GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רואי בן דוד:
      לפני שאני אתחיל אני אגיד לחבר הכנסת עודה שחוץ משאני מתעסק בזה אני מפתח חיטה, אצלי במעבדה יש בערך שליש מכוח אדם בני מיעוטים, כולל מנהל המעבדה, כמאל נאשף, שהוא כבר 32 שנה מרכז את המעבדה ואת פעולות הפיתוח של זנים במינהל, ויש שני סטודנטים למחקר, אחד מהם מומחה להזנת הצאן בפזורה הבדואית מחדי, ופואד ח'יר שסיים כרגע תואר שני ומשתלב בכוח העבודה של - - - אני חושב שהמעבדה הזאת היא לא דוגמה ספציפית והיא מייצגת את המצב הכללי, אז אפשר להיות אופטימיים
רואי בן דוד:
      המרכז הזה, אני אציג אותו, זה מרכז שבשלב הזה הוא בחיתוליו, אנחנו ממש מקימים אותו כשהדגש כרגע הוא בעיקר על תשתיות
רואי בן דוד:
 הוא בעצם מתכתב עם המחקר שקורה כבר היום בפועל בוולקני, התשתיות האלה אמורות לתת לנו קפיצת מדרגה
רואי בן דוד:
 מה שאני אומר עכשיו הוא נכון לכל המרכזים, בהקשר הזה אנחנו נדבר על הנושא של שינויי אקלים
רואי בן דוד:
      עוד פעם, שינויי אקלים הוא דבר שהיום יותר ויותר עוסקים, זה שאירועי קיצון נמצאים בארץ והם כמובן נושא גלובלי, אפשר להסתכל על גל החום שהיה בספרד, אפשר להסתכל על הפרסום הזה שהיה לפני חודש בדיוק עם עלייה דרמטית בטמפרטורת מי האוקיינוס שהפתיעה אפילו את הפסימיסטים ביותר
רואי בן דוד:
 בנושא הזה של חיזוי וניבוי יש הרבה פעמים כל מיני תרחישים ברמות שונות של חומרה ופה אנחנו רואים עלייה של מי האוקיינוס שיש לה השפעה כבר על כל המערכת הגלובלית
רואי בן דוד:
 החריגה הזאת מהקו האדום, העובדה שזה לא התייצב וחזר לרדת מדאיגה מאוד היום את מדעני האקלים
רואי בן דוד:
 אנחנו בסופו של דבר לא מדעני אקלים, אנחנו עוסקים בחקלאות, אבל כמו כולם אנחנו צריכים להיות מאוד מוטרדים מהדבר הזה, מהאנומליות האלה שצפויות לנו וצריך לראות איך נערכים בנושא החקלאות
רואי בן דוד:
      הבאתי לכם גרף, איור, שמציג את סך הכול האימפקט הצפוי, כשמסתכלים קדימה לכיוון 2050 על כל ענפי החקלאות גלובלית, לא בישראל בהכרח, אתם יכולים לראות רף התפלגות, אפשר לראות כאן מתחת לאפס, זה בעצם השפעה שלילית על היצרנות החקלאות, מעל האפס זה השפעה חיובית, כי לפעמים אזורים צפוניים מקבלים טמפרטורות יותר חמות אתה יכול להכניס גידולים שיביאו לחקלאי תוצרים גבוהים יותר
רואי בן דוד:
      מה שאפשר לראות פה בצבעים האלה, בקרם ולבן זה את ההשפעה אם אנחנו מכניסים את כל המאמץ של המערכת לעשות התאמה, כולל המחקר, כולל העבודה של החקלאים, מדריכים בעולם גלובלית, אפשר לעשות את ההפחתה ולהגיע לצבעים האלה בלבן
רואי בן דוד:
 אתם רואים שהזנב השלילי הוא כמובן מאוד מאוד דומיננטי, עיקר ההשפעות כמו שאתם ודאי מצפים הן שליליות לצערנו
רואי בן דוד:
 אם אנחנו מורידים ולא עושים שום פעולה, מה שנקרא ישנים בעמידה, לא עושים שום פעולה של אדפטציות של המערכת אתם מקבלים את הגרף המלה, סגול
רואי בן דוד:
 ואז אנחנו מדברים על פגיעות של 20% בחלק גדול מהמקרים, פגיעות של פחות מ-20% ופגיעות גם הרבה מעבר לכך עם שכיחות פחותה, אבל זה בהחלט מציג את האתגר הזה
רואי בן דוד:
      כך בעצם מינהל המחקר החליט שהנושא הזה הוא לפתחו והוא צריך להיענות לאתגר
רואי בן דוד:
 אני מראה לכם פה גרף שמראה כמה חוקרים ומאיזה דיסציפלינות פעילים במחקר
רואי בן דוד:
 יש מעל 70 חוקרים בוולקני, שזה בערך שליש מהחוקרים פלוס מינוס, אפילו קצת יותר, שעוסקים בצורה כזו או אחרת בנושא הזה, עם נגיעה רחבה מאוד למה שקורה כבר היום בחצר
רואי בן דוד:
      חילקנו את זה בגדול לשלושה תחומים
רואי בן דוד:
 יש לנו את הנושא של התאמת החקלאות לשינוי אקלים, יש לנו את המידול והחיזוי, אתה חייב לדעת מה מצפה לך בשביל לדעת איך להיערך
רואי בן דוד:
 בלי הידע האמיתי מה מצפה לך ובלי לדייק את המודלים האלה לא נדע מה לעשות
רואי בן דוד:
 שני זה אדפטציה, התאמה, כבר הזכרתי, שלישי זה מיטיגציה
רואי בן דוד:
 מיטיגציה זה למשל מה שהזכרת בהקשר של צמצום הריאות הירוקות של היערות
