מו"פים נוספים
גדי אריאלי:
 אני מקווה שבעזרת כל הנושאים שעלו פה, אם נצליח להיכנס לאיזושהי דרך ולבנות אבני דרך, נגיע גם לתוצאות בסוף
גדי אריאלי:
 תודה על ההזדמנות
איימן עודה:
תודה רבה לך, גדי
איימן עודה:
 חברים, מכיוון שזו ישיבה שכולם באותו כיוון, אשמח מאוד שתוסיפו להמלצות
איימן עודה:
 אני אקרא את ההמלצות, מי שיש לו הערות או תוספות להמלצות, אני אשמח
איימן עודה:
 אתם יודעים שהמבחן של הוועדה הזו הוא במעקב אחרי היישום, בפגישות עם השרים, עם ראש הממשלה, בהעלאת הנושאים למקומות שעשויים להביא טוב לכולנו
איימן עודה:
      אחד, ועדת המדע שמעה בעניין רב על פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח
איימן עודה:
 שניים, הוועדה רואה חשיבות בפעילות המועצה ומודה לכל הנוטלים חלק בפעילותה, שעוסקים בנושא לטובת הציבור, רובם בהתנדבות
איימן עודה:
 שלוש, הוועדה קוראת לממשלה ולוועדת השרים למדע וטכנולוגיה לקיים דיונים מעמיקים וענייניים בהמלצות המועצה
איימן עודה:
 ארבע, הוועדה רואה חשיבות בחיזוק המו"פ בישראל בכלל ובתחומים לטובת תועלת הציבור ובחיזוק המו"פ הממשלתי, ששיעורי המימון שלו כאמור נמוכים יחסית למדינות אחרות בפרט וקוראת לממשלה לבחון כיצד לפעול לשם קידום מטרות אלה
איימן עודה:
      חמש, הוועדה רואה חשיבות רבה בהשקעה במחקר ופיתוח בחברה הערבית בפרט
איימן עודה:
 הוועדה קוראת לוועדת השרים למדע וטכנולוגיה להתייחס לסוגיית פיתוח המדע והטכנולוגיה בחברה הערבית ולהכין תוכנית ביצוע בשיתוף עם המולמו"פ לקידום המחקר והפיתוח בחברה הערבית
איימן עודה:
 שש, הוועדה ממליצה למשרדי הממשלה, ובייחוד לראש הממשלה, שר המדע ושר החינוך, להכריז על מצב חירום במצב החינוך המדעי במדינת ישראל ולנקוט בצעדים מהותיים לטיפול בבעיה זו לפי המלצות הוועדה לחינוך מדעי במועצה הלאומית למחקר ופיתוח
איימן עודה:
 אלה הן ההמלצות שאני מציע
איימן עודה:
 אם יש מישהו שרוצה להוסיף נשמח לשמוע
איימן עודה:
 אוקיי, אז תודה רבה לכם, הישיבה נעולה
איימן עודה:
טוב, בוקר טוב לכולכם
איימן עודה:
 אנחנו מתחילים, חברות וחברים
איימן עודה:
 אני מתכבד לפתוח את הישיבה החשובה הזאת
איימן עודה:
 במיוחד בעת הזו חשוב ביותר לדון במצב לימודי מדעי הרוח
איימן עודה:
 אין ספק כי מדעי הרוח הם בסיס הכרחי לחברה דמוקרטית
איימן עודה:
 כשלומדים מדעי הרוח מתפתחת חשיבה ביקורתית, מתפתח הדמיון, מתפתחת אמפתיה לאחר
איימן עודה:
 חברה שבה מדעי הרוח נחשבים למותרות לא מועילים - היא חברה אשר דנה את עצמה לדיקטטורה
איימן עודה:
 מדעי הרוח תורמים לרווחה האנושית, אך התרומה הזאת קשה לזיהוי מפני שהיא אינה קוצרת רווחים חומריים בטווח הקצר
