GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' מרגלית פינקלברג:
ולצערנו, זאת אומרת, זו לא המסקנה, אבל זו עובדה חלקית כלל עולמית וחלקית בכל זאת ישראלית, היוקרה של מדעי הרוח ירדה
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 במיוחד אולי או כולל מערכת החינוך
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 ובתור מסקנות הוועדה אז אנחנו ממליצים מספר דרכים שאולי יכולות לעזור לשפר את זה, דרך חיזוק של השתתפות בוגרי אוניברסיטאות, בוגרי הפקולטות למדעי הרוח בהוראה בבתי ספר תיכון
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 ובאמצעות גם שיטות הוראה יצירתיות, כמו שלמשל מציעים אנשי "דרך רוח" שגם התארחו בוועדה שלנו וזו יוזמה מאוד מבורכת
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 אז יש לנו תוכניות, אנחנו מציעים תוכנית מיוחדת של מחנך חוקר
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 של מורה שיועסק גם באקדמיה ועל ידי כך ייצור קשר בין אקדמיה ובבתי הספר
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 וחיזוק או עידוד של בוגרי הפקולטות למדעי הרוח ללכת לכיוון של מערכת החינוך, שזה לא קורה היום
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 זה פחות או יותר
איימן עודה:
 טוב, מישהו שרוצה להתייחס בבקשה? בבקשה
פרופ' דניאלה דוויק:
שלום
פרופ' דניאלה דוויק:
 אני אציג את עצמי קודם כל
פרופ' דניאלה דוויק:
 שמי פרופ' דניאלה דוויק
פרופ' דניאלה דוויק:
 אני דיקנית הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת בר אילן
פרופ' דניאלה דוויק:
      באוניברסיטה שלנו יש מחלקות בשפות, מקצועות, כמו בכל המקומות
פרופ' דניאלה דוויק:
 אני רוצה קודם כל להתייחס ל-"יש" ואחר כך ל-"אין"
פרופ' דניאלה דוויק:
 לכאורה אין משבר במדעי הרוח
פרופ' דניאלה דוויק:
 יש מחקר מצוין, יש לנו שם בין לאומי
פרופ' דניאלה דוויק:
 וכשאני אומרת "לנו" לא רק באוניברסיטת בר אילן, אלא לתחום מדעי הרוח בארץ
פרופ' דניאלה דוויק:
 יש לנו חוקרים נודעים מאוד שמוזמנים לכנסים ומפרסמים בבמות הטובות ביותר
פרופ' דניאלה דוויק:
 יש לנו שם ביחס הפוך לגודל המדינה בתחומים שונים: בתחום ההיסטוריה, הפילוסופיה, השפות
איימן עודה:
וזה בעלייה יחסית לפני עשור?
פרופ' דניאלה דוויק:
גם לפני עשור היו חוקרים מצוינים, אבל המחקר הוא חי ופעיל ומצוין ואיכותי
פרופ' דניאלה דוויק:
 וכל הנושא של ה- humanity שהוא בעצם בשורש של היות האדם, שצריך גם את הלחם והחמאה, אבל גם את הרעיונות והתפיסות
פרופ' דניאלה דוויק:
 והמתח הזה היה קיים כבר בראשית העת העתיקה
פרופ' דניאלה דוויק:
 התחום האישי שלי הוא לימודים קלאסיים והיסטוריה עתיקה של היוונים והרומאים
איימן עודה:
אנחנו החילונים, עגלה ריקה, אז יש לנו רק את התרבות
איימן עודה:
 את מדעי הרוח, בשביל להיות עם עגלה קצת מלאה
פרופ' דניאלה דוויק:
הוויכוח הזה היה קיים כבר בעולם העתיק, כן? הרומאים היו תכליתיים והם היו אלה שהיו מהנדסים וידעו לחבר גשרים ולקשר בין מקום למקום
פרופ' דניאלה דוויק:
 והיוונים עסקו בפילוסופיה
פרופ' דניאלה דוויק:
 את מי אנחנו זוכרים היום? גם אותם וגם אותם
פרופ' דניאלה דוויק:
 והפילוסופיה במובן הרחב, הרי התואר שמקבלים, תואר שלישי, הוא דוקטור פילוסופיה
פרופ' דניאלה דוויק:
 כן? מלומד בנושא של פילוסופיה
פרופ' דניאלה דוויק:
 פילוסופיה חובקת את הכול
פרופ' דניאלה דוויק:
     המצב הוא שאין הרבה תלמידים
פרופ' דניאלה דוויק:
 בוודאי לא לתואר ראשון
פרופ' דניאלה דוויק:
 יש קצת גידול יותר, יחסי, בתארים מתקדמים
פרופ' דניאלה דוויק:
