GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מלאת שמיר:
 זה גם מגובה במחקרים שאומרים שאין היום באמת אפשרות לייצר מחקר מצטיין, גם מבחינת האיכות שלו וגם מבחינת ההשפעה שלו, האימפקט, בלי קשרי מחקר משמעותיים בינלאומיים
מלאת שמיר:
     מהסיבה הזאת מדינות ששמו לעצמן מטרה אסטרטגית להצטיין במחקר משקיעות משאבים רבים בעידוד הבינלאומיות של אוניברסיטאות המחקר, כולל סינגפור, כולל שוויצריה, שזינקו במדדים הבינלאומיים בנושאים האלה
מלאת שמיר:
 זה גם נכון שכל אוניברסיטת מחקר שמכבדת את עצמה היום משקיעה זמן, מאמצים רבים ומשאבים רבים בשביל לקדם את הקשרים הבינלאומיים שלה, אם דרך עידוד פרויקטים משותפים עם אוניברסיטאות מובילות בעולם, אם דרך עידוד כנסים, עריכת כנסים בישראל, פרסומים בבמות הכי חשובות בעולם, הגשה לקרנות מחקר מסביב לעולם, ועוד נושא שעדיין לא עלה כאן והוא הבאת תלמידים בינלאומיים לישראל, כולל תלמידי מחקר אבל לא רק, והבאת פוסט-דוקטורנטים לישראל
מלאת שמיר:
 בלעדי כל הדברים האלה המחקר גווע ולכן יש חשיבות רבה לתת את הדעת על מה מתרחש באזור הזה של קשרים בינלאומיים מאז ה-7 באוקטובר
מלאת שמיר:
      אני חושבת שהמצב מדאיג בשני אופנים עיקריים ואני אומר כמה מילים על כל אחד מהם
מלאת שמיר:
 ראשית, נחזור לנושא של הבאת תלמידי מחקר בינלאומיים
מלאת שמיר:
 מעבדות רבות אצלנו בקמפוס ובקמפוסים של אוניברסיטאות אחרות בארץ תלויות באופן כמעט מוחלט בנוכחות של דוקטורנטים ובייחוד של פוסט-דוקטורנטים שמגיעים אלינו מחו"ל
מלאת שמיר:
      הרבה פעמים זה לא רק מעשיר את המחקר מבחינת הרבגוניות שלו אלא זה ממש צורך כי אין אפשרות לאייש את כל המעבדות האלה רק בחוקרים ישראליים
מלאת שמיר:
 החוקרים האלה עזבו אותנו עם המלחמה
מלאת שמיר:
 אנחנו חווים קשיים להחזיר אותם לקמפוסים
מלאת שמיר:
 יש מעבדות שהן משותקות מהסיבה הזאת
מלאת שמיר:
 נופר דיברה קודם גם על ישראלים, כולל היא עצמה, שלא יכולים כרגע להשתתף במחקר מסיבות של המלחמה, אבל המצב גרוע יותר בגלל שאנחנו לא יכולים כרגע לשכנע סטודנטים בינלאומיים לחזור הנה ולתפוס את מקומם במעבדות
מלאת שמיר:
     כמובן שהחשיבות של תלמידים בינלאומיים היא הרבה מעבר לזה
מלאת שמיר:
 אנחנו יודעים לאור השיחה שהייתה פה גם היום על מצב האנטישמיות בקמפוסים בארצות הברית ובמקומות אחרים בעולם שהשגרירים הטובים ביותר של ישראל ושל המדע בישראל הם אותם תלמידים בינלאומיים שהיו פה לסמסטר, לשנה, לתואר מלא, וחוזרים לארצות המוצא שלהם והופכים באמת לתשתית שעליה אנחנו בונים קשרי מחקר, קשרי אקדמיה וקשרים בינלאומיים באופן רחב יותר
מלאת שמיר:
      לכן, נושא שהיא מאוד מדאיג אותי הוא, א', חוסר היכולת שלנו להחזיר רבים מהתלמידים הבינלאומיים שעזבו, ודבר שני, חוסר היכולת שאני חוזה שיהיה למוסדות לגייס תלמידים בינלאומיים שיגיעו הנה בשנה-שנתיים הקרובות לאור המצב כאן, בייחוד אלה שאין להם עניין מיוחד לבוא לישראל בגלל שהם יהודים
מלאת שמיר:
      הנושא השני, שכבר דובר עליו אבל אני רוצה להביא לכם קצת עדויות מהשטח, זה הנושא של החרמות
מלאת שמיר:
 אנחנו מדי יום שומעים על עוד ועוד מקרים, בייחוד במדעי הרוח, במדעי החברה ובמשפטים אבל לא רק, זה חובק את כלל הקמפוס אצלנו וגם באוניברסיטאות אחרות כפי שאני שומעת, של אנשים שנאלצו לבטל השתתפות בכנס כי ביטלו את ההשתתפות שלהם, שמאמר שלהם לא נשלח לשיפוט, שקידום שלהם לא מצליח למצוא הערכת עמיתים, שהם לא מצליחים למצוא מקום לנסוע לשבתון
מלאת שמיר:
      כל הדברים האלה הולכים ומצטברים לכדי תמונה שבעיניי מאוד מדאיגה
מלאת שמיר:
 אני עצמי חוקרת בתחום לימודים אמריקניים, חברה, תרבות, היסטוריה של ארצות הברית, אני יכולה לספר לכם שהאגודה המקצועית שלי מחרימה אותי
מלאת שמיר:
 אני לא יכולה לנסוע לכנסים בתחום של האגודה המקצועית שלי בארצות הברית ואני לא יכולה לפרסם בכתב העת של העבודה המקצועית שלי, והמצב הזה הוא מדאיג וקשה
מלאת שמיר:
     לאור כל הדברים האלה אני רוצה להצטרף לקודמיי, קודם כל הבעת דאגה עמוקה מהאפשרות של קיצוץ בכספי ההשכלה הגבוהה
מלאת שמיר:
 אני רוצה להצטרף להמלצות של מולמו"פ, לחזק את הקרנות הדו-לאומיות, שאולי יפצו במשהו על התופעה הזאת של חרמות מצד אוניברסיטאות בעולם
מלאת שמיר:
 אני רוצה גם להדגיש את החשיבות של האפשרות שלנו לקלוט את אלה שכן רוצים לבוא, חוקרים ותלמידים שרוצים דווקא בזמן הזה לבוא לישראל
מלאת שמיר:
 יש לנו גם דיון על זה עם משרד הקליטה
מלאת שמיר:
 אני חושבת שזו חשיבות ממדרגה עליונה לאפשר להם לבוא הנה ולתמוך באפשרות שלנו לקלוט אותם כדי לפצות קצת על הקשיים שאנחנו חווים בקשרים הבינלאומיים
איימן עודה:
 פרופ' רות שרץ שובל, האקדמיה הצעירה, בבקשה
רות שרץ שובל:
תודה רבה
רות שרץ שובל:
 קודם כל, נופר, אני רוצה לשלוח מפה את תקוותי שאח שלך וכל שאר החוטפים יחזרו בהקדם
רות שרץ שובל:
 אני נציגת האקדמיה הצעירה
רות שרץ שובל:
 אני גם פרופסור חוקרת סרטן במכון ויצמן, אז אני מזדהה מאוד עם התחושות שלך לגבי החזרה למעבדה
רות שרץ שובל:
 האקדמיה הצעירה פועלת בחסות האקדמיה הלאומית למדעים והיא מורכבת מ-30 חוקרים וחוקרות מצטיינים ממגוון מוסדות ותחומי דת, והגיוון הזה והפריסה הרב-מוסדית מאפשרת לנו מבט רחב על הלך הרוח בעתות שגרה וגם בעת החירום
רות שרץ שובל:
      מנקודת המבט הזאת ברור – ושמענו כבר מהדוברים הקודמים – שיש ללחימה השלכות קצרות וארוכות טווח על המחקר
רות שרץ שובל:
 כגוף אקדמי חשוב לנו לפעול מתוך ידע ולכן ממש בימים אלו אנחנו עושים סקר, שאמור להיות מופץ היום או מחר לכל האוניברסיטאות והמכללות, כדי לאסוף נתונים על הדברים שכבר שמענו, גם על חרמות, בריחת מוחות וההשפעות על המחקר, ונעדכן כמובן ברגע שיהיו תוצאות בשבועות הקרובים
רות שרץ שובל:
     אבל גם בלי לכמת את השלכות ניתן להצביע על שלושה תחומים שהייתי רוצה להתמקד בהם, חלקם כבר עלו
רות שרץ שובל:
 התחומים הם: קשרי מחקר בינלאומיים, היערכות מערכת ההשכלה הגבוהה להשלכות המלחמה ומדיניות שיקום מבוססת ידע
רות שרץ שובל:
 שיתופי פעולה בינלאומיים: אני רוצה להדגיש, פרקי ההכשרה באוניברסיטאות בחו"ל – אני עשיתי את הפוסט-דוקטורט שלי ב-MIT, יש לי סטודנטים זרים במעבדה, מקורות מימון חיצוניים, השתתפות בכנסים בינלאומיים, שמענו על הורייזן, יש לי שני מענקי ERC שבלעדיהם המעבדה שלי לא מסוגלת לתפקד
רות שרץ שובל:
 כל אלה הכרחיים לקיום מחקר פורץ דרך וקשורים בקשרים בין האקדמיה הישראלית למקבילותיה בעולם והקשרים האלה נמצאים בסכנה נוכח הביקורת כלפי ישראל
רות שרץ שובל:
 המצב במיוחד קשה במדעי הרוח והחברה, בהם זה כבר היה קודם והמצב רק נהיה יותר גרוע
רות שרץ שובל:
     יחד עם זאת, חשוב לציין שמגיעים אלינו קולות של תמיכה מעמיתינו בעולם ולכן חשוב מאוד לאמץ את הקולות האלה, בין אם ע"י מנגנונים של שיתופי פעולה וקרנות בילטרליות, ולא לוותר על הקשר עם זירת המחקר הבינלאומית, לא להסתגר בהכשרה, במימון ובמחקר רק בתוך ישראל, כי בסופו של דבר זה יוביל לירידה ברמת המחקר ולאורך זמן יגרור השלכות על הכלכלה
רות שרץ שובל:
 אז אנחנו גורמים לחיזוק קשרי המחקר הבינלאומיים וקוראים ככל הניתן למזער מעשים והתבטאויות שפוגעים בתדמית של ישראל בעולם ומשליכים ישירות על המחקר האקדמי