איימן עודה:
 קובעי מדיניות אשר יבחרו להתעלם מהתרומות הגדולות של מדעי הרוח ויבחרו לקצץ תקציבים ולהקל ראש במשבר בו שרויים לימודי מדעי הרוח ידונו את החברה האזרחית לעתיד של עושק מוסרי וחברתי
איימן עודה:
      אנחנו נמצאים כאן היום כדי לברר את מצב לימודי מדעי הרוח במדינה ולהבין כיצד ניתן לשפר את המצב
איימן עודה:
 זו מטרה חשובה לשם עצמה ויותר מכך, זו מטרה חשובה לשם קידום דמוקרטיה אמיתית
איימן עודה:
 כזו שבה אזרחים רואים אחד את השני כבני אדם שווים
איימן עודה:
      זו ישיבת מעקב
איימן עודה:
 בוועדה התקיימו דיונים של מצב לימודי הרוח ב-2017, לפני זה ב-2014 ולפני זה ב-2007
איימן עודה:
 רבים מהיושבים כאן בשולחן נכחו גם בדיון הקודם שהתקיים בנושא בוועדה
איימן עודה:
 אנחנו רוצים להבין האם המגמה של ירידה במספר תלמידי מדעי הרוח באוניברסיטאות המשיכה מאז
איימן עודה:
 ובכללי איך המצב השתנה מאז הדיון הקודם
איימן עודה:
      כעת תציג האקדמיה למדעים את מצב הדברים במדעי הרוח, כפי שעלה מהדוח שהכינו לפני כמה חודשים
איימן עודה:
 פרופ' דוד הראל, בבקשה
פרופ' דוד הראל:
תודה רבה חבר הכנסת עודה, יושב הראש
פרופ' דוד הראל:
 אז אנחנו תמיד שמחים להיות אצלך בוועדה
איימן עודה:
אנחנו שמים מאוד וגאים מאוד שאתה משתתף
פרופ' דוד הראל:
אני אדבר על מה שאנחנו עושים
פרופ' דוד הראל:
 אני האמת מסכים עם כל מה שאמרת
פרופ' דוד הראל:
 אפילו יש פה שורה או שתיים שאני מוחק עכשיו, כי כבר אמרת אותם בעצמך
פרופ' דוד הראל:
 אתה יודע וגם בוועדת השרים וגם במקומות אחרים, שאנחנו מופיעים בהם, שקשורים לענפי הממשל השונים
פרופ' דוד הראל:
 אני תמיד זה שמדבר על מדעי הרוח
פרופ' דוד הראל:
 פעם היינו באיזה תת ועדה של ועדת חוץ וביטחון, לא ממש סודי, אבל משהו כזה עתידי
פרופ' דוד הראל:
 וכולם דיברו על החשיבות של סייבר ומדעי המחשב וקוונטום ואקלים וכו'
פרופ' דוד הראל:
 ואני בסוף דיברתי על החשיבות של מדעי הרוח
פרופ' דוד הראל:
      אז באמת אני, אנחנו, בדעה שמדינה חייבת להתבסס לא רק על החוזק המדעי טכנולוגי, אלא גם על החוזק המדעי רוחני, מדעי הרוח, מדעי החברה
פרופ' דוד הראל:
 שזה רוח, תרבות, ערכים וכו'
פרופ' דוד הראל:
 זה גם משתקף בגוף שאנחנו באים ממנו
פרופ' דוד הראל:
 האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים יש בה שתי חטיבות: מדעי הטבע עם המדעים המדויקים ומדעי הרוח עם מדעי החברה
פרופ' דוד הראל:
 ואנחנו נותנים משקל שווה לשני הדברים ואפילו קצת יותר למדעי הרוח, בגלל ששם ישנן בעיות, ישנן חולשות במערכת וכו'
