GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית פרקש הכהן:
אתם בעבודה על כלי טכנולוגי שינטר את הרשת?
רועי פרידמן:
אנו בוחנים כלים טכנולוגיים שמאפשרים לזהות תמונות פנים סינתטיות שיוצרו באמצעות דיפ קול וקול סינטתי שיוצר באמצעות AI ולדעת שהם מזויפים
רועי פרידמן:
 הסיבה שהתחלנו בפעילות הזו, זה כי תמונות פנים וקול הם אמצעי זיהוי למערכות ואנו רוצים להגן על מערכות שיהיו מוגנות יותר כחלק מהגנת הסייבר
רועי פרידמן:
 זה וקטור ראשון שאנו פועלים בו
רועי פרידמן:
     שני הוא מלחמה בפישינג ופייק בנושאי סייבר
רועי פרידמן:
 בימים הראשונים של המלחמה פרסמנו קול קורא
רועי פרידמן:
 פישינג זה משלוח לינקים, שמביאים אותך לאתרים ששותלים שלך, פוגעניים, או שמביאים אותך למקומות שבהם אתה נחשף למידע שקרי
רועי פרידמן:
 כרגע אנו לקראת עלייה לאוויר של פלטפורמה שתאפשר לאזרחים לבדוק לינקים, האם הם אמיתיים או זדוניים
אורית פרקש הכהן:
זה גם הפרסומות בטלוויזיה
רועי פרידמן:
תכף אדבר על השוטפת
רועי פרידמן:
 זה משהו אחר
רועי פרידמן:
 הפלטפורמה הזו שאנו מעלים לאוויר תאפשר לתושבים לבדוק את הלינקים
רועי פרידמן:
 זה צפוי לעלות בתחילת חודש ינואר, עבודה עם מספר חברות מהשוק הפרטי ואינטגרציה של פתרונות
רועי פרידמן:
     הווקטור השלישי זה מידע שקרי ומידע שמופץ באמצעים ממוכנים ברשתות שזה הגדול ביותר והמורכב ביותר
רועי פרידמן:
 הבנו את זה עם פרוץ המלחמה, שנדרש טיפול בכך
רועי פרידמן:
 כפי שנאמר פה, אין גורם ממשלתי שמרכז את הטיפול והחלטנו דגל קדימה ולעסוק בזה, וזה כחלק מהתהליך המבצעי שאנו עושים, בוחנים איך זה יכול להשתלב בתהליך המבצעי שלנו כחלק מהגנת הסייבר
רועי פרידמן:
 ובתוך זה השטפת
אורית פרקש הכהן:
אתה חושב שאתה נמצא בעולם שבו יש לך במה להיאחז מבחינת חקיקה, מבחינת סמכויות פעולה, מבחינת הכללים של הממשלה או הדבר הזה טעון שיפור?
רועי פרידמן:
כפי שהזכירה עמיתתי מהפרקליטות, מתחילת המלחמה אנו עובדים איתם ומעבירים להם דברים שזיהינו כפייק
רועי פרידמן:
 אומר בצניעות – זה לרוקן את האוקיינוס – אם קודם רוקנו עם כפית, עכשיו זה עם כף
רועי פרידמן:
 אבל האוקיינוס הוא אותו אוקיינוס
רועי פרידמן:
 כרגע הכלים שבהם אנו עושים שימוש הם לא סקלביליים גם מבחינת האסדרה והמסד החוקי, כשאנו מבינים שכפי שתיארו פה, באיחוד האירופי זה אחרת
אורית פרקש הכהן:
 פרופ' יובל
אורית פרקש הכהן:
 מתנצלת – צריכים להיות קשוחים עם הזמן
אורית פרקש הכהן:
 אז ממש בקצרה
אורית פרקש הכהן:
 אחריו אשמע – יש לנו נציג חברת סטארט אפ שעוסק בנושא הזה ממש, סטארט אפ ישראלי
אורית פרקש הכהן:
 בבקשה, פרופ' יובל
אורית פרקש הכהן:
 המון תודה שהגעת לכבד אותנו בנוכחותך
יורם לס:
לכבוד הוא לי, באמת
יורם לס:
 אני לא מומחה בתחום, אז כמה מחשבות
יורם לס:
 דבר ראשון, הבעיה, אני חושב, ברורה פה
יורם לס:
 הנושא שלשמו התכנסנו פה הוא להבין את הפתרון
יורם לס:
 אני חושב שהאנלוגיה שניתנה פה לזה שג'נטיב AI הוא כמו האש עוזרת
יורם לס:
 אני רוצה להציע מטאפורה אחרת
יורם לס:
 אני חושב שמה שאנו עומדים מולו כעת משול לתקופת המערב הפרוע
יורם לס:
 מה שאפיין את המערב הפרוע זה שהיה ואקום חוקי למערב ארצות הברית, ולתוכו נכנסו אנשים שנקראו הברונים השודדים
יורם לס:
 חבל שמה שנשאר לנו מהמערב הפרוע זה הסרטים של הקאובויים והאינדיאנים שלא מציגים לנו את הבעיה האמיתית
יורם לס:
 הבעיה האמיתית במערב הפרוע הייתה, שנכנסו לשם אנשים עשירים שניצלו את העובדה שהחוק לא באמת חל שם כדי לגרוף הון עתק על חשבון עוולות בהרבה מאוד תחומים
יורם לס:
 אנו מכירים את השמות
יורם לס:
 אלה השמות של חלק מאוניברסיטות היוקרה הטובות ביותר בארצות הברית ובהם סטנפורד, רוקפלר ומוסד פיננסי כמו ג'יי פי מורגן
יורם לס:
 כל האנשים האלה הם מהברונים השודדים
יורם לס:
      באמת בכבוד הראוי לקולגות פה, אני חושב שלא יקרה שום דבר משמעותי בתחום הרגולציה הזו עד שהחוק יחוקק או החוקים יחוקקו פה בארץ
יורם לס:
 ולא חייבים לחכות לחוקים בארצות אחרות, כי יש לנו דוגמאות – למשל סטנדרטים של בטיחות שבמדינות מסוימות הרבה יותר מחמירים מאשר במדינות אחרות, ומי שרוצה למכור במדינות האלה מכוניות, צריך להתחשב בזה
יורם לס:
 אני חושב שאפשר יחסית בקלות לחוקק חוקים שיעבירו את האחריות בחזרה לחברות שמשמשות פלטפורמות לתוכן הזה
יורם לס:
 איני מבין הרבה ב-AI אבל בהתניה כן
יורם לס:
 ואם העונש על הפרת הדבר הזה יהיה בסקאלות של הכספים שמשמעותיות לחברות האלה, את עבודת הניטור והסילוק של הדברים הם יעשו בעצמם
יורם לס:
 זה דברים די פשוטים חוקית לעשות
יורם לס:
 חושב שיעבירו את המשא והנטל שקולגות עושים, בחזרה למי שיש לו הכלים לעשות את זה - יהיה לו גם המוטיבציה
אורית פרקש הכהן:
 נהניתי לשמוע אותך
אורית פרקש הכהן:
 ההשוואה למערב הפרוע היא מעניינת מאוד
אורית פרקש הכהן:
 רפאל מנדלסון
אורית פרקש הכהן:
 רציתי להראות שיש בסטארט אפים הישראליים חברות שעוסקות בנושאים האלה
אורית פרקש הכהן:
 חצי דקה
אורית פרקש הכהן:
 בבקשה, ספר על החברה
רפאל מנדלסון:
אם יש דקה אחת – אדבר באנגלית
רפאל מנדלסון:
 אחרת זה ייקח חמש דקות
רפאל מנדלסון:
     (נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגומם:)     אני עובד בחברת סיאברה
רפאל מנדלסון:
 אנחנו עובדים עם דמוקרטיות וחברות גדולות לזהות איומים המגיעים מהמדיה החברתית
רפאל מנדלסון:
 אנחנו חושפים כוונות פעולות זדון, מידע לא נכון, תמונות לא אמיתיות, סרטונים לא נכונים שבאים מהמדיה החברתית
רפאל מנדלסון:
 כאשר אילון מאסק רוצה לדעת כמה חשבונות מזויפים יש בטוויטר, הוא פונה לחברת סיאברה להבין כמה חשבונות מזויפים, פוסטים מזויפים וכו' קיימים בטוויטר
רפאל מנדלסון:
     כיום המדיה החברתית היא המקום להפצת  מידע כוזב
רפאל מנדלסון:
 זה חשוב להבדיל בין האנשים שפעילים בכך, החשבונות שמהם כותבים אם הם אמיתיים או לא והתוכן הנאמר
רפאל מנדלסון:
  אנחנו לרוב ממזגים את כל המידע הזה יחד אבל חשוב להבדיל בין הדברים
רפאל מנדלסון:
  בעצם היכולת להקים חשבונות מזויפים מביא להפצת תוכן שיקרי
אורית פרקש הכהן:
שימו לב שהוא מדבר בהיבט של הדיפ פייק – הפצה באמצעות פרופילים ומשתמשים מזויפים
רפאל מנדלסון:
(נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגומם:)     למשל ב7 וב-8 באוקטובר 2023, במשך 48 שעות, סיאברה חשפה מעל לארבעים אלף חשבונות מזויפים תומכי חמאס
רפאל מנדלסון:
 חשבונות אלה הפיצו תוכן שקרי במספר רב של שפות
רפאל מנדלסון:
 ב7 וה-8 באוקטובר, 1 מכל ארבעה חשבונות, ברחבי הפלטפורמות השונות של המדיה החברתית, שדן במלחמה של ישראל עם החמאס, היה חשבון מזויף
רפאל מנדלסון:
 הם הפיצו מידע כוזב  מאז וזה ממשיך עד היום
אורית פרקש הכהן:
רק בטוויטר? ואו
רפאל מנדלסון:
(נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגומם:)
רפאל מנדלסון:
     בכל סוגי המדיות: פייסבוק, אינסטגרם וטיק טוק
רפאל מנדלסון:
     יש מספר דרכים מרכזיות באמצעות הכלי של GAI להפצת מידע כוזב באופן נרחב וטוב יותר באופן אמין יותר: יצירת טקסט, סרטונים ותמונות,  ושפה
רפאל מנדלסון:
 אם שפת האם שלך היא לא אנגלית יש אפשרות להשתמש בתוכנה מיוחדת שמייצרת תוכן בשפה המקומית באופן אמין ואמיתי
רפאל מנדלסון:
 וכמובן יצירת כל התמונות והסרטונים באופן שנראה מאוד אמין
רפאל מנדלסון:
 מדוע זו בעיה? מפני שיצירת תוכן כוזב והפצתו מביאה לפגיעה משמעותית, לגניבה של זהויות, עושה מניפולציות במוחם של  כולנו כאשר אנו גולשים באינטרנט
רפאל מנדלסון:
 יש הרבה אנשים מכובדים באולם זה, אבל אם 1 מתוך 4 אנשים כאן אינו אמיתי, השיחה הזו תתנהל באופן שונה בהחלט
רפאל מנדלסון:
 לסיום, שנת 2024, תהיה שנה שוברת שיאים מבחינת בחירות
רפאל מנדלסון:
 2 ביליון אנשים מ-50 מדינות עתידים להצביע בבחירות ויתכן גם כאן בישראל
רפאל מנדלסון:
 אם אנחנו רוצים ליצור סביבה אינטרנטית בריאה אנחנו צריכים להוביל לשקיפות של השיחות שמתנהלות באינטרנט, האנשים והתוכן המוצג
אורית פרקש הכהן:
 אני רוצה לחדד את מה שאמרת פה כי אמרת דברים מבהילים – אמרת שבימים של 7 ו-8 באוקטובר אחד מתוך ארבעה פרסומים שנגעו לאירועי הטבח בעוטף היו בחשבונות פייק מתוך מטרה לעשות מניפולציה להצגת התמונה התודעתית של האירועים שקרו
אורית פרקש הכהן:
 אחד מתוך ארבעה חשבונות
אורית פרקש הכהן:
 חמור מאוד-מאוד
אורית פרקש הכהן:
 בעצם אתם יודעים לנטר את כל הדברים האלה
אורית פרקש הכהן:
 זה מה שעושה סיאברה?
רפאל מנדלסון:
     כן
רפאל מנדלסון:
 אנחנו מאתרים את השיחה, באמצעות מנוע מיוחד לחיפוש באינטרנט
אורית פרקש הכהן:
הנה, ממשלת ישראל היקרה, אולי להוציא מכרז או בפטור ממכרז, לאור דחיפות האירועים, ולטפל באירוע
אורית פרקש הכהן:
 אנו מוכרחים לסיים
אורית פרקש הכהן:
 מילה מנציג מערך ההסברה גל אילן
אורית פרקש הכהן:
 באמת פחות מדקה
אורית פרקש הכהן:
 אחריו איגוד האינטרנט וענבל אורפז היקרה ואני מסכמת
אורית פרקש הכהן:
 דיון מרתק
אורית פרקש הכהן:
 אתם לא מבינים איזו הקלה בשבילי אחרי כל כך הרבה דיוני ועדת כספים על הכספים הקואליציוניים
אורית פרקש הכהן:
 אני עוברת פה אירוע תיקון אישי
אורית פרקש הכהן:
 למרות הממצאים החמורים יש לומר על המערב הפרוע
יגאל אלון:
תודה, היושבת-ראש
יגאל אלון:
 בהמשך לדברים שעלו פה אני רוצה לייצר תמונת מצב מדויקת
יגאל אלון:
 ראש מערך ההסברה הלאומי נכנס לתפקידו בספטמבר השנה לפני המלחמה אמנם זמן קצר
יגאל אלון:
 ממש בשעה זו מתכנסים כל גורמי ההסברה הלאומית, לרבות גופי ביטחון, גורמי ממשלה בחמ"ל ההסברה הלאומי
יגאל אלון:
 מדובר בתכלול חסר תקדים
אורית פרקש הכהן:
חסר תקדים? נראה לי שהייתי מדברת קצת יותר בצניעות על ההסברה שלנו
יגאל אלון:
יש אתגר מאוד גדול אבל התיאום נכון להיום – אני 13 שנים במערך ההסברה - לא היה כזה
יגאל אלון:
 סיאברה היא חברה חשובה
יגאל אלון:
 אנו עובדים איתם, ובוחנים פתרונות טכנולוגיים נוספים, כפי שרועי ציין
יגאל אלון:
 מדובר באתגר תודעתי משמעותי
יגאל אלון:
 אנו עובדים בשוטף עם כל גורמי הביטחון בהקשרים הרלוונטיים
יגאל אלון:
 ציינו פה – ולא בכדי, שהאתגר הגדול הוא דווקא גם באזורים שלא נוגעים לסרטון כפי שהעלה דרור קודם שהוא הסתה מובהקת
יגאל אלון:
 צירי ההשפעה ורשתות ההשפעה זה אתגר מאוד משמעותי, ואנו בדיון עם כל הגורמים בהקשר הזה
אורית פרקש הכהן:
מתי מונה ראש מערך ההסברה במשרד ראש הממשלה?
יגאל אלון:
בספטמבר השנה
אורית פרקש הכהן:
מתי בספטמבר?
