GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע שגיא:
התשובות הן שיש פרויקט אדיר בחיפה שרץ כרגע שלנו עם עיריית חיפה, יש להם שמה בעיות קואליציה וזה אני לא אספר לכם על פוליטיקה אתם טובים בזה יותר ממני, אבל הפרויקט אומר בסך הכל בואו נוריד את כמות המזון הזמינה לחזירים, נגדר כדי שלא יוכלו לעבור ממקום למקום
איימן עודה:
מה זה לגדר, לגדר את הערים?
יהושע שגיא:
לא, לגדר את השטחים הפתוחים מסביב כדי שהחזירים לא יעברו פנימה והחוצה, אם תרצה אני אשלח לך את כל מה שאנחנו עושים, אנחנו מוציאים דוחות חודשיים זה לא בעיה לראות את זה, וגם יורים בחזירים
איימן עודה:
לא שכנעת אותי, סליחה באמת אני מתעכב על זה, מה אתה מציע? מאיפה להתחיל? לבוא אליכם לשבת לבדוק אופציות מה אנחנו צריכים לעשות עם התופעה הזו?
יהושע שגיא:
אני חושב שזה יהיה נכון מאוד, תזמין אותנו לפה לטפל בנושא של חזירי הבר, אנחנו נפרט בפניך את כל הדברים שלדעתנו צריכים לעשות
איימן עודה:
זה חשוב מאוד
יהושע שגיא:
ויש לנו יש לנו פתרונות שהם לא פתרונות קסם, זה לא יקרה מהיום למחר וזה דורש עוד הרבה אמצעים, אבל החברה הישראלית גם כשאנחנו רוצים לירות בחזירי בר כדי לשמור על האזרחים, גם פה יש החברה האזרחית לא מוכנה לעשות את זה, ראשת העיר בחיפה לא מוכנה לאשר את זה בשום אופן ויש פה בעיות פוליטיות, אז אני אשמח מאוד שאנחנו נבוא לפה אצלך, נעשה פה ישיבה בנושא חזירי בר, חבל על הזמן יהיה מעניין
איימן עודה:
תודה רבה, ממשיכים
ניר סתיו:
שלום ניר סתיו מנהל השירות המטאורולוגי
ניר סתיו:
 בשונה מרוב האנשים סביב השולחן אצלנו אין את הפונקציה הזאת שנקראת מדען ראשי, זה תקן שנשתה לנו אי שם לפני כעשור, ואני בפונקציה הזאתי
ניר סתיו:
      המחקרים שאנחנו עושים הם לא מחקרים דרך קולות קוראים וכן הלאה, אלא ממש אנשים אצלנו שעובדים על הדברים האלה, זאת אומרת יש לנו מין מכון מחקר קטן בתוך השירות המטאורולוגי, שמתעסק גם במחקרים בתחום האקלים, גם במחקרים בתחום של מערכות חיזוי
ניר סתיו:
     שנת 2022, אז אנחנו למעשה חלק גדול מהעבודה הוא כמובן היום על נושא של שינוי אקלים, בשביל להביא לשולחן את הנתונים מה קורה בהיבטים שונים, מה יקרה קדימה, אחד מהדברים זה צד אחד, צד שני זה כמובן שיפור מערכות חיזוי וקבלת החלטות על אירועי מזג אוויר חריפים, לדוגמה יחד עם כב"א והמשרד לביטחון לאומי, הנושא של תחזיות של התפשטות שריפות וכן הלאה
ניר סתיו:
      נושא מרכזי בפעילות שלנו השנה, זה הקמת מרכז לאומי מרכז חישובים אקלימי לאומי, זאת פעילות משותפת למעשה של שישה משרדי ממשלה, יחד עם הגנת הסביבה, ומדע, ותחבורה, ואנרגיה, וחקלאות ורשות המים, כאשר עשינו כאן איגום תקציבים להקים סביבה שבה תהיה הרצה של מודלים ברזולוציה גבוהה, סימולציות ברזולוציה גבוהה של האקלים קדימה, גם הממשלה, גם הגופים הממשלתיים שזה השירות המטאורולוגי, השירות ההידרולוגי וחקר ימים ואגמים, וגם חלק מהמשאב יוקצה לאקדמיה, כך שחוקרים מהאקדמיה יוכלו להריץ עליו סימולציות וזה העיקר, תודה
אבי דומב:
תודה רבה לכולם, אני אסכם את מה שחווינו בשעה האחרונה, בשנת 2022 כל המדענים הראשיים גם משרדי הממשלה וגם הגופים הציבוריים, שיתפו פעולה ביניהם ואנחנו ממשיכים לשתף פעולה וכך גם נעשה בעתיד, אני חושב שמכאן אנחנו מסכמים את החלק הזה של הדיון, ומכאן היושב ראש יזמין את המלמו"פ לדבר
איימן עודה:
מאה אחוז, בבקשה
אלי גולדשמידט:
שאלה לי, שתי שאלות לי בעצם, אחת איזה מנגנוני תיאום יש לכם? כי בעצם בסוף כל מדען ראשי פועל בזירתו, ואני מבין שאתה בכובעך כמרכז הפורום דואג לאיזושהי אינטגרציה, אבל בעצם מה מונע מזה שעכשיו בינה מלאכותית למשל, זה נושא מאוד פופולרי, וכל משרד יוציא קול קורא באותו נושא, או שיהיה אוברלפים רציניים, השאלה אם יש מנגנונים מובנים לשיפור של הדבר הזה? אני יודע שאני רואה את ההינהונים של פרופסור לביא, אני יודע שהייתה התייחסות לזה בדוח שלכם, זו שאלה אחת
אלי גולדשמידט:
     השאלה השנייה ביחס לתקציב, איך מתמודדים עם גם עם פלטים עם קיצוצים כמו אלה שאתם עוברים עכשיו, אבל גם עם תקצוב שאתה רוצה לתכנן קולות קוראים למחקרים שתיאורטית אמורים להיות יותר משנה אחת, ואל מול תקציב של משרד שמשתנה, והרבה פעמים האזור שנוח קל לקצץ בו הוא מחקר?
