GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לענייני הצעירים):
     אני רוצה להגיד כאן משהו נוסף, גם ההייטק הוא כלי לחיים משותפים
לענייני הצעירים):
 שנינו פה אנשי חיפה, עיר משותפת שגם נעשו בה צעדים של מרחבים משותפים של הייטק בחברה היהודית ובחברה הערבית
לענייני הצעירים):
 לא מספיק, אבל נעשו צעדים ואני גם רואה את זה קורה בכל מיני אזורים בגליל
לענייני הצעירים):
 באמת טיפה בים אל מול מה שצריך אבל אלו בדיוק הזירות שגם מאפשרות לכונן פה איזושהי התכווננות לחיים משותפים מיטיבים יותר
לענייני הצעירים):
 חיים משותפים זה לא רק היום-יום שלנו במרחב הציבורי, זה גם הכלכלה המשותפת, זאת היזמות, זאת ההשקעה, זה גם המקומות האלה שיש בהם את הצמיחה העתידית
לענייני הצעירים):
 אני רוצה להגיד שהדיון הזה גם מגלם חזון אופטימי ליצירה, השקעה וכלכלה משותפת לרווחת כולם בסופו של יום
לענייני הצעירים):
 אני מודה על הדיון הזה
לענייני הצעירים):
 וכמובן חברנו פה, חבר הכנסת יאסר חוג'יארת, שהיה חלק מהיוזמים
יאסר חוג'יראת:
שלום לכולם, תודה
יאסר חוג'יראת:
 אתחיל בעצם בלהודות לאנשי גבעת חביבה כי הרעיון שלי ליזום דיון כזה בוועדת המדע והטכנולוגיה, הגיע משם
יאסר חוג'יראת:
 אתחיל בשני פתגמים בערבית אני אומר ככה:     מַע כֻּל אַלַם הֻנַאכּ אַמַל – למרות כל הכאב התקווה קיימת
יאסר חוג'יראת:
 אנחנו עם שלא מתייאש ואנחנו נתגבר על כל המציאות שקיימת, ובעזרת השם, אנחנו גם נגיע גם רחוק
יאסר חוג'יראת:
 את הפתגם השני אמר הח'ליפה השני באסלאם, עֻמַר בִן אלְחַ'טַּאב:  כֻּל עַאלַם וּאַבְּנַאאכֹּם לְַזַמַאנהֻם עֵ׳יר זַמַאנכֹּם – אנחנו צריכים להכין את הילדים שלנו לא לתקופה שלנו, לא לזמן שלנו שאנחנו חיים בו, אלא גם לעתיד, לזמן שיש בו שינויים
יאסר חוג'יראת:
 והשינויים הם מאוד מאוד מהירים, מה שידעו ההורים שלנו, כל העולם כבר השתנה
יאסר חוג'יראת:
 מה שאנחנו יודעים היום הוא בטוח ישן, אנחנו רואים איך הטכנולוגיה משתנה
איימן עודה:
אני רוצה להגיד לך משהו, אנחנו למדנו בבית הספר שמי שאמר את זה הוא הח'ליפה עלי בן אבי טאלב, אבל אני מצאתי ב"אִלְ עַד אִלְ פַרִיד" שמי שאמר את זה הוא מוּעַאוִיָה בֶּן אַבִּי סוּפְיָאן
יאסר חוג'יראת:
יש מחלוקת, נתקדם
לענייני הצעירים):
נקלעתי לעין הסערה
יאסר חוג'יראת:
בשני העשורים האחרונים ההייטק הפך להיות ענף מוביל בכלכלת המדינה, למנוע צמיחה
יאסר חוג'יראת:
 הענף אחראי על כ-9% מהתעסוקה במשק ומתאפיין ברמה גבוהה של חדשנות, בפריון עבודה גבוה ובשכר הגדול פי שניים מהשכר הממוצע בשאר ענפי המשק
יאסר חוג'יראת:
 לחברה הערבית בישראל יש פוטנציאל אדיר – שטרם מומש עד תום – להעצמתה ושילובה בכלכלת המדינה
יאסר חוג'יראת:
 ענף ההייטק סובל ממחסור בכוח אדם במידה מסוימת, במידת הייצוג של אוכלוסיות רבות, באופן שמאתגר את המשק וצמיחתו
יאסר חוג'יראת:
      בשנים האחרונות הולכת וגוברת המודעות בקרב מעסיקים – בעולם בכלל וגם בעולם העסקי של ההייטק בפרט – לחשיבותו של גיוון תעסוקתי ומתפתחת התפיסה שהון אנושי המשקף את הרכב האוכלוסייה על שלל גווניה הוא יתרון גדול לארגון העסקי: הוא מגדיר את המשאבים הזמינים לארגון, מייצר סביבת עבודה עשירה בעלת פוטנציאל גבוה לחדשנות וליצירתיות ומייצר גשר לצרכנים ושותפים נוספים
יאסר חוג'יראת:
       כפי שנאמר כאן לגבי המספרים, שיעור הצעירים הערבים בהייטק צמח מ-1,000 – שהם 1
יאסר חוג'יראת:
3% מעובדי ההייטק, לקרוב ל-5,000 – שהם היום כ-4
יאסר חוג'יראת:
4% מעובדי ההייטק
יאסר חוג'יראת:
 חלה עלייה בהשתתפות, גם של גברים וגם של נשים
יאסר חוג'יראת:
 מספר התלמידים והתלמידות הלומדים מתמטיקה ומדעי המחשב בהיקף של חמש יחידות בחברה הערבית הוא נמוך מאוד בהשוואה לחברה היהודית
יאסר חוג'יראת:
 עובדים רבים מהחברה היהודית, בעצם הרוב מהחברה היהודית, מגיעים לשוק העבודה – חלקם בוגרי צבא, 8200 – כשיש להם את הקשרים, את היכולות הטכנולוגיות, את הנטוורקינג וקל להם להשתלב בתוך העבודה