רות שרץ שובל:
     הנושא השני הוא היערכות מערכת ההשכלה הגבוהה
רות שרץ שובל:
 אנחנו לא יודעים מה תהיה ההשפעה, אם תהיה דווקא חזרה של מדענים יהודים וישראלים מהעולם או לחילופין בריחת מוחות
רות שרץ שובל:
 המצב הביטחוני בארץ שמגיע אחרי תשעה חודשים של סכסוך פנימי סביב ההפיכה המשטרתית יכול לעודד חוקרים להישאר בחו"ל וחוקרים מבוססים להעתיק את פעילותם לחו"ל
רות שרץ שובל:
 בכל מקרה דרושים תקציבים למערכת ההשכלה הגבוהה בין אם תהיה עזיבה או תהיה קליטה של חוקרים חדשים ואנחנו קוראים לכן לא לצמצם את התקציבים ואפילו להגדיל אותם
רות שרץ שובל:
 הסקר שאנחנו עורכים יעסוק גם בסוגיה הזאת
רות שרץ שובל:
     הנושא האחרון הוא יחסי הגומלין בין האקדמיה למוסדות המדינה וזה נושא שקצת פחות עלה פה בדברים הקודמים
רות שרץ שובל:
 אנחנו רואים בטרגדיה הנוראית הזאת של ה-7 באוקטובר גם אפשרות לבנייה מחודשת של חברה טובה יותר ומדינה טובה יותר
רות שרץ שובל:
 מדיניות ומוסדות מבוססי ידע הם הבסיס לצמיחה ולכן אנחנו קוראים לגופי הממשל השונים להיעזר בידע, באקדמיה הישראלית, בתחומי תכנון, רפואה, רפואת נפש, חקלאות, חינוך ותחומים נוספים, לטובת שיקום מבוסס ידע של הקהילות שנפגעו
רות שרץ שובל:
      שילוב של האקדמיה ושיקום הנגב המערבי בפיתוח יכולות מודיעיניות וטכנולוגיות ועוד תחומים רבים בשעה זו יביא למיצוי משאביה של החברה הישראלית
רות שרץ שובל:
 רתימת הידע האקדמי כבר מתבצעת ע"י חברי סגל מכל המוסדות בהתנדבות ויכולה לקבל ביטוי פורמלי ע"י קולות קוראים למחקר יישומי ומהיר על בסיס תקציב ייעודי במשרדי ממשלה רלוונטיים, כפי שנעשה בעבר בתקופת הקורונה, כשכולנו התגייסנו והפכנו לחוקרי קורונה וחלקנו עוד ממשיכים בזה גם עכשיו
רות שרץ שובל:
 כל זה כמובן בלי לפגוע במחקר הבסיסי שישפיע בטווח הארוך והוא חיוני
רות שרץ שובל:
 מחקרים מראים שכל שקל שמושקע במדע ישראלי בסופו של דבר מעלה את החוסן הכלכלי והביטחוני ומכפיל את עצמו וזו העת לרתום אותנו, את האקדמיה, למאמץ הלאומי
רות שרץ שובל:
 תודה רבה
דוד ראם:
אני רוצה להוסיף שב-4 בינואר יהיה כנס באקדמיה שמאורגן במשותף בין האקדמיה הזקנה לאקדמיה הצעירה ואנחנו נדבר על כל מיני נושאים שקשורים לאיך ממשיכים מכאן
דוד ראם:
 הודעה מסודרת צריכה לצאת תוך יום-יומיים אבל גמרנו לארגן את הדוברים וזו סוללה מכובדת, לא רק אנשי אקדמיה דרך אגב, אנשי ציבור גם
דוד ראם:
 אני חושב שמומלץ להשתתף בזה, מרחוק או באופן אישי
דוד ראם:
 4 בינואר, יום חמישי, בין 10:00 ל-18:30
איימן עודה:
 ד"ר אדם אסעד, ראש תכנית החברה הערבית, המכון הישראלי דמוקרטיה, בבקשה
אסעד אסעד:
תודה, אדוני היושב-ראש
אסעד אסעד:
 אני מצטרף מכאן גם לדברים שנאמרו
אסעד אסעד:
 נופר, אני מאוד מקווה שבקרוב מאוד נשמע רק בשורות טובות
אסעד אסעד:
 אנחנו כמובן נמצאים ברגע קריטי כחברה ערבית
אסעד אסעד:
 החשיבות של האקדמיה הישראלית ברורה לכולנו וחלק מהלוחמה בטרור היא גם המשך חיים וחיזוק חיים משותפים בינינו כאן
אסעד אסעד:
      אני רוצה להציג כמה נתונים שעלו מהסקרים שלנו במכון הישראלי לדמוקרטיה
אסעד אסעד:
 אני אזכיר נתון שעלה גם קודם – 70% מהציבור הערבי בישראל חש חלק ממדינת ישראל ומבעיותיה, וזה שיא של 20 שנה שבהן אנחנו שואלים את השאלה הזאת
אסעד אסעד:
 אני רוצה להגיד כמה דברים באופן מאוד כללי: 19% מסך כל הסטודנטיות והסטודנטים בישראל הם סטודנטים ערבים לתואר ראשון, 17% מסך כל הסטודנטים בישראל הם מסטרנטים לתואר שני ו-8% לתואר שלישי
איימן עודה:
יש לפעמים יתרון להיות מיעוט, חברים, מיעוט מנסה
אסעד אסעד:
כאשר ב-2010 האחוז של התואר השלישי עמד רק על 4%, אז אנחנו רואים עלייה
אסעד אסעד:
 בימים כתיקונם הסטודנטים הערבים מתמודדים עם קשיים רבים, החל מההתמודדות השפתית בהשתלבות באקדמיה הישראלית, האוריינות האקדמית והטכנולוגית והשילוב בכלל באקדמיה בגיל צעיר
אסעד אסעד:
 בימים אלו האתגרים הם ממש כפולים
אסעד אסעד:
     הסקר האחרון שלנו במכון הישראלי לדמוקרטיה הראה כי 69% מסך כל האזרחים הערבים בישראל חוששים לביטחונם הפיזי
אסעד אסעד:
 זה היה בסוף אוקטובר
אסעד אסעד:
 בדקנו את הנתון הזה גם בסוף נובמבר-תחילת דצמבר ואנחנו רואים עלייה – 73% מסך כל האזרחים הערבים חוששים לביטחונם הפיזי ו-82% חוששים לביטחונם הכלכלי
אסעד אסעד:
      אציין שחלק גדול מהסטודנטיות והסטודנטים הערבים גם חווים הגירה פנימית כדי להגיע למוסדות להשכלה גבוהה
אסעד אסעד:
 הם עוברים ממקום מגוריהם, מהישובים הערביים, לישובים שקרובים למוסדות להשכלה גבוהה ויצטרכו גם להשתלב כלכלית בתוך הערים שהם מהגרים אליהן
אסעד אסעד:
      אני מצטרף לדברי קודמיי ולמה שנאמר פה ואני רוצה להציג כמה דברים נוספים
אסעד אסעד:
 אני גם רוצה להציג, אדוני יושב-הראש, את עניין השפה הערבית במרחבים ובקמפוסים, שהוא גם נושא קריטי
אסעד אסעד:
 אנחנו עתידים לפרסם ביומיים הקרובים תוצאות של סקר ייעודי שעשינו לחברה הערבית ובדקנו בו שאלות נוספות
אסעד אסעד:
 שאלנו גם האם נוח לאזרחים הערבים לדבר בשפה הערבית במרחב הציבורי ואני חושב שכאן זו נקודה קריטית לנוכח המצב גם בקמפוסים
איימן עודה:
מתי המחקר הזה נערך?
אסעד אסעד:
בשבועיים האחרונים
איימן עודה:
כי כל יום משפיע
אסעד אסעד:
בהחלט
אסעד אסעד:
 אלו שאלות שאנחנו בודקים לאורך זמן
אסעד אסעד:
 כמובן שאני מצטרף לכך שיוזמות לשילוב מחקרי ובכלל יוזמות לשילוב סטודנטים ערבים ויהודים כאחד, הן במרחב האקדמי והן בקבוצות המחקר השונות, זה משהו שיכול להדק את תחושת הביטחון גם לציבור הערבי וגם לציבור היהודי, וכמובן בניית תוכנית אסטרטגית לאקדמיה הן לטווח הארוך והן לטווח הקצר
אסעד אסעד:
 זה משהו גם קריטי לשילוב הסטודנטים הערבים וגם לבניית מעטפת תמיכה אקדמית
אסעד אסעד:
     נקודה אחרונה היא שהמפגש באקדמיה הוא כמובן מפגש לחיים משותפים ולקידום מרקם יחסים טוב יותר בין ערבים ליהודים, ואני מדבר לא רק כחוקר ומרצה אלא כאזרח ערבי שמאוד מאמין במפגש היוקרתי הזה למען קידום יחסים יותר טובים כי האקדמיה זה המקום שממנו אנחנו באמת צומחים לתוך חברה יותר ויותר טובה
אסעד אסעד:
 תודה
גורי זילכה:
אדוני היושב-ראש, הנושאים האלה של סגירת פערים חברתיים צריכים גם להיבדק
גורי זילכה:
 לפני שבועיים פורסם מחקר פיז"ה, המחקר הראשון אחרי הקורונה, הוא מראה את הבעייתיות שאנחנו צריכים לחשוב עליה גם בתחום ובטווח החינוכי לא רק מגן ילדים, גם כמובן בכל החינוך הפורמלי, ולראות מה ניתן להשקיע שם
גורי זילכה:
 זה יותר דיון לוועדת החינוך אבל בהחלט צריך לחשוב על זה, לנתח בצורה יותר מעמיקה את כל נושא פיז"ה
איימן עודה:
 ד"ר אסעד אמר לגבי קירוב בין ערבים ויהודים באוניברסיטאות, האמת שזה מפגש שיש בו מין הדדיות
איימן עודה:
 זה לא שאתה הולך לעיר, לעורך הדין היהודי, אלא יש הדדיות, יושבים ביחד מספר גדול מאוד של סטודנטים מספר שנים, בשנים שבהן מתעצבות הדעות של אנשים
איימן עודה:
 האם זה הוביל לקירוב בין ערבים ויהודים? אני אישית לא בטוח
איימן עודה:
 אבל האם צריך לנצל את העובדה שיש עשרות-אלפי יהודים ועשרות-אלפי ערבים ביחד, ביחד מספר שנים, ואחר כך יכול להיות שהם ילכו למקומות שגרים בהם רק יהודים או רק ערבים, לנצל את התקופה הזו לבנות משהו, למשל פגישות שמי שמשתתף בהן מקבל נקודות מסוימות? אני חושב שצריך לחשוב על זה ברצינות, איך לנצל את העובדה הזו בשביל לקרב בין ערבים ויהודים