יגאל אלון:
אני צריך לבדוק
יגאל אלון:
 ההחלטה התקבלה לקראת סוף אוגוסט
אורית פרקש הכהן:
אני חושבת שדי בעובדה הזו שנכנס לתפקיד אדם שמהלך כזה משבר צריך ללמוד את תפקידו וללמוד מי אנשי הקשר שלו ולהיכנס לתפקיד – תפקיד בסדר גודל כזה במדינה כזו שמתמודדת עם כאלה בעיות הסברה, העובדה שלא היה אדם בתפקיד הזה ומונה לתפקידו רק בספטמבר מדברת בעד עצמה ויש לי כבוד והערכה רבים אליך
אורית פרקש הכהן:
 אתם לא מקבלים את התנאים הראויים
אורית פרקש הכהן:
 המערכת והשלד לא קיימים
אורית פרקש הכהן:
 ענבל אורפז
אורית פרקש הכהן:
 סליחה, אבל דקה ממש
אורית פרקש הכהן:
 תציגי את עצמך על העבודה החשובה שאת עושה
ענבל אורפז:
תודה
ענבל אורפז:
 אני יועצת חדשנות אסטרטגית
ענבל אורפז:
 חקרתי את הנושאים האלה בהקשר של הביטחון הלאומי הרבה שנים, ההשפעות של הדיפ פייק על הביטחון הלאומי, הפלייבוק של ההשפעה האיראניים יחד עם התוכן של פייק ריפורטר
ענבל אורפז:
 קרקסנו מומחים בתחום שנפגשים הרבה שנים
ענבל אורפז:
 פעם ראשונה שאנו נפגשים פה בכנסת וזו חשיבות מאוד גדולה וטוב לסכם בזה – אם לא נעשה מעשה, נמשיך להיפגש ולדבר על אותם נושאים ולא מתקדם
ענבל אורפז:
 אני רוצה לגעת בשורש הבעיה – אין היום בישראל אף גורם שמתכלל את הבעיה הזו ומסתכל עליה
ענבל אורפז:
 אנו יכולים לדבר הרבה על רגולציה
ענבל אורפז:
 אנו יודעים שהטכנולוגיה תתקדם הרבה יותר מהר מהרגולציה אבל לא תיתן את המענה
ענבל אורפז:
 מה שאנו מבינים ואפשר לדבר על זה גם בהקשר שומר החומות ובטח עכשיו
ענבל אורפז:
 הנושא של הזירה הדיגיטלי והזירה של הרשתות החברתיות היא משמעותית, משפיעה על חוסן העורף, משפיעה על האופן שבו ישראל נתפסת בעולם
ענבל אורפז:
 למשל יש מילים כמו טלגרם שלא הוזכרו פה
ענבל אורפז:
 טלגרם זה אירוע ענק במלחמה הזו
אורית פרקש הכהן:
נכון
אורית פרקש הכהן:
 לא הגיעו לדיון
ענבל אורפז:
ספרתי, בערוצי טלגרם הגדולים שמפיצים חדשות - מעל מיליון ישראליים הצטרפו מאז 7
ענבל אורפז:
10
ענבל אורפז:
 יש שם קרקע פורייה להפצת תוכן שקרי
אורית פרקש הכהן:
המערב הפרוע, אנחנו מאמצים בחום את השם
ענבל אורפז:
לחלוטין המערב הפרוע
ענבל אורפז:
 המקום שצריך להיות לגוף מתכלל שיסתכל על הכול – הרבה פעמים בדיונם האלה אנו אומרים: הרגולציה לא תתקדם – צריך לעשות חינוך לציבור
ענבל אורפז:
 תמיד בסוף אנו מדברים על אוריינות דיגיטלית
ענבל אורפז:
 אבל אני רוצה לטעון שזה לזרוק אחריות על הציבור וצריך לתת כלים לציבור
ענבל אורפז:
 אפשר בקלות לפתח כלים
ענבל אורפז:
 למשל ראינו את התמונות פה
ענבל אורפז:
 אם היה אתר רשמי, שאני יכולה להעלות תמונה ולקבל חיווי – זה AI- -
אורית פרקש הכהן:
זה קיים בצו הנשיאותי למשל של נשיא ארצות הברית
אורית פרקש הכהן:
 מדובר על אתר של הממשלה שבו אנשים יוכלו לקבל מידע מה פייק, מה לא פייק
ענבל אורפז:
זה קיים ואפשרי ולכן מעולה שיש קמפיין ויש שטפת אבל אם לא נייצר את התשתית ולא ניתן את הכלים זה לא יזוז וניפגש פה גם במלחמה הבאה
אורית פרקש הכהן:
 רשות הגנת הפרטיות, בבקשה
אורית פרקש הכהן:
 חצי דקה, צר לי, ועידן מאיגוד האינטרנט
לירון הופפלד:
תודה רבה
לירון הופפלד:
 בכל הנוגע לדיפ פייק ולהשפעה על פרטיות, הרשות להגנת הפרטיות פרסמה לפני כשנה מסמך שעוסק בשימוש בטכנולוגיית דיפ פייק בהתייחס להשפעה על פרטיות ושם הבהירה את העמדה שלה, שכאשר נעשה שימוש בבינה מלאכותית ובטכנולוגיית דיפ פייק לשם יצירת תמונות, סרטונים או קבצי קול כשנחזים להיות תוכן אמיתי שמקושר לאדם אמיתי או שעלולים להיתפס בציבור כבעלי תוכן אותנטי, ושיש בהם תוכן שיש בו כדי להשפיל או לבזות או לפגוע בפרטיות שלו – הדבר מהווה הפרה של הוראות חוק הגנת-  -
אורית פרקש הכהן:
 אני משבחת את הרשות להגנת הפרטיות
אורית פרקש הכהן:
 היא מהבודדות שהוציאו חוזר בנושא
אורית פרקש הכהן:
 הוא פחות רלוונטי לדיון הזה לצערי
אורית פרקש הכהן:
 הוא עוסק בהלבנת פנים של קטינים, נשים באמצעות דיפ פייק
אורית פרקש הכהן:
 פחות רלוונטי לתמונה שקשורה למניפולציה בתודעה במלחמה בעזה וזה עדיין לא מכסה על הפער הגדול שיש ברגולציה
אורית פרקש הכהן:
 נעבור לעידן מאיגוד האינטרנט
עידן רינג:
תודה על הדיון החשוב והמפורט הזה
עידן רינג:
 אנו הגשנו לוועדה מסמך שנמצא גם באתר הוועדה שמסתמך על עבודת קו הסיוע לאינטרנט בטוח שאיגוד האינטרנט מפעיל עשור, חווינו זינוק בפניות לקו במהלך המלחמה
עידן רינג:
 חשוב לציין שהבעיה של דיס אינפורמציה ובכלל של תוכן פוגעני היא לא ייחודית או בלעדית לתקופת המלחמה, והאתגרים שמציבה והצורך בסמכויות ברורות, ברגולציה ברורה היא נכונה ותהיה נכונה גם אחרי המלחמה ביתר שאת
עידן רינג:
 לא רק בהקשר של בינה מלאכותית
עידן רינג:
 הבעיה של דיס אינפורמציה – שהיא לא ממוקדת בטכנולוגיה הזו דווקא וגם הפתרונות לא יכולים להיות רק טכנולוגיים
עידן רינג:
 כפי שנאמר פה, יש צורך אמיתי לא רק ברגולציה ובסמכויות  אלא גם בחינוך לאוריינות מדיה גם של קהלים רחבים ובטח של צעירים שכלל לא קיים כיום במדינת ישראל
עידן רינג:
 זה לא מספיק דובר פה היום
עידן רינג:
 זה דבר שחשוב לדבר עליו
עידן רינג:
     הטיפול במיסאינפורמציה ומה אמת מסוכן לשים אותו רק בידי המדינה, ובטח בידיים של גופי ביטחון
עידן רינג:
 זה חייב להיות שולחן עגול יותר שיש בו גם החברה האזרחית וגם האזרחים עצמם וגם מערכת החינוך
אורית פרקש הכהן:
 אני רוצה לסכם ולהודות לכל מי שהגיע
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שהיה דיון מאוד מרשים והתרומה של כל אחד לדיון הזה
אורית פרקש הכהן:
      מלחמת חרבות ברזל זימנה למדינת ישראל אתגר גדול, הן בהיבטים המלחמתי והביטחוני והן בהיבט ההסברתי
אורית פרקש הכהן:
 לצד הלחימה הקשה בגבולות ישראל אנו מקיימים מאבק לא פחות חשוב על מעמדנו הבין לאומי ועל שמנו הטוב, והדבר הזה הוא יעד אסטרטגי עם השלכות על ביטחון ישראל אבל על העם היהודי כולו
אורית פרקש הכהן:
     במסגרת זו, השימוש בבינה מלאכותית בסרטונים, בתכנים כוזבים, בהסתה שקרית ושיטתית בהיקפים עצומים נגד מדינת ישראל וצבא ההגנה לישראל, הם עצומים
אורית פרקש הכהן:
 הדיון פה היום הציג בפנינו תמונה מבהילה, לפיו אפילו בין היתר עלה כי בימים שבין 7 ל-8 באוקטובר אחד מתוך ארבעה חשבונות ברשתות חברתיות בעולם היו פייק, ועשו מניפולציה על התודעה ביחס לאירועים הנוראיים ולטבח הנורא שעברה ישראל
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שמהדיון הזה עלו כמה דברים
אורית פרקש הכהן:
      מהדיון היום עולה חד משמעית כי מדינת ישראל לא מטפלת בנושא הזה בצורה הראויה לו והקריאה שלי היא כפולה
אורית פרקש הכהן:
 פעם היא פונה לרשתות החברתיות שהופיעו פה חלקן, לפעול בצורה נחושה יותר כנגד התופעה הזו, להסיר פוסטים ופייקים שמתגלים בזמן אמת
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שהיכולות הטכנולוגיות שבידי חברות הטכנולוגיה והרשתות החברתיות היום מאפשרות התחלה מיידית ומהירה של רגולציה עצמית
אורית פרקש הכהן:
 יש המשאבים והיכולות לכך
אורית פרקש הכהן:
 נדרשת פשוט החלטה על שינוי בסדרי עדיפויות
אורית פרקש הכהן:
     ביחס לממשלה, אני קוראת בזה לממשלת ישראל, הוועדה כולה קוראת לא להעלים עין מתופעת הדיפ-פייק  ויש לפעול באופן שהוא די ברור וידוע
אורית פרקש הכהן:
 כולם יודעים מה שצריך לעשות – פשוט צריך לעשות את זה: אחת, להציב את הנושא הזה כיעד אסטרטגי שמצוי באמת בסדרי העדיפויות של הממשלה בסדר עדיפות גבוה