פרופ' דוד הראל:
      כפי שהזכרת, הגשנו גם כאן את דוח מצב המדע התלת שנתי שלנו
פרופ' דוד הראל:
 מי שלא מכיר אני ממש ממליץ להיכנס ולקרוא אותו, את כולו
פרופ' דוד הראל:
 ובוודאי את דפי ההמלצות בסוף כל פרק
פרופ' דוד הראל:
 הדוח הזה עמד בראש הוועדה שלו פרופ' משה רשף שגם היה פה אצלך בוועדה
פרופ' דוד הראל:
 ולוועדה שכתבה את דוח מצב העבודה היו תתי ועדות
פרופ' דוד הראל:
 אחת מתתי הוועדות האלה עסקה במדעי הרוח, וזה הפרק שרלוונטי לישיבה היום
פרופ' דוד הראל:
      אז אנחנו, היו לנו שתי תתי הצגות, אני רק נותן הצגה
פרופ' דוד הראל:
 ההצגה הראשונה תהיה של פרופ' מיכל בירן מהאוניברסיטה העברית, שהיא ישבה בתת הוועדה הזאת של דוח מצב המדע
פרופ' דוד הראל:
 ויש לנו גם ועדה פנימית שבראשה עמדה סגנית הנשיא, פרופ' מרגלית פינקלברג, והיא תדבר קצרות על זה אחר כך
פרופ' דוד הראל:
 אני רק אומר מראש שההבדל הגדול בתוכן בין ההמלצות דוח מצב המדע לבין הוועדה הפנימית היא שדוח מצב הוועדה מדבר בעיקר על ההשכלה הגבוהה, על החינוך במדעי הרוח ברמה האוניברסיטאית
פרופ' דוד הראל:
 והדוח הפנימי שלנו מדבר על רמה של תיכון ובתי הספר, שהוא פחות רלוונטי לישיבה של היום, אבל אנחנו נדבר עליו בכל זאת
פרופ' דוד הראל:
 אז פרופ' מיכל בירן, מהאוניברסיטה העברית, חברת האקדמיה
איימן עודה:
פרופ' בירן, בבקשה, יכול להיות שאני בשעה 10:30 אצא לרבע שעה וחבר כנסת אחר ינהל את הישיבה
איימן עודה:
 אבל אני אהיה במעקב באתר האינטרנט של הכנסת, במעקב אחרי מה שאתם מדברים
איימן עודה:
 כי יש הפגנה של ראשי רשויות מקומיות ערביות נגד הפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית
איימן עודה:
 ההפגנה מול משרד ראש הממשלה
איימן עודה:
 אני חייב להיות שם לפחות למספר דקות, אבל אני אעקוב כל הזמן דרך האינטרנט על מה שאתם מדברים
מיכל בירן:
תודה רבה
מיכל בירן:
 ואני מבטיחה שאני ממש אסיים הרבה לפני 10:30
מיכל בירן:
 אני אציג כרגע את עיקרי דוח מצב המדע שעוסק במדעי הרוח
מיכל בירן:
 אוקיי
מיכל בירן:
 מבחינת תמונת המצב, כמו שכולנו יודעים, יש ירידה משמעותית במספר הסטודנטים במדעי הרוח מצד אחד
מיכל בירן:
 גם מבחינת מצב אנשי הסגל יש אמנם עלייה קטנטנה של 5% משנת 2015, אבל ביחס לגידול באנשי הסגל בכללי וביחס לגידול במספר הסטודנטים זה בעצם ירידה
איימן עודה:
אז כמה הירידה בסטודנטים? מגמת הירידה, מאיפה לאיפה?
מיכל בירן:
מגמת ירידה, אתה יכול לראות פה את המספרים
מיכל בירן:
 הם שונים ממקום למקום
מיכל בירן:
 יש, נניח בלימודי היהדות יש לנו מינוס 44%
איימן עודה:
בלימודי יהדות?