יאסר חוג'יראת:
 זה לא קיים באוכלוסייה הערבית ואצל הצעירים הערבים
יאסר חוג'יראת:
 לתלמידים ולסטודנטים בחברה הערבית אין כמעט מסלולים ורשת קשרים אנושית דרכה ניתן להגיע אל חברות ההייטק
יאסר חוג'יראת:
         אני אתן דוגמה ובזה אסיים, דוגמה לתוכנית שמתמודדת עם הבעיות האלו
יאסר חוג'יראת:
 התוכנית נמצאת בגבעת חביבה ומשם בעצם הגיע הרעיון שלי ליזום את הישיבה הזאת
יאסר חוג'יראת:
 התוכנית נקראת "פרחי הייטק", בטח תכף ירחיבו על זה, זו תוכנית שבה מציעים לתלמידי תיכון מצטיינים ללמוד במהלך התיכון תואר ראשון במדעי המחשב במסגרת אקדמית
יאסר חוג'יראת:
 אחר כך מלווים את אותם תלמידים להשלים את התואר ועוזרים להכשיר אותם: להגיש קורות חיים, לחפש עבודה, לרשת אותם בשביל להשתלב בתוך העבודה
יאסר חוג'יראת:
 אנו בחברה הערבית צריכים עוד ועוד תוכניות כאלו כדי לקדם את הצעירים בחברה הערבית אל חברות ההייטק
יאסר חוג'יראת:
      אני מקווה שהדיון הזה ייתן תקווה לצעיר הערבי
יאסר חוג'יראת:
 אנחנו רוצים שיותר ויותר צעירים ערבים ישתלבו בהייטק, וגם בתחומי תעסוקה אחרים במדינה, כמובן
יאסר חוג'יראת:
 תודה ושיהיה דיון פורה
יאסר חוג'יראת:
 יכול להיות שאני אצא כי יש לנו דיון אחר לעובדים סוציאליים, אני מתנצל מראש
איימן עודה:
תודה רבה ד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הכנסת יוסף אל עטאונה, ברוך הבא
יוסף עטאונה:
תודה רבה
יוסף עטאונה:
 אני חושב שהדיון והנושא חשובים מאוד
יוסף עטאונה:
 נעמה, הגענו מדיון שגם יזמת, לגבי ההשכלה הגבוהה והנגישות של - - -
לענייני צעירים):
כלכלית
לענייני צעירים):
 היו גם פערים כלכליים
לענייני צעירים):
 אתמול אני דיברתי על דור ראשון להשכלה גבוהה, והיום היה דיון על פערים כלכליים
לענייני צעירים):
 יש גם ממשק בין הדברים
יוסף עטאונה:
בדיון העליתי נקודה שגם שר החינוך מדבר עליה, הוא נותן לכל התלמידים שוויון הזדמנויות בתוך מערכת החינוך עצמה
יוסף עטאונה:
 לצערי כשמציגים את הנתונים, מציגים את כל נתוני מערכת החינוך בארץ בצבעים שונים, לפי חברות, לפי מגזרים
יוסף עטאונה:
 כל חברה בצבע שלה
יוסף עטאונה:
 כל עוד אין שוויון הזדמנויות במערכת החינוך, שווה לכולם, קשה מאוד בסוף להגיע להשכלה מנקודת זינוק שווה לכולם
יוסף עטאונה:
 לכן כשבאים לדבר על השכלה וחשיבות ההשכלה יש שני דברים שצריך לקחת בחשבון
יוסף עטאונה:
      הדבר הראשון, קיימת מודעות של החברה הערבית בכלל, לנושא של השכלה וחינוך ככלי שיכול להביא למוביליות ושינוי חברתי
יוסף עטאונה:
 מצד אחד, 18% מכלל הסטודנטים במערכת החינוך הם ערבים
יוסף עטאונה:
 מהצד השני, יש אחוז גדול מאוד של סטודנטים ערבים שנבצר מהם להיות חלק מהאקדמיה ולומדים בחוץ לארץ, ברשות הפלסטינית, כי אין להם אפשרות להשתלב באקדמיה בחלק מהמקצועות
יוסף עטאונה:
      הדבר השני, לגבי ההייטק והחשיבות שלו
יוסף עטאונה:
 הנושא אכן חשוב מאוד אבל אי-אפשר לדבר על ההייטק בלי לדבר על שדרוג מערכת החינוך הערבית בצורה משמעותית, שהבוגרים בסוף י"ב יוכלו להיות עם נתונים שיאפשרו להם להתמודד עם שאר התלמידים במדינה על כל מקום: גם באקדמיה, גם בתעסוקה וגם בהייטק
יוסף עטאונה:
 לכן כבוד היושב-ראש ונעמה, אפשר וגם צריך ליזום תוכניות בנושא בבתי הספר התיכוניים,  להראות את הכיוון ואת הדרך, להניח את התשתית ללימודי ההייטק וההשתלבות בהייטק בהמשך
איימן עודה:
תודה רבה, חבר הכנסת יוסף עטאונה
איימן עודה:
 חברים אנחנו מתחילים בדיון, כל אחד שמעוניין לדבר –  איילת, את עוקבת אחרי זה – בבקשה
איימן עודה:
 ראשון הדוברים אחרי חברי הכנסת – היה פה פעם חבר הכנסת נחמד, אַלְלָה יְרַחְמו, שאמר: ידבר חבר כנסת אחר כך אדם
לענייני הצעירים):
אילן גילאון, זכרו לברכה
לענייני הצעירים):
מתגעגעים