אבי דומב:
אז אני אתחיל דווקא מהשאלה השנייה, כל המחקרים שאנחנו מבצעים גם שמשרדים אחרים מבצעים הם למספר שנים קדימה, וזה באמצעות תהליכי הרשאה של תקציבים כך שניתן לעשות את זה, כך שמה שאנחנו מחליטים השנה הוא על בסיס התקציב השנתי הזה, בשנה הבאה נקווה שלא יהיה קיצוץ ונמשיך, טוב השנה שנה הבאה זה למעשה כבר התקציב כבר נקבע בסדר
אבי דומב:
     אוקי אבל אתה עולה, עתה נוגע בנקודה של חוסר אחידות בן המדענים הראשיים, אם אני מסתכל על משרד החינוך כן שתקציב הוא תקציב הפעילות שלו הוא מאוד מאוד גדול, לעומת זאת תקציב המדען הראשי הוא מאוד מאוד מצומצם, אין פרופורציה בן הנושאים האלה, אני חושב שהנושאים האלה צריכים לקבל איזשהו ביטוי בפעילות של המדענים הראשיים, בכלל ליישר קו בכל הנושא הזה של פעילות של המדענים הראשיים מבחינתנו
אבי דומב:
      עכשיו מבחינת כפילות כן, אז יש הנחיה שאדם לא יכול להגיש בקשה, אם הוא הגיש למשרד אחר בקשה דומה, אנחנו מקווים שזה מה שקורה, קורה לנו גם מקרים שבהם אנחנו מאתרים שבו יש הגשה הוגשה פעמיים, אנחנו פשוט פוסלים אותה וגם מעירים למוסד, הפעילות שלו היא מול המוסד לא מול החוקר, כן החוקר הוא זה שנותן את התשואות של המחקר
נירה לאעמי רכלבסקי:
אבל במקומות שאתם יוזמים שיש שוליים במשרד האנרגיה שקשורים גם להגנת הסביבה וגם למודיעין?
אבי דומב:
אז אני אסביר, למשל עם אנרגיה אנחנו מתאמים עם גדעון, שמחקרים שהוא מממן אנחנו פשוט פוסלים אותם עוד בשלב ההגשה, ואנחנו מהתחלה מודיעים לכולם, יש הגינות ואני חושב שאנשי האקדמיה ואנשי המחקר בארץ מודעים לעובדה שהם לא יכולים לקבל פעמיים
אלי גולדשמידט:
כן אבל אני מתכוון ברמה יותר עמוקה
אבי דומב:
אתה צודק
אלי גולדשמידט:
כלומר, ברור שיש לכם, אתם עושים דברים דומים, הם לא זהים אבל הם דומים, ואם היה לכם יותר כלים שעוזרים לכם לתאם את הפעילות שלכם, למשל מאגר החוקרים, למשל מאגר מידע על הגשות וכן הלאה
נירה לאעמי רכלבסקי:
אני רוצה להוסיף שגם הייעול של המחקר, משבר האקלים הוא איום ואגב גם הזדמנות, אתם מגדירים אותו גם כהזדמנות, אבל אז מישהו צריך לתכלל את המחקר איפה באמת בשוליים? אני פשוט הייתי בנציבות הדורות הבאים בעבר אז נשאר לי משם
אבי דומב:
את רואה, יש גם בסיס אישי לכל הפעילות, כי אנחנו כמדענים ראשיים אנחנו מכירים אחד את השני, אנחנו מדברים אחד את השני ואנחנו מנסים לשתף פעולה כמה שיותר, דווקא הנושא הזה של בינה מלאכותית הוא מנוהל על ידי גוף אחר
אלי גולדשמידט:
רשות החדשנות
אבי דומב:
לא, רשות החדשנות היא המובילה של הפרויקט הלאומי, התכנית הלאומית לבינה מלאכותית ולכן שמה זה מתנהל בצורה מאוד שקופה, מאוד מסודרת כי יש שמה מנכ"ל, יש להם מנהל זיו בדיוק זיו קציר שהוא מנהל, ד"ר זיו קציר שהוא מנהל את כל הנושא הזה, אנחנו צריכים לשאוף ליותר אחידות וליותר שיתוף פעולה, ואני מסכים איתך לחלוטין
אבי דומב:
      אני חושב שמכאן כדאי שאנחנו נעבור למולמו"פ
פרץ לביא:
תודה רבה ותודה למדען הראשי של משרד החדשנות
איימן עודה:
גם אתה כימאי ולא עמדת איתנו בפני הסכנה הגדולה המאיימת על העיר שלנו?