רואי בן דוד:
 החקלאות בסופו של דבר היא גם תורמת לפליטת גזי חממה ותורמת בהיבטים האלה להתחממות הגלובלית, אז אם אנחנו עושים אדפטציה בלי לקחת בחשבון שאנחנו צריכים לצמצם את הנזקים אז אנחנו עושים חצי עבודה
רואי בן דוד:
 המרכז שלנו מטפל בצהוב ובירוק, בנושאי המיטיגציה והמניעה יש מרכז מחקר אחר לחקלאות בת קיימא שמתמקד בהיבטים האלה ואנחנו כמובן משתפים פעולה
רואי בן דוד:
      המרכז, כמו שאמרתי, הוא רב תחומי ויש לו הרבה מאוד זרועות וקשרים
רואי בן דוד:
 אפשר לראות פה בפנים את מגוון הדיסציפלינות מגידולי שדה, אני בא מגידולי שדה, אבל גם חוקרים של ירקות, חוקרים של הגנת הצומח, כל נושא האפידמיולוגיה והפגעים בחקלאות שמושפע מזה, מטעים רב שנתיים וחיות, בעלי חיים
רואי בן דוד:
 כל האנשים האלה עובדים בתחום הזה ובעצם מרכיבים את המרכז
רואי בן דוד:
 ויש לנו את אנשי המידול והחיזוי ואנשי הפנומיקה, פנומיקה זה בעצם הדרך שלנו לדעת לקרוא, לאסוף נתונים כמה שיותר עדכניים במחקרים שלנו בשביל לעשות גם אחרי זה עיבוד נתונים נכון, אם זה לטיפוח גנטי ואם זה נושא של התאמות אגרונומיות
רואי בן דוד:
      המרכז שלנו גם משתף פעולה, עוד פעם, עם הרבה מאוד מהמרכזים והגופים האחרים, יש פה את בנק הגנים, יש פה את רשות הגנת הצומח של משרד החקלאות, יש פה את המרכז של AI, המרכז של וולקני למחקר בעלי חיים, המרכז לחקלאות בת קיימא
רואי בן דוד:
 כל הדברים האלה הם באינטראקציות, חלק מהתשתיות שאני אציג פה עוד שנייה הן משותפות לא רק לנו, הן בעצם אינטרס משותף של עוד מרכז מחקר ואנחנו מנסים לעשות את החיבורים האלה
רואי בן דוד:
      בזמן שנשאר, כמה דוגמאות, טעימות מהדברים שהולכים לקרות וכבר קורים, אבל הולכים להתבצע בטווח הזמן של עד סוף 2024, שהם, ככה אנחנו מאמינים, ייתנו לנו את קפיצת המדרגה הזאת
רואי בן דוד:
 דבר ראשון זה פרויקט של רשת נדידות קרקע לחיזוי וניבוי שינויי אקלים בישראל
רואי בן דוד:
 אנחנו עשינו הרבה מאוד חשיבה של צוות ההיגוי בוולקני איזה תשתיות חסרות
רואי בן דוד:
 אחד הדברים שאנשי המודלים גילו שהרבה ציוד חסר לנו, אפשרות למדוד את הטמפרטורה ואת הלחות בקרקע
רואי בן דוד:
 יש תחנות מטאורולוגיות שמנוהלות על ידי משרד החקלאות, על ידי מר פרל, החזאי שלהם, והיא מאפשרת לתת לחקלאים מענה יום יומי לגבי תנאים צפויים, ככלי תומך החלטה וגם ככלי תכנוני לדעת האם אני כחקלאי רוצה לטעת מטע או ללכת על גידול מסוים מה הצפי
רואי בן דוד:
      בהקשר הזה אנחנו רוצים להוסיף פה עוד כלי שבזכות אותן תחנות של טמפרטורה לתת אפשרות לעשות חיזוי, זה כמעט דמיוני אולי להגיד את זה היום, אבל זאת בהחלט הכוונה ואני מניח שנגיע לזה בזכות התשתית הזאת, חיזוי תוך עונתי מדויק
רואי בן דוד:
 זאת אומרת שחקלאי היום מסתכל ויודע, אני יושב עם החקלאים כל שנה בתחילת עונה, עם חקלאי החיטה, ואנחנו שומעים את התחזית והיא בדרך כלל פוגעת ברמה רנדומלית של 50% או לפה או לפה דיוק, עוד פעם, עם כל העבודה של אנשי המקצוע מאוד קשה לעשות, המערכת הזאת אמורה לתת לנו אפשרות לעשות חיזוי תוך עונתי מדויק, שזה יהיה ממש קפיצת מדרגה
רואי בן דוד:
      אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם משרד החקלאות על גבי רשת שהזכרתי הקיימת של התחנות המטאורולוגיות
רואי בן דוד:
 צריך לזכור שיש לנו כסף לקנות את התשתית, אבל אין לנו כסף לתחזק אותה, וזו תשתית שדורשת תחזוקה
רואי בן דוד:
 ואז יש לכם ווין ווין עם משרד החקלאות ותהיה פריסה של 50 תחנות כאלה בכל הארץ שעוד פעם, הם אמורים לתת לנו בזמן שהפירות הראשונים מתחילים כבר לצאת עם תחזיות ומיפוי של הארץ ברמות השפעה שונות של יובש למשל על היצרנות של גידולי השדה
רואי בן דוד:
 ככה זה נראה ממש בשטח, זה תחנות שמוקמות מדי שבוע בתפרוסת ואלה כבר הנתונים שאנחנו מקבלים מהם, זה גם נתוני טמפרטורת קרקע וגם אינדיקציות ללחות
מטי צרפתי הרכבי:
אתם מקימים את זה בשדות של חקלאים או בקיבוצים?