 ולכאורה היינו יכולים להגיד שהמפתח צריך להיות שונה
פרופ' דניאלה דוויק:
 לא עוד מפתח לפי מספרי סטודנטים, אלא לפי איכות התוצרים של המחקר
פרופ' דניאלה דוויק:
 ובכל זאת, אנחנו רוצים ללמד ומעוניינים ללמד
פרופ' דניאלה דוויק:
 ויש סכנה, כמו שנאמר כאן, של היעלמות של תחומים שונים
פרופ' דניאלה דוויק:
 כי היעד שלנו הוא מחקר, דור העתיד של החוקרים, כדי לשמור על האיכות שלו
פרופ' דניאלה דוויק:
 הוראה, אבל גם תפקיד חברתי
פרופ' דניאלה דוויק:
 מפני שמדעי הרוח מלמדים את הסובלנות ואת הראייה של האחר ואת המורכבות, את הטלת הספק – שהיא נקודה מאוד חשובה
פרופ' דניאלה דוויק:
 חשיבה מחוץ לקופסה, לא לקבל דברים כמובנים מאליהם
פרופ' דניאלה דוויק:
 יכולת ניסוח בכתב ובעל פה, רוחב יריעה
פרופ' דניאלה דוויק:
 אנחנו רוצים אנשי אשכולות
פרופ' דניאלה דוויק:
      אני נתקלת בסטודנטים שרוצים ללמוד פילוסופיה ורוצים ללמוד היסטוריה וכמו שאמרת, מתחברים לתנ"ך, מתחברים לספר טוב, לסרט טוב, מתחברים לשירה חשובה
פרופ' דניאלה דוויק:
 אבל הם אומרים 'כרגע אנחנו צריכים פרנסה ומהר'
פרופ' דניאלה דוויק:
 זאת אומרת שיש יחס הפוך בין הדברים האלה
פרופ' דניאלה דוויק:
 לכן יכול להיות שהכיוון הוא צריך להיות גם וגם, אבל בוודאי ובוודאי, ועכשיו אנחנו מתחברים ל-"אין", שצריך איזה שהיא דחיפה החל מגילאי הגן אפילו הייתי אומרת
פרופ' דניאלה דוויק:
 לאורך כל מערכת החינוך
פרופ' דניאלה דוויק:
 א', לחשיבות של מדעי הרוח ולאיזה בני אדם הם בעצם, את הגרעין של ה-humanity שהם מחזקים בו
פרופ' דניאלה דוויק:
 מכיוון שיש גם מעסיקים היום בתחומי ההייטק ובתחומים אחרים שמבינים שאדם בא עם המיומנויות האלה, עם היכולות לשאול, עם התארים בפילוסופיה ולפעמים הקומבינציות האלה, הוא יהיה הייטקיסט יותר טוב
פרופ' דניאלה דוויק:
 הוא יהיה רופא יותר טוב, אם הוא למד גם קורסים באתיקה
פרופ' דניאלה דוויק:
 כלומר, זה יכול להיות שזה הכיוון
איימן עודה:
 תגיד לי בבקשה, אני חושב שגם הציונים משפיעים
איימן עודה:
 הציונים בבגרות או בפסיכומטרי גם משפיעים
איימן עודה:
 כלומר, אני לא יודע כמה אנשים שיש להם פסיכומטרי מעל 700 ובגרות מעל ל-100 עם כל התוספות ולומדים מדעי הרוח
פרופ' דניאלה דוויק:
אז יש גם כאלה, מגיעים, והם המצוינים ביניהם
איימן עודה:
אני מאוד מעריך את הגישה של יש גם כאלה
איימן עודה:
 אבל חשוב לי לדעת במספרים, באחוזים
איימן עודה:
 כי זה מה שנותן לנו את התשובה המדויקת
איימן עודה:
 זה שיש בן אדם ממעמד ביניים גבוה שמרשה לעצמו, מרשה לעצמו ללמוד מדעי רוח, למרות שיש לו פסיכומטרי 760 ומשהו
איימן עודה:
 בגלל שאבא שלו עשיר, הוא מרשה לעצמו
איימן עודה:
 אבל חשוב לי להבין כמה אחוזים
איימן עודה:
 כי אני חושב שכך אנחנו יכולים להבין
איימן עודה:
 אני חושב למשל שמעמד ביניים גבוה מרשים לעצמם יותר מאשר בני עניים
פרופ' דניאלה דוויק:
צריך לאסוף את הנתונים באמת
איימן עודה:
אלה נתונים חשובים מאוד מאוד
איימן עודה:
 כך אנחנו יכולים להבין את הכיוונים של הסטודנטים שלנו
פרופ' דניאלה דוויק:
אבל קורה שיש גם אנשים שמחברים כימיה עם מדעי המחשב, עם הנדסה
פרופ' דניאלה דוויק:
 אבל אתה צודק שצריך אולי את הנתונים וזה ייתן איזה שהוא מפתח
פרופ' דניאלה דוויק:
      אין ספק, כמו שאמרתי, שצריך פנאי או פניות בשביל לעסוק במדעי הרוח
פרופ' דניאלה דוויק:
 אבל יש תלמידים מעוניינים
פרופ' דניאלה דוויק:
 במובן זה אין משבר במובן העמוק של הדבר הזה
פרופ' מרגלית פינקלברג:
אבל בשביל זה, סליחה אדוני, בשביל זה קיימות מלגות
פרופ' מרגלית פינקלברג:
 כדי לעודד סטודנטים שלא יכולים להרשות לעצמם, אם הם רוצים