פרץ לביא:
ניסיתי ניסיתי, אמרתי לך החזירים גם למדו לפתוח את הסגרים, לפחות בשכונה שלי
איימן עודה:
ממש, ממש גם אצלנו
פרץ לביא:
רציתי להגיד שהפתרון הוא פוליטי כנראה, שמי פרץ לביא ראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי המולמו"פ, שגוף שהוקם על ידי החלטת הכנסת ב-2002, שתפקידה לתת מבט על, על מחקר שנעשה במדינת ישראל גם יישומי וגם בסיסי, אקדמי, בתי חולים, משרדי ממשלה, המולמו"פ פועל על פי ועדות לנושאים ייעודיים ואיסוף מידע וסקרים
פרץ לביא:
      במסגרת הפעילות של המולמו"פ, במסגרת הוועדה ליחסי משק אקדמיה, שבראשה עומד פרופסור ארנון בנטור, אחת מקבוצות העבודה עסקה בנושא של מדענים ראשיים, מדוע היא עסקה בנושא של מדענים ראשיים? רועי השאלה שלך למשל לגבי תיאום זה אחת השאלות שעלו, אבל כאשר אתה בודק את ההיסטוריה, אחד הדברים המדהימים כמה ועדות עסקו בנושא של מדענים ראשיים החל מ-1966? ועדת קציר, ועדת יפתח, החלטת ממשלה 289544702074, ועדת בן ישראל ועוד ועוד
פרץ לביא:
     כלומר הנושא של מדענים ראשיים וזה בא לידי ביטוי כאן שיש חוסר אחידות, איך ייתכן שתקציב המדענית הראשית של משרד החינוך זה 10 מיליון שקל, כאשר התקציב של משרד החינוך נמדד בסכום אסטרונומי, החוסר פרופורציה הזה, והעובדה שישנם משרדים שאין בהם מדענים ראשיים
איימן עודה:
פה צריך לברך שרק מלפני ארבע שנים משרד החינוך מקבל הכי הרבה כסף, צריך לברך
פרץ לביא:
אני מברך על התקציב של משרד החינוך, אני רק אומר שלא ייתכן שאלמנט המחקר והמדע בתוך משרד החינוך יקבל סכום כל כך זעום, לכן אני אבקש מפרופסור בן טור לתאר את פעילות קבוצת העבודה שבראשה עמד המדען הראשי של משרד המדע, פרופסור אבי דומב, למעט בנושאים שעסקו במעמדו הוא שבהם היה ניגוד עניינים ובזה הוא לא השתתף, אז פרופסור בן טור בבקשה
ארנון בן טור:
תודה רבה, בהמשך למה שפרץ אמר להרחיב קצת את הרקע, הנושא של מדע וטכנולוגיה, והכוונה להטמיע אותו בפעילות הממשלה וקבלת החלטות, כבר קיים למעלה מ-50 שנה, ועדת קציר אם אנחנו מסתכלים מה קרה מאז, וזאת הוועדה שהמליצה למנות מדענים ראשיים למשרדים, אנחנו רואים שבשני תחומים הדבר פעל בצורה מאוד מוצלחת, בתחום הכלכלי עסקי מה שרשות החדשנות היום, ומדען ראשי שהוא יושב ראש הרשות, ובתחום הביטחוני מפא"ת שראש מפא"ת הוא בעצם המדען הראשי של משרד הביטחון
ארנון בן טור:
      אם אנחנו מסתכלים על התחומים האחרים, ושמענו פה הרבה מאוד פעילויות מאוד מרשימות, אבל בגדול זה הרבה פחות טוב, הפוטנציאל שיש בתחומים האלה וזה תחומים אזרחיים לרווחת הציבור, ואם אני אמנה אותם ואני מקווה שאני לא מחסיר, זה תשתיות פיזיות, תחבורה, בינוי, מים, אנרגיה, תשתיות חברתיות, חינוך, קהילה, ביטחון, סביבה, בריאות הציבור וכולי, כל הדברים האלה שהיום הם תחת הכותרת של SDG או חלק גדול מהם תחת SDG, בעצם לא קיבלו את הטיפול הראוי, או לא מיצינו את הפוטנציאל שיש, אנחנו מדברים הרבה מאוד על חדשנות, חדשנות בתחומים האלה, ואתה הערת למשל לגבי הנושא של האלימות בחברה הערבית, וזה בכל התחומים אנחנו רואים שכל הנושא של חדשנות לא מקודם בנושאים האלה, ואלה הנושאים שבעצם קובעים את החוסן של החברה שלנו
ארנון בן טור:
      חלק מהבעיה שאלה נושאים שלא ניתן לכמת אותם מבחינה כלכלית מיידית, מה המשמעות הכלכלית שלהם, אבל אנחנו יודעים מנתונים ממודלים שונים, שההשפעה הכלכלית העקיפה שלהם היא גדולה מאוד, עולה על הרבה מאוד דברים ישירים, שלא לדבר על חוסן לאומי שהוא נמדד באלמנטים שהם לא רק הם כלכליים
ארנון בן טור:
      ובגלל הסיבה הזאת, הוועדה שלנו לקשרי אקדמיה משק, החליטה למקד את הפעילות שלה בנושאים האלה, גם שינינו את השם שלנו, בעבר זה היה קשרי אקדמיה תעשייה, ואמרנו עכשיו אנחנו צריכים לתת את הזרקור על הדברים האלה
ארנון בן טור:
      עכשיו אם אנחנו מדברים על הנושאים האזרחיים, רווחת הציבור, בטיחות הציבור וכדומה, מי שבעצם מופקד עליהם במדינת ישראל זה כל היושבים כאן, זאת אומרת כל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, מרביתם עוסקים בנושא הזה, והשאלה שעמדה לפנינו, איך אנחנו ממנפים את מה שיש לנו להביא את החדשנות לכל התחומים האלה? והראיה הייתה זה לא רק הפעילות שלהם כמדענים ראשיים לענות על הצרכים של משרדי הממשלה, אלא גם איך למנף את הידע שקיים במערכת הלאומית במדינת ישראל מחוץ לתחומים הממשלתיים, ולהביא אותו לדבר הזה, או במילים אחרות בראייה שלנו המדענים הראשיים צריכים להיות העוגן של הקשר בין הממשלה וגופים אחרים לא ממשלתיים שיש בהם ידע
ארנון בן טור:
      וכאן מחמיצים במדינת ישראל יש הרבה מאוד ידע, יש החמצה, חלקה משום שהממשלה לא פועלת בצורה היעילה בתחומים האלה, חלקה וזה מהצד של האקדמיה, כשהאקדמיה מדברת על העברת ידע, הדגש שהיא נותנת בהעברת ידע ויישום ידע, זה על הנושאים הכלכליים עסקיים, כפי שבא לידי ביטוי בפעילות ומדיניות של ות"ת ומל"ג, ובדיונים שלנו עם הרבה מהמדענים הראשיים עלה הנושא הזה, קשה לנו לשאוב את הידע הזה מהאקדמיה, וגם מצד האקדמיה שמענו לא מעודדים
ארנון בן טור:
      אז ללא קשר לפעילות עם המדענים הראשיים ואני תיכף אפרט, אנחנו פועלים היום פרץ ואני עם ות"ת ומול ות"ת עם יושב ראש ות"ת ובמסגרת תת ועדה אחרת של הוועדה שלנו, לקבוע קריטריונים כדי לעודד את חברי הסגל באקדמיה יותר לשתף פעולה להעביר יותר מהידע, כלומר אנחנו רואים פה את הראייה המערכתית שצריך לתת לכל העניין
ארנון בן טור:
     הנקודה שעלתה ככל שהתעמקנו בנושא הזה, וזה כבר הנקודה שאתה העלית, כל הנושא הזה של הפיצול בין הפעילויות, וזה פיצול שהמשמעויות שלו לא רק בעיה של איגום משאבים, אלא בעצם כל הנושאים וזה הוזכר כאן ובא לידי ביטוי באמירות כאן, יש הרבה מאוד נושאים שהם בין תחומיים, כלומר הם תחבורה וסביבה ואנרגיה, הם חינוך וקהילתיות ובטיחות, מהסוג של הנושאים שאתה העלית ואני יכול למנות עוד מהם, זאת אומרת לא רק בראייה שיש לנו הרבה מדענים עם תקציבים יחסית דלים, ואיך אתה מאגם את המשאבים, אלא הראייה צריכה להיות מערכתית משום שהבעיות והאתגרים שלנו הם מערכתיים
ארנון בן טור:
      אז מאחר ואנחנו ראינו במדענים הראשיים את העוגן, אנחנו התעמקנו מה הבעיות, מה ניתן, מה צריך לעשות, אנחנו קיימנו מפגשים עם בעלי עניין רבים עשרות, משרדי ממשלה, מדענים ראשיים בהווה ובעבר, בעלי תפקידים מחוץ לממשלה, באקדמיה בסקטור העסקי, ות"ת מל"ג ועוד, עשינו סקר במשרדים שאין בהם מדען ראשי, והנושא הזה עלה כאן מדוע אין בהם ומה המשמעות של היעדר מדען ראשי, אנחנו למדנו מה קורה בחו"ל בתפקידים של מדענים ראשיים, איך המערך הזה עובד במדינות אחרות, במיוחד מדינות של ה-OECD, והשתתפו אצלנו בזום במפגשים גם מדענים ראשיים של מדינות מובילות, ואנחנו למדנו ופרץ הזכיר את זה, מה היו ההחלטות של הרבה מאוד ועדות שפרץ מנה, היה גם דוח של מרכז המידע של הכנסת שגם הוא הוצג בוועדה כאן, כלומר אנחנו למדנו
ארנון בן טור:
      ומה מה שהסתבר שהוועדות ובצדק, התייחסו בעיקר לתפקיד של מדען ראשי, כלומר התייחסו לזה זאת מציאות קיימת, בוא נראה מה אפשר לעשות כדי לטייב את הפעילות של כל אחד מהמדענים הראשיים, אני מצטט מהדוח של הוועדה של בן ישראל שאומר, קיימת חוסר אחידות וחוסר בהירות, הן לגבי פירוט תפקידו והן לגבי מעמדו של המדען הראשי במשרדים השונים
ארנון בן טור:
     נקודה מרכזית שנייה, בחלק מהמשרדים לא מכהנים בתפקיד זה אנשי אקדמיה, חוקרים או אנשי מקצוע בתחום הרלוונטי מהשורה
איימן עודה:
זה חשוב מאוד מה שאתה אומר, חשוב ומסוכן מה שאתה אומר
ארנון בן טור:
כן
נירה לאעמי רכלבסקי:
יש החלטת ממשלה מ-2000 שהשרה להגנת הסביבה ממש הגישה ערר, כדי להוסיף סעיף שאומר שהממשלה רואה חשיבות מיוחדת בתפקידו של המדען הראשי, הוא חייב להיות מדען בכיר המוכר ומקובל על הקהילייה המדעית, הפעיל כחוקר בתחום הרלוונטי, ובעל סמכות ויכולת שיפוט בשטח התמחותו, זה מה שהממשלה הדגישה
