GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נואף מסאלחה:
 גם עידוד יזמות טכנולוגית והובלת צמיחה כלכלית באזור, הצמחת דור חדש של מדענים, וגם תוסיף על זה, כמו שהזכיר אחמד, החזרת מדענים מחו"ל, הרבה מדענים שעושים פוסט בחו"ל ולא חוזרים
נואף מסאלחה:
 אז זה מקום גם במטרה להחזיר מדענים ערבים שקשה להם להיקלט באוניברסיטאות ובמכוני מחקר אחרים, זה מקום טוב לצמוח בו
נואף מסאלחה:
     קידום צדק סביבתי עבור האוכלוסייה הערבית
נואף מסאלחה:
 יש הרבה סוגיות שקשורות בבעיות סביבתיות, אוכלוסייה שאין לה מענה ואין לה גישה איך לטפל בבעיה, אז יש לנו את החלק הזה, קידום הצדק הסביבתי
נואף מסאלחה:
 צמצום פערים בריאותיים בין החברה היהודית לחברה הערבית
נואף מסאלחה:
 זאת המטרה הראשונה שהייתה למו"פ אגודת הגליל מאז שהוקמה
נואף מסאלחה:
 חקר וניטור של התופעות והתנאים החברתיים, הכלכליים, דמוגרפיים בריאותיים ואקלים של החברה הערבית
נואף מסאלחה:
 אחמד ידבר בהמשך על המחקר החברתי שאנחנו עושים
נואף מסאלחה:
 ובסופו של דבר הובלת תכניות התערבות מבוססת ידע ומחקר
נואף מסאלחה:
 גם אחמד בטח יזכיר את תכניות ההתערבות שאגודת הגליל הובילה
נואף מסאלחה:
      תחומי העיסוק העיקריים זה מחקר מדעי יישומי, זה מה שאנחנו עושים במעבדות שלנו, יזמות וחדשנות טכנולוגית, הזכות לבריאות, מחקר חברתי יישומי, חינוך מדעי וצדק סביבתי
נואף מסאלחה:
 אלה תחומי העיסוק העיקריים שאנחנו עוסקים בהם
נואף מסאלחה:
 מכלל הנושאים והמחקרים שיש לנו זה היסטוריה של מחקר, זה לא בשנה או שנתיים, זה היסטוריה של כמה שנים והרבה פרויקטים והרבה מחקרים בתחום של פיתוח טכנולוגי, בטיפול בשפכים, טיפול במפגעי ריח, פסולת אורגנית, קרקעות מזוהמות
נואף מסאלחה:
 אני לא אפרט את כל הנושאים
נואף מסאלחה:
      עוד נושא מאוד חזק שאנחנו עוסקים בו זה כלכלה מעגלית, הפקת חומרים בעלי ערך, אם זה משפכים, ממזונות או מצמחי מרפא
נואף מסאלחה:
 ביו אנרגיה, דשנים, כל מה שקשור לכלכלה מעגלית
נואף מסאלחה:
     ועוד נושא שהוא, לדעתי, אחד הנושאים הבוערים שרשויות מקומיות סובלות ממנו וגם האוכלוסייה זה עניין של פינוי פסולת עירונית וגם חקלאית
נואף מסאלחה:
 אלה שני נושאים שממש מדברים לאנשים
נואף מסאלחה:
 לדעתי, תקן אותי, אבו שפיק, התשלום הכי גדול שאתם משלמים זה עבור פסולת, נכון?
עומר מלק:
זה כל שנה עולה
נואף מסאלחה:
וכל שנה עולה
יאסר חוג'יראת:
זה הנושא שהכי בוער ונושא שבעצם משפחות הפשע רוצות להשתלט עליו
נואף מסאלחה:
לך יש חסינות, לנו אין חסינות
קריאה:
זו ההזדמנות, נאדר, גם לציין שזכית לאחרונה במחקר
נואף מסאלחה:
אני אזכיר את זה, זה קשור לתחום של מפגעי ריח
נואף מסאלחה:
 אני אדבר על זה בהמשך, זה פרויקט מאוד חשוב
נואף מסאלחה:
 וגם העניין של פליטות גזי חממה ובתי גידול לחים, זה גם נושא שקשור איכשהו לשינויי קלים וקרן תדבר עליו בהמשך
נואף מסאלחה:
      אני בחרתי טעימות ממחקרים, אני לא אציג את כל המחקרים, אבל חלק מהמחקרים שרצים עכשיו, בחרתי להתחיל עם הפרויקט במימון האיחוד האירופי, הורייזן, פרויקט ענק, 28 שותפים מאירופה, השותפים מישראל הם מקורות, אגודת הגליל וחברת אגרובקס, שהיא סטרטאפ של המו"פ של אגודת הגליל
נואף מסאלחה:
 זה התחיל מגרנטים שקיבלנו מהם במימון גם של משרד המדע וגם רשות המים שתמכו בפרויקט הזה וכמובן החדשנות ממקורות, אגרוטק, הם תמכו ואנחנו עובדים ביחד
נואף מסאלחה:
     הרעיון התחיל מקשר שלנו עם התעשייה, בעיקר בטיפול בשפכים אגרו תעשייתיים שאין להם מענה ויש בעיות בחלק הזה
נואף מסאלחה:
 לדוגמה טיפול אנארובי לייצור גז ויש הרבה בעיות
נואף מסאלחה:
 אחת הבעיות היא איך להחזיק חיידקים או מיקרואורגניזמים בתוך מתקנים וריכוזים גבוהים והייתה בעיה מאוד רצינית
נואף מסאלחה:
 אז הקמנו חברת סטרטאפ שהיא מתבססת על עבודת מאסטר שעשיתי אותה כאן, איך לקחת את החיידקים, לרכז אותם בריכוזים מאוד גבוהים ולשים אותם בתוך המתקן ואז אני יכול להזרים שפכים, הם יידעו לטפל בשפכים קשים
נואף מסאלחה:
      בהמשך התברר לנו שאנחנו יכולים להשתמש גם בשפכים קלים ושם עיקר ההשקעה, שפכים ביתיים, ואז הקמנו הרבה מתקנים
נואף מסאלחה:
 בנוסף למעבדות שיש לנו יש לנו בשטח אתרי מט"שים, אתרי טיפול בשפכים, ואנחנו מבצעים את הניסויים שלנו שם
יאסר חוג'יראת:
על פסולת ביתית?