איימן עודה:
זה לא רק המלגות
איימן עודה:
 זה מה הלאה
איימן עודה:
 במה יתעסקו אחר כך, העבודה שלהם
איימן עודה:
 כמה ירוויחו אחר כך
מיכל בירן:
אבל הפתרון לזה זה בין השאר לארגן תוכניות, כמו שיש כבר, שמתחילים לעשות, שהם דו חוגי
מיכל בירן:
 שמישהו יכול ללמוד מחשבים ובלשנות או מחשבים והיסטוריה
מיכל בירן:
 ואז יש לו גם את הצד המעשי, אבל גם את הצד של הרוח
פרופ' דניאלה דוויק:
ולעודד באמצעות מלגות
מיכל בירן:
ולעודד את זה באמצעות מלגות, באמצעות תוכניות
מיכל בירן:
 וגם לאפשר, אני חושבת שזה אחת מההמלצות של הוועדה שמרגלית עמדה בראשה ואני גם הייתי חברה בה, זה לאפשר לאנשים מכל האוניברסיטאות, גם מדעי הרוח וגם משאר הפקולטות, ללמוד קורסים עודפים במדעי הרוח בלי לשלם עליהם כסף
מיכל בירן:
 ולמכור את זה, למתג את זה כהנאה, כהעשרה
מיכל בירן:
 אני בטוחה שיהיה לזה ביקוש
מיכל בירן:
 אם הם לא יצטרכו לשלם עוד X שקלים על הקורס הנוסף אז אנשים ילמדו עוד שפה או עוד קורס בהיסטוריה ויעשירו את עצמם ואת כולנו
מיכל בירן:
 וזה שוב, זה לא דורש קורסים מיוחדים, זה דורש להוסיף שלושה אנשים לכל קורס
מיכל בירן:
 זה עניין שאפשר לעשות אותו בקלות בתוך האוניברסיטה
מיכל בירן:
 ולדעתי זה יכול להיות שינוי דרמטי
מיכל בירן:
 לא לחייב, לאפשר
מיכל בירן:
 זה תמיד יותר טוב
פרופ' דניאלה דוויק:
ולעניין התעסוקה, רק אם אפשר להוסיף חצי משפט
פרופ' דניאלה דוויק:
 אם נכשיר מורים טובים הם יכשירו תלמידים טובים או תלמידים מעוניינים ונניע את הגלגל
איימן עודה:
זו אחת השאלות שמופנות למשרד החינוך לגבי חלק מהמורים שלא למדו מדעי הרוח, אבל בגלל שיש חוסר במורים אז מעבירים אותם לשם
איימן עודה:
 וזה דבר שמשליך על כל הסוגייה הזאת
פרופ' שי לביא:
תודה רבה לחבר הכנסת איימן עודה, יושב ראש הוועדה
פרופ' שי לביא:
 אני פרופ' שי לביא, ראש מכון ון ליר
פרופ' שי לביא:
 אני רוצה לשתף אתכם בהתרשמויות שלי לא רק מהדיון שהתחיל פה, אלא מדיונים שנערכים כבר לאורך 10 שנים ויותר בשאלה של משבר מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
      ב-2016 מכון ון ליר יחד עם המועצה להשכלה גבוהה פרסם דוח מקיף על המצב של מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 ואני חושב שעם המלצות, עם ועדות שקמו כדי להמליץ המלצות
פרופ' שי לביא:
 ואני חושב ש-10 שנים אחר כך, או לפחות שבע שנים אחר כך, אנחנו נמצאים פחות או יותר במקום שבו היינו
פרופ' שי לביא:
 המגמות הן אותו מגמות
פרופ' שי לביא:
      המצב הוא כזה: כולם מסכימים, אני חושב, לגבי החשיבות של מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 כולם מסכימים לגבי הבעיות של מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 לא בכל התחומים, אבל באטרקטיביות של מדעי הרוח בקרב סטודנטים ובמעמדן, קרנן של מדעי הרוח בחברה
פרופ' שי לביא:
 לכולם פחות או יותר יש גם איזה דמיון על פתרונות אידיאליים
פרופ' שי לביא:
 הפתרון האידיאלי ביותר אני חושב שעולה ומוסכם הוא לו היה אפשר בישראל לעשות קולג', כן? לפני שאנשים נכנסים להתמקצעות
פרופ' שי לביא:
 יש הסכמה רחבה שזה יכול היה להיות פתרון אידיאלי
פרופ' שי לביא:
 וכולם מבינים גם למה הפתרון הזה האידיאלי הוא לא ישים בתוך המציאות הישראלית, מכל מיני סיבות שקשורות לשוק העבודה, שקשורות להתגייסות לצבא
איימן עודה:
הצבא זה הקולג'
פרופ' שי לביא:
כן, הצבא זה הקולג'
פרופ' שי לביא:
 אז אני רוצה רגע, דרך דוגמה, דרך הצעה קונקרטית
פרופ' שי לביא:
 כי זה נדיר בבניין הזה שיש הסכמה רחבה על חשיבות של נושא וגם אולי על דרכי הפתרון
פרופ' שי לביא:
 דוגמה שהיא סוג של מעבדה, לנסות לדבר גם על הפוטנציאל
פרופ' שי לביא:
 וגם קצת לדבר במושגים של תקווה בתוך עולם שאנחנו קצת מיואשים מהדיונים השוטפים על הבעיות והאתגרים של מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
      אני חושב שקצת נואשנו, למרות שאסור להתייאש, מפתרונות גדולים של מדיניות שייפלו מהשמיים לארץ ויפתרו לנו את הבעיות במדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 ומה שרבים מאתנו מעורבים בו בכל מיני פרויקטים זה לנסות לראות פתרונות מלמטה
פרופ' שי לביא:
 לייצר דוגמאות או מודלים של פתרון
פרופ' שי לביא:
 אחד מהם זה מה שאנחנו עושים במכון ואני חושב שהוא מודל שיכול להיות מודל ארצי והוא מתפתח ככזה
פרופ' שי לביא:
 אי אפשר שסטודנטים ייקחו שנה מהחיים שלהם וילמדו מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 זה כנראה לא יקרה בדורנו
פרופ' שי לביא:
 אבל מה שאנחנו עושים זה אומרים לסטודנטים: בקיץ, לפני שאתם מתחילים את הלימודים שלכם, תבואו ותלמדו מדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 מדעי הרוח באוריינטציה שרלוונטית לאנשים צעירים
פרופ' שי לביא:
 באוריינטציה שרלוונטית לחברה דמוקרטית, באוריינטציה שמעודדת את ההבנה שלנו של מדעי הרוח כרלוונטיים למה שאנחנו קוראים, אפשר לקרוא לו להיות אדם בעולם, להיות אזרח במדינה דמוקרטית
פרופ' שי לביא:
 ולעבוד עם הגיוון של החברה הישראלית
פרופ' שי לביא:
 זה אומר שפלסטיניות ממזרח ירושלים יושבות באותה קבוצה, חמישה שבועות, לומדים ביחד, ישנים ביחד ומדברים ביחד ואוכלים ביחד, יחד עם חרדים, יחד עם פריפריה ומרכז
פרופ' שי לביא:
 לייצר את מדעי הרוח כמקום שהוא תוסס וחי
פרופ' שי לביא:
 שמבינים למה מדעי הרוח זה לא משהו שהוא קשור רק לאיזה עבר לא רלוונטי או לאיזה רעיון מופשטים של פילוסופיה
פרופ' שי לביא:
 אלא איך זה עוזר לנו להבין איפה אנחנו במזרח התיכון
פרופ' שי לביא:
 איך זה עוזר לנו להבין את ההיסטוריה שלנו
פרופ' שי לביא:
 ואיך זה עוזר לסטודנטים להתמודד עם שאלות שמעניינות אותם של בחירה חופשית, של מוסר
פרופ' שי לביא:
      התוכנית הזאת התחלנו אותה יחד עם אוניברסיטה העברית, פה הדיקן למדעי הרוח באוניברסיטה העברית
פרופ' שי לביא:
 יש לנו גם עם אוניברסיטת תל אביב שיתוף פעולה סביב התוכנית
פרופ' שי לביא:
 והרעיון הוא להתחיל בקטן, אבל בצורה שיטתית
פרופ' שי לביא:
 "יד הנדיב" מעורבים בדבר הזה ותומכים בו
פרופ' שי לביא:
 ולנסות לקדם את הדבר
פרופ' שי לביא:
 ואז מה שרואים זה שברגע שחושפים סטודנטים שהולכים אחר כך ללמוד STEM והולכים ללמוד בכל המקצועות הטכנולוגיים
פרופ' שי לביא:
 כשחושפים אותם למדעי הרוח
פרופ' דוד הראל:
אולי אתה צריך להסביר מה זה STEM
פרופ' שי לביא:
אני מיד אמרתי, Science, technology, engineering, and mathematics
פרופ' שי לביא:
 שלוקחים סטודנטים שהולכים ללמוד אחר כך בכל הדיסציפלינות
פרופ' שי לביא:
 אבל מביאים אותם ומראים להם את החשיבות של מדעי הרוח ומדעי החברה העיוניים
פרופ' שי לביא:
 המחויבות שלהם היא עצומה והעניין שלהם הוא עצום וזה מדבק
פרופ' שי לביא:
 אחר כך כמובן יש שאלה איך זה נראה בשוק התעסוקה וכל מיני, אבל אפשר לעשות הרבה עבודה כשמתחילים אני חושב קטן ומנסים לקחת מודל מהסוג הזה ויש מודלים אחרים
פרופ' שי לביא:
 ולעבוד איתם כדי לקדם את מעמדם של מדעי הרוח ואת העניין במדעי הרוח באוניברסיטאות
פרופ' שי לביא:
 הסטודנטים מקבלים קרדיט, מקבלים גם מלגה שמאפשרת לסטודנטים גם שאין להם להשתתף בתוכניות כאלה
פרופ' שי לביא:
      אז אני חושב שזה דבר שהוא חשוב לאוניברסיטאות
פרופ' שי לביא:
 הוא חשוב לחברה הישראלית, כי הוא עובד על כמה דברים
פרופ' שי לביא:
 על רלוונטיות של מדעי הרוח לעולם, על הגיוון העמוק של החברה, על שאלות של דמוקרטיה שמאוד מעניינות אותנו
פרופ' שי לביא:
 זה מודל, אפשר לחשוב על מודלים אחרים
פרופ' שי לביא:
 אז זה אני אומר לגבי האקדמיה
פרופ' שי לביא:
      יש את העבודה עם התיכונים, שאנחנו שותפים ל-"דרך רוח" לאורך שנים, כדי לקדם את העניין של מדעי הרוח בתיכונים
פרופ' שי לביא:
 רק לפני שבועיים היינו בבית הנשיא
פרופ' שי לביא:
 אנחנו מעניקים מידי שנה פרס ון ליר למדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 יש עבודות גמר במדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 יש שם בעיה, יש שם אתגר של - - - באטרקטיביות
איימן עודה:
אתם הולכים ברגל
פרופ' שי לביא:
כן, בדיוק
פרופ' שי לביא:
 חוצים את הזה ואנחנו שכנים שלהם
פרופ' שי לביא:
 ויש אני חושב עוד דבר שדובר עליו, שפרופ' מיכל בירן דיברה עליו ואחרים
פרופ' שי לביא:
 על החיבור של מדעי הרוח, החיבור של מדעי הרוח לשני תחומים אני חושב שהם תחומי מפתח שמורים עניין
פרופ' שי לביא:
 אחד זה יצירה, תרבות, אמנות
פרופ' שי לביא:
 והשני זה חיבור של מדעי הרוח לטכנולוגיה, AI וה-"הייפ" שנוצר סביב הדברים האלה
פרופ' שי לביא:
 אני חושב שהחיבורים האפשריים הם למשל אנחנו יש לנו חממה בקולנוע דוקומנטרי
פרופ' שי לביא:
 שמביאים חוקרים ויוצרים דוקומנטריים ועובדים ביחד כדי לייצר סרט
פרופ' שי לביא:
     עכשיו התחילה סדרה של כאן 11 על חילוניות
פרופ' שי לביא:
 אפרופו העגלה הריקה, חבר הכנסת איימן עודה
פרופ' שי לביא:
 אנחנו, כאן 11 התחילו סדרה על חילוניות, כדי להראות שהחילוניות זו לא עגלה ריקה ושחילוניות היא לא בהכרח ההיפך מדת
פרופ' שי לביא:
 שיש עולם עשיר ויש נקודות הצטלבות וחיבור מאוד מעניינות
פרופ' שי לביא:
 אז זה סוג של פרויקט של מדעי הרוח שהוא לא פרויקט קונבנציונלי
פרופ' שי לביא:
 או לקחת סופרים ולדמיין איתם עתיד פוסט קפיטליסטי
פרופ' שי לביא:
 אתה יודע, יותר קל לדמיין את סוף העולם מאשר סוף הקפיטליזם
פרופ' שי לביא:
 אז אנחנו לא בעד סוף הקפיטליזם, אבל אנחנו רוצים להראות איך מדעי הרוח יכולים לעזור לנו לדמיין עולם אחר מאשר עולם שבו אנחנו חיים
פרופ' שי לביא:
 ויש פרויקטים בטכנולוגיה לקחת חבורה של הייטקיסטים שמתעניינים במדעי הרוח ולהגיד להם בואו תחשבו איך AI יכול להיות רלוונטי, איך מדעי הרוח יכולים להיות רלוונטיים ל-AI, איך AI יכול להיות רלוונטי למדעי הרוח
פרופ' שי לביא:
 זה סוג הפרויקטים שאנחנו מקדמים והם דוגמאות
פרופ' שי לביא:
 כן, נכון, ערוגות קטנות, אבל שיכולות להתפתח אני חושב לפרויקטים גדולים ומשמעותיים ברוח הדברים שאני אומר
איימן עודה:
 אז ברשותך, אני אשמע אותך דרך האתר, ברשותך
איימן עודה:
 ואני חייב לרדת
איימן עודה:
 שם אני אהיה חמש דקות
איימן עודה:
 ייקח לי הכול ביחד משהו כמו 20 דקות ואני אחזור לפה
איימן עודה:
 אורית, בבקשה
איימן עודה:
 חברת הכנסת, השרה לשעבר, שרת המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:
 היא מבינה בזה טוב מאוד
איימן עודה:
 בבקשה אורית
אורית פרקש הכהן:
תודה רבה יושב הראש
איימן עודה:
אני אחזור
איימן עודה:
      (היו"ר אורית פרקש הכהן)
אורית פרקש הכהן:
טוב, תודה לכם
אורית פרקש הכהן:
 מי הדובר הבא? סיימת? פרופ' אפרים לב מאוניברסיטת חיפה
פרופ' אפרים לב:
שלום לכולם ותודה על ההזדמנות
פרופ' אפרים לב:
 אני נהניתי מאוד מהדברים שנאמרו קודם
פרופ' אפרים לב:
 כמובן הסכמתי איתם, גם פרופ' בירן וגם פרופ' לביא, כל אחד מהכיוון שלו
פרופ' אפרים לב:
      אני רוצה לתת כמה נקודות, אולי זווית קצת שונה ואחר כך לנסות ולרדת באמת איך באמת עושים את השינוי
פרופ' אפרים לב:
 אז קודם כל, דובר כאן על התרומה של מדעי הרוח לחברה הישראלית ואני רוצה להדגיש שמדובר על החברה הישראלית, על כל גווניה
פרופ' אפרים לב:
 משום שבכל אחת מהאוניברסיטאות, ויושבים כאן לפחות ארבעה או חמישה דיקנים
פרופ' אפרים לב:
 במדעי הרוח יושבים סטודנטים בני כל העדות והדתות ויש שיח בשיעורים, משום שזה שיעורים שיוצרים שיח
פרופ' אפרים לב:
 ואנשים מכירים אחד את השני והתרומה היא עצומה
פרופ' אפרים לב:
 אני חושב שכולנו מבינים את העניין
פרופ' אפרים לב:
 זאת אומרת, מדעי הרוח זה מקום מפגש, זה כור היתוך להבנת ההומניזם מעבר ללימוד וצבירת ידע וכלים, כמו חשיבה ביקורתית ויכולות כתיבה ויכולות דיבור וכן הלאה
פרופ' אפרים לב:
      זאת אומרת, אנחנו גם נותנים ידע כללי, גם נותנים הבנת העולם – שזה דבר חשוב לאנשים שהולכים לעסוק בדברים שונים, לקחת החלטות או להשפיע על מקבלי החלטות
פרופ' אפרים לב:
 אנחנו מייצרים אזרחים טובים יותר, בעלי ערכים
פרופ' אפרים לב:
 זאת אומרת, מדעי הרוח משנים חיים של אנשים צעירים, חד משמעית
פרופ' אפרים לב:
 ואני חושב שכולם פה מסכימים עם הדבר הזה
פרופ' אפרים לב:
      עכשיו, איך לעשות את זה? נשאלה כאן שאלה על עניין מספרי
פרופ' אפרים לב:
 תראו, בכל אוניברסיטה יש תוכנית מצטיינים
פרופ' אפרים לב:
 ותוכנית מצטיינים זה מלגות שהנשיא נותן אותן בדרך כלל והן מוגבלות
פרופ' אפרים לב:
 ולשם באים אנשים עם פסיכומטרי בשמיים שבמקביל לומדים משפטים, במקביל לומדים מחשבים וכן הלאה
פרופ' אפרים לב:
 אבל בכל תוכנית כזאת, יש 15-20 סטודנטים
פרופ' אפרים לב:
 תחשבו, אם היה מימון חיצוני ייעודי לעניין הזה בכל אוניברסיטה ואוניברסיטה היינו מכפילים ומשלשים את מספר הסטודנטים המצוינים שלומדים מדעי הרוח
פרופ' אפרים לב:
 ויש לזה השפעות שמצטברות ומוכפלות
פרופ' אפרים לב:
     דבר שני, צריך להיות מישהו שישים לב לתוכניות מעולות כמו התוכנית של ון ליר, הערוגות
פרופ' אפרים לב:
 שפרופ' לביא דיבר עליהן
פרופ' אפרים לב:
 צריך לקחת את הערוגות האלה, אני לא אומר להפוך אותן לחקלאות אינטנסיבית, אבל להקדיש כסף, והיה הרבה מאוד כסף לקידום מדעי הרוח, והוא נעלם במהלך השנים
פרופ' אפרים לב:
 לקחת תוכניות מוצלחות כאלה ולשכפל אותן ולהכפיל אותן באוניברסיטאות
פרופ' אפרים לב:
 ואתם יודעים מה? גם במכללות של קורסי קיץ לדוגמה כאלה
פרופ' אפרים לב:
 זה דבר מצוין
פרופ' אפרים לב:
 אבל אוניברסיטה, ורוב האוניברסיטאות במצב כספי לא טוב, בין השאר בגלל ירידת מספרי סטודנטים
פרופ' אפרים לב:
 לא רק במדעי הרוח
פרופ' אפרים לב:
 ובגלל שיטת התקצוב
פרופ' אפרים לב:
 אוניברסיטאות לא יכולות להרים קורסי קיץ כאלה
פרופ' אפרים לב:
 אבל אם יהיה כסף ייעודי שקיים ונוכל להגיע ולגעת בהרבה מאוד אנשים שחלקם ילמדו מדעי הרוח וחלקם ילמדו גם מדעי הרוח
פרופ' אפרים לב:
 והמכפלות כאן הן אין סופיות
פרופ' אפרים לב:
 ודיקני הרוח שנמצאים כאן ואלה שלא נמצאים אנחנו בקשר מצוין
פרופ' אפרים לב:
 הצענו כבר הצעות מצוינות שלצערי לא הייתה הקשבה ולא הייתה היענות אליהן כמו לדוגמה חלק מהדברים שאני אמרתי וחבריי הדיקנים יוסיפו
פרופ' אפרים לב:
 אני לא רוצה לגזול יותר מידי זמן, אבל אני חושב שנגעתי בנקודות שהיו חשובות לי
אורית פרקש הכהן:
תודה פרופ' לב
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שבגדול זו סוגיה עקרונית וצריך לשמוע את ות"ת בנושא הזה
אורית פרקש הכהן:
 ות"ת שבעצם יוזמת המון דברים בדיוק בנושאים הללו
אורית פרקש הכהן:
 יש כאן נציג?