איימן עודה:
דדי פרלמוטר, יושב-ראש המועצה הציבורית לקידום ההייטק בחברה הערבית, יושב ראש שותף של "צופן", בבקשה
דוד פרלמוטר:
צוהריים טובים לכולם, תודה לחברי הכנסת, הם די הרימו לי להנחתה, הנושא הזה קרוב לליבי
דוד פרלמוטר:
 כמו שציינת חבר הכנסת עודה, אני עוסק ב"צופן", אני יושב-ראש של חברת טכנולוגיה מתקדמת מאוד כשהיזם המנכ"ל הוא ערבי
דוד פרלמוטר:
 אני גם מכיר גם את הבעיות שעלו פה, עוסק בנושאים האלה והנושאים קרובים לליבי
דוד פרלמוטר:
 אני חושב שנאמרו דברים נכונים, בכוונה אנסה לדלג אבל אם אפשר, להציג את השקף הראשון שלי
דוד פרלמוטר:
     (מקרין מצגת)     אתחיל בכמה אמירות כי אני חושב שיש כמה דברים שכולם מדברים עליהם, חינוך וכל הדברים האלה, אבל אחד הממצאים החשובים של הוועדה הוא שיש אי-הבנה, יש תפיסה לא נכונה של מה המשמעות של העולם החדש הזה וכמה הוא משפיע על צורת החשיבה שלנו בכל נושא, של מה באמת התעשייה רוצה מבוגרי האוניברסיטאות ובוגרי ההכשרות במכללות, וזה לא רק הציונים
דוד פרלמוטר:
      הנקודה הראשונה שאני רוצה לדון בה היא הוועדה שהייתה להון אנושי בהייטק
דוד פרלמוטר:
 הוועדה הגדירה שהיא מטפלת בנושא רחב הרבה יותר, הנושא של כישור טק עבור כלכלה מבוססת טכנולוגיה דיגיטלית ובינה מלאכותית
דוד פרלמוטר:
 אין היום בעולם המודרני דבר שלא עוסק בדברים האלה ולא דורש אנשים עם מיומנות דרמטית בדבר הזה
דוד פרלמוטר:
      זה חשוב
דוד פרלמוטר:
 מדינת ישראל מובילה בעולם ההייטק, בנושא הדיגיטציה של מדינת ישראל, מדינת ישראל נמצאת בתחתית של ה-OECD והיו על זה הרבה מחקרים, אני מציע לדון בנושא הזה
דוד פרלמוטר:
 אחת המשימות של ממשלת ישראל צריכה להיות להגדיל את הדיגיטציה במדינת ישראל, היא דורשת אנשים מיומנים בנושאים האלה לא פחות מאשר אנשי הייטק
דוד פרלמוטר:
      מדובר על קצב השינויים, קצב השינויים דורש יכולות מולטי דיסציפלינריות, זו דרישה מספר אחת
דוד פרלמוטר:
       זה יפתיע רבים, העולם של בינה מלאכותית
דוד פרלמוטר:
 כולנו עכשיו, בחודשים האחרונים, סביב ChatGPT ו-OpenAI, כולם מדברים על כך שאולי מכוניות אוטונומיות ייתרו את הצורך בנהגים
דוד פרלמוטר:
 אני אומר לכם פה שגם המתכנת הפשוט, מתכנת שלמד פייתון בקורס של חודשיים, לא ישרוד את עולם ההייטק בגלל שזה מקצוע של איך המחשב יודע לתכנת לבד
דוד פרלמוטר:
 מה כן נדרש? נדרשת יכולת חשיבה אלגוריתמית, ואני אדבר על הדברים האלה עוד מעט, זו חשיבה אחרת
דוד פרלמוטר:
 זה לא שלא יצטרכו אנשים עם ידע במדעי המחשב – יצטרכו, הם לא יצטרכו אנשים שיודעים לעשות עבודה מכנית של לתכנת
דוד פרלמוטר:
      העולם הוא עולם של טכנולוגיה, העולם תלוי בטכנולוגיה
דוד פרלמוטר:
 הסיכוי של מדינת ישראל לעשות את כל הדברים שחברי הכנסת דיברו עליהם קודם – אקפוץ לשקף הבא, כמה מילים על הוועדה
דוד פרלמוטר:
 הטיפול בנושא של הון אנושי להייטק ולמשרות טק הוא נושא לא פשוט, הוא מקיף הרבה נושאים
דוד פרלמוטר:
 אין זבנג וגמרנו, אין דבר אחד שנעשה אותו, איזושהי תוכנית ספציפית כזו או אחרת לשנתיים הקרובות, הבשורה שלי אליכם: החיים קשים
דוד פרלמוטר:
 הוועדה דנה במגוון רחב מאוד של נושאים ודנה במגוון רחב מאוד של אוכלוסיות
דוד פרלמוטר:
     כמו שאתם מבינים, ולא יפתיע אתכם, יש הבדלים די גדולים בקשיים בכל אחד משלבי החיים, בהתאם לאוכלוסייה
דוד פרלמוטר:
 כמובן שבחברה הערבית יש קשיים גדולים יותר מבחברה היהודית הכללית בכלל, ובוודאי בחברה היהודית במרכז הארץ
דוד פרלמוטר:
       הרבה אנשים יגידו שהשקף הזה פסימי, וחברי הכנסת המכובדים דיברו קודם על הפערים הגדולים
דוד פרלמוטר:
 האמת שהם די מביישים אבל אני מסתכל על החלק האופטימי, מדינת ישראל היא כנראה הבודדה בעולם שיודעת למצות רבע מקבוצת האוכלוסייה ולהביא אותם לרמה הגבוהה ביותר בעולם בנושא של טק
איימן עודה:
מה זה? בניכוי ערבים וחרדים או מה?