נואף מסאלחה:
זה שפכים ביתיים
נואף מסאלחה:
 יש לנו אתר בכרמיאל משותף עם מקורות שאנחנו מבצעים ניסויים, יש לנו מתקן בנפח של ארבעה קוב, 25 קוב, עוד מתקן במנדא, זה היה במימון של רשות המים, פרויקט אחד גדול, ויש עוד מתקן אחד של 25 קוב בכרמיאל ויש אחד בשפדן, אתר של השפדן, שמנסים טכנולוגיה מתקדמת לטיפול בשפכים עד לרמה של להפיק שפכים ברמה טובה מאוד בעלויות אנרגטיות קטנות
מטי צרפתי הרכבי:
בטיהור שלישוני?
נואף מסאלחה:
כן, במתקן הזה זה שלישוני
מטי צרפתי הרכבי:
ואתם מזינים את זה בבוצה או בשפכים גולמיים?
נואף מסאלחה:
זה שפכים גולמיים, עוברים סינון ראשוני והעיקרון של זה הוא במקום להשתמש בחמצון, בתהליכים ארוביים, אלא בתהליכים אנארוביים ולהפיק אנרגיה מזה
נואף מסאלחה:
 בהמשך קיבלנו את פרויקט הגדול של האיחוד האירופי, כל שותף עובד על משהו אחר
נואף מסאלחה:
 יש בעיה באזור הצפון, זה שפכים של בתי בד לדוגמה, שמזרימים אותם באופן לא חוקי לשפכים הביתיים וזה פוגע בכל העבודה של המט"ש
נואף מסאלחה:
 אז עלה רעיון, נשים את המתקן שלנו, אז הוא יידע לגלח את הפיקים, לייצר אנרגיה ובמקביל אחד השותפים, יש לו טכנולוגיה איך להפיק ולהוציא חומרים בעלי ערך ממי העקר והשאר הולך לחלק שלנו ואנחנו מטפלים בזה
נואף מסאלחה:
 הפרויקט עדיין רץ ומקווים ליישם את הטכנולוגיה בהמשך
נואף מסאלחה:
      אני אתן את זכות הדיבור לקרן
קרן ינוקה גולוב:
אני חוקרת מיקרוביולוגיה סביבתית
קרן ינוקה גולוב:
 מה שאני חוקרת זה איך חיידקים ומיקרואורגניזמים מתנהגים בתת הקרקע
קרן ינוקה גולוב:
 זה שמזין לנו את הקרקע, מה שמניע את כל החומרים שאנחנו ניזונים מהם, וחיות וצמחים
קרן ינוקה גולוב:
 מה שמעניין זה שלחיידקים יש הרבה מאוד אינטראקציות, הם יכולים לדבר בצורה כימית מטבולית גם עם עצמם, גם עם צמחים וגם עם עוד יצורים בסביבתם, כך שהאינטראקציות יכולות להיות מאוד מיטביות ולעזור ולאזן את כל המערך האקולוגי, אבל מצד שני זה יכול גם להזיק
קרן ינוקה גולוב:
      המחקר הזה מדבר על איך צמחים פולשים יוצרים אינטראקציות עם החיידקים באזור השורשים שלהם ואיך כל אלה תורמים לפליטות גזי חממה באזורים של בתי גידול לחים, למשל בגדות נחלים
קרן ינוקה גולוב:
 זה פרויקט שמומן לאחרונה על ידי משרד המדע
קרן ינוקה גולוב:
 אנחנו נעשה הרבה מאוד עבודה גם בשטח וגם בניסויים וננסה להבין מה הקשר ואיך צמחים פולשים כי זה משהו שבאמת הדיווחים עולים ועולים על הקשר בין צמחים פולשים לפליטות גזי חממה
נואף מסאלחה:
תודה, קרן
נואף מסאלחה:
 עוד דוגמה של פרויקט אחר, כיתי בראנסי תדבר
כיתי בראנסי כרכבי:
הנושא השני שאני אדבר עליו זה מימון של פסולת אורגנית
כיתי בראנסי כרכבי:
 יש פה פרויקט לדוגמה ממה שאנחנו עושים, הפרויקט נקרא דיקוסט, שזה - - - זאת אומרת שבפרויקט הזה מנסים ליישם טיפול של קומפוסטציה בפסולת האורגנית, קומפוסטציה מבוזרת, מה זאת אומרת קומפוסטציה מבוזרת? כלומר כל הגישה היא שונה, במקום לרכז את הטיפול בפסולת באתרים שהם מרוחקים, שהם מתמלאים בפסולת שהיא לא מופרדת הם אומרים בואו נעשה את הטיפול בקרבת מקום ייצור הפסולת
כיתי בראנסי כרכבי:
 זו המשמעות של קומפוסטציה מבוזרת
כיתי בראנסי כרכבי:
      המימון הוא מהאיחוד האירופאי, אבל מה שאתם רואים פה זה פסולת שאם אנחנו מגדירים אותה זו פסולת אורגנית שבתהליכים ארוביים היא יכולה להוות דשן ואז הקונספט הוא לקחת את הדשן שמיוצר בדרכי פלא של הטבע וליישם אותו בחקלאות אורבנית סביב הערים היותר קטנות
כיתי בראנסי כרכבי:
 הקונספט הוא ליישם את התהליך של הטיפול המבוזר בערים קטנות דוגמת שפרעם ובזה יש לנו גם שיתוף עם עיריית שפרעם
כיתי בראנסי כרכבי:
 למזלנו אנחנו לא עושים את הטיפול הזה אמיתי בשטח
כיתי בראנסי כרכבי:
     אנשי הממשק היו בשבדיה בשבוע שעבר וראו את החלום
כיתי בראנסי כרכבי:
 אנחנו רוצים לתת מרשם לחלום הזה, איך ניתן ליישם את החלום של הפרדה והפקה של דשן טבעי, אבל אנחנו אומרים לאט לאט חבר'ה, אנחנו לא רוצים ליישם בלי ללמוד את השטח
כיתי בראנסי כרכבי:
 בפרויקט הזה יש שותפים, איטליה, ספרד, ירדן, שהם עושים קומפוסטציה ביתית בתוך הבתים, קומפוסטציה קהילתית ואנחנו אמרנו שהתפקיד של מו"פ אגודת הגליל במחקר הזה הוא לקבל את זה - - - כלומר אני רוצה לתת לכם מרשם איך ניתן לשעתק בצורה מוצלחת את הניסיון של האתרים של הפיילוט במקום כמו שפרעם
כיתי בראנסי כרכבי:
 אז אני חייבת להתייחס לאוכלוסייה, להיבטים החברתיים, להיבטים הכלכליים, להיבטים הלוגיסטיים, לרגולציה, אם יש לנו חוקים ואיך להתחיל עם הדבר הזה
כיתי בראנסי כרכבי:
      אז אנחנו מנהלים את הפסולת האורגנית ובונים מודל שיש בו ניתוח של עלות-תועלת לתרחישים שונים של איך ניתן ליישם בצורה מיטבית את הניהול של הפסולת האורגנית בשפרעם ואני רוצה רק להתייחס לתוצאה אחת חשובה
כיתי בראנסי כרכבי:
 מצאנו, כמו שאתם רואים פה שבעיר כמו שפרעם יש ציר מרכזי מסחרי שאפשר בקלות יחסית לאסוף את הפסולת של הירקנים, של המסעדות, בציר המרכזי, והם אלה שלאורך הציר הזה מייצרים את הכמויות הכי גדולות
כיתי בראנסי כרכבי:
 אז במקום לבוא ולהגיד קחו קומפוסטרים, תתחילו ליישם בבתים, ג'וקים, צפיפות, ריחות, אין מספיק כסף לעשות את הדבר הזה, אנחנו נותנים כלים ומדריך ויש לנו תכנית עסקית שאנחנו יושבים עם עיריית שפרעם ואומרים להם: אלה הדברים שאתם צריכים ליישם על מנת לקבל בפועל תועלת כלכלית שתהיה לאורך זמן
מטי צרפתי הרכבי:
אתם מציבים קומפוסטרים או שאתם אוספים את הפסולת האורגנית?
כיתי בראנסי כרכבי:
אנחנו לא עושים כלום, אנחנו עובדים על יבש, אנחנו אומרים מה כדאי לעשות
מטי צרפתי הרכבי:
לא, הרעיון
מטי צרפתי הרכבי:
 מה הרעיון?
כיתי בראנסי כרכבי:
הרעיון הוא ליישם קומפוסטרים במקום קרוב לתחנת מעבר מסוימת בעיר שפרעם וכמה מקומות קהילתיים
כיתי בראנסי כרכבי:
 אנחנו בודקים את התנאים של השטח, רואים איפה יש מקומות פחות צפופים שאפשר להציב פלוס להתרכז במגזר העסקי כי אנחנו חושבים שאם מתרכזים ביצרנים הכי גדולים אנחנו מפיקים תוצאות הכי גדולות מבחינת יעילות כלכלית
מטי צרפתי הרכבי:
ומה הערך המוסף למזהמים, הם ישלמו פחות פינוי אשפה או דברים כאלה? יהיה להם אפקט כלכלי?
כיתי בראנסי כרכבי:
בטח
כיתי בראנסי כרכבי:
 אני לא מתייחסת למודל, אבל יש מודל כלכלי שבסוף אנחנו רוצים לצמצם את העלויות והזיהום של תהליך השינוע שהוא הכי יקר, לשנע את הפסולת שלנו לאתרים מרוחקים
מטי צרפתי הרכבי:
אבל למה זה ישתלם לירקן? זה ישתלם לירקן כי הוא ישלם פחות פינוי אשפה?
