GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיר עבד אלראזק:
לשמחתי אנחנו לא בנקודת ההתחלה, יש אלפי מהנדסים ויש כבר סיפורי הצלחה, פשוט צריך להציף אותם
חיר עבד אלראזק:
 לענייננו, המיקוד של רשות החדשנות וחלק מהאסטרטגיה שלה זה גיוון דמוגרפי וגאוגרפי
חיר עבד אלראזק:
 יש לנו תוכניות לפריפריה ותוכניות לקידום אוכלוסיות בתת-ייצוג כולל או בייצוג חסר, זו המילה הנכונה, כולל נשים, ערבים, יוצאי אתיופיה, וערבים – כולל הערבים בדרום
חיר עבד אלראזק:
      כמו שנעם ציינה, קיבלנו 250 מיליון שקלים כחלק מתוכנית החומש לחברה הערבית, חמש שנים
חיר עבד אלראזק:
 כמובן שרשות החדשנות משתתפת ב-20% מהתקציב הזה, גם היא שמה כסף
חיר עבד אלראזק:
 גם לפני שהתחלנו ליישם את תוכנית החומש השקענו בתוכניות לשילוב ערבים בתעסוקה, בקולות קוראים של מסלול קרן הון אנושי להייטק, קרן שבעצם תומכת בארגונים שמציעים תוכניות חדשניות לשילוב צעירים וצעירות מהחברה הערבית בתפקידי פיתוח ובתפקידי מעטפת בחברות הייטק
חיר עבד אלראזק:
      אנחנו גם שמים דגש גדול מאוד על יזמות
חיר עבד אלראזק:
 כי אם אנחנו אומרים שהתמונה עגומה בהייטק, זה עוד יותר מחמיר כשמסתכלים על יזמות טכנולוגית ומספר היזמים שצמחו, מספר החברות בבעלות יזמים ויזמות ערבים שצמחו בעשר השנים האחרונות
חיר עבד אלראזק:
 ראיתי שאסף פתיר חילק לכם את הדוח שעשינו ביחד עם "חאסוב", SNPI ורשות החדשנות, שמצביע על מצב היזמות הטכנולוגית בחברה הערבית
חיר עבד אלראזק:
 בעשר השנים האחרונות צמחו אולי 100 חברות והפוטנציאל הרבה יותר גדול אבל מכל מיני סיבות, שצוינו קודם, המספר קטן
חיר עבד אלראזק:
      אנחנו מקווים שבאמצעות תוכניות הנבטה – כמו שנעם ציינה, בשנה שעברה בחרנו חמישה פרויקטים, חמש תוכניות
חיר עבד אלראזק:
 שלושה מרכזי חדשנות אמורים להצמיח ולהנביט חברות ולעזור ליזמים צעירים שאין להם מושג איפה להתחיל ואיך להקים חברות ואיך לקדם, לעשות את הצעדים הראשונים
חיר עבד אלראזק:
 אם יש חברות שכבר בשלב מתקדם, לקחת אותן צעד קדימה, לחפש להן שותפים ולהציג אותן לקרנות
חיר עבד אלראזק:
 יש לנו במסגרת התוכנית הזאת שלושה מרכזי חדשנות, אחד מהם בערערה – ואדי עארה
חיר עבד אלראזק:
 יושב פה רביע זיוד, מנכ"ל "חאסוב לאבס'", מרכז חדשנות אחד והקבוצה של "חאסוב" גם מנהלת מועדון משקיעים, "חאסוב אנג'לס"
חיר עבד אלראזק:
 יש לנו מרכז חדשנות בסכנין, NorthMed, שהמיקוד שלו הוא בתחום הרפואה וה-digital health
חיר עבד אלראזק:
 יש לנו מאיץ שמנוהל על ידי אגודת הגליל, ועוד מאיץ באוניברסיטת תל אביב
מייסם ג'לג'ולי:
ויש גם מרכז חדשנות בכפר קאסם, אזור המשולש הדרומי ו - - - "צופן"
חיר עבד אלראזק:
נכון, נשכח
חיר עבד אלראזק:
 אני מתנצלת בפני מוחמד אבו נדא, מנכ"ל המרכז הזה, ששכחתי לציין אותו
חיר עבד אלראזק:
 זה חשוב מאוד, עוד מרכז חדשנות שקם
חיר עבד אלראזק:
      היום בבוקר הייתה לי ישיבת עדכון סטטוס ואני רואה שהתוכניות האלה כבר מניבות תוצאות ויש לנו חברות שצומחות שם, יזמים שמשתתפים בתוכניות וגם מרכזי תעסוקה שאמורים לפעול במרכזים האלה ולקדם תעסוקה לוקאלית
חיר עבד אלראזק:
      אני לא שוכחת, היא יושבת לידי, את פהימה, מנהלת עמותת "סיראג'" בדרום
חיר עבד אלראזק:
 אנחנו תומכים גם בתוכניות לחברה הערבית בדרום, יש לנו קול קורא שיוצא בסוף החודש ומזמין את השחקנים בדרום, וגם במרכז, אם יש להם תוכניות טובות לשילובם של התושבים מהחברה הערבית בדרום, בתעשייה
חיר עבד אלראזק:
 אני יכולה להמשיך לדבר, אבל אני רוצה לתת גם לרועי הרצוג, ממשרד העבודה – השותפים שלנו – לדבר ולהשלים על שיתוף הפעולה והתוכניות הממשלתיות, השלמות, עבור החברה הערבית
חיר עבד אלראזק:
 תודה לכם על ההזדמנות
איימן עודה:
אם תוכלו, נשמח רק שתתייחסו – גם רועי – למספר המשתתפים בתוכניות, שנבין מה סדרי הגודל
איימן עודה:
 להשלים את זה, תודה
רועי הרצוג:
כן, אני אשמח
איימן עודה:
חברים, אתם רואים את זה? זה סטופר
לענייני הצעירים):
נהיה רציני
איימן עודה:
נהיה רציני
איימן עודה:
 מעכשיו, שלוש דקות כל אחד
איימן עודה:
 רועי הרצוג, בבקשה
רועי הרצוג:
תודה רבה, אשתדל לעמוד במסגרת הזמן שניתנה לי
רועי הרצוג:
 הכנתי כאן כמה שקפים שיכולים לענות על השאלה של חברת הכנסת לגבי מספר המשתתפים
רועי הרצוג:
 רק מילה, מינהל תעסוקת אוכלוסיות פועל לשילוב אוכלוסיות בייצוג בתעסוקה בכלל, בהתאם ליעדי התעסוקה של דוח תעסוקה 2030
רועי הרצוג:
 במסגרת הפעולה שלנו אנחנו עומדים גם בשילוב אוכלוסיות בהייטק
רועי הרצוג:
      התוכנית הראשונה שאנחנו מפעילים לטובת האוכלוסייה הערבית נקראת "תוכנית פורסאתק" שמופעלת על ידי עמותת "צופן", שותפים אמיצים שלנו בצפון, ועמותת itworks שפועלת במזרח ירושלים, בדרום ובמרכז הארץ
רועי הרצוג:
 מבחינת התוצאות, בחמש השנים האחרונות הפעולות במסגרת המכרז הובילו לכ-2,700 משתתפים בקורסים טכנולוגיים, בסדנאות תעסוקתיות, בדיקות חומרה כאלה ואחרות, מנטורינג
רועי הרצוג:
 הפעולות האלה הובילו ל-1,600 השמות בתפקידים טכנולוגיים בתעשיית ההייטק
רועי הרצוג:
 התקציב שעומד לרשות התוכנית הזאת הוא כ-5 מיליון שקלים בשנה
רועי הרצוג:
 במהלך השנים הקרובות אנחנו מתכוונים לצאת למכרז חדש במסגרת יישום תוכנית החומש לחברה הערבית, החלטת ממשלה 550, שתוביל לשילוב של אותם בוגרים
רועי הרצוג:
 עלה פה הרבה הגידול המשמעותי של היקף הסטודנטים והלומדים לימודי הייטק, צריך להבין שאותם בוגרים ללא תמיכה וללא ליווי, לא יוכלו למצוא עבודה
רועי הרצוג:
 הם נפלטים לשוק כג'וניורים וזה יכול ליצור פעולות בעייתיות מאוד
רועי הרצוג:
      תוכנית נוספת שאנחנו משיקים בימים אלה נקראת "פריטק", לטובת חשיפת אוכלוסיות שרחוקות כיום משוק התעסוקה בהייטק
רועי הרצוג:
 הן לא מכירות את העולם הזה, אין להן מישהו שלמד איתם או בן משפחה שיכול להמליץ להן ללמוד לימודי ההייטק
רועי הרצוג:
 זה מיזם משותף שאנחנו משיקים עם "קרן רש"י", "קרן ביחד", "קרן קראון" ו"גוגל ישראל", ממש בימים האלה
רועי הרצוג:
 הוא מבוסס על הפעילות של מרכזי "ריאן", שציינתי קודם שמופעלים דרך מינהל תעסוקת אוכלוסיות, לשילוב בתעסוקה
רועי הרצוג:
 מבחינת יעדים אנחנו מתכוונים במהלך שלוש השנים הקרובות להוביל כ-650 משתתפים שיעברו מכינות ללימודי מתמטיקה וללימודי אנגלית, כל אותם פערים שצוינו כאן קודם, ולימודי מיומנויות רכות כאלה ואחרות שיצליחו לצמצם נשירה
רועי הרצוג:
 בסופו של דבר התוכנית תוביל לשילוב של כ-320 אקדמאים באקדמיה או בהכשרות חוץ אקדמיות
רועי הרצוג:
      אני מקצר ממש, סליחה
רועי הרצוג:
  מסלול נוסף – כפי שחיר ורשות החדשנות ציינו – קרן הון אנושי להייטק -מסלול 44, של רשות החדשנות
רועי הרצוג:
 במסגרת המסלול הזה של הרשות הוצאנו קול קורא משותף, בתקצוב שלנו ושלהם, במהלך שנת 2022
רועי הרצוג:
 במסגרת המסלול זכו 12 גופים שונים בתקציב המענק הממשלתי בהיקף של כ-12 מיליון שקלים
רועי הרצוג:
 על גבי זה הם הוסיפו, התקצוב הכולל הוא 21 מיליון שקלים
לענייני הצעירים):
זה שנתי, כן?