דוד פרלמוטר:
אם אתה מסתכל על השקף הזה, חבר הכנסת עודה, הוא מראה עבור כל קבוצת אוכלוסייה
דוד פרלמוטר:
 אם אפשר לשים את השקף, אני אסביר אותו טיפה
דוד פרלמוטר:
אם אתה מסתכל למעלה, על כל בר יש מספר
איימן עודה:
לא, כי אני קורא גברים יהודים לא חרדים
דוד פרלמוטר:
כן, זה אומר שהקבוצה הזאת מהווה כמעט - - -
איימן עודה:
אם יהודים אז לא ערבים, ללא חרדים אז - - - זה בניכוי ערבים וחרדים, כמו שאמרתי
דוד פרלמוטר:
כן, כמו שאמרת
דוד פרלמוטר:
 הם מופיעים בגרף אחר
דוד פרלמוטר:
 מה אני אומר על האוכלוסייה הזאת? חשוב להבין, זו האוכלוסייה שמהווה היום את מרבית תעשיית ההייטק, כולנו יודעים את זה לא חידשתי פה שום דבר
דוד פרלמוטר:
 רבע מהאוכלוסייה היהודית הלא חרדית עוסקת במקצועות טק
דוד פרלמוטר:
 אגב, זה גבוה מכל סדר גודל שהוא בכל דבר אחר בעולם
דוד פרלמוטר:
 אני רואה בזה תקווה, לאוכלוסייה הזאת אין IQ גבוה יותר, אין יכולות גבוהות יותר, ככל האוכלוסיות יכולים לעשות אותו דבר
דוד פרלמוטר:
 מה שכן, והוועדה השקיעה בזה הרבה זמן, מה קורה בקבוצת האוכלוסייה הזאת שמוביל אותה ליכולות האלה? איך אנחנו משכפלים, עושים דברים דומים ברמה הזאת לקבוצות האוכלוסייה השונות שמצוידות הרבה פחות?        הגדרנו שלבי חיים עבור פיתוח הון אנושי
דוד פרלמוטר:
 הכול מתחיל בחינוך, כמובן, חינוך, חינוך, חינוך, דיברו על זה קודם
דוד פרלמוטר:
 תכף אדבר על אחת התוכניות הכי חשובות שאני חושב שהוועדה המליצה עליה
דוד פרלמוטר:
 אתמול היה כנס ביחד עם שר החינוך בנושא של כיתות עמ"ט, כיתות עמ"ט זה עתודה מדעית טכנולוגית המיועדת לחטיבות הביניים
דוד פרלמוטר:
 תכף אסביר למה חטיבות ביניים זו נקודה קריטית
דוד פרלמוטר:
      אחד הדברים שקיימים בחברה היהודית ולא קיימים בחברה הערבית – ויש המלצה חשובה מאוד של הוועדה שאני חושב שראוי לדון בה לעומק – הוא השירות הצבאי, אפילו לא הטכנולוגי
דוד פרלמוטר:
 לשירות הצבאי יש חשיבות עצומה לנושא של פיתוח היכולות והכישורים שהם לא רק כישורי ידע בתחומי דעת כאלה ואחרים, אלא יכולות שאפרט אותן
דוד פרלמוטר:
      ההמלצה החשובה של הוועדה היא בנושא של קיום שירות אזרחי-טכנולוגי, משהו שמקביל ליחידות הטכנולוגיות ויעסוק בנושאים אזרחיים: תחבורה, בריאות, חינוך
דוד פרלמוטר:
 אלו מערכות שנמצאות בפיגור ביחס לעולם ואם נביא כוח אנושי משמעותי, חזק, גדול ומיומן, לא רק נשפר את היכולות המקצועיות של האנשים שיעבדו בזה אלא הם גם ישפרו את המצב של המדינה בתחום הדיגיטלי
דוד פרלמוטר:
 וכמובן, האוניברסיטאות
דוד פרלמוטר:
 אחת הבעיות הגדולות ביותר היא המעבר, קשה יותר לחברה הערבית ולחברה החרדית להשתלב בתעשייה
דוד פרלמוטר:
     אני לא אחזור על המספרים, הפערים מתחילים בציוני הבגרות
דוד פרלמוטר:
 אני בכוונה אומר בגרות טק ולא מתמטיקה, מתמטיקה היא תנאי הכרחי אבל לא מספיק להשתלבות בתעשיית ההייטק
דוד פרלמוטר:
 תכף אפרט מה כן חשוב
דוד פרלמוטר:
 אנחנו רואים את הפערים בין האוכלוסיות
דוד פרלמוטר:
 אגב, במתמטיקה יש סגירת פער, נשים לעומת גברים, בחברה היהודית סגרו את הפער וגם בחברה הערבית מתקדמים