כיתי בראנסי כרכבי:
אני אגיד לך, בשפרעם הירקנים מפנים בעצמם את הפסולת שלהם
כיתי בראנסי כרכבי:
 יש ירקנים שמפנים בעצמם כי הרוטציות לא מספיקות להם
כיתי בראנסי כרכבי:
 חוץ מזה אנחנו גם מתייחסים למגדלי צאן נגיד ואומרים שיש מקום להאכיל את הצאן, לא צריך לקנות
כיתי בראנסי כרכבי:
 אז אנחנו מסתכלים באופן כללי על מקום מסוים ומתכננים עבורו איך לנהל בצורה טובה את הפסולת האורגנית של העיר
כיתי בראנסי כרכבי:
 אנחנו נותנים תרחישים שונים ועלות-תועלת וכל אחד יעשה את החישובים שלו
נואף מסאלחה:
תודה, כיתי
נואף מסאלחה:
 בהזדמנות, בסיור אפשר לשאול אותה
נואף מסאלחה:
 המודל הוא מעניין, אבל אם ניתן לכיתי היא לא תסיים היום
נואף מסאלחה:
     אני עובר עכשיו לעוד פרויקט מעניין שד"ר מנאל מנהלת, מימון USA
נואף מסאלחה:
 בבקשה, מנאל
מנאל חאג' זארובי:
נדבר על שפכי בתי בד
מנאל חאג' זארובי:
 תקופת המסיק, אנחנו כולנו מחכים לעונה הזאת, אנחנו רוצים להפיק שמן זית, בנוסף לזה אנחנו גם מפיקים פסולות, פסולת נוזלית ופסולת מוצקה
מנאל חאג' זארובי:
 הפסולת הנוזלית, שקוראים לה עקר, או פסולת מוצקה שזה גפת
מנאל חאג' זארובי:
 ברוב בתי הבד, שכמעט 80% מהם הם בצפון, הם עובדים בצורה תלת פאזית, זאת אומרת אנחנו מכניסים זיתים ואנחנו מייצרים שלושה תוצרים, שמן זית, עקר וגפת
מנאל חאג' זארובי:
 פסולת אלו של הזיתים מאוד מזהמים את הסביבה ואנחנו משליכים אותם לסביבה, הם מכילים חומרים אורגנים הטרוגניים שהם באמת חומרים שיכולים לזהם את מי התהום וגם את הצמחים
מנאל חאג' זארובי:
     בדקנו את החומרים ואמרנו מה יש בתוכם כדי לנצל אותם ולהפוך את שפכי בתי הבד ממטרד למשאב
מנאל חאג' זארובי:
 מצאנו שהחומרים האלה שהם נמצאים בתוך מוהל הזיתים או מי עקר הם חומרים שהם אנטי אוקסידנטים, אנטי מיקרוביאלי ואנטי פונדאי
מנאל חאג' זארובי:
 לקחנו אותם, יש בהם חומרים שקוראים להם פנולים, שהם באמת אנטי אוקסידנטים אפילו יותר חזקים מוויטמין סי
מנאל חאג' זארובי:
 אז הנה יש לנו מקום שאפשר לייצר ממנו ולהפיק ממנו פסולת שאנחנו רוצים להשליך אותה והיא מזהמת את הסביבה, אז במקום לזהם אנחנו מפיקים חומרים מחומר גלם חינם, אנטי אוקסידנטים במקום ויטמין סי שנמצא בתפוזים ולימונים וכל מיני דברים כאלה
מנאל חאג' זארובי:
 אלה חומרים בעלי ערך טוב
מנאל חאג' זארובי:
      בנוסף לאנטי האוקסידנטים האלה אנחנו בדקנו ומצאנו שבענף הלול יש את המחלה שקוראים לה קוקסידיוזיס, הם טפילים שפוגעים בבעלי חיים כמו אפרוחים וגם בעלי חיים אחרים
מנאל חאג' זארובי:
 בדקנו את התכולה של החומרים שנמצאים במי עקר, האם היא פוגעת, האם היא מטפלת, האם היא מונעת את המחלה הזאת ויצא שכן
מנאל חאג' זארובי:
 אז נכתב פטנט בעניין הזה, אנחנו מנסים ליישם אותו עם חברות גדולות
מנאל חאג' זארובי:
      בסוף גם בדקנו אם החומרים האלה בתוך מי העקר יכולים להחליף את כל משחות ההגנה לעור מקרני השמש
מנאל חאג' זארובי:
 מצאנו שיש את החומרים הטבעיים בתוך מי עקר שהם פוטנציאל גדול להחליף את משחות ההגנה שמכילות חומרים סינתטיים שכל שנה ה-FDA מוריד חלק מהם כי הם פוגעים בגוף, כי הם מתנהגים כדמוי הורמונים
מנאל חאג' זארובי:
 זה מה שאנחנו עושים או מנסים לעשות עם מוהל הזיתים שיוצא כפסולת
מנאל חאג' זארובי:
 בקשר לגפת, הפסולת המוצקה, אנחנו מנסים להפוך אותה מפסולת, כי יש בה את התכנים להפוך אותו לחומר מסנן, פילטר, שמנקה את המים עם הדחות כבדות