רועי הרצוג:
לא
רועי הרצוג:
 כל המענק הוא בסך הכול כשנתיים
רועי הרצוג:
 הפעילות של הגופים היא בסדר גודל של שנתיים, כל אחד בתוכנית שלו
רועי הרצוג:
 כמו שחיר ציינה, באמת תוכניות חדשניות ומגוונות מאוד, במטרה להנביט את אותן תוכניות
רועי הרצוג:
 מבחינת יעדים, בשנתיים הקרובות ישתתפו כ-2,000 משתתפים מקרב החברה הערבית
רועי הרצוג:
 ההשמה היא בסדר גודל של 60% השמה, 60% מהם ישולבו בתעשיית ההייטק
רועי הרצוג:
 עד כאן
לענייני הצעירים):
תודה
איימן עודה:
תודה רועי, עכשיו רביע זיוד, מנכ"ל עמותת "חאסוב", בבקשה
רביע זיוד:
תודה רבה איימן ונעמה, תודה רבה לכם על ההזמנה
רביע זיוד:
 אני שמח להיות פה עם כולם, עמיתים ושותפים
רביע זיוד:
 אגע בכמה נקודות שגם עמיתי נגעו בהן קודם אבל חשוב לי להדגיש כמה דברים
רביע זיוד:
 ההייטק הוא הקטר הכלכלי הכי מוצלח במדינה ואנחנו סוג של נעדרים ממנו
רביע זיוד:
 אנחנו נעדרים ממנו כי צריך לעשות כמה דברים ויש כמה סיבות לכך
רביע זיוד:
 לדעתי רוב הקהילה, או רוב החברה הערבית, לא מכירה את הענף
רביע זיוד:
 זה שכבות על גבי שכבות
רביע זיוד:
 איימן, דיברת על הנושא של הקפיטליזם העיוור
רביע זיוד:
 לצערי, היום ה-roll modell בחברה הערבית הוא מי שעושה כסף וכמה שיותר מהר
רביע זיוד:
 זה מתחבר להרבה דברים אחרים
רביע זיוד:
 העוני, כש-50% מהחברה מתחת לקו העוני ואין אפיקים להצלחה כלכלית ובאמת להתפתח בחיים, זו הסיבה, לפי דעתי, שאנשים נגררים לכל מיני מקומות של פשיעה ואלימות
רביע זיוד:
     אתחיל בשני נתונים: 46% מהחברה הערבית לא שמעו על תחום היזמות, ו-78% לא מכירים עובד הייטק
רביע זיוד:
 זה גם מתחבר לנושא: למה לא יכולים להגיע לחברות הישראליות בסוף?
לענייני הצעירים):
76% לא מכירים עובד הייטק?
רביע זיוד:
78% לא מכירים עובד הייטק, זה לפי כתבה של דה מרקר מ-2001
לענייני הצעירים):
מטורף
רביע זיוד:
אם אנחנו מדברים, מייסם אמרה – כמה? 10,000 עובדים? והם בדרך כלל – עוד בעיה טובה מאוד ואני מנסה להתכנס כי אני כבר מתפזר
רביע זיוד:
 רוב האנשים שהולכים ולומדים, כשהם חוזרים הם לא חוזרים לערים ולכפרים שלהם, הם נשארים בחיפה או בתל אביב או בכרמיאל
לענייני הצעירים):
הנגשת תעסוקה
רביע זיוד:
הם לא חוזרים למקום שממנו הם יצאו ויש את ההיעדר של ה- roll modell
איימן עודה:
ישובים ערבים מפסידים, אנחנו, החיפאים, מרווחים כל הזמן
איימן עודה:
 כל הזמן, ממעמד הביניים ערבי ש - - - בכל שנה
לענייני הצעירים):
כן
לענייני הצעירים):
 פה אני משוחדת, העיקר שחיפה תרוויח
רביע זיוד:
נכון, יש הגירה חיובית לחיפה, אבל זה באמת משאיר את כל הערים והכפרים הערביים בבעיה
לענייני הצעירים):
בעצם אתה אומר שגם היעדר החזרה הוא מה שמונע מאתנו להכיר, בגלל זה הנתון המטורף הזה ש-78% לא מכירים
רביע זיוד:
נכון, וזה גם מתחבר קצת לנושא של האינדיבידואליזם, שאנחנו עוברים מחברה קולקטיבית לחברה קצת אינדיבידואלית
רביע זיוד:
 אם אני הצלחתי אז יצאתי מהמקום הקשה הזה, כי זה באמת נהיה גטאות
לענייני הצעירים):
סליחה שאני נכנסת אבל אני רוצה להציע עוד תזה
לענייני הצעירים):
 בסוף, כשאין הנגשה תעסוקתית באותו מרחב גם קשה לשפוט את מי שעובר למקום שמציע לו תעסוקה
לענייני הצעירים):
 זה גם להגיד שבסוף, שוב, אחריות המדינה היא בדיוק על פיתוח הדבר הזה
רביע זיוד:
נכון מאוד, תודה רבה
מייסם ג'לג'ולי:
סליחה, אני רוצה להגיד עוד נתון מהסקר שהצגנו אתמול: 70% מההייטקיסטים הערבים רוצים להתנדב בחברה שלהם, רוצים להחזיר לחברה שלהם
לענייני הצעירים):
בטוח שהם רוצים לגור ליד המשפחה שלהם, השאלה היא האם המדינה מאפשרת להם מרכז תעסוקה לידו
רביע זיוד:
הם גם צריכים לבנות שם בית
לענייני הצעירים):
נכון, סוגית הדיור ברורה
מייסם ג'לג'ולי:
צריך והם רוצים להתנדב
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו צריכים גם לבנות יחד קהילת הייטקיסטים, קהילת הייטקיסטים ערבים שמחזירה לחברה וזה ההפך מהאינדיבידואליזם
לענייני הצעירים):
נכון
רביע זיוד:
סוגיית הדיור היא באמת סוגיה, התשתית, בכלל התשתית בערים הערביות
לענייני הצעירים):
היא חסם
רביע זיוד:
אלך כמה צעדים אחורה
רביע זיוד:
 קודם כל צריך לדעת שזה קיים, אחרי זה צריך לדעת שזה אפשרי ואחרי זה צריך לראות מודל חיקוי, לראות כשזה קרוב לבית
רביע זיוד:
 זו לפי דעתי השרשרת, זה מתחיל מהחינוך ממש
רביע זיוד:
 דדי פרלמוטר הציג כמה פעמים את הנקודה של החינוך, חיר דיברה על הנושא של מרכזי החדשנות
רביע זיוד:
 אני באמת יכול לקרוא לזה נס, בערערה לקחנו בניין משנת 1944 – בניין שהיה נטוש לגמרי ב-30 השנה האחרונות – ושיפצנו אותו בלי גרוש מהמדינה
לענייני הצעירים):
יפה
לענייני הצעירים):
 מאיפה גייסתם? קרנות?