קריאה:
יש כאן משלחת
אורית פרקש הכהן:
משלחת
אורית פרקש הכהן:
 אז בבקשה, גוף חשוב ביותר
אורית פרקש הכהן:
 יש מישהו שרוצה להתייחס לפני ות"ת, מהאורחים פה בוועדה? אז בבקשה
אורית פרקש הכהן:
 מה שמך?
פרופ' ניסים אוטמזגין:
שלום
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ניסים אוטמזגין, אני דיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית בירושלים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני לא אחזור על הדברים שנאמרו אבל אני רוצה אולי להדגיש רק אולי שניים או שלושה דברים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 חבל שחבר הכנסת עודה לא נמצא כאן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 כי דווקא רציתי לדבר כמה שיותר על הקשר שבין האוניברסיטאות לבין מערכת החינוך לפני כן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זאת אומרת, אני חושב שבמיוחד במדעי הרוח אנחנו תופסים אותם מאוחר מידי
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 יש כמובן ארגונים, יש קבוצות, "דרך רוח" אולי יספרו על עצמם, שאנחנו מנסים לחבר את תלמידי התיכון אל מדעי הרוח
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל אני חושב שהממשקים הם קצרים מידי וקטנים מידי
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ואנחנו מצפים שבוגרי מערכת החינוך שלנו איכשהו יעברו את מערכת החינוך, עם כל הצמצומים והשינויים שנעשו, כולל כל מיני תוכניות לבטל בגרויות בלי תחליפים אמיתיים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 איכשהו יעברו כזה את השירות הצבאי שלהם ואיכשהו יזכרו את מדעי הרוח ויגיעו אלינו לאוניברסיטאות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ועם כל הרושם ועם כל הלחץ הסביבתי של מה תעשה עם ולא תהיה לך עבודה עם זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ויש כאן בעיה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זאת אומרת, אנחנו חייבים להתחיל מוקדם ויש תפקיד לאוניברסיטאות לעשות את זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אסור לנו להגיד מערכת החינוך תעשה את זה, אנחנו נחכה להם
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני חושב שלאוניברסיטאות יש מקום לעשות את זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני הייתי חבר הוועדה המשותפת של המל"ג ות"ת
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 הצענו מספר רב של תוכניות, אפילו תוכניות פרקטיות, אפילו היה כסף לעשות את זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל זה לא נעשה בסופו של דבר
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני חושב שהתוכניות הן ישנן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אפשר להגביר ולהרחיב את הממשקים האלה בין התיכונים לבין האקדמיה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני אשמח לספר על התוכניות שנעשו
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 התוכניות ישנן, פשוט צריך לתקצב אותן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זה דבר אחד
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      דבר שני, לגבי מדעי הרוח בכלל
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 תראו, במדעי הרוח אנחנו אמונים על מגוון רחב מאוד של תחומים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 מגוון רחב מאוד של תחומים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זאת אומרת, כל מדעי החברה צמחו, נולדו בתוך מדעי הרוח וגם תחומים אחרים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ואנחנו כל הזמן מצמיחים מתוכנו תחומים נוספים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 קוגניציה זה אחת הדוגמאות שעכשיו צמחו לאחרונה ומאוד מצליחים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ואין דרך אחת לארגן את המגוון האדיר הזה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל החשש הוא שאנחנו נאבד תחומים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ועל זה בדיוק דיברה פרופ' מיכל בירן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      שפות, אני חושב ששפות זה אחד הדברים הכי חשובים שאפשר ללמד תלמידים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אצלנו אנחנו מלמדים 32 שפות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל הלחץ הוא כל הזמן לצמצם
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 כי לא יהיה לנו 50 תלמידים באקדית
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל בלתי אקדית אתה לא יכול ללמוד מקרא כמו שצריך, אתה לא יכול ללמוד תחומים יהודיים כמו שצריך
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 לא יהיה לנו 200 תלמידים, כן? באשורית או דברים מן הסוג הזה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 וגם אנחנו לא רוצים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו חייבים לשמר את התחומים האלה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 והמודל התקציבי כרגע הוא כזה אשר מכריח אותנו לצמצם את הקורסים האלה ולעשות ויתורים מאוד מאוד כואבים, בגלל המספרים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ולכן אנחנו הצענו, והתוכנית הזאת גם כן נמצאת, אני חושב שזה הופיע פני כן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 לשמור על core, איזה שהיא ליבה של תוכניות שאני רוצה לשמר