איימן עודה:
 זה נושא חשוב בפני עצמו
איימן עודה:
 בוודאי ובוודאי
איימן עודה:
 הלוואי
איימן עודה:
      דוד מרגלית, ארגון הסטודנטים, בבקשה
דוד מרגלית:
אנחנו פה מטעם נציגות של חד"ש סטודנטים, מצטרפים לכל הקריאות להחזרת החטופים במהרה ושנזכה לימים טובים יותר של שלום ואחווה פה באזור
דוד מרגלית:
 כמו שאנחנו רואים את המציאות האקדמית כרגע, ציינו ארבעה גורמים שאנחנו חושבים שהם סכנות למחקר ולפיתוח של האקדמיה בישראל
דוד מרגלית:
 שלושת הנושאים האלה הם: חופש הביטוי האקדמי, גידול מספר הנשק בקמפוסים, יחסי יהודים וערבים וקשיים כלכליים
דוד מרגלית:
     ביחס לחופש אקדמי, אני מקווה שכולנו מסכימים שמחקר אקדמי מחייב חשיבה ביקורתית וחשיבה ביקורתית אי אפשר לקיים בלי חופש ביטוי אקדמי מלא
דוד מרגלית:
 מאז תחילת המלחמה, סטודנטים ערבים, סטודנטים יהודים שמתנגדים למלחמה ומרצים יהודים וערבים היו תחת רדיפה ופעילויות של מוסדות החינוך
דוד מרגלית:
 בסביבות 160 סטודנטים ערבים עברו הליכים משמעתיים מטעם האוניברסיטאות והמכללות בארץ לאור פרסומים אישיים שלהם ברשתות החברתיות
דוד מרגלית:
 זה בלי שנעשה גם הליכים דומים כלפי סטודנטים יהודים או כמעט ולא נעשה
דוד מרגלית:
 לא ננקטו הליכים משמעתיים נגד רוב הסטודנטים האלו בסופו של דבר, משמע לא באמת היה איזשהו חשש אמיתי שהיה אפשר להתבסס עליו
דוד מרגלית:
      למהלכים האלה נוספו גם צעדים של אגודת הסטודנטים הארצית שיצאה בקמפיין לסילוק סטודנטים ערבים מהקמפוסים וזה קמפיין מאוד חמור לדעתנו
דוד מרגלית:
 המציאות הזו דה-פקטו יצא פגיעה עמוקה בחופש הביטוי האקדמי ובאמון של סטודנטים ערבים וסטודנטים שמתנגדים למלחמה ביכולת של המוסדות האקדמיים לאפשר להם מרחב מוגן, בטוח וחופשי
דוד מרגלית:
      לאור המקרים הללו, ולצד מקרים נוספים שהתרחשו בחברה הישראלית, יש חשש גדול מחזרה ללימודים בקרב סטודנטים
דוד מרגלית:
 מוסדות ההשכלה הגבוהה צריכים לקחת את הנתונים האלו, להתייחס אליהם ולהבטיח לכלל הסטודנטים והמרצים חופש ביטוי אקדמי מלא
דוד מרגלית:
     לפי סקר של מכון קו משווה, שלא דובר עליו פה אבל זה סקר חשוב – הוא נערך באמצע נובמבר – 56% מהסטודנטים הערבים העידו כי הם לא מרגישים בטוחים לחזור לקמפוס
דוד מרגלית:
 53% מהם דירגן את הסיוע הניתן להם מטעם מוסד הלימודים לאור המצב הקיים באופן שלילי
דוד מרגלית:
 עוד 7% החליטו על הפסקת לימודים או הקפאת לימודים ו-4% הודיעו שהם יעברו ללימודים בחו"ל
דוד מרגלית:
 סקר של אקורד, שדיברנו עליו קודם, הראה שרבים מהסטודנטים שוקלים בכלל לא להתחיל את הלימודים
דוד מרגלית:
      הנתונים האלה מראים תמונה ברורה שסטודנטים ערבים נמצאים בתחושה שמערכת ההשכלה הגבוהה לא לטובתם ולא מגנה עליהם
דוד מרגלית:
 המל"ג, ועד ראשי האוניברסיטאות וועד ראשי המכללות צריכים לקחת את הנתונים האלו מאוד ברצינות
דוד מרגלית:
 שמירה על הסטודנטים הערבים ובמדינה של בריחת מוחות חשובים מאוד למחקר בישראל ולפיתוח
דוד מרגלית:
     ביחס לנשק אישי, שאנחנו עומדים לראות בכמות גדולה בהרבה בתחילת הלימודים בשבועות הקרובים
דוד מרגלית:
 ההפצה בממדים חסרות תקדים מייצרת חשש ופחד גדול בקרב סטודנטים
דוד מרגלית:
 הפחד מכך שתהיה כמות גדולה בהרבה של נשק אישי בתחילת הלימודים מפחידה סטודנטים ערבים אבל גם סטודנטים שעברו אלימות במשפחה וסטודנטים עם פוסט-טראומה
דוד מרגלית:
 הבטחת הרווחה ותחושת הביטחון של סטודנטים חשובה מאוד לצורך שמירה על מחקר אקדמי ופיתוח בתחומים שונים
דוד מרגלית:
 תחושת הביטחון היא הכרחית בשביל לשמור על אווירה של שלווה שמאפשרת מחקר בקמפוסים
דוד מרגלית:
 בנוסף, הפצת הנשק תיצור חשש מהתבטאות אישית וחשש מדיונים עמוקים
דוד מרגלית:
      אנחנו מצפים מכל הגורמים הרלוונטיים בנושא שייצאו לקראת שנת הלימודים הקרובה במדיניות ברורה מאד לגבי הנשק האישי
דוד מרגלית:
 אין אפשרות למנוע את כניסת הנשק האישי לאוניברסיטאות אבל צריך לדאוג לפיקוח ולבקרה ולמעקב אחרי סטודנטים עם נשק אישי וצריכים להיות נהלים מאוד ברורים לגבי ההתנהלות עם נשק אישי בתוך הקמפוסים
דוד מרגלית:
     ביחס לנושאים כלכליים, אני אצטרף פה לדברים שנאמרו קודם
דוד מרגלית:
 מענקים לסטודנטים שנמצאים במילואים זה דבר מבורך וזה דבר חשוב, אין שום סיבה שהם לא יתקיימו
דוד מרגלית:
 לצד זאת ברור שהמלחמה הנוראית הזאת פוגעת בכלכלה ובכסף של כולנו
דוד מרגלית:
 חשוב מאוד שיהיו קרנות שידאגו לכלל האוכלוסיות ויאפשרו לימודים יותר בזול לכלל הסטודנטים ויתנו מענקים בעיקר לסטודנטים מאוכלוסיות מוחלשות
דוד מרגלית:
     בנוגע ליחסים של יהודים וערבים והשמירה עליהם במרחבים של הקמפוסים, החיים המשותפים בקמפוסים, אני מקווה שכולנו פה מבינים שהם הכרחיים לשמירה על המחקר בישראל
דוד מרגלית:
 סטודנטים ערבים ויהודים לומדים ביחד בכיתות, כותבים ביחד עבודות, עובדים ביחד במעבדות, חוקרים יהודים וערבים כותבים ביחד מחקרים, מפרסמים הכול
דוד מרגלית:
 כמו שהראו קודם בסקר של האקורד, יש פחד גדול ואיבה בין סטודנטים יהודים וערבים
דוד מרגלית:
 בצעד משלים יש גם חוסר בולט באמפתיה בין שני הצדדים
דוד מרגלית:
      המוסדות האקדמיים כולם צריכים לקדם שיח של סובלנות, לקדם שיח שמאפשר לשני הצדדים להתקרב ולחיות חיים משותפים
דוד מרגלית:
 החיים המשותפים של כולנו בקמפוסים הם הכרחיים בשביל שנוכל לחיות, לחקור, ללמוד ולהעשיר ומצופה שהנהגת ההשכלה הגבוהה בישראל תצא בגילוי דעת ברור מאוד בנושא שמחייב את השמירה על החיים המשותפים של יהודים וערבים
דוד מרגלית:
 תודה
איימן עודה:
 נופר, ביקשת לדבר, בבקשה
נופר בוכשטב:
אני אגיד שאני חושבת שזה קצת עצוב שאנחנו צריכים לדבר בוועדה למדע וטכנולוגיה כל כך הרבה על היחס בין יהודים וערבים
נופר בוכשטב:
 לדעתי אין לזה מקום, לאנטישמיות באקדמיה, לאמירות פוגעניות
איימן עודה:
אנטישמיות זה גם לערבים, אנחנו שמים
נופר בוכשטב:
סליחה, זו לא הייתה כוונתי
נופר בוכשטב:
 אני רוצה להגיד שהלוואי ותצליחו לאחות קצת את הקרעים כי באמת שצריך לקדם את המדע וחבל שבסוף אנחנו צריכים לאחות קרעים ולא להתקדם הלאה
נופר בוכשטב:
      אני רוצה לנושא שלשמו התכנסתי לפנות לאקדמיות – אני רואה שפרופ' יפעת ביטון יצאה אבל גם למכללות – ולהגיד ששנת הלימודים תתחיל, אם היא תתחיל ב-31 או כמו שביקשת קצת יותר מאוחר, ואנחנו לא יכולים לשכוח את החטופים שעדיין נמצאים בשבי והלוואי שעד שזה יגיע הם כבר לא יהיו שם
נופר בוכשטב:
 אבל אני כן אפנה לאוניברסיטאות ולאקדמיה במטרה לעשות יותר
נופר בוכשטב:
 יש לכם כוח עצום
נופר בוכשטב:
 אם זה לפתוח את הבוקר באמירה על החטופים שעדיין שם, אם זה לגייס את הסטודנטים להגיע למחאה או למשהו למענם, חייבים לעשות משהו ויש לכם כוח עצום ודברים שאפשר לקדם, אז אני פונה אליכם בבקשה לחשוב מה אתם יכולים לעשות למען השחרור שלהם ולמען העלאת המודעות
איימן עודה:
תודה רבה, נופר
ניל נמיר:
אפשר שאלה לדוד? ברור שכולם רוצים אחווה, השאלה אם יש בסיס לאי-אמון
ניל נמיר:
 הייתי רוצה לדעת אם בין הסקרים יש איזשהו מספר על אחוז הסטודנטים הערבים, ואני מקווה שהוא מאוד נמוך, שהוא בעד מה שקרה ב-7 באוקטובר, כי אם זה גבוה אז יש אולי בסיס לאי-האמון