רואי בן דוד:
לא, יש כבר את הפריסה הקיימת, היא בכל הארץ, היא לאו דווקא בשדות
מטי צרפתי הרכבי:
הפריסה הקיימת היסטורית?
רואי בן דוד:
המערכת שעובדת היום במשרד החקלאות זה טכנולוגיות מטאורולוגיות רגילות
מטי צרפתי הרכבי:
שמודדות מעלות קור, שמודדות גשם?
רואי בן דוד:
בדיוק, אבל אין להם את הרכיב הזה של הקרקע
רואי בן דוד:
 עוד פעם, כל המקטע הקרקעי הן נלוות אליו
מטי צרפתי הרכבי:
אתם בעצם משדרגים את התחנות האלה
רואי בן דוד:
אנחנו מוסיפים את האלמנט הזה ומשלבים ביחד את הדבר הזה, זה נתונים שבסופו של דבר הולכים למשרד החקלאות, הם זמינים לציבור, הם לטובת החקלאי
רואי בן דוד:
 אולי לא אמרתי את זה, אבל המרכז הזה חוץ משהוא אמור לייצר לנו פרנסה ומחקרים ולקדם אותנו בסוף הוא צריך להביא, וזאת הייתה החשיבה וההנחיה שהייתה מהנהלת וולקני, איך התשתיות האלה מאפשרות לחוקרי וולקני להביא תוצרים לחקלאי בסוף היום
רואי בן דוד:
 אז אם בסוף נייצר מפה תחזית עונתית לחקלאים אז זה תוצר פנטסטי שאין אותו היום ולא היה מתאפשר ללא התשתית הזאת
רואי בן דוד:
      תחום נוסף שאנחנו עובדים בו זה התאמה של גידולי שדה, זה תחום שהוא קצת יותר קרוב לליבי
רואי בן דוד:
 המטרה כאן היא לייצר אפשרות לחוקרים, למטפחים, לרוץ מהר
רואי בן דוד:
 כשאנחנו רוצים למצוא זנים עמידים לחום או לקור או ליובש זה סיפור של מספרים
רואי בן דוד:
 אם אתה עובד ביכולות הקיימות וסורק מאות קווים אתה נמצא במקום אחד, אם אתה יכול להגדיל את זה ולסרוק אלפי קווים בעונה היכולת הזאת עולה
רואי בן דוד:
      יש פה מערכת מאוד יפה שיכולה לסרוק
רואי בן דוד:
 אתם רואים פה את מאות הקווים האלה, ברגע שיש ירידה של גשם החממות האלה נסגרות, נעות על רלסים בצורה אוטומטית וזה מאפשר לנו לייצר שתי סביבות באותו מקום, כאן זה גידול חיטה וניסוי שהיה לנו בפקולטה ומערכת כזאת דומה הולכת להיות מוקמת כבר ב-2023 כאן בוולקני
רואי בן דוד:
 זה מאפשר לנו לייצר סביבה עם 600 מילימטר, תנאים מיטביים, וסביבה עם 300 מילימטר גשם בתנאי קיצון, כמו שאנחנו רגילים אולי באזור של הנגב הצפוני וכו'
רואי בן דוד:
 צריך לסרוק הרבה מאוד קווים ולראות את העמידות שלהם
רואי בן דוד:
      עוד תשתית שקיימת זה תאי גידול מואץ שמאפשרים לנו לעשות בתכניות הטיפוח שישה דורות בשנה במקום דור אחד
רואי בן דוד:
 אם אני מגדל בשדה אני יכול להתקדם בקצב של דור בשנה, המערכות האלה יאפשרו לנו גידול מואץ
רואי בן דוד:
 הן גם מוקמות פה בחצר אצלנו והן יאפשרו גידול מואץ במגוון גידולים בעיקר גידולים כמו חד שנתיים, ירקות וגידולי שדה, לטובת תכניות הטיפוח
רואי בן דוד:
      כאן זו דוגמה של אותו מתקן שהראיתי לכם בשקף הקודם, שהשנה פרסנו עליו ניילון ועשינו לו מה שנקרא ניסוי סריקה בחום
רואי בן דוד:
 אפשר לראות פה את הטמפרטורות שקיבלנו בשלב סוף העונה, השלב הכי קריטי בגידול חיטה וגידולי דגן בארץ, יש לך כבר את כל היבול בשדה, החקלאי עבד כל כך קשה ובפברואר, סוף מרץ, מתחילה מכה טרמינלית, קרי טמפרטורות גבוהות ואין לך מים, בשלב הזה הוא ממלא את הגרגר, הוא ממלא את הפוטנציאל שיש לו בשיבולת עם הגרעינים, מה שבסוף אנחנו כולנו אוכלים וזאת בעיה קשה
רואי בן דוד:
 אז פה אמרנו מה הולך להיות קיצון, תרחיש מאוד מאוד קיצוני, שימו לב לטמפרטורות, יצא לנו פה טמפרטורות של 40 מעלות בהשוואה לטיפול הביקורת שהיה פחות מ-30, וסרקנו פה מגוון קווים, אפשר לראות פה את הפגיעה האדירה ביבול
רואי בן דוד:
 זה התנאים שיש לנו היום, תראו מה קורה, תראו את היבול של היום, שהוא יכול להגיע עד 100 טון לדונם בתנאים מיטביים, תראו מה קורה לו בחום, הכול מתרסק
רואי בן דוד:
 אבל כמובן שאנחנו ננסה להסתכל על אלה שמתרסקים קצת פחות, לנסות אותם לשפר