דוד פרלמוטר:
 אבל בגרות טק היא מעבר למתמטיקה
דוד פרלמוטר:
      פה אני רוצה לגעת בנקודה: למה חטיבת הביניים? חטיבת הביניים או ההחלטה מה הולכים ללמוד בחטיבת ביניים, זאת הנקודה הקריטית בתהליך הפיתוח
דוד פרלמוטר:
 עד כיתה ה'-ו' יש רכישת ידע, אוריינות, היכולת לקרוא ולעשות דברים בסיסיים
דוד פרלמוטר:
 הילדים בוחרים בחטיבת הביניים את המקצועות שבהם יתמחו
דוד פרלמוטר:
 כמו שמראה השקף הזה – הוא נעשה עבור נשים אבל אותו דבר נכון לגבי ערבים ולקבוצות האוכלוסייה האחרות – ברגע שילדה, או צעיר או צעירה ערבים, בחרו לא ללמוד את מקצועות הטק במסגרת חטיבת הביניים, המספר הזה איתנו עד לקצה
דוד פרלמוטר:
 כלומר, כל מי שחושב שהדבר הנכון זה לעבוד על בגרות, זה בוודאי חשוב, ולא יעשה עבודה משמעותית בכיתות התחתונות ובעיקר לא יאוחר מחטיבת הביניים, האנשים האלה פוספסו
דוד פרלמוטר:
 כל אפשרות אחרת לעשות משהו אחר כך תיכשל
דוד פרלמוטר:
 המספרים יהיו קטנים
דוד פרלמוטר:
      הנושא הדרמטי החשוב הוא כישורים
דוד פרלמוטר:
 אנחנו שמים הרבה מאוד דגש על ידע
דוד פרלמוטר:
 כשהייתה תוכנית "5פי2", לפני מספר שנים, דיברו על ידע
דוד פרלמוטר:
 רוצים יותר ילדים שיפתרו בעיות במתמטיקה
דוד פרלמוטר:
 אבל מה שתעשיית ההייטק אומרת לנו – וזה תוצאה של מחקר שנעשה על ידי מכון אהרן – היא אומרת שהתעשייה בוודאי מחפשת ידע, אבל היא מחפשת בעיקר כישורים
דוד פרלמוטר:
 צעיר או צעירה שלא מוכיחים יכולת ללמוד, להסתגל וללמוד דברים חדשים, לא יתקבלו לתעשייה
דוד פרלמוטר:
  אתן סיפור קצר, ברשותכם
דוד פרלמוטר:
 שאלתי את המדען הראשי של חברת Nvidia – אני בטוח שהיום כולם מכירים את חברת Nvidia – בחור שלימדתי בטכניון, עבד בשבילי באינטל: כשלמדת את הדברים שאתה עושה היום, הוא עוסק בעיקר בבינה מלאכותית, כמה למדת בטכניון? הוא אמר: אפס, אבל הטכניון נתן לי כלים ללמוד את כל הדברים שלמדתי אחר כך לבד
דוד פרלמוטר:
 כלומר, בעולם שמשתנה כל כך הרבה הסיכוי שנלמד את מה שאנחנו צריכים למקצועות שעוד לא יודעים מה הם עוד חמש שנים, עוד עשר שנים, הוא בלתי אפשרי
דוד פרלמוטר:
      הנושא של יכולת עבודה בצוות, הנושא של פתרון בעיות, לא בעיות שהמורה כבר יודעת לפתור בעיות שאף אחד עוד לא פתר, זה כישורים שונים לחלוטין
דוד פרלמוטר:
 כשאני הייתי סגן נשיא בכיר באינטל, קיבלתי משכורת כדי לפתור בעיות שאף אחד עוד לא פתר
דוד פרלמוטר:
 הבעיות שמישהו כבר פתר לא מעניינות אף אחד
דוד פרלמוטר:
 הדבר הכי חשוב בסביבה משתנה הוא הסיכוי להיכשל בפעם הראשונה שמנסים משהו
דוד פרלמוטר:
 זה חשוב, אנחנו חייבים ללמד את הילדים שלנו להיות חזקים ולהבין מה קורה כשלא מצליחים, איך לומדים מזה ואיך ממשיכים הלאה
דוד פרלמוטר:
 לדעתי, הדברים האלה חשובים יותר מאשר הידע, כי מי שיודע ללמוד יכול לרכוש את הידע
דוד פרלמוטר:
      את הידע הבסיסי צריך לרכוש, תאמינו לי שאותו CTO של Nvidia ידע הרבה דברים כשהגיע לטכניון וגם למד הרבה דברים בטכניון
דוד פרלמוטר:
 הוא השתמש בידע הזה כבסיס לעשות את הצעדים הבאים
דוד פרלמוטר:
 בוודאי שמתמטיקה היא קריטית וחשובה והאנגלית היא קריטית וחשובה, בתעשייה הזאת מדברים אנגלית, בעיקר עם העולם הרחב לא בהכרח במקום העבודה
דוד פרלמוטר:
 מתמטיקה, פיזיקה ומדעי המחשב
דוד פרלמוטר:
 לא תכנות, מדעי המחשב
דוד פרלמוטר:
 אלו הנושאים הקריטיים שחייבים לדון בהם
דוד פרלמוטר:
      המקצועות האחרים חשובים וכשדיברתי עם מוהנא פארס, שהוא האחראי על החינוך הטכנולוגי במשרד החינוך, הוא אמר לי: מה עם ביולוגיה? אם ילדים צעירים שלומדים ביולוגיה ילמדו מדעי המחשב וידעו לעשות עבודה אינטגרטיבית, הם יהיו המוצלחים בעתיד
דוד פרלמוטר:
 "פייזר", פתחו מרכז פיתוח בישראל לא בגלל בוגרי ביולוגיה, הם פתחו מרכז פיתוח בישראל בגלל יכולות של בינה מלאכותית במדינת ישראל
דוד פרלמוטר:
 אני חושב שאנחנו, כולנו, נצטרך להבין את הדבר הזה ולכן גם הלימודים באוניברסיטה צריכים להיות מולטי- דיסציפלינריים
דוד פרלמוטר:
 בשבוע שעבר הייתי בטכניון והסבירו לי שהם מכניסם לכל פקולטה מודולה של מדעי המחשב, מדעי הנתונים ודברים מהסוג הזה
דוד פרלמוטר:
     דיברתי על הנושא של כיתות עמ"ט, כיתות עמ"ט זאת הזדמנות נדירה בהמלצות של הועדה, ולשמחתי הרבה משרד החינוך קיבל את המלצות הוועדה להתמקד בראש ובראשונה בחברה הערבית, בפריפריה, ובעיקר גם להביא יותר נשים לתוך המעגל הזה של כיתות עמ"ט
דוד פרלמוטר:
 כמו שאמרתי, זאת ההזדמנות האחרונה
דוד פרלמוטר:
 זאת הדקה ה-90 בהתפתחות של ילד לכיוון של חינוך מדעי-טכנולוגי, לכיוון של עולם טכנולוגי
דוד פרלמוטר:
      הדגש צריך להיות על מספר נושאים
דוד פרלמוטר:
 אחד החוסרים שקיימים בחברה היהודית, בעיקר במרכז הארץ, זה החינוך הא-פורמלי
דוד פרלמוטר:
 הוא קיים הרבה פחות בחברה הערבית
דוד פרלמוטר:
 בכל הנושא של תוכנית עמ"ט צריך להכניס לא רק חלקים של המורה בכיתה שעובד בצורה פורמלית, אלא גם את כל הכישורים של העבודה אחרי, הא-פורמלי, לא משנה אם זה ברובוטיקה או אפילו בללכת לצופים
דוד פרלמוטר:
      הנושא השני, שהוא קריטי, הוא הנושא של הכנסת יכולות דיגיטליות
דוד פרלמוטר:
 יש חוסר במורים, אחד הפתרונות הוא להכניס מורים, להכניס וללמד
דוד פרלמוטר:
 עמ"ט וירטואלי היה נושא לדיון אתמול, בכנס שסיפרתי עליו והיה בו שר החינוך
דוד פרלמוטר:
      נושא אחר שהוא קריטי הוא נושא של קהילה
דוד פרלמוטר:
 אני בכוונה מדלג על הדברים
דוד פרלמוטר:
 בגיל הזה הגורם הכי משפיע, ובחברה הערבית עוד יותר מאשר בחברה היהודית, זה הנושא של ההורים
דוד פרלמוטר:
 אני חושב שחלק מהתהליך שאנחנו צריכים לעשות זה לעזור להורים להבין את העולם הזה – כי בניגוד להורים בתל אביב ובהרצליה שחיים את העולם הזה ומבינים אותו, אני לא צריך לספר להם שום סיפור – אני לא בטוח שההורים בחברה הערבית מבינים את הקושי הזה, את הצרכים האלה, והם לא בהכרח מכוונים את הילדים שלהם בצורה אופטימלית
דוד פרלמוטר:
 למרות שאני לא מכיר הורה אחד, בשום חברה, שלא רוצה את הטוב ביותר עבור ילדים שלו
דוד פרלמוטר:
     כמובן, הכול עובד לפי מטרות
דוד פרלמוטר:
 מה לעשות? אני מנהל ואני חושב שיעדי הבגרות, בגרות טק, לא רק מתמטיקה - - -
איימן עודה:
דוד, כמה זמן אתה עוד צריך?