רביע זיוד:
כסף פילנתרופי בעיקרו, אמריקאי וחלק ממנו מפה
רביע זיוד:
 שיפוץ שעלה יותר מ-8 מיליון שקלים
רביע זיוד:
 אני מזמין את כולכם לבוא למרכז היזמות בערערה, ל"חאסוב גראג'", מקום מדהים
רביע זיוד:
 למה אני מזכיר את זה? כי הכול קם ונופל על תשתיות
רביע זיוד:
 ברגע שיש, ברגע שפתחנו את המקום, אנחנו לא עומדים בביקוש
רביע זיוד:
 והמקום כבר משך אליו השקעות, גם זכייה של רשות החדשנות ב-18 מיליון שקלים לחמש שנים הבאות, וגם כל הפילנתרופים האמריקאים והישראלים כבר הגיעו לביקור במקום
לענייני הצעירים):
מדהים
רביע זיוד:
ברגע שיש תשתית, התשתית מושכת ונותנת capacity
רביע זיוד:
 אם אין capacity, אתה לא יכול לבנות
רביע זיוד:
 באתי משם, באתי מערערה, עזבתי את המקום כשהוא מלא בצעירים, מלא בתוכנית "מסאר" של קרן דה רוטשילד
איימן עודה:
אנחנו בקרוב נבקר אצלך
לענייני הצעירים):
נשמע לי כמו משהו שאפשר לעשות יחד
רביע זיוד:
אהלן וסהלן, אשמח מאוד שתבואו
רביע זיוד:
 עוד דוגמה: חברי היקר אמיר, שיושב פה לידינו, מחברת "HAAT Delivery", חברה שנפתחה בחברה הערבית לפני שלוש שנים
רביע זיוד:
 היום היא מעסיקה 191 עובדים, 191 עובדים
רביע זיוד:
 זאת אומרת שאם אנחנו לא יכולים להגיע לשם – בנושא של הנטוורקינג יש נתון מטורף וזה נתון של HR של מיקרוסופט, 82% מהתעסוקה בהייטק זה חבר מביא חבר
איימן עודה:
חביבי
רביע זיוד:
אני מסיים
רביע זיוד:
 בגלל זה בחברות הישראליות, שיש בהן אפס עובדים ערבים בדרך כלל, אין את ה-0 ל-1 ואין מי שיביא אנשים פנימה
רביע זיוד:
 צריך לעבוד על ה-0 ל-1, ואז ה-1 יביא עוד 10
רביע זיוד:
 זה התפזר קצת, תודה רבה על ההזדמנות
לענייני הצעירים):
סליחה, יש לי רק שאלה אחת, אם אפשר
לענייני הצעירים):
 משרד הפנים, באשכולות, האם הוא גורם שמסייע להקמת מרחבים משותפים כאלה? מעניין אותי לדעת
לענייני הצעירים):
 למשל בגליל, באזורים האלו
לענייני הצעירים):
 זה לא חלק?