רואי בן דוד:
      בשקף הזה אפשר לראות כבר חלק מהתוצאות
רואי בן דוד:
 יש לכם פה זן שגדל בתנאים מיטביים, זן שגדל בתנאי יובש וזן שגדל בתנאי חום
רואי בן דוד:
 אפשר לראות פה את הפגיעה המאוד קריטית, גם מי שכולו מטפח חיטה מקצועית, והנה קו שיודע לייצר יבול יציב ואיכותי בתנאים מיטביים והפגיעה שלו גם ביובש וגם בחום, צריכים להשוות אותה לזן הרגיש
רואי בן דוד:
 זה הכיוון, ללכת לכיוון זנים כאלה שיש לנו כבר היום ולשפר אותם
רואי בן דוד:
      כמובן שהדבר הזה רלוונטי לא רק לגידולי שדה וירקות, אלא גם למטעים
רואי בן דוד:
 אתם יכולים לראות פה אירועי קיצון, התמונות האלה בעיקר מצפון הארץ
רואי בן דוד:
 יש לנו נזקי קור, לא רק חום ויובש, אלא גם קור במטעים, נזקי קור שפגעו בפריחה של הנקטרינה וגם של הדובדבן
רואי בן דוד:
 יש לנו בעיות של הצפות במטעים עם נזקים כבדים, יש לנו כאן נזקי חום בשקד, אתם רואים את הפרי שלא הצליח לחנוט והפלה של פריחה
רואי בן דוד:
     הנושא של מטעים הוא מאוד מאוד דומיננטי גם במרכז שלנו
רואי בן דוד:
 במקרה הזה אנחנו מכוונים לתשתית שלא קיימת בעולם היום, לבנות פה יחד עם אנשי הנדסה חקלאית שיושבים במכון בתוך וולקני עם יכולות מאוד מאוד גבוהות של בקרת אקלים, הנדסה וחישה, לבנות איתם תאים שיאפשרו לנו לבוא אל העץ בשדה
רואי בן דוד:
 יש לזה משמעות מאוד מאוד גדולה, אם אתה לוקח את העץ, שם אותו בעציץ של עשרה או 15 ליטר, גורר אותו לתוך איזה שהיא חממה, או שאתה עכשיו בשדה, במטע, כמו שחקלאי עובד, בתנאים אמיתיים
רואי בן דוד:
 התאים האלה אמורים פשוט לתת השקיה של תנאי אקלים שאנחנו נקבע אותם, נעבוד עם המודלים, עם אנשי החיזוי, נראה מה צפוי בעצי הזית או בעצי אבוקדו 20 ו-30 שנה קדימה ונוכל עם התנאים האלה ממש לחקות את התנאים הצפויים ולראות איך אנחנו משפרים, הן באמצעים גנטיים והן באמצעים אוטו קולטרליים אגרוטכניים את ההתאמה של המטעים לשינויי האקלים
רואי בן דוד:
     ואולי דוגמה אחרונה, פגעים
רואי בן דוד:
 צריך לזכור, בדרך כלל כל יובש, חום, קור, אלה נחשבים פגעים אביוטיים, אלה פגעים שקשורים לסביבה, לתנאי הגידול, לאקלים, יש לנו סט של פגעים שהוא ביופטיים, ממקורות ביופטיים, זה יכול להיות וירוסים, מחלות, עשבים רעים בשדה וכו', וכל אלה כשאנחנו מסתכלים על המערכת בצורה הוליסטית מושפעים גם כן, זאת אומרת מושפע לי הגידול, אבל הפגעים שתוציא מושפעים גם כן
רואי בן דוד:
 יכול להיות גם פגע שיירד מהשולחן, פגע מאוד חמור היום שמשרעת טמפרטורה בעתיד שהיא לא תהיה עבורו אופטימלית והוא יידחק מהשולחן
רואי בן דוד:
 מה שיותר מדאיג אותנו זה אותם פגעים שאנחנו אפילו לא יודעים עליהם היום שייכנסו פנימה
רואי בן דוד:
      זה למשל עבודה של אביב דומברובסקי על וירוסים במלפפון ועל ההשפעה על הנגיעות ועל הסימפטומים בהתאם לשינוי טמפרטורה
רואי בן דוד:
 אנחנו רואים שבטמפרטורות שונות אנחנו מקבלים סימפטומים שונים
רואי בן דוד:
 צריך ללמוד את הסימפטומים האלה, צריך להכיר וצריך גם להיות מוכן לפגעים שעוד יבואו
רואי בן דוד:
 לצורך זה אנחנו מתאימים מתקן לפגעים בהסגר וגם לצמחים שיאפשר לעשות את כל המחקר הזה, בעצם לחזות קדימה איזה פגעים, אם זה וירוסים, כולל חרקים שאולי היום לא מוכרים ועשויים להיכנס ולהשפיע מאוד על המערכות, ועוד פעם, להתאים סל כלים למחקר להערכה במשרד החקלאות ולחקלאים להתמודדות עם מה שעוד יגיע
שמואל מרלין:
עכשיו אנחנו יוצאים לשני מכונים, אנחנו נוסעים עם הרכבים שלנו ונגיע למקום האחסון ואחר כך לראות דגים
שמואל מרלין:
          (בהמשך הסיור)
איימן עודה:
לפני ההסבר, במקומות כמו אולמי חתונות יוצאים משם אלפי דברים שאפשר לשמר אותם, מה עושים באגף הזה?