אורית פרקש הכהן:
 ליזום החלטת ממשלה בנושא הזה ולהגדיר גורם אחד מתכלל כדי שהנושא הזה לא ייפול בין אלף גופים כפי שנאמר פה כפית או כף באוקיינוס עם אלף אנשים שלאף אחד באמת אין האחריות על הנושא הזה
אורית פרקש הכהן:
     בנוסף להקמת אדם אחד, יש להקים צוות ממשלתי ייעודי לטיפול בנושא, שיכלול חברות טכנולוגיה עם יכולות מוכחות ומיידיות בנושא כגון חברות שדיברנו עליהן פה ושהציגו פה
אורית פרקש הכהן:
 משרד המשפטים, מערך הסייבר, שירות הביטחון הכללי, משרד החדשנות, מערך ההסברה ועוד
אורית פרקש הכהן:
 הצוות יעבוד עם השוק הפרטי ושוק ההייטק בישראל והחברות האזרחיות דוגמת איגוד האינטרנט והפייק ריפורטר לזיהוי, ניתוח ותגובות לפעולות של דיפ פייק שנועדו לפגוע במדינת ישראל ולהסית נגדה
אורית פרקש הכהן:
 על הצוות לעסוק בפן הטכנולוגי, אבל גם ביצירת כלים משפטיים-חקיקתיים ורגולטוריים, להתמודד עם התופעה המסוכנת הזו
אורית פרקש הכהן:
      מייד, בלי לחכות למסקנות הצוות, יש להוציא הוראה שתחייב את חברות הטכנולוגיה ואת הפלטפורמות בישראל בשקיפות מלאה ביחס למדיניות שלהן ולפעולות הניטור ולפעולות ההסרה
אורית פרקש הכהן:
 הפעולות הללו של חברות הטכנולוגיה, בכל הכבוד, לבוא לדיון ולומר: אין לנו בדיוק הנתונים, אעשה שיעורי בית - הדברים האלה אין סיבה שלא יהיו פומביים
אורית פרקש הכהן:
 השקיפות תעשה את שלה, והציבור בכל הארץ ובעולם צריך לראות, מהן פעולות ההסרה, מה הקריטריונים, בגין מה ועוד
אורית פרקש הכהן:
      בפרט, על הממשלה לבחון את הצעדים הבאים: לקבוע הוראת חוק שמחייבת את הפלטפורמות השונות ליצור חתימה וזיהוי ברור של תמונות ותוצרים שהם פרי שימוש בבינה מלאכותית, בדומה לסעיף 3 לצו הנשיאותי של הנשיא ביידן מסוף אוקטובר השנה, בדומה לטיוטת חוק ה AI-ACT ולחוק ה-DSA של האיחוד האירופי
אורית פרקש הכהן:
     ב
אורית פרקש הכהן:
 בשונה מהמצב הקיים, בו בישראל אין שום כל סמכות להורות להסיר תכנים, יש לפעול ולקדם הצעות חוק שנחסמו על ידי ממשלות קודמות, מה שהיה מכונה חוק הסייבר
אורית פרקש הכהן:
 לחדש את העבודה על החוקים האלה – חוק הפייסבוק סליחה, ולקדם הצעת חוק שנעצרה בממשלה הקודמת – החוק להגנה על הציבור מפני פרסומים מסוכנים ברשת האינטרנט שהוא חוק שהונח על שולחן הכנסת על ידי ממשלת השינוי אבל הליך חקיקתו לא הושלם
אורית פרקש הכהן:
     להתניע את המהלך הזה שבו בית המשפט יהיה מוסמך לבקשת תובע, צו המחייב להסיר תוכן מרשת האינטרנט, בין אם האתר מאוחסן בשרת בישראל ובין אם מאוחסן בשרת מחוץ לישראל, ובמקביל לאפשר את איתורו של התוכן ברשת, כאשר יש אפשרות ממשית שהמשך פרסום התוכן יפגע בביטחונו של אדם, בביטחון הציבור או בביטחון המדינה
אורית פרקש הכהן:
     יש להתאים בעקבות אירועי 7
אורית פרקש הכהן:
10 את ההסדרים האלה בהצעת החוק הזו שכללה במקרה כזה – להסיר תכנים
אורית פרקש הכהן:
 שיהיה ברור שכוללים גם מקרים של תכנים מזויפים שתומכים בטרור או מפיצים מידע שקרי במסגרת אירועי לחימה
אורית פרקש הכהן:
      עוד נקודת שעלתה פה – יש להקים מנגנון ממשלתי באינטרנט, שמביא שירות שבודק אמינות של תכנים שמופצים, שיהיה שקוף לציבור בישראל ובעולם ונותן שירותים ומסייע במיפוי הזה של פייק ושאיננו פייק
אורית פרקש הכהן:
     על הממשלה להשתלב במסגרות עבודה בין לאומיות שכבר ראינו שקיימים כמו- - - בנושא
אורית פרקש הכהן:
 יש לקדם את האוריינות הדיגיטלית ולקדם לילדי ולאזרחי ישראל כלים להתמודד עם הדברים האלה
אורית פרקש הכהן:
      בשנה האחרונה היה דיון בין לאומי מאוד רחב על הסכנות לצד ההזדמנויות שהביאה הבינה המלאכותית, על המערב הפרוע שהציג אותו פה פרופ' יובל
אורית פרקש הכהן:
     ראשי תעשיית ההייטק בעולם ובראשם סאם אלטמן, מנכ"ל חברת OpenAI, הודה בביקורו בישראל ודיבר על החלק הקשה בטכנולוגיה פורצת הדרך הזו, לאזן בין ההבטחה האדירה שלה, לבין הסיכונים שלה
אורית פרקש הכהן:
     אני חושבת שמלחמת ה-7 באוקטובר המחישה לכולנו את הסכנות הגדולות, הנוספות שיש בטכנולוגיה הזו, את המדרגה הנוספת לסכנות הללו, והממשלה חייבת להתעורר ולטפל בנושא, ויפה שעה אחת קודם
אורית פרקש הכהן:
 תודה לכולם על הדיון הזה, נמשיך ונעקוב, תודה רבה
אורית פרקש הכהן:
 ובקשה קטנה מנציג מטא – אנא ממך אם אפשר לקבל תשובה בכתב ביחס לסרטון הספציפי הזה
אורית פרקש הכהן:
     תודה רבה, הישיבה נעולה
איימן עודה:
שלום לכולכם, אנחנו מתחילים
איימן עודה:
 אני רואה שאין פה נציגים של משפחות החטופים, אבל עקרונית אנחנו אמורים כולנו להיות הנציגים ולהגיד שזה הדבר הכי טריוויאלי, שבן אדם יחיה בחיק המשפחה והלוואי שהם ישובו כמה שיותר מהר ומוקדם
איימן עודה:
 מבחינתי שהמלחמה תיפסק וכמה שיותר מהר נצעד למתווה של שלום, וזה אפשרי, אל תתייאשו
איימן עודה:
      אני מתחיל
איימן עודה:
 חברות וחברים, אני מתכבד לפתוח את הישיבה החשובה הזו, תקציב 2024 - האיום על עתיד המחקר והפיתוח ופעילות המדענים הראשיים בממשלה
איימן עודה:
 הדיון הזה הוא דיון חירום, אתמול אושר בממשלה תקציב 2024 שדומה יותר לאיסוף תוכניות מגרה לקיצוצים רוחביים מאשר לספר תקציב אשר מטרתו להיטיב עם אזרחי המדינה והמשק
איימן עודה:
      דווקא בצל מצב חירום ומלחמה שפגעה אנושות במצבם הכלכלי של רבים בוחרת הממשלה להתנער מחובתה הבסיסית להיטיב עם אזרחי המדינה והמשק
איימן עודה:
 תחת הכותרת התייעלות בהוצאות הממשלה יקוצצו תקציבי הענק במשרדי הרווחה, בריאות וחינוך החשובים לאין שיעור, במיוחד בתקופה הזו
איימן עודה:
 אנחנו התכנסנו כאן היום כדי לדון בקיצוצים המתוכננים לכל ענף המחקר והפיתוח הממשלתי
איימן עודה:
 אני מזכיר לכם שרק בשבוע שעבר התכנסנו כאן כדי לדון בהתמוטטות של ענף ההייטק בצל המלחמה
איימן עודה:
 אחת המסקנות הברורות שעליהן היה קונצנזוס הוא שצריך להגדיל את המימון הממשלתי למחקר ופיתוח
איימן עודה:
      אחרי ימים ספורים הגיעה תוכנית האוצר להפחית במימון הזה
איימן עודה:
 ב-10 בינואר הופצה טיוטת התקציב שבו הוצע כי משרדי הממשלה לא יהיו רשאים לממן מחקר יישומי כלל, כולל מחקר אקדמי, וקיצוץ ניכר בתקציבי יחידות המדען הראשי במשרדי הממשלה עד כדי חיסול היחידות הללו
איימן עודה:
 ב-14 בינואר פורסמה גרסה מתוקנת לתקציב שאותה אישרה הממשלה, אך לא ניכר שיש שינויים מהותיים בקיצוצים למחקר ופיתוח בגרסה החדשה
איימן עודה:
      אנחנו מבקשים בדיון היום לשמוע ממשרד המדע, נציגי יחידות המדען הראשי במשרדי הממשלה, המולמו"פ, את דעתם לגבי הקיצוץ שמציע האוצר ובעיקר אנחנו מבקשים לשמוע ממשרד האוצר תגובה לשאלה מדוע האוצר מעוניין בחיסול של ענף המו"פ הציבורי
איימן עודה:
 נתחיל עם רועי גולדשמידט מהממ"מ שייתן סקירה על הנושא ומיד אחריו פרופ' פרץ לביא ואחריו גדי אריאלי, מנכ"ל משרד המדע
איימן עודה:
 רועי, בבקשה
אלי גולדשמידט:
תודה רבה ליושב ראש, שלום רב
אלי גולדשמידט:
 אני אסקור את נושא הדיון ממש בקצרה
אלי גולדשמידט:
 כמו שחלקכם יודעים וחלקכם אולי לא, מוסד המדען הראשי הוא לא מוסד חדש, הוא התהווה כבר בשנת 1966, כשפרופ' קציר מונה למדען הראשי של מערכת הביטחון, וב-1969 אחרי שלוש שנים שהוא עמד בראש ועדה לבדיקת ארגון המחקר הממשלתי ויישומו הוא פרסם את הדוח ובדוח הזה הומלץ להקים לשכות מדענים ראשיים במשרדי הממשלה
אלי גולדשמידט:
 באיזה משרדי ממשלה? לא נכתב בצורה מפורשת, או שבהמלצה נכתב, אבל דה פקטו הנושא הזה נשאר לא מוסדר עד ימינו אלה