ניל נמיר:
 אני מקווה שזה מאוד נמוך אבל לא שמעתי על סקר כזה
איימן עודה:
קודם כל, יש סקרים והרבה סקרים לגבי עמדת האזרחים הערבים במדינה
איימן עודה:
 אני חושב שהאזרחים הערבים מתנהגים בצורה סופר אחראית
איימן עודה:
 סופר אחראית
איימן עודה:
 אני רוצה להגיד לך, אדוני, האזרחים הערבים, גם להבדל מהפלסטינים בשאר העולם וגם להבדיל מהאזרחים היהודים, הם היחידים שרואים את כל התמונות, הם היחידים שמדברים ערבית ועברית, הם היחידים שרואים כל הזמן אם פלסטינית ואם יהודייה
איימן עודה:
 היחידים
איימן עודה:
 הלב שלנו נקרע
איימן עודה:
 נקרע
איימן עודה:
 יש לנו עמדה ערכית לגבי להוציא את כל האזרחים - - -
ניל נמיר:
אם נפרסם את המספרים זה יכול לחזק את הקשרים ולא שזה יהיה מתחת לשולחן
איימן עודה:
אני רוצה להגיד לך שיש הגמוניה שאין אזרח ערבי אחד שמקבל אותה, יש הגמוניה גזענית שאם יש סטודנט יהודי שאומר למחוק את עזה – לצערי הרב במשך חודשיים זה היה שיח לגיטימי במדינת ישראל, לצערי הרב, ואפילו להרוג את ילדי עזה – זה שיח שהתקבל
איימן עודה:
 לכן יש הגמוניה מוטה שאנחנו לא מקבלים
איימן עודה:
      אבל, אדוני, הישיבה הזו, הכוונה היא שתהיה ישיבה כמה שיותר רזה, כמה שיותר רזה, רצינו להתניע
איימן עודה:
 אני יודע שיש בינינו חילוקי דעות, יש בינינו חילוקי דעות, אבל יש דברים ערכיים
איימן עודה:
 כל מה שאמרה נופר למשל
איימן עודה:
 יש דברים ערכיים שאנחנו צריכים להיות סביבם מחוץ לכל עמדה פוליטית לכיוון הזה או לכיוון האחר
איימן עודה:
 לכן אנחנו רוצים שהישיבה הזו תהיה רזה כמה שיותר, המטרה היא להתחיל להתניע את הוועדה הזו, שהיא חשובה לכולנו, ויש הרבה במשותף לכולנו – למרות חילוקי הדעות – ואני מקווה שזה יישאר תמיד בתחום האנושי המוסרי שאנחנו חותרים אליו
איימן עודה:
     אני מבקש להמליץ – אני לא מקבל את כל הדברים כי יש דברים שאני רוצה בכוונה לצמצם כמה שיותר – לגבי תקציב המדינה והעברת התקציב למשרד המדע ולמחקרים, זה דבר שאנחנו צריכים להיאבק למענו, כולנו ביחד
איימן עודה:
 זה בוודאי דבר נכון
איימן עודה:
 זמני משבר ובמיוחד מלחמה עלולים להיות בלם לצמיחת המדע והמחקר ובכלל כך פגיעה בחוקרים
איימן עודה:
      על כן, אנחנו קוראים להשקיע כל מאמץ ומשאבים להבטיח תמיכה ודחיפה לגלגלי המדע, תמיכה בתקציבים של משרד המדע והוות"ת בחוקרים ומכוני מחקר בישראל, במיוחד לאור הירידה בתקצוב ובאופן שיבטיח מענה למצוקה שנגרמה כתוצאה מדחיית פתיחת שנת הלימודים, מתן מענה חברתי לצורכי חוקרים ומרצים יהודים וערבים באקדמיה הישראלית על מנת להבטיח חלל בטוח לפיתוח המחקר
איימן עודה:
      בעקבות הודעת האוניברסיטאות על תחילת שנת הלימודים ב-31 בדצמבר אנחנו פונים בכל לשון של בקשה, בכל לשון של בקשה, לאוניברסיטאות, להתחשב בכל קבוצות החברה
איימן עודה:
 אני חושב שאנחנו נהיה חברה למופת כשנפנים עמוק-עמוק שכל חלק הוא ממש חלק מהחברה הזו, טובתו טובת החברה ורעתו היא רעת החברה כולה
איימן עודה:
 אני לא מקבל בכל מקום בעולם שיבחרו יום חג של חלק בחברה ויגידו: עכשיו, ביום הזה, אנחנו פותחים את שנת הלימודים
איימן עודה:
 אפשר לדחות ביומיים, זה לא יזיק, זה לא יפגע באף אחד, זה יחזק את תחושת השייכות, את הדמוקרטיה ואנחנו חייבים להתחשב בזה
איימן עודה:
      
     אנחנו באמצע מלחמה, שמקווים שהיא תיפסק בהקדם האפשרי, צריך להתחיל לאט-לאט להרחיב יותר ויותר את המרחב הדמוקרטי והסובלנות
אורית פרקש הכהן:
בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח דיון אני חושבת ראשון מסוגו בנושא השימוש בבינה מלאכותית ליצירת מידע כוזב ותודעה שקרית הפוגעת במדינת ישראל עם דגש על בינה מלאכותית