מנאל חאג' זארובי:
 בדקנו והתגובות והתוצאות חיוביות
מנאל חאג' זארובי:
 אז בסופו של דבר מזהם סביבתי, הופכים אותו לתוצר חיוני ומקווים שאנחנו נתקדם
יאסר חוג'יראת:
להפוך זבל לכסף
נואף מסאלחה:
מכיוון שהתחייבתי לנדים לדבר, זה פרויקט שאוטוטו מתחיל שזכינו בו לאחרונה בקול קורא של משרד החקלאות, איך לנצל את הזבל של הלולים על מנת להקטין את המפגעים של הריח ופליטות האמוניה
נואף מסאלחה:
 זה בקשר לכלכלה מעגלית, יש לנו שותפים ממכון וולקני ואנחנו ביחד מטפלים בחלק הזה
נואף מסאלחה:
      אני אדבר באופן כללי, מהמו"פ יצאו בערך שמונה חברות הזנק, אחת מהן שעשינו אקזיט, חברת סינטק שעכשיו נסחרת בבורסה
נואף מסאלחה:
 מהאקזיט בנינו את הקומה השנייה, קומת המעבדות
נואף מסאלחה:
 זה סיפור הצלחה שאנחנו תמיד מציגים אותו
נואף מסאלחה:
 יש לנו חברת אגרוביקס שעדיין לא עשתה את האקזיט אבל היא מנהלת כמה פרויקטים בתחום של הטיפול בשפכים
נואף מסאלחה:
      עכשיו אני אתן זכות הדיבור לעולא שתדבר על המיזם החדש של אגודת הגליל
נואף מסאלחה:
 בבקשה, עולא
עולא בקר:
שלום לכולם, אני עולא בקר ואני המנהלת הכללית של פרויקט טכנולוגיית סינטק שהוא בעצם מיועד לקידום יזמות טכנולוגית בקרב מדענים ומדעניות בעיקר מהאוכלוסייה הערבית שנמצאים בשלבים מוקדמים של רעיונות טכנולוגיים
עולא בקר:
 מה זה אומר? זה אומר שאנחנו עוזרים להם לתרגם את הרעיונות שלהם לכדי סטרטאפ והאינסנט שלנו בסינטק זה להצמיח חברות מהאוכלוסייה הערבית בראשות וניהול מדענים ומדעניות ערבים
עולא בקר:
      זה התחיל לפני שנה וחצי כשקיבלתי טלפון מאחמד
עולא בקר:
 אני עצמי יזמית בתחום הטכנולוגי, מנכ"לית חברה לפיתוח תרופות, מדענית פלוס תואר שני במינהל עסקים כך שאנחנו ידענו לשלב את התחום של המדע והביזנס
עולא בקר:
 ובאמת הפעילות של סינטק קצת שונה בכל הנוף הטבעי של אגודת הגליל כי אנחנו מתעסקים בקידום עסקים, בקידום יזמות, בקידום מיזמים ובפחות במחקר יישומי
עולא בקר:
      זה התחיל בזכייה של אגודת הגליל במכרז של - - - הזרוע האחראית על פרויקט של המזרח התיכון ששייכת לשגרירות בארה"ב ומשם התחלנו את המחזור הראשון שלנו שהיה מין פיילוט
עולא בקר:
 היו לנו 12 מדענים שהתחילו את הרעיונות שלהם, סיימנו עם שבעה וכמובן שקיימנו את ערב הדמו שכולם הציגו את המיזמים שלהם
עולא בקר:
 אחד מהם המשיך לפגישות המשך עם קרנות כשבזמן הזה אנחנו מלווים כל הזמן
עולא בקר:
 במחזור השני שאוטוטו, וכולכם מוזמנים ב-21 לחודש להגיע לדמו דיי, יש לנו את המחזור השני שמסיים
עולא בקר:
 תוך כדי המחזור הראשון למדנו והפקנו לקחים, כך שבמחזור הנוכחי יש לנו חברה אחת שקיבלה תמיכה של הרשות לחדשנות, שזה תמיכה של 4
עולא בקר:
5 מיליון שקל, ויש לנו עוד חברה שהגשנו למענקי תמיכה
עולא בקר:
     חשוב לי להדגיש שהמטרה שלנו זה לא חינוך ליזמות, זה לבוא ללמוד להקים עסק בתחום שאנחנו מבינים איך להקים אותו, להצמיח אותו וגם ללוות אותו בהמשך על מנת שהוא יוכל לגייס את הגיוס הראשון והשני ויצמח
עולא בקר:
 המטרה שלנו, שמאגודת הגליל יצמחו חברות שיצליחו, יגייסו וגם יגיעו לשוק
מטי צרפתי הרכבי:
אבל מה המוצר של המחזור, זה ביזנס פלאן או שזה כבר פיילוטים של יישום?
עולא בקר:
הערך המוסף שלנו שיש לנו מעבדות
מטי צרפתי הרכבי:
אז זה גם וגם? בסוף הוא גם מכין ביזנס פלאן?