שמואל מרלין:
זה לא כל כך התחום שלנו, אני מאמין שיש עמותות שבאות לקחת את זה ואז לפחות לא זורקים
שמואל מרלין:
 אני מאמין שמה שיש בצלחת אי אפשר להשתמש
איילת חאקימיאן:
יש הצעת חוק בקשר למזון שנשאר במקומות כאלה
מטי צרפתי הרכבי:
לתת למקומות נזקקים?
איילת חאקימיאן:
כן
דני אשל:
ברוכים הבאים
דני אשל:
 אני מנהל המכון לחקר תוצרת חקלאית ומזון, זה אומר שאנחנו עוסקים גם באחסון של פירות וירקות טריים וגם אנחנו עוסקים בחקר של מוצרי מזון שמיוצרים ושימור שלהם ועטיפה שלהם וכן הלאה
מטי צרפתי הרכבי:
גם באיבוד או רק באריזה?
דני אשל:
גם באיבוד
דני אשל:
 המחלקה הזו היא מחלקה יחידה בארץ, יש בה משהו כמו 45 חדרי אחסון, כולם נשלטים על ידי המחשב הזה
דני אשל:
 אנחנו יכולים לשלוט על הטמפרטורה, על הלחות, על הרכב האוויר ובעצם אפשר לעשות ניסויים של אחסון, ניסויים שמדמים הובלה בים וכן הלאה
דני אשל:
 הרעיון סביב המחלקה הזו שיש מספיק אוכל בעולם, כמו שאתה אמרת, אבל בערך 40% מהאוכל נזרק לזבל, זה מה שמראים מחקרים ואם נדע לשמור על האוכל יותר טוב נוכל לחסוך הרבה מאוד כסף
דני אשל:
      בעיה נוספת היא בעיה של שינוע, יש מדינות עם המון אוכל שזורקות המון אוכל ויש מדינות רעבות שצריך להזיז אליהן את המזון
מטי צרפתי הרכבי:
הרבה מהמזון נזרק כבר אצל החקלאי או במפעל, כל מיני דברים שהם לא באיכות המתאימה וגם הרבה מאוד נזרק בבתי האב, שבתי אב זה יותר חינוך, הסברה
מטי צרפתי הרכבי:
 דווקא בחקלאות אפשר ל - - -
דני אשל:
כל אחד מכם תסתכלו בפח הזבל שלכם, תראו כמה אוכל יש
מטי צרפתי הרכבי:
אצלי אין כלום, אני לא זורקת
דני אשל:
לי יש תרנגולות
מטי צרפתי הרכבי:
לכל היותר אני עושה קומפוסט
דני אשל:
יש לי כאן כמה דוגמאות לדברים שאנחנו עושים כדי לשמור פירות וירקות לאורך יותר זמן
דני אשל:
 כאן לדוגמה יש לימונים
דני אשל:
 השיטה היום שלוקחים את הלימונים ומצפים אותם בדונג שמכיל חומר הדברה שהוא בעצם רעיל והוא שומר עליהם יפה במשך כמה חודשים באחסון
איילת חאקימיאן:
עושים את זה גם בתפוחים
דני אשל:
עושים את זה גם בתפוחים
דני אשל:
 ובעצם החומרים האלה הרעילים, אסור להשתמש בהם וצריך לפתח תחליפים שהם ידידותיים וכאן יש דוגמה ללימונים שמצופים ב - - - זה סוג של סוכר שעטוף בסוג של מטריקס שגם נותן ברק וגם מאפשר לשמור מבלי החומר הרעיל וככה מקבלים גם לימון יותר יפה וגם הוא נשמר הרבה יותר מזמן מבלי להירקב
דני אשל:
      שיטה אחרת היא שיטה של אריזות
דני אשל:
 אלה אריזות שהולכות ליצוא, של בזיליקום, זה משהו כמו 12 ימים אחרי שאספו אותם מהשדה ואפשר לראות שזה טרי לגמרי
דני אשל:
 זה בזיליקום רגיל, זה הכול בזכות האריזה המיוחדת
דני אשל:
 פשוט להשאיר את זה בפלסטיק ולא לשים במקרר, זה פחות אוהב מקרר
דני אשל:
 זה נקרא בזיליקום תאילנדי
קריאה:
את האריזה הזאת פיתחו פה במכון?
דני אשל:
כן
דני אשל:
 זו אריזה שפיתחו אצלנו, אתם רואים שאין לחות בפנים
איימן עודה:
מה ייחודי?