מיכל בירן:
כן, יהדות יש את הירידה הכי גדולה
מיכל בירן:
 בלימודי שפות אזוריות - - -
איימן עודה:
רק לפני שבוע קראתי את התנ"ך כולו
איימן עודה:
 יש משלי מעולה
איימן עודה:
 יש שיר השירים, אני חושב שאין יותר יפה מזה
מיכל בירן:
יש אחלה דברים
איימן עודה:
קהלת מאוד יפה
איימן עודה:
 וישעיהו, אחד כמוני מאוד מתחבר
איימן עודה:
 שאר הדברים אני לא רוצה להביע את דעתי
מיכל בירן:
אני חושבת אבל, יש פה בהחלט ירידה על טווח של 10 שנים
מיכל בירן:
 אבל עכשיו אני מדברת לא בתור חברת אקדמיה ולא בתור חברת דוח מצב המדע, אלא בתור מרצה באוניברסיטה העברית שמלמדת בשני החוגים הכי גדולים בפקולטה
מיכל בירן:
 יש לנו גם תלמידים נהדרים
מיכל בירן:
 זאת אומרת, אם יש סיבה לאופטימיות בכל הירידה והמשבר, זה שלצד הירידה הזאת יש לנו עדיין תלמידים נהדרים שלומדים מדעי הרוח
מיכל בירן:
 ואני חושבת שאם נשקיע בהם ונקדם אותם, ולהשקיע במדעי הרוח זה peanuts לעומת להשקיע בדברים אחרים
מיכל בירן:
 אנחנו יכולים לשנות ולהביא למצב אחר
מיכל בירן:
 אז כן, יש ירידה, כי זה פחות מעשי מהייטק
מיכל בירן:
 כי אתה יכול לקחת קורס בהייטק ולהרוויח פי שתיים מאשר אנשים שלומדים מדעי הרוח
מיכל בירן:
 והקיטוב הזה של ההייטק משפיע על כל המדעים, לא רק עלינו
מיכל בירן:
 אבל אולי בעיקר על מדעי הרוח
מיכל בירן:
 אבל עדיין זה דבר מהותי שיהיה פה מדעי רוח חזקים
מיכל בירן:
 ויש לנו מספיק סטודנטים חזקים בשביל לעשות את זה, אם נשכיל לתמוך בהם ולשנות את המערכת
מיכל בירן:
      עכשיו, מה הבעיות של מדעי הרוח?
איימן עודה:
פרופ' בירן, אני חושב שהפירוט מאוד חשוב
איימן עודה:
 זה שהבנו לגבי היהדות, אם את יכולה גם להסביר לנו לגבי נושאים אחרים
איימן עודה:
 אני אישית מעניין אותי
איימן עודה:
 אני לא יודע מה דעתם
איימן עודה:
 אני חושב שזה חשוב
מיכל בירן:
אני אגיד לך, הבעיה היא שזה לאו דווקא, זאת אומרת, יש פה עניין קצת שרירותי
מיכל בירן:
 זאת אומרת, נניח תיקח היסטוריה
מיכל בירן:
 יש ירידה של 40% בהיסטוריה, אבל יש ירידה של 18% בלימודים אזוריים
מיכל בירן:
 עכשיו, אני למשל באה, אני היסטוריונית
מיכל בירן:
 אבל אני מלמדת בחוג ללימודי אסיה ובחוג ללימודי אסלאם והמזרח התיכון
מיכל בירן:
 ושם אין ירידה או ירידה הרבה יותר קטנה
מיכל בירן:
 אז אם הירידה היא בהיסטוריה מערבית, כי אנשים הולכים ללמוד דברים אחרים, זה אומר שיש ירידה בהיסטוריה
מיכל בירן:
 אני לא הייתי נכנסת פה לדקויות
איימן עודה:
אבל רצית להגיד עכשיו, הפרטים הללו מאוד מאוד חשובים
מיכל בירן:
אני לא בטוחה כמה החשיבות היחסית שלהם היא כל כך משמעותית
מיכל בירן:
 אני חושבת שהבעיה היא כללית שיש ירידה כללית ברוב הדברים
מיכל בירן:
 אולי פרט לדברים שהם יותר מעשיים, כמו עיצוב
איימן עודה:
אני לא יודע אם אני עיקש, אבל אני אישית חשוב לי לדעת אם הישראלים חשוב להם ללמוד אסלאם למשל ופחות עכשיו מערבי או שעלה המערבי ופחות אסלאם
איימן עודה:
 האם זה חשוב לי? אני חשוב לי
מיכל בירן:
אז שוב, אין לנו פילוח ברמת האסלאם
מיכל בירן:
 אבל אני יכולה להעיד שהחוג ללימודי האסלאם והמזרח התיכון באוניברסיטה העברית, שאני במקרה מלמדת בו, הוא החוג הכי גדול בפקולטה
מיכל בירן:
 ויש לנו שם תלמידים שהם גם הרבה מאוד ממזרח ירושלים, בעיקר תלמידות, וגם חיילים
פרופ' דוד הראל:
זה בגלל שיש מרצות טובות מאוד
קריאה:
המגמות האלה קורות גם בחו"ל? כלומר, המגמה של ירידת קרנם של מדעי הרוח זו מגמה, רואים אותה בכל העולם?
מיכל בירן:
זו מגמה עולמית
מיכל בירן:
 אנחנו לא המצאנו את זה, זה מגמה עולמית
מיכל בירן:
 כי מדעי הרוח נחשבים, לפחות מעשיים
איימן עודה:
פרופ' בירן, אז אנחנו קשים
איימן עודה:
 אבל כשאמרת שסטודנטים ממזרח ירושלים, ירושלים המזרחית, לכן אני מתעקש כדי להבין כמה יהודים
איימן עודה:
 כי חשוב לי להבין את האוריינטציה לאן הולכת
איימן עודה:
 לאיזה כיוון
איימן עודה:
 אני חושב שזה חשוב לכולנו
איימן עודה:
 למה השפה הערבית, שפה שלישית ורביעית אפילו במדינה? מבחינתי זה חשוב
איימן עודה:
 לו הייתה שנייה אז יש בזה אמירה
איימן עודה:
 אם זו שפה רביעית יש אמירה אחרת
איימן עודה:
 לכן גם לימודי האסלאם, לימודי המזרח, אלה דברים שהם חשובים לנו
פרופ' דוד הראל:
יכול להיות שיש מקום לאסוף נתונים יותר מפורטים
פרופ' דוד הראל:
 כרגע אין לנו
איימן עודה:
אוקיי, בסדר
מיכל בירן:
טוב, אז אני חושבת, תסלחו לי שאחרי כל הדיבורים היפים אני אתחיל בכסף
מיכל בירן:
 הרי כידוע אם אין קמח, אין תורה
מיכל בירן:
 אז זה חשוב
מיכל בירן:
 יש לנו בעיה מאוד רצינית של תקצוב מדעי הרוח
מיכל בירן:
 כרגע התקצוב של מדעי הרוח על פי מודל ה-ות"ת לא מתאים למחקר של מדעי הרוח
מיכל בירן:
 התקציב של מדעי הרוח מבוסס על מודל של מדעי הטבע
מיכל בירן:
 זו בעיה ידועה
מיכל בירן:
 אני בטוחה שהיא עלתה, הייתה ועדת סמילנסקי ב-2015, הייתה ועדת יעקנלביץ' ב-2021
מיכל בירן:
 הבעיה היא זה לא שיש ועדות
מיכל בירן:
 יש ועדות, יש להם הצעות טובות
מיכל בירן:
 הבעיה זה היישום שלהם
מיכל בירן:
 היישום של ההחלטות האלה הוא בדרך כלל N פלוס שנתיים
מיכל בירן:
 או N פלוס חצי שנה