קריאה:
הם עוסקים בעיקר באיכות הסביבה ובדברים כאלה
לענייני הצעירים):
אני רוצה שנגיש בסיכום הדיון הזה שאלה למשרד הפנים ולאשכולות: איך הם חלק מיצירת מרחבי תעסוקה משותפים בהייטק? הרי הם מסייעים מאוד לאזורי תעשייה משותפים, אין שום הבדל, גם ההייטק יכול להיות אזור משותף
לענייני הצעירים):
 מועצות, ערים, רשויות ערביות, כולן יכולות לחבור יחד וליהנות גם מהפירות של המיסים על זה וגם מאפשרות תעסוקה
לענייני הצעירים):
 זה גם ימנע את הצורך בהגירה אל ערים גדולות כי אפשר להישאר באותם מרחבים
לענייני הצעירים):
 זו שאלה שהיא חשובה ממש, לא רק תעשייה גם ההייטק
לענייני הצעירים):
 תודה
איימן עודה:
 עכשיו תדבר פהימה עטאונה, מסיראג'; ואחריה אשרף ג'בור, מקרן יד הנדיב
איימן עודה:
 כל אחד שלוש דקות, בבקשה
פהימה עטאונה:
צוהריים טובים לכולם
איימן עודה:
אהלן וסהלן
פהימה עטאונה:
תודה רבה על ההזדמנות להשמיע גם את הקול של הנגב
פהימה עטאונה:
 "סיראג' - לקידום הייטק בחברה הבדואית", בחברה הערבית בנגב, כעמותה אנחנו עובדים כדי לשלב אקדמאים מהחברה הערבית בתעשיית ההייטק
פהימה עטאונה:
 אתן רק את הנתונים, הנתונים לא ממש טובים אם אני משווה את מסיימי הטק מהחברה הבדואית – אנחנו מדברים על בסך הכול בין 50 ל-70 עובדים הייטקיסטים מהחברה הערבית בנגב – זה כלום כשאנחנו משווים את זה למספרים של רפואה, רוקחות
איימן עודה:
יש 350,00 ערבים בנגב
פהימה עטאונה:
כן
פהימה עטאונה:
 אנחנו מדברים על מספרים - - -
איימן עודה:
אמרת 50 עד 70, בהייטק זה - - -
פהימה עטאונה:
זה כלום ואני רוצה להוסיף גם נתון עוד יותר חשוב, בסיראג' אנחנו אחראים על 60% מהמספרים שנמצאים בתעשייה
פהימה עטאונה:
 הקמנו סטארט-אפ שהיום מתמחה ב-IT והוא אחראי על כל הגידול בהייטק, כשאנחנו מדברים על מספרים שהם די גדולים
פהימה עטאונה:
 אנחנו עובדים בכמה מישורים: אם זה בהעלאת מודעות בקרב תלמידי תיכון; אנחנו מלווים גם סטודנטים וגם בוגרים שאין להם את הניסיון, לשמחתי אנחנו רואים עלייה בבוגרים שצריכים הכשרה בסיסית כדי שהם יוכלו להשתלב בתעשייה
איימן עודה:
פהימה, תגידי בבקשה, איך אנחנו יכולים לעזור? כשאנחנו אומרים שהמצב כל כך קשה, יש פה לאן להתקדם, אני חושב ששם צריך להשקיע
פהימה עטאונה:
השאלה מצוינת וגם יש לי את המספרים
פהימה עטאונה:
 היום, כשאני מדברת על נקודת הזמן הנוכחית, אנחנו צריכים מהממשלה – ובלי הממשלה אנחנו לא יכולים להתקדם לשום מקום – 25 מיליון שקלים למשך חמש שנים על מנת לשלב את כל הקהילה הבדואית בתעשייה, אחרת אנחנו נפספס את הרכבת
פהימה עטאונה:
 החברה הערבית בנגב צמאה - -
איימן עודה:
אנחנו נאבק ביחד למען זה
פהימה עטאונה:
- - ואנחנו חייבים לעשות את זה, אחרת אנחנו מפספסים את הקטר ויש לזה משמעות גדולה מאוד כי ארגון מהחברה האזרחית שהוא מתוך החברה הערבית בנגב, שלוקח אחריות, זה משהו שאנחנו לא נתקלים בו הרבה מאוד
פהימה עטאונה:
     למדתי כימיה, עבדתי בכימיקלים לישראל והיה לי מודל לחיקוי שנמצא בבית
פהימה עטאונה:
 היום בחברה הערבית אין מודל לחיקוי שיכול להסביר לכולם את העובדה שהוא עשה את הדרך, לכן יש משמעות אם אנחנו מדברים על יצירת מודלים לחיקוי שיצרנו אותם היום בעמותת סיראג'
פהימה עטאונה:
      אנחנו גם חייבים לקחת את הג'וניורס – אנשים שסיימו בלי ניסיון – ולעשות להם ממש הכשרה כי יש הבדל משמעותי בין האקדמיה לחיים הרגילים בתעשייה
פהימה עטאונה:
 לצעיר מהחברה הבדואית אין גם את הנטוורקינג, התעשייה לא מכירה את הצעירים, היא לא מכירה את העובדים
לענייני הצעירים):
פהימה, יש לי שאלה אליך
לענייני הצעירים):
 מה שאת אומרת זאת אחת הנקודות הכי חשובות, את יודעת על נתונים – או מישהו שיש לו נתונים – לגבי כמה אנשים מוכשרים לעבוד בהייטק אבל יושבים בבית בלי עבודה בגלל סוגית הנטוורקינג? יש לנו איזשהם נתונים על הדבר הזה?
פהימה עטאונה:
יש נתונים, המספרים מדברים על 30-20 איש שסיימו את הלימודים שלהם ואין להם את ההכשרה הבסיסית
פהימה עטאונה:
 זה לא רק נושא של נטוורקינג, האנשים מגיעים בלי מיומנויות
פהימה עטאונה:
 יש הבדל בין האקדמיה לחיים האמיתיים
פהימה עטאונה:
 רוב הצעירים גם מסיימים ללמוד במכללות ולא מסיימים באוניברסיטה, יש פה משהו שצריך לשים אותו על השולחן
לענייני הצעירים):
משרד העבודה, האם יש לכם תוכנית – אפילו ליצירת התמחות – כדי שתהיה אפשרות להשתלב אחר כך?