דני אשל:
היא לא מאפשרת ללחות להתפתח בתוך השקית
דני אשל:
 היא מנדפת את הלחות והיא נושמת בעצם והיא שומרת על אווירה גזית שהיא טובה לעלים האלה ושומרת אותם יפים
דני אשל:
 אתם רואים, זה נראה כאילו זה נקטף - - -
מטי צרפתי הרכבי:
כתוב עליו ה-15
מטי צרפתי הרכבי:
6
איילת חאקימיאן:
אלה שאנחנו קונים בסופר בתוך קופסה וזה נמצא בקירור בסופר
דני אשל:
הקירור הפתוח שבסופר זה לא כמו המקרר שלך, המקרר שלך הוא ארבע מעלות, שם זה סדר גודל של 12-10 מעלות
איילת חאקימיאן:
אז עדיף להשאיר בחוץ?
דני אשל:
ב-12-10 מעלות
דני אשל:
 צריך לשמור את זה באריזה וזה נשמר
מטי צרפתי הרכבי:
אבל אנחנו לא מקבלים את זה בכזאת אריזה
איילת חאקימיאן:
נכון, למה אתם לא משווקים את האריזות?
דני אשל:
בדרך כלל זה כן מגיע בכל מיני אריזות וצריך לשמור על האריזה, כי האריזה הזו היא ייחודית, זה לא פלסטיק
דני אשל:
     יש כאן כל מיני פלפלים
דני אשל:
 כרמית, את יכולה להגיד מילה על הפלפלים? כרמית זיו היא חוקרת במחלקה הזו
כרמית זיו:
אני פתולוגית של ירקות פרי, זה מה שאתם רואים פה, דלעת, פלפל, זה נקרא ירק פרי, כי זה ירק אבל למעשה מבחינה בוטנית זה פרי
כרמית זיו:
 הנושא של פלפל הוא מאוד חשוב, לפלפל יש חשיבות תזונתית מאוד גבוהה
כרמית זיו:
 מבחינת ישראל מבחינת הירקות זה הירק עם השיווק הכי גבוה ליצוא לחו"ל וגם יש לו חשיבות מבחינת השיווק המקומי
איימן עודה:
מבחינה תזונתית, מה התכונה בריאותית?
כרמית זיו:
יש לו תכולה מאוד גבוהה של ויטמין סי
כרמית זיו:
 רק לסבר את האוזן, בפלפל יש יותר ויטמין סי מאשר בתפוז
כרמית זיו:
 לא משנה הצבע
איימן עודה:
זה הפלפל האדום?
כרמית זיו:
באדום נוסף לזה יש בו גם קרטנואידים שהם אנטי אוקסידנטים, הם אנטי אייג'ינג ומאוד מועילים לבריאות שלנו
מטי צרפתי הרכבי:
גם הכתום
כרמית זיו:
גם הכתום
כרמית זיו:
 הצהוב, יש קרטנואידים, זה פשוט נעצר במקום אחר במסלול של הקרטנואידים
כרמית זיו:
 זה מתחיל מצהוב, עובר לכתום ואז לאדום
כרמית זיו:
 הירוק הוא למעשה פלפל שלא הבשיל עדיין, הוא עוד לא קיבל צבע
כרמית זיו:
 יש זנים ספציפיים שתקעו אותם שהם לא יבשילו ואז הם נשארים ירוקים, אבל בעיקרון כל הפלפלים אמורים בסוף להגיע להיות או אדום, או כתום או צהוב
כרמית זיו:
      הנושא של הפלפל הוא מאוד חשוב
כרמית זיו:
 אחת הבעיות המרכזיות שלנו בשיווק של פלפל לאירופה וגם בשיווק בארץ זה חיי המדף של הפרי
כרמית זיו:
 אנחנו קוטפים פרי מאוד יפה, אבל הוא מגיע ליעדים שלו באירופה ובצפון אמריקה עם הרבה עובש אפור, מה שנקרא בוטריטיס, ומעט פלפל
כרמית זיו:
 אחת הבעיות המרכזיות זה הצמצום של השימוש בחומרי הדברה
כרמית זיו:
 למעשה בירקות אסור להשתמש בחומרי הדברה לאחר הקטיף, החקלאים שלנו לא משתמשים בחומרי הדברה, הם גם מפסיקים לרסס שבועיים-שלושה לפני הקטיף כדי שהפרי שייצא לשיווק כבר יהיה בלי אותם חומרי הדברה
כרמית זיו:
 בישראל מאוד מקפידים על זה ולכן חשוב לשמור על תוצרת מקומית כי אנחנו לא יודעים מה מגיע אלינו מחו"ל, שם הביקורת היא אחרת
מטי צרפתי הרכבי:
מקפידים ביצוא
כרמית זיו:
לא, זה ממש לא נכון
כרמית זיו:
 שופרסל עושה בדיקות וכל רשתות השיווק ויש לנו את יחידת הפיצוח של משרד החקלאות שעוברת בשטחים ובודקת אותם
כרמית זיו:
 החקלאים לא משחקים עם זה, אני אומרת לך בוודאות
כרמית זיו:
 כן יש להם שיטות לצמצם, אנחנו מפתחים להם אלטרנטיבות לחומרי הדברה, אחת האלטרנטיבות זה זנים
כרמית זיו:
 אנחנו רוצים למצוא זנים שיהיו עמידים, פה אנחנו עושים סריקה של ספרייה שמכילה זנים מכל העולם כדי לחפש גנים לעמידות לאותן פטריות ולקור