איימן עודה:
טוב זו נקודה חשובה ביותר
ארנון בן טור:
ההחלטות בסדר מהתחום שאני בא, כל ההחלטות הן מצוינות בדרך כלל
נירה לאעמי רכלבסקי:
לא, אני רק רוצה להגיד שהממשלה חשבה על זה
ארנון בן טור:
כן אז אני אמשיך, ויש לעודד עכשיו שימו לב, יש לעודד ניידות מדענים ממוסדות המחקר וההשכלה הגבוהה למשרות המדען הראשי לתקופות מוגדרות של קדנציה, זה היו ההמלצות שמעל לעשר שנים, אנחנו מצאנו שהמצב לא השתנה ואנחנו מתייחסים לזה
ארנון בן טור:
      אבל כשאנחנו הסתכלנו, אנחנו חושבים שיש בעיה יותר בסיסית וזאת הבעיה שרועי העלה כאן,  שזה מעבר לפרופיל בנוסף לנושא של הפרופיל, שיש לגבש את הפעילויות, וכל הפעילויות ששמענו פה והרבה פעילויות ומרשימות, כמערכת פעילות של מערכת שיש לה קשרי גומלין אפקטיביים, שלא רק תלויים, ואנחנו שמענו הרבה יוזמות מהמדענים הראשיים בפני עצמם, אני מנסה ומנסה ליצור שיתוף פעולה עם משרד אחר, וזה עובד וזה לא עובד, לפעמים נכנסו שיקולים פוליטיים של אגו של שרים וכדומה, אבל לא הייתה, אין פה את העניין של מערכת שמאפשרת את הסינרגיה בין הפעילויות, וזה לא, כפי שהדגשתי, זה לא רק עניין תקציבי זה גם עניין של, כל הדברים שאנחנו עוסקים בהם, הם בין תחומים, ואתה לא יכול לעסוק בתחבורה בלי לחשוב על סביבה, ואתה יודע מה, וגם בלי לחשוב על ההתנהגות של האנשים איך אתה מחנך אותם להשתמש בתחבורה ציבורית ולא אחרת, וכל אחד מכיר את הדוגמאות האלה היטב
ארנון בן טור:
      ואז ההמלצות שלנו מתייחסות לכמה נדבכים, אז נדבך ראשון שהוא הנדבך המערכתי, יש צורך לגבש תוכנית כוללת להתייחס למדענים הראשיים בתחומים האזרחיים, וכל אלה שיושבים כאן הם בתחומים האלה, כקבוצה מגובשת שעובדת תחת תוכנית פעולה רב שנתית, עם קשרי גומלין הדוקים ביניהם, שהם ממוסדים ולא פרי של רצון טוב של מדען כזה או אחר, שצריך להתגבר או היא צריכה להתגבר על כל מיני מחסומים ואני לא אתן דוגמאות
ארנון בן טור:
      הנדבך השני זה חיזוק המנגנונים של תמיכה והיעוץ המדעי לממשלה, בצורה שיתפקדו באופן קבוע מתמשך, לא בצורה של היום נותנים תקציב כזה, מחר תקציב כזה, ובוא נמקד את הדברים בפרויקט א' או בפרויקט ב' או בפרויקט ג', ולבנות לצורך העניין או חלק מזה, זה מאגרי מידע ונתונים שאתה צריך לבנות ולפתח לאורך הזמן והוזכרו פה כמה מאלה, וזאת צריכה להיות פעילות שהיא יודעת לתפקד גם בזמנים רגילים וגם בזמני חירום, עלה למשל בדיונים שלנו מה קרה בתקופת הקורונה שהיה צריך לגייס את המדענים
ארנון בן טור:
      והנושא האחרון, זה בעצם להדגיש את הפעילות של המדענים הראשיים, בהיבט של וזה ה-OECD מדגיש, זה נאמר פה ולא מספיק מודגש, הם policy for science, כלומר מדיניות מדע זה היבט אחד של הפעילות, וההיבט שלי זה Science for policy, זאת אומרת ייעוץ מדעי למדיניות של הממשלה, או איך לתווך בין המדע והמדיניות, אלה שתי הרגליים שצריך להדגיש
ארנון בן טור:
     ועל הבסיס הזה ואני אתן את ובתמצות, יש לנו המלצות בשלושה מישורים, המישור הראשון זה המישור המערכתי, והוא לדעתנו הכי חשוב, הוא לא עלה מספיק עד היום בהמלצות ובדיונים, שבעצם צריכה להיות מערכת מרכזית, וההמלצה שלנו שהמדען הראשי של משרד החדשנות והמדע, תפקיד שהוא יהיה גם יועץ מדעי לראש הממשלה ולממשלה, זאת אומרת התפקיד שלו והתפקיד של משרד המדע הוא לתכלל את כל הפעילויות בתחומים האזרחיים, שהיום הם מפוזרות כפי שרועי ציין, יש לו כבר במידה מסוימת את המעמד הפורמלי שהוא יושב ראש הפורום למדענים ראשיים, ותכף אני אגיד מה המלצות שלנו לגבי הפורום, כלומר יש לנו כבר את התשתית שאפשר למנף אותה
איימן עודה:
אני רוצה להציע, אתה אמרת דברים כל כך חשובים, ואני חושב האם הוועדה צריכה לאמץ את כל מה שאמרת? או שאנחנו צריכים לשבת ולחשוב ביחד ואחרי זה להציג את זה לוועדה? בשביל שהוועדה גם תדון בנושאים הללו ואחר כך נקבל המלצה בשם הוועדה?