רועי הרצוג:
כן, אני רק רוצה לציין לגבי הנתונים
רועי הרצוג:
 ממש לאחרונה ראינו את נתוני ההשכלה של החברה הבדואית בנגב
רועי הרצוג:
 בשנת 2022 למדו בסך הכול 57 סטודנטים למדעי המחשב, מתמטיקה סטטיסטית
רועי הרצוג:
 אלה המספרים שאנחנו מדברים עליהם, לכן הפוטנציאל כאן הוא באמת מורכב מאוד
רועי הרצוג:
      לגבי תוכניות, כמו שציינתי, תוכנית "פורסאטק" והפעלה של itworks, עובדת בנגב ויש לה גם הצלחות
רועי הרצוג:
 אני יכול לציין דוגמה לבוטקאמפ שהתקיים בשיתוף אמדוקס בשדרות, השתתפו בו 18 סטודנטיות מלימודי הנדסה בבן-גוריון ובסיום שלושה שבועות של הכשרה אינטנסיבית שמותאמת לצרכים של אמדוקס, התקבלו כשבע מהן לעבודה
רועי הרצוג:
אלה בהחלט אחוזי הצלחה יפים
רועי הרצוג:
 כשאנחנו חוזרים למספרים, כמו שפהימה הזכירה, מ-50 להוסיף עוד שבע זה גידול משמעותי מאוד במצבת המהנדסים בנגב
לענייני הצעירים):
כן אבל אני חושבת שהיעדים צריכים להיות שאפתניים יותר
רועי הרצוג:
חד-משמעית, אנחנו גם שותפים ב - - -
לענייני הצעירים):
ברור שהייתי רוצה עשרות אלפים אבל אפשר שהיעדים בשנה יהיו ברמת המאות
רועי הרצוג:
 אני אזכיר פה עוד שותפות שלנו, פורום של אשכולות הנגב, שציינת קודם, שהקים פורום אקוסיסטם לכל הנגב
לענייני הצעירים):
אשכול הנגב הקים כזה דבר?
רועי הרצוג:
שני אשכולות הנגב
רועי הרצוג:
 היעד של Co-Impact לקידום החברה הבדואית בנגב זה גם במימון של קרן רוטשילד, הוא להגיע מ-50 ל-500 עד 2030
פהימה עטאונה:
אני רוצה להוסיף עוד משהו, לפעמים לא צריך להמציא את הגלגל
פהימה עטאונה:
 יש פה יוזמה שנקראת סיראג', שלקחה על עצמה שילוב קהילה שלמה בתעשיית ההייטק
פהימה עטאונה:
 יש פה מיזם שאפשר ללמוד ממנו הרבה מאוד
פהימה עטאונה:
 בסך הכול אנחנו מדברים על סכומים שהם די קטנים בהשוואה לסכומים שהושקעו בעבר ולא השיגו את המטרה
פהימה עטאונה:
 למדינת ישראל 25 מיליון שקלים לחמש שנים זה כלום כסף כאשר אנחנו מדברים על אוכלוסייה צעירה מאוד, שהיא 60%
איימן עודה:
פהימה, אנחנו ביחד איתך
איימן עודה:
 את ואני, ותרשי לי, גם יוסף עטאונה, בגלל שהוא מהנגב
איימן עודה:
 אנחנו נדאג, שלושתנו גם נפגוש את השר וננסה לעשות - - -
פהימה עטאונה:
אשמח לקדם את זה
רועי הרצוג:
אני רק רוצה להשלים מענה לפהימה
איימן עודה:
כמה שיותר מהר, בבקשה
רועי הרצוג:
כפי שחיר ציינה, בשיתוף איתנו, רשות החדשנות תוציא בסוף החודש קול קורא לחברה הבדואית
רועי הרצוג:
 זו הזדמנות לגופים כמו סיראג', וגופים נוספים, להגיש ובהחלט להיות זכאים בהתאם לתנאים בתוכנית
איימן עודה:
היא תגיש
לענייני הצעירים):
אני לא רוצה לקחת זמן, רק להגיד משהו
לענייני הצעירים):
 אני הייתי רוצה שנצא מפה, חברי יושב-ראש הוועדה, עם איזו קריאה לשולחן עגול משותף של הארגונים שישנם כאן – אני אוהבת לבקש שולחנות עגולים, תדעו – חברות ההייטק, רשות החדשנות, משרד העבודה, ותגיד לי אם צריך עוד משרד או מישהו אחר
לענייני הצעירים):
 נדמה לי שיש כאן הרבה מאוד פתרונות שאפשר לעשות בשולחן אחד, אפשר גם לתת קצת השראה למשרדי הממשלה להתקדם
לענייני הצעירים):
 וזה ביחד
איימן עודה:
מאה אחוז, וזה יקרה ביחד
איימן עודה:
 אשרף ג'בור, בבקשה
איימן עודה:
 אחריו, מיכל אופיר, המועצה להשכלה גבוהה, מהות"ת
איימן עודה:
 אשרף, בבקשה
אשרף ג'בור:
קודם כול, אני מודה לך איימן יקירי, חבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה, ולחברת הכנסת לזימי, על ההזמנה וגם על הדיון המשמעותי
אשרף ג'בור:
 אני חושב שהפתרון זה לקחת את הדוח – שאני חושב שמצוין – שדדי הציג פה ואנחנו מכירים אותו כבר מספר חודשים, ולהפוך אותו לתוכנית עבודה פרקטית
אשרף ג'בור:
 פשוט להפוך את מה שמוצג שם לתוכנית עבודה
אשרף ג'בור:
 איך עושים את זה? זו משימה לא פשוטה
אשרף ג'בור:
 זו משימה לאומית, אנחנו צריכים להגדיר אותה כמשימה לאומית
אשרף ג'בור:
 בסוף זה נכון לכל אחד שיושב פה כשזה במסגרת העבודה שלו, אבל זה טוב לכלכלת המדינה, אנחנו יודעים מה התל"ג מרוויח מזה, אנחנו יודעים מה החברה הערבית יכולה להרוויח במוביליות החברתית-כלכלית שלה ובטח הצעירים שלנו כשהם מתוסכלים
אשרף ג'בור:
      למה הם מתוסכלים? אתחיל ממה שהציגו פהימה ורועי, המספרים הקטנים בנגב
אשרף ג'בור:
 בשמונה-תשע השנים האחרונות, בתמיכת המועצה להשכלה גבוהה – ואורי גם נמצא פה – עשינו את מה שצריך לעשות, את קידום החברה הערבית בכל מה שקשור להנגשת ההשכלה הגבוהה
אשרף ג'בור:
 הייתה השקעה טובה מאוד אבל הגיע הזמן, אחרי ההשקעה הזאת, לעשות את ההנגשה לאיכותית
אשרף ג'בור:
 מה זו איכות? איכות זה לקחת את התלמידים המצוינים שנמצאים היום במערכת החינוך ולהכין אותם
אשרף ג'בור:
      דדי דיבר על זה ואנחנו מכירים את זה, אין מה לעשות, רוב דוברי השפה הערבית – נקרא להם בחברה הערבית כי חלק מהדוברים, מהדרוזים, חייבים כמובן, לעשות את השירות הצבאי – לא עושים את השירות
אשרף ג'בור:
 מה שמקבלים בשירות הצבאי, לא נפרט עכשיו על היחידות, מבחינת המיומנויות הרכות, ה-soft skills, שקוראים להן היום בעולם וגם בישראל power skills, זה מה שגורם לתלמיד המצטיין להיות סטודנט מצטיין
אשרף ג'בור:
      יש עדיין פערים מדהימים בכל מה שקשור למתמטיקה, לפיזיקה ולמדעים במערכת החינוך ולכן הפתרון גם נמצא כאן, כאן במדינה, ואנחנו מכירים אותו ומשרד החינוך מכיר אותו
אשרף ג'בור:
 קיימות תוכניות למחוננים ומצוינים שמתוקצבות גם במיזם משותף, והחברה הערבית לא נמצאת שם
אשרף ג'בור:
 זה מה שבעצם אמרתי, אני חייב לעשות את מה שאנחנו צריכים לעשות, בשותפות עם קרן "יד הנדיב" וקרן "קלרמן": להקים ארגון גג לקידום מצוינות אקדמית
אשרף ג'בור:
 בעצם להביא את התלמידים המצוינים האלה, התלמידים המחוננים, בעלי היכולות, כדי שנשלב אותם בתוך האוניברסיטאות
אשרף ג'בור:
      אפרופו הנגב, בדיוק עכשיו סגרנו עם "חוסידמן", עם אוניברסיטת בן-גוריון, לתקצב תלמידים מתאימים בשביל להכפיל את המספרים האלה
אשרף ג'בור:
 האם יעלה על הדעת שיש 70 הייטקיסטים בדרום כשהפוטנציאל הוא הרבה יותר? ההשקעה בשלב החט"ב – שדיבר עליה דדי וזה נכון מאוד –  עמ"ט הוא מצוין וסוף-סוף עמ"ט מגיע לחברה הערבית, ועוד יתרחב זה מצוין
אשרף ג'בור:
 צריך להיות רצף, הרצף הזה הוא בעצם בתוכניות שאני מדבר עליהן, תוכניות למחוננים מצטיינים שנשלב אותם יום אחד בשבוע באוניברסיטאות
אשרף ג'בור:
 תקציבים יש בינתיים מהקרנות, אני חושב שמשרדי הממשלה שאני גם מדבר איתם בתקופה הזאת, צריכים להיות שותפים, לקבוע יעדים אופרטיביים
אשרף ג'בור:
 אין שום קושי לפתור את הבעיה הזאת כי בסוף גם החברה הערבית רוצה להשתלב בהייטק
אשרף ג'בור:
 אבל אני מסכים עם מי שהזכיר, הם עדיין רואים את הרפואה כאלטרנטיבה כי שם אין את תקרת הזכוכית, שם יש גם השתלבות טובה ואפשרות להשתלב מבלי לעשות את ההשוואה
אשרף ג'בור:
      למה הנתון המדהים הזה שהצגתם, לצעיר יהודי פי חמישה יותר סיכוי מצעיר ערבי? פשוט מאוד, בעיקר בגלל המיומנויות ובגלל המיומנות לעמוד בקשיים ולא לוותר
אשרף ג'בור:
 את המיומנות הזאת כנראה לומדים ומקבלים במערכת הא-פורמלית, לא בפורמלית
אשרף ג'בור:
 אני כמנהל בית ספר לשעבר זוכר שפשוט צריך ללמד לבגרות כי יש ציונים בסוף
אשרף ג'בור:
 אבל בחלק מהבגרות והתכנים שלימדנו, ועדיין מלמדים, יש מיקוד וחלק מהאתגרים שקיימים בחברה הערבית הוא שלא מלמדים את כל החומר