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      אני אתן לכם דוגמה מהאוניברסיטה שלי: יידיש
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אין, אין תלמידים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 קשה לנו להשיג מורים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 יש לנו אוספים, הדרך הכי פשוטה זה לסגור את יידיש
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני לא רוצה לסגור את יידיש
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני חושב שזה חשוב
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 יש תחומים שאנחנו חייבים לשמר
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זו רק דוגמה אחת, כן?      המודל התקציבי כל הזמן לוחץ אותנו לצמצם יותר ויותר וזה בהחלט בעיה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 עכשיו, אולי רק שתיים שלוש פתרונות שהעלינו
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו ישבנו כל הדיקנים של מדעי הרוח, אנחנו נפגשנו בשנה שעברה אחת לכמה שבועות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 עברנו על כל הדוחות או הרבה מאוד דוחות שנכתבו גם בארץ וגם בחו"ל
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ונחשו מה? לכולם יש את אותם אתגרים: ירידה במספרי תלמידים, ירידת קרנה של התחום וכו' וכו' ולאף אחד אין את הפתרון האמיתי
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אבל יש כמה רעיונות שכן עלו ואני חושב שהם עלו כאן
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      שילוב בין תחומי דעת אחרים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 וכרגע השיטה האוניברסיטאית וגם השיטה התקציבית היא שאין תמריץ לשלב את התחומים הקשים האלה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זאת אומרת, צריך לחשוב שוב טוב על התמריצים וגם לכך היו לנו כמה רעיונות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 דבר נוסף, בין לאומיות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו חלק מקהילה בין לאומית
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אני חושב, אנחנו מנסים, אני יודע באוניברסיטה שלי, אני בטוח שגם באוניברסיטאות אחרות, אנחנו מנסים לשלוח כמה שיותר תלמידים לחילופי סטודנטים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו חושבים שזה נכון מבחינה אקדמית
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו חושבים שזה נכון מבחינת החיים של אותו סטודנט או סטודנטים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ה-vision שלי, הייתי רוצה שכל סטודנט וסטודנטית במדעי הרוח ילמדו לפחות סמסטר אחד באוניברסיטה שותפה בחו"ל כחלק אינטגרלי מהלימודים שלהם ולא מתי מעט כפי שזה נמצא היום
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זה יהיה Game changer במדעי הרוח
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 והבנתי שב-ות"ת, זה לפחות השמועות שהגיעו אלינו, שהתקציב שכן יועד לבין לאומיות, לא יודע, הועבר
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אולי אחרי זה אנחנו נקבל התייחסות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 הוא הועבר, קוצץ, הוחלף, או מדברים על זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 כרגע אין לי תמריץ לקדם את הבין לאומיות, בדיוק להיפך
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אם אני מקדם בין לאומיות, אני שולח תלמידים לחו"ל, אני מפסיד אותם בכיתה והתקציב שלי יורד
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 זאת אומרת, יש פה הרבה דברים שאנחנו כן יכולים לעשות, אבל המודל התקציבי הוא לא מאוד, הוא מעודד אותנו לעשות בדיוק ההיפך
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      והדבר האחרון, או שני דברים ממש קצרים, שאני חושב שזה כן אתגרים שכן אפשר לעשות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ופרופ' שי לביא דיבר על זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 להגביר את המגוון באוניברסיטאות, את המגוון של הסטודנטים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 חושבים שמגוון זה יתרון, מגוון זה מצוינות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 אנחנו רוצים שיהיו לנו יותר סטודנטים מרקעים שונים בכיתה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
      דבר אחרון זה לחשוב טוב יותר על התפוקות המחקריות של מדעי הרוח
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ופרופ' מיכל בירן הזכירה את זה
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 כרגע התפוקות המחקריות שלנו נספרות אמנם במאמרים וספרים, אבל גם, לא סופרים, סופרים לנו רק מאמרים מסוג מסוים
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 יש כאן בעיה, יש לנו תוכניות
פרופ' ניסים אוטמזגין:
 ישבה ועדה על המדוכה