דוד פרלמוטר:
אני יכול בשתי דקות לסיים
דוד פרלמוטר:
יש לי שני שקפים חשובים שאני רוצה להציג ועל השאר אני אדלג
דוד פרלמוטר:
      דובר על החינוך האקדמי
דוד פרלמוטר:
 רוב עובדי ההייטק, למרות כל הסיפורים על - - - וכל הדברים האלה,  עדיין מירב העובדים הם אנשי אוניברסיטה
דוד פרלמוטר:
 החברה הערבית עשתה התקדמות עצומה במספר הסטודנטים, במיוחד בטכניון
דוד פרלמוטר:
 נאמר לי בשבוע שעבר על ידי פרופסור חוסאם חאיק, שהוא הדיקן ללימודים לתואר ראשון בטכניון, כי מספר הסטודנטים הערבים במדעי המחשב ובהנדסת חשמל עולה על חלקם בתעסוקה
דוד פרלמוטר:
      יש פה "אבל" גדול ואני חושב שצריך לשים עליו דגש
דוד פרלמוטר:
 הנשירה של סטודנטים ערבים כפולה משל הסטודנטים היהודים
איימן עודה:
אבל גם היא פחות מבשנים שעברו
דוד פרלמוטר:
דרך אגב, יש ירידה יפה מאוד
דוד פרלמוטר:
מקוצר זמן – אני יכול להראות לכם
דוד פרלמוטר:
 יש ירידה עצומה, האוניברסיטאות עושות מאמצים עצומים בנושא הזה
דוד פרלמוטר:
     אני מדבר על שירות אזרחי-טכנולוגי
דוד פרלמוטר:
 אני חושב שחלק מהסיבות לנשירה היא שסטודנט ערבי מגיע ללימודים בגיל 18 וצריך להתחרות בסטודנט יהודי שיש לו ניסיון חיים נוסף של 4-3 שנים
דוד פרלמוטר:
 אגב, לא משנה אם הוא או היא היו ביחידה 8200 או אפילו ביחידה אחרת, קרבית או לא קרבית
דוד פרלמוטר:
 ניסיון החיים שנצבר בשנים האלה הוא עצום
דוד פרלמוטר:
 אני חושב שהיכולת למצוא את הטובים ביותר, כמו ש-8200 מוצאים בחברה היהודית, לשירות אזרחי-טכנולוגי שהוא לא שירות של שנה אלא שירות של שנתיים-שלוש – נביא את האנשים הטובים ביותר כדי שיכשירו אותם, ויעשו משימות כדי להציל את מדינת ישראל בתחום הדיגיטלי, לא בהייטק, מתחתית הרשימה ב-OECD, מסוף הרשימה
דוד פרלמוטר:
     הנושא האחרון שחשוב לי לדבר עליו
דוד פרלמוטר:
 כל סטודנט לרפואה יודע שעושים סטאז' ועושים התמחות, זה לא קיים בעולם ההייטק
דוד פרלמוטר:
 במיוחד האוכלוסייה הערבית לא מכירה את העולם, לא מכירה את עולם התעסוקה, לא יודעת מה זה לעבוד בחברת הייטק, לעומת צעיר יהודי שמוקף מסביבו בהרבה מאוד אנשים שמבינים מה זה
דוד פרלמוטר:
 יש עכשיו תוכנית של התעשייה ואני חושב שיש כל מיני דרכים בהן הממשלה, הכנסת, יכולות לעזור לעשות התמחות בתוך חברות, לאו דווקא לקבל עבודה
דוד פרלמוטר:
 אני מאמין שזה אפילו יקרה בשנת הלימודים האחרונה באוניברסיטה, עם דגש ותיעדוף לחברה הערבית, להביא את האנשים האלה לעבוד בתעשייה, לקבל נקודות זכות אקדמיות בתחום הזה
דוד פרלמוטר:
 ואם הם לא נכנסים לתעשייה, אז כדי שכשהם יגישו מועמדות הם כבר לא יהיו לא מוכרים, לא ידועים, התעשייה תכיר אותם והם יכירו את התעשייה
דוד פרלמוטר:
      אני רוצה לסכם
דוד פרלמוטר:
 המשפט האחרון הוא הכי חשוב בעיניי כי תוכניות יש למכביר והרבה כסף נשפך, למכביר
דוד פרלמוטר:
 חלקו עם תוצאות טובות, חלקו הלא קטן בתוצאות פחות טובות
דוד פרלמוטר:
 העולם הזה הוא עולם חדש לכולנו אפילו לי שחי כבר 40 שנה בהייטק, החיים בעולם רווי בינה מלאכותית חדשים לכולנו
דוד פרלמוטר:
 מה זה אומר על כל אחד מאיתנו? מה זה אומר על מערכת החינוך? מה זה אומר על כל הכלים הנדרשים? איך אנחנו מתווכים את הידע ואת ההבנה הזאת, במיוחד לאוכלוסיות בחברה הערבית שהשיח הזה לא קיים בתוכן? לא בגלל שהם פחות חכמים, לא בגלל שהם קוראים פחות עיתונים אלא בגלל שהילדים גדלים בעולם שפחות מכיר את הדברים האלה וצריך לתווך להם אותם
דוד פרלמוטר:
      שיטות עמ"ט בבתי הספר, זה חלק
דוד פרלמוטר:
 גם להביא את הגורמים הטובים ביותר לשירות אזרחי-טכנולוגי שיגרום להם להבין את זה, שיגרום להצלחה גבוהה יותר באוניברסיטה בגלל שהתלמידים מגיעים מוכנים יותר, לא רק עם ידע במתמטיקה וציונים גבוהים
דוד פרלמוטר:
 אגב, ממוצע הציונים בבגרות של סטודנטים ערבים גבוה יותר משל סטודנטים יהודים, אבל ממוצע הציונים בשנה הראשונה באוניברסיטה גבוה יותר אצל יהודים מאשר אצל הערבים
דוד פרלמוטר:
 כלומר, יש משהו בבגרות הזאת, ביכולת הזאת
דוד פרלמוטר:
     אסיים פה, אני יכול לדבר על כל נושא כזה שעות
דוד פרלמוטר:
 תפיסה שונה של מה נדרש: זה לא הציונים, זה לא בהכרח הידע הפורמלי
דוד פרלמוטר:
 הידע הפורמלי, החשיבה הפורמלית, יכולת החשיבה, יכולת הלימוד והמעבר המסודר מאוד
דוד פרלמוטר:
 אי-אפשר לדלג על שום שלב מההתחלה, ממערכת החינוך ועד השלב של החינוך האקדמי ואלך
דוד פרלמוטר:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, דדי, תודה רבה
איימן עודה:
 עכשיו אנחנו עוברים לעמיתה, מייסם ג'לג'ולי, בבקשה
מייסם ג'לג'ולי:
תודה רבה, שֻכְּרַן ג'זילן
מייסם ג'לג'ולי:
 אני מייסם ג'לג'ולי, מנכ"לית ארגון "צופן"
מייסם ג'לג'ולי:
 כבוד הוא לנו שדדי פרלמוטר, ביחד עם פרופסור זיאד חנא, הם יושבי-ראש המועצה הציבורית לקידום ההייטק שהוקמה על ידי "צופן"
מייסם ג'לג'ולי:
 הם שותפים אמיתיים לכל מחשבה ולכל עשייה עתידית שלנו לקידום הצעירים הערבים בהייטק
מייסם ג'לג'ולי:
      הגשנו לוועדה נייר עמדה, אני רק אתייחס
מייסם ג'לג'ולי:
 לא אגיד הרבה על "צופן", "צופן" הוקמה לפני 15 שנה ואתמול ציינו, בכנס משלנו, 15 שנה לקיום "צופן"
מייסם ג'לג'ולי:
 "צופן" הוקמה כשאף אחד לא חשב על שילוב הערבים בהייטק ומה זה עושה לתעשייה ולכלכלה בישראל
מייסם ג'לג'ולי:
 אבל היום אני שמחה מאוד שהתברכנו בעוד ועוד ארגוני חברה אזרחית ששמו להם למטרה לקדם את ההייטק בחברה הערבית, חלק מהארגונים השותפים נמצאים פה
מייסם ג'לג'ולי:
 אני שמחה שאנחנו היום כוח גדול ושותפים
מייסם ג'לג'ולי:
      אני כן רוצה להתייחס למה שקורה בחברה הערבית ולקשר את מה שקורה היום בחברה הערבית –  הקשיים, האתגרים והתמודדויות עם הפשיעה והאלימות – לחזון שלנו, לחזון של קידום צעירות וצעירים ערבים
מייסם ג'לג'ולי:
 בחודשים האחרונים אנחנו רואים שההקשר היחיד שבו מוזכרת החברה הערבית הוא הפשיעה, האלימות
מייסם ג'לג'ולי:
 זה עצוב, מקומם, מתסכל, כואב ובעיקר לגמרי לא משקף את החברה הערבית שיש בה הרבה יותר
מייסם ג'לג'ולי:
 החברה הערבית היא גם מהנדסים ומהנדסות בהייטק, היא גם רופאים ורופאות, היא גם עובדים קשיי יום שיוצאים כל יום לעבודה כדי להתפרנס בכבוד
מייסם ג'לג'ולי:
 והיא גם סטארט-אפים, האקתונים, מאיצים, אנג'לים
מייסם ג'לג'ולי:
 זה כל מה שקורה היום בחברה הערבית
מייסם ג'לג'ולי:
      צריך להגיד את זה: אנחנו יהודים וערבים שעושים ביחד את העשייה הזו, למען כולנו
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו שותפים ומשתתפים בקידום פתרונות וקידום החברה הערבית, כי הקידום הכלכלי הוא האלטרנטיבה לפשיעה ולאלימות
מייסם ג'לג'ולי:
 ככל שאנחנו כחברה נתקדם כלכלית, ככל שאנחנו נהיה בטופ של הטופ של המשק בישראל, הדברים יֵרָאוּ אחרת
מייסם ג'לג'ולי:
 אני חושבת שזה הווה שחייב להשתנות ואנחנו חייבים לברוא את העתיד שאליו אנחנו שואפים ביחד
מייסם ג'לג'ולי:
 התחלנו כבר אתמול אבל אנחנו צריכים להאיץ את כל התהליכים שאנחנו עושים היום
מייסם ג'לג'ולי:
      אסור להסכים למה שקורה היום, אסור להסכים שבנות ובני הנוער מאבדים את התקווה, שבנות ובני הנוער פשוט בגלל חוסר מעש ובגלל שמערכת החינוך לא מצליחה לתת להם את המענים, מוצאים את עצמם ברחוב ומוצאים את עצמם כטרף קל לארגוני הפשיעה שמגייסים אותם כחיילים ועוד דברים
מייסם ג'לג'ולי:
      צריך להתייחס גם לעובדות ואני חושבת שצריך להתייחס לעובדה שעדיין עם כל מה שאנחנו עושים האחוז היחסי של המהנדסות והמהנדסים, ואני עכשיו מתייחסת למהנדסות ולמהנדסים ולא לכל עובדי ההייטק – אחוז המהנדסות והמהנדסים הערבים בהייטק הוא 3%, זה האחוז הנכון
מייסם ג'לג'ולי:
 זה 3% מהנדסים ומהנדסות ערבים ולא 4%
מייסם ג'לג'ולי:
 זה לא 5,000, זה כמעט 10,000 מהנדסים ומהנדסות ערבים בהייטק
מייסם ג'לג'ולי:
 אני מתקנת את הדברים שאמר חבר הכנסת
מייסם ג'לג'ולי:
      אני רוצה להגיד שעדיין, כמו שדדי אמר, מרבית הילדים בחברה הערבית אינם רואים את העתיד שלהם במקצועות האלה
מייסם ג'לג'ולי:
 עד היום
מייסם ג'לג'ולי:
 הם לא רואים כי אני חושבת שמרבית החברה מסביב לא רואה הייטקיסטים בסביבה