עולא בקר:
בוודאי
עולא בקר:
 תהליך האקסלרציה שהיזמים עוברים פה, בערבית אומרים מנהלים מתעל עד ראסה, מהשלב של הרעיון עד השלב של איך אני עושה פיץ' מול משקיעים וזה תהליך, זה תהליך של 16 מפגשים רשמיים ועוד אין ספור של זומים ומפגשים א-פורמליים, וביקורי שטח כמובן והיכרות עם התעשייה
עולא בקר:
 באגודת הגליל יש רשת נטוורקינג ענפה, בכל תחום שביקשנו מצאנו מענה וחיבורים
עולא בקר:
 אחמד פה, ייאמר לזכותו, עשה לנו המון המון קישורים מבחינת נטוורקינג והיכרויות
עולא בקר:
      אני שמחה לציין ולהדגיש ולהגיד שלאור ההצלחה שלנו בשני המחזורים זכינו במכרז של הרשות לחדשנות ואנחנו מפעילים מחזור שלישי, התחלנו לגייס למחזור השלישי של סינטק ובמחזור הזה יש לנו המון שותפים עסקיים שבחנו וראו את ההצלחות שהיו בשני המחזורים הראשונים
עולא בקר:
 חלק מהם הם ביקשו להיות שותפים, חלק מהם אנחנו פנינו אקטיבית, אבל יש לנו כיום שותפים עסקיים פיננסיים אסטרטגיים מכל הקשת הרחבה, גם מהמדע, גם מהביזנס, גם מהקרנות, ידענו לשלב ואנחנו עדיין פתוחים כמובן לקבל עוד ועוד שותפים כל עוד אנחנו יכולים כמה שיותר לקדם את המדענים והמדעניות שלנו לקבל את מה שצריך, את השוויון וההזדמנויות להיות יזמים
עולא בקר:
     שאלו אותי לפני יומיים בפאנל מה ההבדל בין יזם ערבי ליהודי, אמרתי להם שאין הבדל, אין לנו ערך מוסף, זה לא שאנחנו עכשיו יזמים יותר טובים, פשוט אין לנו הזדמנויות שוות
עולא בקר:
 מה שאנחנו מנסים פה לעשות זה להנגיש את זה לפחות במיקרוקוסמוס שלנו שזה המדע
מטי צרפתי הרכבי:
וקרנות הון סיכון מתעניינות ביזמים מהחברה הערבית או שזה לא מעניין אותם, מי שמגיש הם בוחנים?
עולא בקר:
מבחן התוצאה זה מבחן ההשקעה
עולא בקר:
 בינתיים אנחנו לא רואים יותר מדי השקעות באוכלוסייה הערבית, לא רק במדע אלא בכל התחומים
סלעית לב:
אני רוצה להתייחס לנושא של הקרן
סלעית לב:
 הקול קורא האחרון שזכו בו גם בנושא של האקסלרטורים וגם מרכזי חדשנות, הקמנו בעצם גם מועדון אנג'לים שכל המטרה שלו זה להשקיע מכיוון שזה איזשהו צורך מאוד משמעותי שראינו גם בקרן, שכל המטרה שלה זה להשקיע אך ורק במיזמים מהחברה הערבית
מטי צרפתי הרכבי:
מה שאמרתי כאן ליושב ראש, שזה אולי משהו שהוועדה יכולה לתת איזה שהיא האצה לחשיפה של יזמות בחברה הערבית אל מול קרנות הון סיכון ולנסות בקשרים ובחיבורים, אפשר לחשוב על משהו רעיוני ואז דרך מטרייה של ועדת המדע של הכנסת לעזור בחשיפה
מטי צרפתי הרכבי:
 הרי מה העניין? העניין הוא ליצור את הדיאלוג
מטי צרפתי הרכבי:
 זה משהו שכשאני לאורך כל הדרך אני שואלת את עצמי מה אנחנו יכולים כוועדת מדע של הכנסת לסייע, כי יש את משרדי הממשלה, אבל אני חושב שהתפקיד שלנו זה יותר להרים
עמרי:
שרית, שאלה
עמרי:
 המיזם של האנג'לים זה בשיתוף עם מועדון האנג'לים של - - -
שרית ברנד-קליבנסקי:
הם זכו
עולא בקר:
אני לא אכביד עליכם, אבל אנחנו תמיד מלמדים את היזמים שלנו בסוף כל מצגת מה הקריאה לפעולה שלנו
עולא בקר:
 החלום שלנו, שאדוני מנכ"ל העירייה, אז הקריאה לפעולה שלנו בסינטק, אנחנו רוצים לבנות עוד קומה
עולא בקר:
 החזון שלנו להיות וון סטופ שופ לכל היזמים
איימן עודה:
בקשה פשוטה
עולא בקר:
למה? כי אנחנו רוצים קומה שתהיה מרכז חדשנות ויזמות לכל אזור הצפון, לכל המדענים, לא רק למדענים ומדעניות, שזה יהיה יותר - - -
עומר מלק:
עכשיו נדבר על הנושא הזה
עולא בקר:
 זה החזון, אנחנו רוצים להיות וון סטופ שופ לכל היזמים
עומר מלק:
אני אומר בשם עיריית שפרעם, אנחנו מגויסים לקידום ה – בכל התחומים, לפי האפשרויות שלנו בוודאי, גם מורלית וגם כלכלית כמה שאנחנו נוכל מגויסים
נואף מסאלחה:
תודה רבה, עולא, נשאיר משהו לדיון אחר כך
נואף מסאלחה:
 אני אתן את זכות הדיבור לעביר, שהיא מצוות ההנהלה של הפרק החינוכי באגודת הגליל
נואף מסאלחה:
 עביר בקרוב תהיה מועמדת לדוקטורט והכוונה שלנו והתקווה שלנו שהיא תסיים דוקטורט ותחזור להיות חוקרת בתחום של החינוך
נואף מסאלחה:
 בבקשה
עביר שחאדה:
שלום לכולם
עביר שחאדה:
 אגודת הגליל כבר שנים רבות פועלת בתחום החינוך אבל בצורה רשמית הקמנו מרכז לחינוך מדעי לפני שלוש שנים, שזה היה חלק מפרויקט שממומן על ידי האיחוד האירופאי והקמנו פה מרכז שאנחנו מארחים סטודנטים, תלמידים, מורים מכל השכבות, בכל הנושאים המדעיים, שהם באים אלינו
עביר שחאדה:
 המטרה העיקרית שלנו היא לקדם מצוינות מדעית, חינוך מדעי, בחברה הערבית
עביר שחאדה:
      איך אנחנו עושים את זה? כל מיני חוגים
עביר שחאדה:
 אנחנו מפתחים תכניות לימודיות שזה משהו שמנהל המרכז ד"ר סארי עאסלה וגם פרופ' מוחמד חוג'יראת, שהם חלק מהמרכז, שהם בעיקר עובדים על זה, לפתח תכניות לימודיות בתחומים מדעיים וסביבתיים שונים
עביר שחאדה:
 רק עכשיו סיימנו את הפרויקט שדיברתי עליו, שקשור למגוון ביולוגי ביי דיוורסיטי שזה גם כמובן לכל הנושא של משבר האקלים וכל הנושאים הסביבתיים
עביר שחאדה:
     אנחנו גם עכשיו זכינו במחקר חדש מטעם משרד האנרגיה, אנחנו מפתחים תכניות לימודים בתחום אנרגיה מתחדשת, התייעלות, חיסכון באנרגיה לתלמידי חטיבת ביניים באוכלוסייה הערבית
עביר שחאדה:
 כמובן יש לנו כנס שנתי למורי המדעים בכל החברה בנוסף להשתלמויות למורים סטודנטים מאוניברסיטאות ומכללות שונות בארץ וגם תלמידי בתי ספר מכל השכבות, שאנחנו בונים להם תכנית ייחודית שמתאימה להם
עביר שחאדה:
     יש גם את השקופית של התמונות שאני רק רוצה לדבר קצת על התחנות
עביר שחאדה:
 הקמנו כמה תחנות, אנחנו מקווים עכשיו שזה יגדל ויהיה לנו מוזיאון מדעי בגליל, אבל כרגע יש לנו כמה תחנות, כל אחת בתחום שונה, ואנחנו דרך התחנות מלמדים את התלמידים ועושים כמה ניסויים ביחד
עביר שחאדה:
 יש לנו את התחנה שאנחנו רואים למעלה, זו של יצירת גז מיתן מביומסה, מפסולת אורגנית
עביר שחאדה:
 התלמידים מתלהבים מהתחנה הזאת
עביר שחאדה:
 יש לנו את הקומפוסטור, יש לנו הידרולוגיה, הידרופוניקה
מטי צרפתי הרכבי:
אתם ספק מוכר במערכת גפ"ן?
עביר שחאדה:
כן, יש לנו עכשיו חמש תכניות בגפ"ן
עביר שחאדה:
 רק בשנה שעברה עבדנו עם יותר מ-25 בתי ספר מהאזור וגם מקווים שזה יהיה בפריסה ארצית כמה שאפשר
נואף מסאלחה:
ועוד דבר, עכשיו אנחנו במשא ומתן, בונים תכנית גדולה איך להגדיל את החלק הבריאותי עם עוד גוף עסקי באזור
יהודית דסקלו:
תרשה לי להוסיף בעניין הזה
יהודית דסקלו:
 אני משוועת, הייתי פה לפני הקורונה, יעידו אחרים, וחיפשתי אז מקומות השמה לתלמידי התיכון, תלמידים שלומדים במגמות ביולוגיה ועושים מחקר יישומי
יהודית דסקלו:
 לא נפגשנו, זה עוד לא היה קיים, אבל בפירוש יש מעבדות סטודנטים, ציוד ראיתי שיש מתקדם מאוד, זה המקום, כי יש פה בסביבה הרבה מאוד בתי ספר עם מגמת ביוטכנולוגיה, זו מגמה שהיא דוחפת קדימה את התלמידים
יהודית דסקלו:
 גם בשפרעם יש לנו כמובן ואני מאוד מאוד אשמח שזה יהיה מרכז ביוטכנולוגי שנוכל ליישם את הניסויים שיש פה בשפע וכל דבר כולל אנרגיה חלופית שאנחנו יש לנו אפילו ספרים, רק לתרגם אותם לערבית, הכול בנוי
נואף מסאלחה:
תודה
נואף מסאלחה:
 עכשיו אני עובר לחלק התחומים העיקריים בעבודה של אגודת הגליל
נואף מסאלחה:
 אני אתן את זכות הדיבור לאחמד
אחמד בדראן:
אני אציג את החלק החברתי של העשייה שלנו, שיש לנו המון המון עשייה בתחום הבריאות, שמשרד הבריאות תמך בכל הנושא הבריאותי בכלל החברה הערבית מהדרום, בכפרים הבלתי מוכרים ועד הצפון
אחמד בדראן:
 אנחנו מנסים לקדם תכניות בריאות יומיות ואני אדבר על תכנית הבריאות לצמצום פערים בין ערבים ליהודים
אחמד בדראן:
 אנחנו עבדנו קשה על התכנית, היינו בעיצוב התכנית, דחפנו לבנות את התכנית, הכול התבסס על מחקר סביבתי בריאותי המקיף ביותר שנעשה בארץ על החברה הערבית