אורית פרקש הכהן:
      לפני כן מכבד אותנו כאן יזהר ליפשיץ בנושא החטופים
אורית פרקש הכהן:
 אני מבינה שעודד ליפשיץ הוא אביך
אורית פרקש הכהן:
 זה לפני הכול
אורית פרקש הכהן:
 בבקשה
יזהר שי:
בוקר טוב ותודה שמקבלים אותנו בכל ועדות הכנסת בכבוד ונותנים לנו לנאום
יזהר שי:
 בינה מלאכותית היא נושא שגם לחטופים מאוד חשוב
יזהר שי:
 אנו רואים את הפייק שיש ברשתות, את השימוש בבינה הזו כדי להכחיש את 7
יזהר שי:
10, את הקרבות שיש, את התמונות שיוצאות מהבינה המלאכותית, ובכלל, אנו רואים שהמרחק בין האמת של מה שהיה למה שאנו מרגישים וחווים את האמת שלנו הולך ומתרחק בעולם, והשימוש בה נהיה ציני
יזהר שי:
 זה חלק מהקושי שאנו כמשפחת החטופים חווים גם בעולם וגם פה
יזהר שי:
     באתי לדבר על ה-80 יום שחלפו
יזהר שי:
 אנו משפחת החטופים, נאנקת כבר 80 יום
יזהר שי:
 המשפחות לא ישנות 80 יום
יזהר שי:
 חלק מהאנשים נשברים וכבר לא יגיעו לוועדות הכנסת ומצנטפים בביתם וכואבים את כאבם
יזהר שי:
 חלק מיואשים כי חושבים שבמתווה הבא אולי החייל שלהם לא ייצא בכלל כי הוא לא זקן ולא ילד
יזהר שי:
 חלק נלחמים על קולם אבל המשותף לכולם שכולם ממש-ממש כואבים
יזהר שי:
 כל יום שעובר החטופים שלנו נאנקים בפנים, החיילים שלנו סובלים את מה שהם סובלים
יזהר שי:
 ההורים לנערות שנחטפו, לצפתיות שנחטפו לא ישנים
יזהר שי:
 העדויות הקשות יוצאות ומספרות שהם סובלים בעינויים קשים כולל התעללויות מיניות, מכות, השפלות, הרעבה, התעללות פסיכולוגית
יזהר שי:
 אנשים שחוזרים בכלל לא ידעו מה היה וצריכים להשלים את זה
יזהר שי:
 והנה חזרתי מוועדה שדנה באנרגיה ועכשיו AI וכיף לראות שהמדינה היא לא רק חטופים אלא מתפקדת ובונה את כוחה כי לא חסר לנו מלחמות בצפון, בפנים, שסע פנימי
יזהר שי:
 לא חסר לנו במה להילחם אבל אנו משפחת החטופים באה לזעוק שבתוך בליל המלחמה והקושי האדיר שיש לנו לראות את הפצועים ואת החיילים שנהרגים, אנו גם הורים לחיילים ומכירים את הפצועים
יזהר שי:
 ובנוסף לקושי שיש למדינה, כל אחד יש לו החטוף שלו, ואנו הגענו למקום שאנו מרגישים שיש אנשים שחושבים שאפשר להמשיך את המלחמה למיגור החמאס וכמי שגר בעוטף עזה אין אחד שהיה רוצה להוריד את האיום הזה יותר ממני, אבל הגענו למקום שכל יום שעובר יש לנו פחות חטופים חיים ופחות סיכוי לראות אותם בחיים
יזהר שי:
 לכן אנו רוצים להגיד ש-80 יום נגמר
יזהר שי:
 אנו רוצים את כולם עכשיו, ואנו נילחם בכל מקום והילדים של החטופים יתגייסו בכל מצב כדי להילחם את מלחמות ישראל, אבל עכשיו פדיון שבויים
יזהר שי:
 להחזיר אזרחים, להחזיר תינוקות, נשים
יזהר שי:
 לגאול אותם מהייסורים המטורפים שעוברים בשבי
יזהר שי:
 זה הדבר שאנו צריכים עכשיו
יזהר שי:
 שעם ישראל יראה בנו צורך ולא רק נטל שמפריע ללחימה
יזהר שי:
 לא חושב שכולם רואים כך, אבל הגענו לשני צירים שמתנגשים
יזהר שי:
 המשך לחימה – חטופים, וההצעות שעומדות ואנו שומעים בתקשורת, לא יודע כמה הן רציניות או לא כי אין לי הידע אבל הן מדברות על פסקת לחימה, על שחרור חטופים, מדברות על פגיעה בהישג הצבאי כדי להחזיר חטופים
יזהר שי:
 ומשפחת החטופים פונה לכולם ואומרת כמו במשפט שלמה - לא לחתוך לנו את החטופים
יזהר שי:
 להחזיר לנו אותם חיים, יהא המחיר אשר יהא, להצביע נכון כשזה יגיע
יזהר שי:
 לא ליפול למלכודות של ימין, שמאל, נאמנים, בוגדים ושיח שמתחיל להיות פה, קצת פוליטי אלא פשוט לראות אותנו כחלק מהעם היהודי, חלק מהאזרחים פה שפשוט נפל עלינו ב-7
יזהר שי:
10 האסון הנורא הזה, ואנו מבקשים: תגאלו אותנו