אלי גולדשמידט:
      אחרי הוועדה של קציר במהלך השנים הייתה גם ועדה לארגון המחקר הממשלתי, ועדת יפתח, שדוח שלה הוגש ב-1984 וב-2011 הוגש דוח של פרופ' איציק בן ישראל, זה הדוח האחרון שאני מכיר שעסק בהסדרת הנושא הזה
אלי גולדשמידט:
 למרות שונות בין הדוחות, גם הדוחות וגם החלטות הממשלה בנושא התמודדו וגם נמנעו מלהתמודד עם חלק מהסוגיות ואני אתייחס בקצרה ממש למה הן הסוגיות
אלי גולדשמידט:
      הסוגיה הראשונה היא מה תפקיד המדענים הראשיים, כשהתפקיד הרשמי שעליו אין שום עוררין זה על תפקידם בעיצוב והתוויית מדיניות המו"פ היישומית בתחומי העיסוק של משרדם
אלי גולדשמידט:
 הנושא שפחות מוסדר, אבל בפועל ממה שאני למדתי כשעסקתי בנושא הזה בעבר, זה שיש משרדים שבהם המדען הראשי הוא גם יועץ השר לענייני העיסוק במשרדו ויש משרדים שבהם הדבר הזה פחות קורה
אלי גולדשמידט:
      נושאים נוספים זה רמת התקצוב שיש למדענים הראשיים או אין להם, האם ראוי להקצות תקציב קבוע להיבט הזה או לא כחלק מהיקף התקצוב של המשרד, המשאבים שיש להם והיכולת שלהם לממש את התפקידים שלהם
אלי גולדשמידט:
 נקודות הדמיון והשוני בפעילות של הלשכות, כלומר זה שבעצם מתחת למטרייה שנראית אותו דבר בפועל יש לנו אורגנים שונים עם כלים שונים
אלי גולדשמידט:
 היחסים מול מנהלי המחקר, מכוני המחקר הממשלתיים וכן אסטרטגיות חדשות במשרדים
אלי גולדשמידט:
      ממסמכים קודמים שלנו ומדיון קודם שהיה פה בוועדה בסוף מאי האחרון, מאי 2023, עלו בין השאר הממצאים הבאים, בסוף מאי 2023 פעלו לשכות מדענים ראשיים בעשרה משרדי ממשלה ובחמש יחידות סמך ממשלתיות
אלי גולדשמידט:
 כוח האדם והתקציב של הלשכות האלה היה שונה מאוד, זה אומר שלמשל בלשכת המדען הראשי במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה היו 16 עובדים ותקצוב של כ-158 מיליוני שקלים ובמשרד התחבורה היו ארבעה עובדים ותקצוב של כ-8
אלי גולדשמידט:
5 מיליון
אלי גולדשמידט:
 זאת אומרת שמתחת לשם הזה שהוא נשמע כאילו אותו דבר בפועל יש אינסטנציות עם יכולות ומשאבים שונים
אלי גולדשמידט:
      במהלך השנים פעל פורום המדענים הראשיים שהוקם מכוח החלטת ממשלה משנת 2000, הפורום הזה נועד להוות גוף מתאם מקצועי של פעילות המו"פ הממשלתית, אבל מה שאנחנו יודעים זה שהפורום פעל באופן חלקי בלבד ורק בחלק קטן מהשנים הוא הגיש דוחות שנתיים
אלי גולדשמידט:
      לצד ההכרה בחשיבות של תיאום ופיתוח כלים שימנעו כפילות בתהליכי רכש וקולות קוראים ויצירת סינרגיה בין פעילות הלשכות, מהדיון הקודם וגם מדוח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, עלה שסוגיית התיאום עדיין עומדת על הפרק כסוגיה שמצריכה מענה עדכני
אלי גולדשמידט:
      היושב ראש כבר התייחס לזה, אני אתייחס רק ממש בקצרה, ב-10 בינואר בשבוע שעבר הופץ מסמך טיוטת מחליטים לתוכנית מאזנת תחת הכותרת 'ייעול ההשקעה הממשלתית במחקר יישומי', הוצע בטיוטה לקבוע שמשרדי הממשלה לא יהיו רשאים לממן מחקר יישומי, בכלל זה מחקר אקדמי, וככלל התקצוב לנושא יינתן על ידי קרן עצמאית שתפעל במודל תחרותי בדומה לקרן הלאומית למדע
אלי גולדשמידט:
 עוד הוצע במסמך לקצץ בצורה ניכרת - - -
גדי אריאלי:
אתה מקריא משהו ששונה שלוש-ארבע פעמים
אלי גולדשמידט:
אני מתייחס לשתי - - -
גדי אריאלי:
לא, אבל זה לא רלוונטי כי זה לא מה שהוגש בסוף לאישור
אלי גולדשמידט:
זה רלוונטי כנקודת ייחוס למשהו שמישהו התכוון לעשות
אלי גולדשמידט:
 אני עוד שנייה אתייחס לגרסה הנוכחית שעברה בסוף, אבל אני חושב שיש ערך גם בהכרת הגרסאות המוקדמות
אלי גולדשמידט:
      במסמך הראשון דובר על קיצוץ בגובה של 236 מיליוני שקלים מתקציבי ההרשאה להתחייב ובקיצוץ של 83 תקני כוח אדם