דני אשל:
כרמית גם עובדת על דלעות ואחד הדברים שהיא מצאה זה שווירוסים שנמצאים בשדה משפיעים על האחסון, זה מחקר מאוד כבד, כפי שאם רואים
מטי צרפתי הרכבי:
ושב-12 בלילה זה כבר לא כרכרה
דני אשל:
כמו שכרמית ציינה גנטיקה זה אחד הכלים המשמעותיים לאחסון
דני אשל:
 כאן לדוגמה יש שילוב של זרע ואשכולית אדומה, זן שנקרא רדסון, שפותח כאן ובעצם מביא מוצר חדש לשוק
כרמית זיו:
היא פחות מרה
דני אשל:
זה מתוק וטעים
דני אשל:
 עוד דבר שפיתחנו במחלקה הזו, במקרה במעבדה שלי, זה חומר, אנחנו משתמשים בשמן מנטה שמונע לבלוב של ניצנים ובעצם זה חומר היום שמשתמשים בו באירופה
דני אשל:
 במקום כימיקלים שהם יודעים עד היום זה שמן מנטה
דני אשל:
      אגב, סיפור מצחיק
דני אשל:
 סבתא שלי מאלג'יריה שאלה אותי פעם מה אני עושה בעבודה, אמרתי לה שאני מפתח שמן מנטה לתפוחי אדמה, אז היא אמרה לי איזה קללה בערבית שאני לא אחזור עליה ואמרה לי: מה, אתה עובד עליי? באלג'יריה היינו זורקים עלים של מנטה על תפוחי האדמה
שמואל מרלין:
נסגר המעגל
שמואל מרלין:
 סיפור יפה שסוגר את המעגל
שמואל מרלין:
 אתה יכול להסביר איך זה עובד
דני אשל:
עוד דברים שאנחנו עושים בגנטיקה, יש פרויקט שלם של המדען הראשי במכון וולקני שעוסק בעריכה גנומית, אולי שמעתם עליו, בעצם אנחנו מפתחים זנים חדשים באמצעות עריכה גנומית
דני אשל:
 אנחנו משנים אות אחת או כמה אותיות בדנ"א ושומרים בדיוק על הזן
דני אשל:
 אז אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל הצ'יפס שאתם מטגנים בבית עולה בו ריכוז רמת האקרילאמיד, חומר קרצינוגני מסרטן, לא כדאי לאכול צ'יפס שרוף באופן כללי ולכן פיתחנו זנים שאפשר לטגן אותם
דני אשל:
 זה וזה טוגנו באותו זמן והם לא משחימים ויש בהם רמת אקרילאמיד מאוד נמוכה
איילת חאקימיאן:
גם אם זה בטיגון וגם אם זה בתנור זה אותה השפעה שלילית?
דני אשל:
מעל 20 מעלות התופעה הזו מתחילה
דני אשל:
 אנחנו מתחילים מתא בודד שבו אנחנו יוצרים צמח שהוא ערוך גנומית ומייצרים את זה
איילת חאקימיאן:
לגבי ה-120 מעלות, גם אם אתה לא מטגן, גם אם אתה אופה בתנור בלי שמן? או שזה לא קשור לשמן?
דני אשל:
בלי שמן זה יותר טוב
דני אשל:
 בעצם התחלנו מתא בודד, זה לא טרנסגני, כך שאפשר לצאת עם זה לשדה ולגדל תפוחי אדמה שהתעשייה מעדיפה אותם והם יותר בריאים ובסוף גם הילדים שלנו אוכלים בריא
שמואל מרלין:
יש לנו זן גם שזה מגיע מלוח מראש
מטי צרפתי הרכבי:
אבל העריכה הגנטית לא נחשבת GMO?
דני אשל:
באירופה היא נחשבת עדיין GMO, בארה"ב כבר זה –
מטי צרפתי הרכבי:
בארה"ב הכול מותר
דני אשל:
יש כאן חוקרת שגם מפתחת תרופות מצמחים
דני אשל:
 לצערי אסור לי להגיד את שם הצמח ואסור לי להגיד מה זה, אבל בשיתוף פעולה עם בית חולים שיבא, תרופה לפרקינסון ולפגיעות ראש
דני אשל:
      דבר אחרון שאני אדבר עליו, כשאנחנו מסתכלים קדימה לעתיד אנחנו רואים חדרי אחסון שהם כבר לא קירור שמשנה את הכפתור ככה וככה, אלא חדרי אחסון הרבה יותר חכמים שבעצם מרגישים את הפרי והירק, יודעים אם הוא רקוב ואם הוא לא רקוב ויודעים לתת התראות לסלולרי שלנו
דני אשל:
 אז יש כאן חיישנים, יש בתוכם חיידקים מהונדסים, החיידקים האלה ברגע שהם מרגישים את הוולטיל שבא מהריקבון הם יוצרים חומר צבע, הסנסור הזה מרגיש את הצבע והוא שולח לסלולרי של החקלאי שיש לו ריקבון
שמואל מרלין:
בארגז מספר 28 בחדר 4
דני אשל:
נכון, ואז הוא יודע
דני אשל:
 זה לא שהוא פותח את החדר ומזהה קטסטרופה, הוא יודע בדיוק לאן ללכת וככה גם במכולות בים
מטי צרפתי הרכבי:
כמה זה כבר מיושם?