אחמד בדראן:
      את תוצאות המחקר העברנו למשרד הבריאות, אגף לתכנון אסטרטגי, מנהלת מחוז, גרוטו אז היה בזמנו והתחלנו לבנות תכנית לצמצום פערים בין ערבים ויהודים והצלחנו לבנות תכנית שתקצובה היה 1
אחמד בדראן:
1 מיליארד שקל
אחמד בדראן:
 בעיצוב תכנית 550 הנושא של הבריאות לא היה ב-922, לא התייחסו אליו
אחמד בדראן:
 התחלתי לדבר עם - - - הוא לא ידע על התכנית, הצלחנו להכניס את התכנית לתכנית הכללית של 550 וככה זה התחיל, תקצבו את זה -650 מיליון שקל ואנחנו מתחילים, או הממשלה מתחילה עכשיו ליישם את התכנית
אחמד בדראן:
     המודל שהצגנו והכנסנו לתוך התכנית הוא המודל של יחידות לבריאות הציבור ביישובים הערביים
אחמד בדראן:
 הנושא הזה מאוד חשוב, הקשר של משרד הבריאות מגיע עד הנפה ומעבר לנפה זה נחתך, אין קשר לרשות, והרעיון שלנו שלמדנו אותו בארה"ב, באירופה, בקנדה בעיקר, שבונים יחידה לבריאות הציבור בגישה הוליסטית רחבה
אחמד בדראן:
 אנחנו לא מדברים רק על תחלואה, אלא מדברים על מניעת תחלואה, על עידוד לאורח חיים בריא, על המון דברים
אחמד בדראן:
 אני לא רוצה להתרחב ולדבר כל הזמן על הנושא הזה, אני אוכל להרחיב ולדבר כל היום
אחמד בדראן:
      הובלנו פורום שותפות בין ערבים ויהודים בנושא הבריאות
אחמד בדראן:
 הקמנו פורום בצפון לקידום בריאות בשותפות עם שתיל, עם ארגונים מהחברה היהודית, אנחנו עדיין מקדמים את הנושא הזה
אחמד בדראן:
      קידום אורח חיים בריא ביישובים ערביים, אנחנו נכנסים ליישובים ערביים ומייעצים להם בנושא של בניית תכנון אסטרטגי ולדבר על הנושא של תכנון אסטרטגי בריאותי
אחמד בדראן:
 העיר היחידה בישראל שיש לה תכנון אסטרטגי בריאותי היא אום אל פחם
אחמד בדראן:
 עשינו את זה עכשיו
איימן עודה:
מה זאת אומרת? מה הם עושים?
אחמד בדראן:
זו תכנית שכוללת מגוון רחב של התערבות של השלטון המקומי בכל מחלקות השלטון המקומי, איך לשפר את המצב הבריאותי של האוכלוסייה הערבית
אחמד בדראן:
 קודם כל מתחילים עם פרופיל בריאותי ליישוב
אחמד בדראן:
 אף ראש רשות לא מכיר את הפרופיל הבריאותי של התושבים שלו, ומתחילים עם תכניות התערבות בהתאם לצרכים של כל יישוב ויישוב ומלווים אותם למשך חמש שנים
אחמד בדראן:
      הצלחנו גם להכניס את זה לתוך תכנית הבריאות הממשלתית, צמצום פערים, ואנחנו מתחילים להתקשר עם עוד יישובים כדי להכניס את הרעיון הזה ולבנות תכנית אסטרטגית שמאחדת בין כל מחלקות הרשות, אם זה תכנון, חינוך, בריאות, סביבה, כל הנושאים, שיעבדו ביחד כדי לבנות מודל כדי להביא לאורח חיים יותר טוב לתושבים
אחמד בדראן:
      יש לנו את הנושא של מחקרים וסקרים, אדבר על זה בשקף הבא, ויש לנו הכשרות והשתלמויות לאנשי מקצוע בבריאות שאנחנו עושים
אחמד בדראן:
 ד"ר מוחמד חטיב שהוא מנהל את המכון, הוא מלמד היום, הוא לא נמצא פה, אבל התבקשתי לדבר בשמו
אחמד בדראן:
 יש לנו המון עבודה בהדרכות לאנשי מקצוע בתחום הבריאות כדי לעודד אותם להביא בריאות טובה יותר לתושבים
חאלד חיגאזי:
דרך אגב, יש בתי ספר, לפחות אצלנו במחוז שיש להם את תכנית קידום אורח חיים בריא והם מקבלים גם תקציבים וגם רמות של מקדמי בריאות
חאלד חיגאזי:
 אפשר גם לחבר
מטי צרפתי הרכבי:
נושא שמעניין אותי, כי הייתי ראש רשות, אחת התכניות האסטרטגיות הייתה בריאות בגיל השלישי, האם בתכנית הלאומית יש טיפול נקודתי לגיל השלישי?
אחמד בדראן:
כן, היא מתייחסת גם לגיל השלישי
אחמד בדראן:
 לתכנית הבריאות הממשלתית יש מגוון של תחומים, בריאות האישה, בריאות הילד, בריאות הנפש, עישון, דברים כאלה ומשם זה מתפרס ומתרחב לנושאים כמו קשישים, גיל הזהב, אפשר לשלב אותו בכל התכניות
אחמד בדראן:
      אני עובר לעשייה של המרכז, כרגע אנחנו עוסקים בנושא מאוד חשוב שכל ישראל מדברת עליו, המעבר לבריאות דיגיטלית