מיכל בירן:
 זאת אומרת, בינתיים אף פעם, כולי תקווה שזה ישתנה, כי יש עכשיו כלים טכנולוגיים שיכולים להקל על זה
מיכל בירן:
 כרגע מה שקורה הוא שעל חלק גדול מהתפוקה המדעית של חוקרי מדעי הרוח, כלומר ספרים, כלומר מאמרים וקבצים, כלומר קצבי מאמרים, האוניברסיטה לא מתוגמלת בכלל
מיכל בירן:
      יש עוד בעיה שזה העניין האיכותי
מיכל בירן:
 כלומר, אם אני מפרסמת מאמר בהד החינוך, ויסלחו לי כל מי שזה, פורום מכובד לכל הדעות, או אם אני מפרסמת מאמר ב- Science האוניברסיטה שלי מקבלת אותו גמול
מיכל בירן:
 האם זה הגיוני? לא, ברור שלא
מיכל בירן:
 וזה גם קל מאוד לנצל את זה ולפרסם חמישה מאמרים בעיתונים קיקיוניים במקום להשקיע במאמרים שמפורסמים בעיתונים טובים
מיכל בירן:
 אלה דברים שצריך למצוא להם פתרון ושקל יחסית למצוא להם פתרון
מיכל בירן:
 כי אם אני מפרסמת ספר באוניברסיטת קיימבריג' האוניברסיטה שלי לא מקבלת כלום, למרות שהרבה יותר קשה לפרסם ספר באוניברסיטת קיימבריג' מאשר לפרסם מאמר בכל כתב עת בעברית, מצוין ככל שיהיה
מיכל בירן:
      אז הדברים האלה שחושבים עליהם
מיכל בירן:
 הייתה עליהם הרבה מאוד עבודה גם באוניברסיטאות, גם ב-ות"ת
מיכל בירן:
 אבל צריך שמישהו סוף סוף ידפוק על השולחן ויישם אותם
מיכל בירן:
 כי מדעי הרוח זה לא מדעי הטבע
מיכל בירן:
 זה דבר אחר
מיכל בירן:
 וברגע שמנסים לכפות על מדעי הרוח שיטות של מדעי הטבע, שבחלקן כבר מדעי הטבע התנערו מהן, כי ראו שהן לא ממש מתאימות, אז זה פוגע בנו
מיכל בירן:
 זה פוגע במחקר
מיכל בירן:
 ואז זה יוצא שאנחנו לא מביאים הרבה כסף, אז אפשר לוותר עלינו, כי אנחנו לא נחשבים
מיכל בירן:
 תנו לנו תגמול שמגיע לנו לפי כמות העבודה שאנחנו עושים, לפי התפוקה המדעית שלנו, זה מאוד מאוד חשוב ומהותי
מיכל בירן:
      עכשיו, ההמלצה, יש פה גם בעיה
מיכל בירן:
 מספר התלמידים יורד ולפעמים יש תחומים שהולכים ונעלמים
מיכל בירן:
 אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב שתחומים במדעי הרוח לא ייעלמו
מיכל בירן:
 להיפך, שיתחדשו
מיכל בירן:
 ולכן צריך להקפיד שתהיה איזה שהיא שמירה על מסה קריטית של חוקרים מצטיינים, עם דגש על מצטיינים, כדי שיהיה לנו את כל המגוון התרבותי
מיכל בירן:
 אז הרבה פעמים משתמשים בנימוק הזה כדי לשמור עוד ספרות עברית או עוד לשון עברית שזה חשוב מאוד וכמובן לא יעלה על הדעת וכו' וכו'
מיכל בירן:
 אבל לא פחות חשוב זה לשמר את מדעי הרוח הכלליים
מיכל בירן:
 מדעי הרוח הם חשבים מאוד לזהות, אבל הם חשובים מאוד גם לרוח האדם בכללי ולתרבות המלאה, רוח האדם באשר הוא אדם