אשרף ג'בור:
 כשמגיעים לאקדמיה הפער הזה הוא אדיר ואי-אפשר לצמצם אותו
אשרף ג'בור:
 אי-אפשר לחכות לתלמיד, לסטודנט הערבי המצטיין, והוא הופך להיות סטודנט מתוסכל
אשרף ג'בור:
 לצערי, הנשירה בתחומים האלה עדיין אכן גבוהה
אשרף ג'בור:
 אני מסכים איתך, חבר הכנסת איימן עודה, הנשירה היום היא במצב הרבה יותר טוב אבל עדיין מאתגרת, היא כפולה מהחברה הכללית
אשרף ג'בור:
      אם נסתכל על תחומי ה-STEM, המדעים, ההנדסה נשארה עדיין יחסית גבוהה, בפרט כשמדובר בתלמידים מצטיינים
אשרף ג'בור:
 לכן מה שצריך לעשות זה לקחת את העמ"ט, שמשרד החינוך גם מתקצב, להמשיך עם התלמידים המצטיינים וללוות אותם
אשרף ג'בור:
 יש השקעה של המל"ג, בטח גם בהמשך, והקרנות "יד הנדיב" ו"קלרמן" רוצות מאוד להשקיע בזה
אשרף ג'בור:
 אני בטוח שיהיו עוד שותפים, צריך לגייס אותם בשביל לקבוע יעדים אופרטיביים ואפשר להכפיל את המספרים בקלות בתנאי שעושים את ההכנה המתאימה
אשרף ג'בור:
 את זה ראינו בהנגשת ההשכלה הגבוהה כשנעשתה ההכנה
אשרף ג'בור:
     אפרופו, לא הקלות
אשרף ג'בור:
 זה אחד הדברים שאני מדבר עליהם תמיד בהנגשת ההשכלה הגבוהה, ואורי מהמל"ג יכול גם להוסיף, לא הורדנו ציון אחד בסף הקבלה
אשרף ג'בור:
 פשוט מאוד, עשינו את ההנגשה, פתחנו את השערים
אשרף ג'בור:
 וזה מה שצריך לעשות
אשרף ג'בור:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, חברי אשרף ג'בור
איימן עודה:
 ככל שאתם מדברים אני מרגיש צורך שנמשיך מספר ישיבות ביחד
איימן עודה:
ביחד עם אנשים מהממשלה במקביל כי הישיבה הזאת אמורה להיות מכוננת לישיבות הבאות, בשביל להביא לידי ביטוי את ההמלצות והדברים שאנחנו מדברים עליהם
איימן עודה:
 עכשיו תדבר מיכל אופיר, המועצה להשכלה הגבוהה, ות"ת
איימן עודה:
 אחריה אמיר באבאללה מחברת "HAAT Delivery"
איימן עודה:
 מיכל, בבקשה
מיכאל אורן:
שלום וברכה, אשמח שאור גם ימשיך את הדברים שאגיד, אגיד ממש בקצרה
איימן עודה:
אני רוצה להגיד לכם מה הבעיה שלי, אני צריך להיות בשעה 16:00 בנווה שלום, יש לי פגישה עם מנהיגי המחאה נגד ההפיכה המשטרית
לענייני הצעירים):
חשוב
איימן עודה:
כל כך חשוב לי להיות נוכח ולהשפיע על מסרים, לכן אני מרגיש שהזמן - - -
מיכאל אורן:
אדבר בקצרה ממש
איימן עודה:
כן, בבקשה
קריאה:
דרך אגב, יש לך כמה מהם פה
מיכאל אורן:
במסגרת פעולות ות"ת והמועצה להשכלה גבוהה בנושא הייטק ניתן דגש גם לחברה הערבית ובשנים האחרונות אנחנו רואים גידול משמעותי, כמו שגם נאמר פה, במספר הסטודנטים הערבים בתוכניות להייטק
מיכאל אורן:
 גם בתואר הראשון, שנה א', וגם בתארים המתקדמים
מיכאל אורן:
 כדי לסבר את האוזן, שיעור הסטודנטים הערבים בתוכנית הרב שנתית שחלפה עלה מ-12% ל-16%
מיכאל אורן:
 התמיכה בסטודנטים הערבים, בפרט בתחום ההייטק, תמשיך גם בתוכנית הרב שנתית הקרובה של ות"ת ומל"ג ומעוגנת בהחלטת ות"ת מפברואר 2023 השנה, לפיה שיעור הסטודנטים הערבים לשנה א' בתחום ההייטק יגיע ל-20% בסוף התוכנית הרב שנתית הקרובה
מיכאל אורן:
 קרוב מאוד לשיעורים באוכלוסייה
מיכאל אורן:
 רק אגיד תיקון קטן למה שנאמר כאן, אם שמעתי נכון, מספר הסטודנטים הערבים בתחום ההייטק הוא כ-6,000, מתוכם 4,000 באוניברסיטאות ו-2,000 במכללות האקדמיות
מיכאל אורן:
 תודה
איימן עודה:
מה האחוז הכללי? מה המספר הכללי?
מיכאל אורן:
מה זאת אומרת מה המספר הכללי?
איימן עודה:
6,000 ערבים, וכמה במדינה כולה?
מיכאל אורן:
היום זה 16%
אורי אור:
זה גדל בחומש האחרון
מיכאל אורן:
מ-12% ל-16%
אורי אור:
שיעור הערבים בתחומי ההייטק באקדמיה גדל בחומש האחרון מ-12% ל 16%, גידול של שליש
קריאה:
לומדים או מסיימים?
מיכאל אורן:
סטודנטים, לומדים