אלי גולדשמידט:
יושב ראש המלמו"פ הוא לא אמור להיות היועץ המדעי של ראש הממשלה?
פרץ לביא:
לא, אין בעצם יועץ מדעי לראש הממשלה היום במערכת שלנו, יש במדינות אחרות ומצאנו, אגב עכשיו אתם מבינים למה אבי לא ישב בדיונים שעסקו במדען הראשי, אנחנו חשבנו שהמדען הראשי של משרד החדשנות המדע והטכנולוגיה צריך לקבל מעמד פורמלי בנושא הזה, המולמו"פ הוא מעיין קבוצת סיור מוחות עבור משרד המדע ועבור הממשלה, היא מגישה המלצות אבל היא לא היועץ המדעי, אין בחוק מעמד של יועץ מדעי
איימן עודה:
פרופסור לוי תודה רבה לך
איימן עודה:
 אני מברך את השתתפותה של חברת הכנסת אורית פרקש הכהן שרת המדע והטכנולוגיה לשעבר, שאני הרגשתי שאת שנה אחת במשרה הזו, ואת כל כך אוהבת ואת חלק מכל הנושא הזה, אני אשמח גם שתיקחי חלק פעיל מאוד בוועדה, ואני מבין שבפעם הבאה את תנהלי את ישיבת הוועדה, ברוכה הבאה אהלן וסאהלן
אורית פרקש הכהן:
תודה רבה
אורית פרקש הכהן:
שלום לכולם שאני מכירה מהעבודה
איימן עודה:
תודה רבה, אני רוצה לעבור לסיכום אם יש לך הערה או משהו חברת הכנסת אורית פרקש, אם את רוצה להגיד משהו או בגלל שהגעת עכשיו אז אין לך ממש?
אורית פרקש הכהן:
לא אני רק, אני את הדוח עצמו כמובן אני אעיין בו, אני מצטערת הייתי בדיון אחר, אני כן רוצה להגיד עד כמה הנושא הזה שנחשפתי אליו של המדענים הראשיים במשרדי הממשלה, קודם כל הוא הולך ותופס מקום יותר ויותר משמעותי, ראינו את זה גם בתקופת הקורונה ובכלל, כי פשוט הטכנולוגיה היא כבר כאן והיא בכל מקום, אם מדברים על המדען הראשי במשרד האנרגיה שעוסק בעולמות שלמים, ובמדען הראשי כמובן של משרד החדשנות, ובכל אחד בכל אחד בתחומו
אורית פרקש הכהן:
      ואני חושבת שבעצם בקדנציה שבה אני הייתי, אני חושבת שבהרבה בעזרה של כולם בעצם חברו ביחד וגיבשו את הפורום בצורה קצת יותר קוהרנטית, הנושא של המדענים הראשיים חייב לקבל חיזוק ותחזוק, גם תקציבי וגם מעמדי וגם מבחינת היכולת לייצר אימפקט, וכמובן זאת ההזדמנות גם להזכיר את פרופסור פרץ לביא, שעשה עבודה מאוד מאוד חשובה שבזמנו הטלתי עליו, בנושא תחומי עדיפות לאומיים בעדיפות למדינת ישראל, בעצם מסתבר שישראל שנשענת על המדע ונשענת על המחקר והפיתוח ונשענת על ההייטק שנובע ממנה, בעצם לא היה לה תחומי עדיפות מדעיים כאיזשהו כיוון כאיזושהי קריאת כיוון, ובאמת זאת ההזדמנות להגיד תודה לכולכם, כי אני חושבת שבצורה כזו או אחרת כולכם עשיתם עבודה מאוד מאוד חשובה למדינת ישראל
איימן עודה:
תודה רבה לך, אם יש הערות
ארנון בן טור:
אני מוכרח להגיד עוד, דובר על המדענים הראשיים והמעמד החזק שלהם, אני רוצה בתור אנקדוטה מאחד השרים לשעבר שהיה בוועדה אמר לנו, עברה שנה עד שהבנתי שבכלל יש מדען ראשי במשרד שלי, ואז כשתפסתי את זה הוא אומר ליקק את אצבעות, היה נפגש איתו אחת לשבוע שבועיים ועזר לו מאוד, כלומר אין בתודעה של הממשלה שיש את התפקיד הזה ושהוא יכול לעזור ולסייע
איימן עודה:
תודה רבה לך, תודה רבה לכם כולכם למדנו, אני מקווה שגם האזרחים שצפו בנו גם למדו, ומבחינתנו זו, אני רוצה גם לפנות לכל אחד מכם, אם יש לאחד הצעה מסוימת שהוא רוצה להגיד לי אותה באופן אישי אני אשמח מאוד, אם הוא רוצה שנקדם משהו אני אשמח מאוד, אבל זו הייתה ישיבה חשובה
איימן עודה:
     אני רוצה להציע סיכום של הוועדה
איימן עודה:
הוועדה רואה חשיבות רבה בפעילותם של המדענים הראשיים לביסוס המחקר היישומי, ככלי תומך החלטה בתחומי הפעילות של המשרדים וכאמצעי לקידום המחקר
איימן עודה:
הוועדה רואה חשיבות בפעילות מנהלי המחקר ומכוני המחקר הממשלתיים, וקוראת לממשלה להקצות משאבים נאותים למימוש פעילותם המחקרית, וכן להקים מכון מחקר יישומי ביישוב ערבי בנגב כי אין, יש בקרב הערבים יש בשפרעם ואחד בכפר קרע, אין בנגב וזה גם חשוב
איימן עודה:
      לגבי מה שהצעת אני מציע שאנחנו נשב ונחשוב ביחד, ונגיש הצעה לישיבת ועדה שכולם ידונו בה, אחר כך נקבל החלטה מלומדת
איימן עודה:
      תודה רבה לך תודה רבה לכם
איימן עודה:
שלום לכולם, שלום לד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הוועדה
איימן עודה:
 חברות וחברים, הנושא מהחשובים ביותר, אין ספק
איימן עודה:
 קרוב מאוד לליבי
איימן עודה:
 קרוב לליבם של הרבה אנשים, וזה הקשר בין הקריאה, לרבות, קריאת ספר, לבין העידן הדיגיטלי
איימן עודה:
 אני רוצה לספר לכם סיפור אישי
איימן עודה:
 הרגשתי שאני והעיתון זה סיפור אהבה שלא מסתיים
איימן עודה:
 מאז שהייתי בבית-ספר יסודי, אהבתי את הריח של הדפוס
איימן עודה:
 ראיתי בשליח מין רומנטיקה שיש בן אדם שבשעה חמש לפנות בוקר בא אלינו - טיק, טק, ושם את העיתון ליד הדלת
איימן עודה:
 קפצתי והבאתי את העיתון, ממש אהבתי את הריח של העיתון ושל הדפוס
איימן עודה:
 אני בעצמי כבר שנתיים מזהה אצלי איך שהעיתונים נשארים על המדרגות ליד הדלת, לפעמים למספר ימים
איימן עודה:
 אז אם זה השפיע עליי בצורה הזו, זאת אומרת, שזה בוודאי משפיע על הצעירים, כי כולנו קוראים את מה שקוראים בצורה ישירה בדיגיטלית, לכן, אכן המסך משפיע
איימן עודה:
      אני לא מסכים עם האמירה שאנשים קוראים פחות או כותבים פחות
איימן עודה:
 אני חושב שאנשים דווקא קוראים יותר וכותבים יותר, גם לגבי השפה הערבית
איימן עודה:
 יש אנשים שכמעט שכחו איך לכתוב ערבית לפני העידן הדיגיטלי
איימן עודה:
 אבל היום כולם כותבים פוסטים, כולם מעירים
איימן עודה:
 אז אני חושב שדווקא יש יותר קריאה וכתיבה – נשמע מהמומחים
איימן עודה:
 אבל מה שנפגע זה קריאת הספר, זה קריאת העיתון
איימן עודה:
 זו הקריאה המעמיקה וההוליסטית, זה מה שנפגע
איימן עודה:
 כך אני חושב לפחות בתחילת הישיבה
איימן עודה:
 עכשיו נשמע מהמומחים, אני חושב שזה דבר שישליך על החיים התרבותיים ועל החיים בכלל של כולנו
איימן עודה:
 לכן זו ישיבה חשובה מאוד, מאוד
איימן עודה:
     חברי, ד"ר יאסר, אתה יכול לדבר בהיותך חבר הוועדה
יאסר חוג'יראת:
אני גם אתחיל מסיפור אישי
יאסר חוג'יראת:
 לפני מספר שנים נסעתי לאנגליה לעשות פוסט-דוקטורט
יאסר חוג'יראת:
 רציתי לחזק את האנגלית, לקחתי קורס ולקחתי מורה לאנגלית
יאסר חוג'יראת:
 היא אמרה לי שאצלה בבית אין טלוויזיה
יאסר חוג'יראת:
 שאלתי למה? אמרה בעצם בשביל לתת לבן שלה לקרוא ספרים
יאסר חוג'יראת:
 זה הדרך שיחייב אותו איכשהו לקרוא ספרים, כי אחרת אם יש טלוויזיה, הוא לא ירצה לקרוא את הספרים
יאסר חוג'יראת:
 אנחנו רואים לגבי ספרים, כמעט הדור החדש לא משתמש בספרים, משתמשים רק בפלאפון, כי בפלאפון יש הכול, וכפי שנאמר כאן, העולם השתנה, מה שהיה טוב לי – כנראה הוא לא טוב לילדים שלנו, ולא טוב לנכדים
יאסר חוג'יראת:
 אני רואה גם אצל הילדים שלי, יש לי בת שקוראת ספרים רק דרך המחשב
יאסר חוג'יראת:
 יש היום כל מיני אפשרויות לקבל, והיא קוראת את הספר דרך המחשב שלה, או דרך הלפ-טופ, אז הדברים השתנו
יאסר חוג'יראת:
 נשמע כאן את פרופ' ציפי שתעשיר אותנו
איימן עודה:
תודה רבה לך, ד"ר יאסר חוג'יראת
איימן עודה:
 בבקשה, פרופ' ציפי הורוביץ קראוס, ראש הקבוצה לדימות מוחי בילדים, הפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה והפקולטה להנדסה ביו-רפואית, הטכניון
ציפי הורוביץ קראוס:
תודה רבה, רבה על ההזמנה
ציפי הורוביץ קראוס:
 לכבוד הוא לי לחלוק איתכם חלק מהמחקרים שאנחנו עושים כאן בארץ בטכניון
ציפי הורוביץ קראוס:
 כמו שאתם רואים הכותרת שבחרתי - חשיפה לספרים אוריינות ומסכים פרוגרסיה או רגרסיה
ציפי הורוביץ קראוס:
 אני אתן לכם ספוילר, אנחנו לא כל כך יודעים
ציפי הורוביץ קראוס:
 יש הרבה דברים שאנחנו לא יודעים היום, ואני אחלוק קצת ממה שאנחנו כן יודעים
ציפי הורוביץ קראוס:
 אז מאיפה אני בכלל באה אליכם
ציפי הורוביץ קראוס:
 אני נוירו-ביולוגית, אני חוקרת מוח
ציפי הורוביץ קראוס:
 ואני מסתכלת על השאלה הזו של רכישת קריאה, רכישת שפה, חשיפה למסכים ולאוריינות דרך העיניים של המוח
ציפי הורוביץ קראוס:
 אני בעצם רוצה לבדוק לא רק האם ילדים מצליחים לקרוא, או לא מצליחים לקרוא, אלא איזה אזורים במוח מגויסים לצורך הפעילות הזאת, והאם אנחנו בעצם מאבדים משהו כשאנחנו לא מגרים את האזורים האלה על-ידי ספרים
ציפי הורוביץ קראוס:
     כמה מילים על קריאה
ציפי הורוביץ קראוס:
 תהליך של קריאה, הוא תהליך מאוד קשה
ציפי הורוביץ קראוס:
 ילדים לא רוכשים קריאה באופן אינטואיטיבי
ציפי הורוביץ קראוס:
 צריך ללמד אותם בצורה מפורשת
ציפי הורוביץ קראוס:
 אם תשימו לב, הכתב הקדום לפני כחמשת אלפים שנה, יחסית היה דיי אינטואיטיבי
ציפי הורוביץ קראוס:
 אתם רואים תמונה, והתמונה מתורגמת למילה
ציפי הורוביץ קראוס:
 היום, חמשת אלפים קדימה, אנחנו מצפים מילד לראות אותיות שאין להן שום קשר לאיך שהן אמורות להישמע, ומיד לזהות את הצליל של האות
ציפי הורוביץ קראוס:
 זה תהליך לא אינטואיטיבי
ציפי הורוביץ קראוס:
 אם נסתכל על האבולוציה בערך של אזורים מוחיים שמגויסים לתקשורת, לראייה, לשמיעה, יש משהו שנקרא – מיחזור רשתות מוחיות
ציפי הורוביץ קראוס:
 מה זה אומר? זה אומר שעל מנת ללמוד לקרוא, האדם היה צריך לגייס אזורים מוחיים שבכלל המטרה שלהם לא הייתה קריאה
ציפי הורוביץ קראוס:
 היא הייתה ראייה, היא הייתה שמיעה, היא הייתה הפנייה של קשב
ציפי הורוביץ קראוס:
 זהו תהליך מאוד קשה
ציפי הורוביץ קראוס:
 אז מה שאנחנו עושים במעבדה, אנחנו בעצם מנסים להסתכל על התהליך של מגיל לידה עד גיל תשע
ציפי הורוביץ קראוס:
 דרך אגב, גיל תשע, יש פה מומחים ממשרד החינוך, עד גיל תשע מצופה מילד לדעת לקרוא באופן מדויק ושוטף, זאת אומרת, לזהות מילים באופן אוטומטי
ציפי הורוביץ קראוס:
      מה בעצם קורה שם בטווח הזה בין לידה לגיל תשע שנים
ציפי הורוביץ קראוס:
 יש לנו שתי גירסאות
ציפי הורוביץ קראוס:
 הגירסה הראשונה אתם רואים פה למעלה
ציפי הורוביץ קראוס:
 הגירסה מס' 2, הגירסה שאנחנו לא כל כך יודעים לאן היא מובילה, שהיא יותר מערבת חשיפה למסכים של ההורים, של הילדים
ציפי הורוביץ קראוס:
 למה אנחנו מצפים בגיל תשע? אני רוצה להראות לכם איזושהי דרך מאוד מעניינת לראות מה קורה בין ילד למבוגר, בין הורה לילד בזמן הקראת סיפור