דני אשל:
אנחנו כבר עושים את זה wifi, זאת אומרת לא צריך את כל החיבורים האלה וזה כרגע במצב של אב טיפוס ואנחנו מקווים שזה יוכל – הרעיון הוא לייצר סנסור זול שיהיה גם חד פעמי ויוכל לנסוע עם התוצרת כל הזמן ונדע כל הזמן מה קורה עם זה
דני אשל:
 אז ככה אנחנו רואים את העתיד, לדעת כל הזמן מה קורה ופחות לזרוק אוכל
איילת חאקימיאן:
אבל בגלל שאנחנו עכשיו אוכלים הרבה ירקות ופירות תוצרת חוץ, כי הכניסו יבוא, אז הדונג לדוגמה שאני יודעת ששמים על התפוחים ואתה אומר שהוא רעיל והתפוח הוא לא כמו לימון, אנחנו אוכלים אותו עם הקליפה
דני אשל:
לא, הדונג על תפוחים, לא אמרתי שהוא רעיל, מותר לאכול אותו, זה בסדר גמור
שמואל מרלין:
כל הנושא של יבוא, זה תלוי איך מפקחים על מה שנכנס
שמואל מרלין:
 יש כל מיני דברים, כולל מחלות - - -
איילת חאקימיאן:
לא רק זה, יש דברים שמשפיעים על המגוון הביולוגי בצמחים לנוי
שמואל מרלין:
אם אין שאלות נעבור לתחנה הבאה שזה דגים, אז תפוח אדמה עם צ'יפס ודגים הולך טוב, לא?              (בהמשך הסיור)
קובי בירן:
ברוכים הבאים למדגה של וולקני
קובי בירן:
 אנחנו היום שלושה חוקרים שאמונים על שיפור כל העבודה בתחום חקלאות המים בישראל
קובי בירן:
 באופן טבעי כאן אנחנו מתעסקים בדגי מים מתוקים, בעיקר באמנונים
קובי בירן:
 האמנון זה מושט, סנט פיטרס פיש, זה הדג הכי מגודל בארץ, כמין בודד הוא המין השני הכי מגודל בעולם ובאופן טבעי מכיוון שזה בעיקר מה שמעסיק את הענף בארץ גם אנחנו מתעסקים עם זה
מטי צרפתי הרכבי:
מספר אחת בעולם?
קובי בירן:
מספר אחת זה הקרפיונים
קובי בירן:
 סין, כמו בכל דבר, מסיטה את הכול, סין גם מסיטה את נושא האמנונים, אבל אמנונים מגודלים מאוד גם בדרום אמריקה, באפריקה, באזורים הרבה יותר נרחבים
מטי צרפתי הרכבי:
והיום הוא רק בבריכות?
קובי בירן:
בישראל מגדלים בעיקר בבריכות
קובי בירן:
 באפריקה הדגים במאגרי מי מתוקים, באגמים, באגם ויקטוריה למשל
קובי בירן:
 יש הרבה מקומות בעולם שהפכו להיות ממש מין פולש וחלק מזה הפך להיות גם חלק מהתזונה המקומית
קובי בירן:
      יש כאן שלושה חוקרים, כמו שאמרתי
קובי בירן:
 חוקר אחד מתעסק בפיזיולוגיה ובגנטיקה, חוקר שני מתעסק בהתפתחות העוברית של הדגים ובבקרה אינדוקטרינית של התהליך ואני מתעסק בבקרה של סטרס ומטבוליזם בדג
קובי בירן:
 בעצם מכוונים לייצר דגים שגדלים יותר מהר, יותר טוב ובדרכים יותר זולות
מטי צרפתי הרכבי:
זה בעצם מה שקרה לענף הפטם
קובי בירן:
כשאנחנו מתעסקים בעיקר בצד של הדג ובאמת זה מעניין שהזכרת את ענף הפטם, בניגוד לפטמים, בניגוד לבקר, דגים הם חיות המשק הכי קרובות לחיות בטבע
קובי בירן:
 אם אנחנו מדברים על טיפוח של אלפי שנים, יש כאלה שאומרים 15,000 שנה, בעופות, בבקר, אנחנו מדברים פה על עשרות בודדות של שנים למרות שיש עדויות כבר מלפני 2,000 שנה שהתחילו לעשות ברירה, סוג של סלקציה, באמנונים אפילו במצרים
מטי צרפתי הרכבי:
אמנונים משריצים?
קובי בירן:
אמנונים מטילים ביצים, אבל הם מגדלים אותם בפה, תלוי במין האמנון, הזכר הוא זה שדוגר על העוברים בפה, יש מינים שהנקבה היא זו שדוגרת על העוברים בפה
מטי צרפתי הרכבי:
אבל בשבי חייבים לעשות את הסימולציה הזאת או שאפשר לגדל את הדגיגים גם בתנאי מעבדה?
קובי בירן:
אנחנו מגדלים בתנאי מעבדה, אנחנו עושים עריכה גנומית שמיד אני אסביר טיפה
קובי בירן:
 המניפולציה היא מאוד מורכבת, השרידות היא יחסית נמוכה ולכן אנחנו מדגירים את העוברים בתנאי מעבדה, גם מכיוון שאנחנו מנקדים אותם וגם מכיוון - - -