מיכל בירן:
 כי אם אנחנו רוצים שהזהות שלנו לא תהיה פרובינציאלית ברורה וזחוחה אנחנו צריכים להכיר את כל המגוון
מיכל בירן:
 ואם זה אומר שאנחנו צריכים שיהיה מישהו שיטפל באשרולוגיה או בשירה רוסית או בהיסטוריה של אפריקה אז זה דבר נחוץ
מיכל בירן:
 ואני חושבת שצריכה להיות איזה שהיא מדיניות לאומית שתבטיח, למשל הייתי מאוד שמחה אם היה פעם בשנתיים תקן לחוקר מצטיין בתחום מדעי הרוח בתחום שעוד לא קיים
מיכל בירן:
 ושאנשים יתחרו
מיכל בירן:
 ורק המצוינים ביותר יבואו
מיכל בירן:
 אז תגידו לי את מביאה את האנשים הכי אזוטריים ואפילו אין להם תלמידים, איך זה מסתדר? לא, כי אם אני מביאה חוקרים מצטיינים הם יביאו איתם את התלמידים שלהם
מיכל בירן:
 והם יצליחו לפתח פה תחומים חדשים
מיכל בירן:
      יש לנו כתוצאה ממצוינות של אנשים ספציפיים תחומים שהם לא טריוויאליים ושעדיין האקדמיה הישראלית מובילה בהם
מיכל בירן:
 לפתח תחום במדעי הרוח זה אמנם עולה כסף, זה תקן לחוקר, זה הרבה פעמים תקן ללימוד שפה, שזה הבא שאני אדבר עליו תכף
מיכל בירן:
 אבל זה הרבה פחות מלהשקיע במדעי הטבע
מיכל בירן:
 זה סכומים קטנים והם חשובים
מיכל בירן:
 כי חשוב, ברגע שאתה מבין שדתות יכולות לחשוב בכמה דרכים ולא רק אחת נגד השנייה למשל, אז אתה נהיה יותר סובלני והראש שלך נפתח ואתה מבין שיש עוד כמה דרכים ואפשר לשקול אותן
מיכל בירן:
 וזה דבר שהוא מהותי לחברה פלורליסטית ודמוקרטית ופתוחה
מיכל בירן:
 לפחות מה שאני מאמינה בו
מיכל בירן:
      מבחינת תשתיות: יש, שוב, תשתיות מחקר במדעי הרוח הן שונות מתשתיות מחקר במדעי הטבע
מיכל בירן:
 אין לנו מעבדות, יש לנו מעבדות, אבל פחות
מיכל בירן:
 אבל זה גם דבר שהוא בהחלט מהותי
מיכל בירן:
 התשתיות האלה מכמה סוגים: מצד אחד יש את כל הסיפור של מדעי הרוח הדיגיטליים ויש עכשיו מגמות של מדעי הנתונים ודברים נפלאים, שמחייבים גם שינוי בהכשרה
מיכל בירן:
 חוקרים למדעי הרוח צריכים לפעמים להבין גם במחשבים וגם בדברים כאלה, זה בטח לא מזיק
מיכל בירן:
 אבל יש לנו גם את הידע היותר תשתיתי שקשור פה, פה עניין של שפות הוא מאוד משמעותי
מיכל בירן:
 ערבית, אני מאוד אוהבת, וגם שפות רבות ושונות אחרות, שחשוב להבטיח את שימור הלימוד שלהן
מיכל בירן:
 אני חושבת שזה גם משהו שכדאי לעשות אותו בהיקף ארצי, כי במכון שאני עומדת בראשו מלמדים 14 שפות, בפקולטה שלי מלמדים 34 או משהו
מיכל בירן:
 נכון? 32
מיכל בירן:
 אז אנחנו משקיעים בזה, אבל זה מאבק יום יומי למצוא את המימון לזה
מיכל בירן:
 אנחנו מבקשים שתהיה איזה שהיא מסגרת ארצית שתוכל להביא את הדברים האלה
מיכל בירן:
      במקביל, להקים תמיכה בדיגיטציה, בהקמת מאגרי נתונים, בתחזוק מאגרי נתונים, בשימור
מיכל בירן:
 כי ההתפתחויות הטכנולוגיות הן כל כך מהירות, שמאגר נתונים שהקמתי לפני חמש שנים אני כל הזמן צריכה לעבוד עליו ולהשקיע בו עוד כסף ועוד עבודה של אנשי מדעי המחשב כדי שהוא ימשיך לתפקד
מיכל בירן:
 אז לדברים האלה זה דברים שצריכים למצוא להם פתרון
מיכל בירן:
 ושוב, זה הרבה כסף יחסית למדעי הרוח, אבל זה מעט מאוד יחסית לכל המדעים המדויקים
מיכל בירן:
      השקופית האחרונה שלי היא קשורה לוועדה לקידום מדעי הרוח, שמרגלית תדבר עליה מיד
מיכל בירן:
 אני רק רוצה להגיד שיש משבר במדעי הרוח באוניברסיטאות, נכון
מיכל בירן:
 אבל מצד שני, תסתכלו איזה פריחה יש למדעי הרוח הציבוריים
מיכל בירן:
 תערוכות כמו שהיו של קוסמה בתל אביב או של סיגלית לנדאו פה בירושלים
מיכל בירן:
 או פסטיבלים, הנה, פסטיבל קולנוע בסינמטק עכשיו
מיכל בירן:
 יש לזה ביקוש
מיכל בירן:
 ואני חושבת שאם אנחנו נצליח להשכיל ולקשר את מדעי הרוח באוניברסיטאות לציבור הרחב, אם זה דרך מערכת החינוך, כמו שתכף ידובר פה וכמו שיש פה אנשים שעושים כל הזמן
מיכל בירן:
 ואם זה דרך באמת כל אותם מוסדות כמו מוזיאונים וסינמטקים וכל הדברים האלו, אז אנחנו נוכל לצאת מהמשבר ולקדם את עצמנו למצב שבו יש לנו מדעי רוח פורחים
מיכל בירן:
 זו המטרה
מיכל בירן:
 תודה
איימן עודה:
"שוקראן טזילה"
איימן עודה:
 תודה רבה פרופ' בירן
פרופ' דוד הראל:
תודה רבה
פרופ' דוד הראל:
 אנחנו נעביר לפרופ' מרגלית פינקלברג, מאוניברסיטת תל אביב, שהיא סגנית נשיא האקדמיה
פרופ' דוד הראל:
 היא עמדה בראש ועדה פנימית שלנו שעסקה בבעיות במדעי הרוח בעיקר בחינוך הטרום אוניברסיטאי
פרופ' מרגלית פינקלברג:
אז קודם כל אני מברכת את הוועדה הזאת שעוסקת באמת במדעי הרוח כחלק ממדעים
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 זה לא מובן מאליו
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 ודבר שני, בנוגע לוועדה שלנו, הדוח הרשמי עדיין לא פורסם, אבל המסקנות, כמו שדוד אמר, מתרכזות בממשק בין החינוך הגבוה וחינוך בבתי ספר, בעיקר בבתי ספר תיכון
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 כי עם כל החשיבות של מספר התלמידים באוניברסיטאות וההשכלה הגבוהה, לא תהיה לנו השכלה גבוהה במדעי הרוח במובן רחב של המילה בלי שורשים עמוקים במערכת החינוך ובלי שמערכת החינוך - - -
פרופ' דוד הראל:
סליחה, נציג משרד החינוך נמצא פה?