GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איימן עודה:
אל תצחק עליי, בבקשה, מה פירוש המילה וולקני?
שמואל מרלין:
וולקני זה עברות של וולקנסקי, פרופ' וולקנסקי עלה מגרמניה בשנות ה-20, הקים את תחנת המחקר הראשונה בנושא חקלאות, אחר כך היא עברה לרחובות
שמואל מרלין:
 מכון זיו שנהיה מכון וייצמן זה היה ההתחלה של המכון הזה ובסוף התגלגלנו לפה, אז וולקני זה העברות שהוא בחר לשם המשפחה שלו, וולקנסקי, זה על שם פרופ' וולקני שהוא היה מראשי המחקר החקלאי בארץ
שמואל מרלין:
 אין לנו קשר לוולקני ולהרי געש ולכל הדברים האלה
שמואל מרלין:
      אז אנחנו בני 103 כבר, יחידת סמך עצמאית של משרד החקלאות, אנחנו מוסד המחקר החקלאי הכי גדול במדינה ואחראי גם על רוב המחקר שמתבצע בנושא חקלאות במגוון הרחב שלו
שמואל מרלין:
 החזון של המכון זה מצוינות ומחקר ופיתוח לקידום החקלאות ושמירת הסביבה
שמואל מרלין:
      היעדים זה מצוינות ומובילות במחקר בסיסי, תשתיתי ויישומי לפתרון בעיות ההווה ולביסוס עתיד החקלאות בארץ
שמואל מרלין:
 העתיד מלא עננים, אנחנו צריכים למצוא דרכים להיות מוכנים לכל אתגר
שמואל מרלין:
 שאיפה ליצירתיות וחדשנות לשיפור הרווחיות והתחרותיות של חקלאות ישראל
שמואל מרלין:
 אנחנו מדינה קטנה, אנחנו חייבים בשביל להתמודד עם היצרנים הגדולים שיש בעולם תמיד להיות עם ערך מוסף, עם איזה משהו שאין לאחרים וחלק מהתפקיד שלנו זה לספק את זה לחקלאים
שמואל מרלין:
 וצריך גם לשמור על משאבי הטבע ואיכות הסביבה לדורות הבאים ומינוף הידע והיכולות לטובת התעשייה כמנוע צמיחה נוסף במשק הישראלי, כי היום נכנסים הרבה לפודטק, אגרוטק, כל הלוויינים התעשייתיים שמתבססים על חקלאות שיכולים להוסיף עוד נדבך לכלכלה הישראלית
שמואל מרלין:
      לנו יש גם תרומה מדינית תדמיתית כי מגיעים לפה הרבה ביקורים
שמואל מרלין:
 לפני הקורונה זה היה בערך 150 ביקורים בשנה, שזה שלושה בשבוע, ראשי ממשלה, נשיאי אוניברסיטאות ואנחנו מציגים פן אחר של המדינה בעיקר בעשייה בנושא חקלאות שזה מטריד הרבה מדינות עכשיו
שמואל מרלין:
      מבחינת הפריסה הארצית, אנחנו יושבים פה בראשון לציון, יש לנו מרכז מחקר בנווה יער עד רמת ישי, יש לנו מרכז מחקר בגילת ליד אופקים
שמואל מרלין:
 יש החלטת ממשלה לקלוט את מלח"י באילת, המרכז לחקלאות ימית
שמואל מרלין:
 החלטת הממשלה היא מ-2008, האחרונה היא מ-2019, אבל עדיין אנחנו בתהליך קליטה של המרכז הזה שהגיוני שהוא יהיה במכון וולקני כי הוא מתבסס על כל מה שקורה בחקלאות ימית
איימן עודה:
ואתם תומכים ורוצים, נכון?
שמואל מרלין:
כן
איימן עודה:
אז אנחנו צריכים לנסות ללחוץ
שמואל מרלין:
במינהל המחקר החקלאי יש 180 חוקרים, כולם PHD, כל אחד הוא אחראי על המעבדה שלו, צריך לדאוג לתקציבים למחקר שהוא מנהל
שמואל מרלין:
 אנחנו מקבלים מהמדינה תקציב להוצאות קשיחות כמו שכר, ארנונה, חשמל, וכל הפעילות המדעית מבוססת תקציבים תחרותיים שאנחנו מגייסים מתקציבי מחקר לאומיים, מדענים ראשיים, הרשות לחדשנות, כל האפשרויות שיש ברמה הלאומית ותקציבים בין-לאומיים
שמואל מרלין:
 אנחנו רשאים להגיש ל-EU, אנחנו מגישים לקרנות בילטרליות עם גרמניה, צרפת, איטליה, הודו, יפן, סין, יש לנו הרבה אפשרויות להתמודד, אבל זה הכול תחרותי
שמואל מרלין:
 כל הכספים שאנחנו מקבלים הם על בסיס תחרותי
שמואל מרלין:
      החוקרים האלה חייבים גם להחזיק את המהנדסים ואת הטכנאים שלהם, זאת אומרת שכל חוקר צריך שיהיה לו בממוצע בין שלושה לארבעה פרויקטים במקביל, זאת אומרת שבכל רגע נתון במכון וולקני יש בין 600 ל-800 פרויקטים ברמות שונות של בשלות
שמואל מרלין:
      יש לנו גם סטודנטים, אנחנו לא מספקים תארים, אנחנו לא גוף אקדמי, אבל אנחנו רשאים להדריך תזות והמחקרים של הסטודנטים שמסונפים לאוניברסיטאות השונות מגיעים ועושים את המחקרים שלהם פה
שמואל מרלין:
 יש לנו פוסט דוקטורנטים מישראל וגם 90 פוסט דוקטורנטים מהעולם, בעיקר מהודו כי יש תמיכה ממשלתית
איימן עודה:
מהחוקרים, מהנדסים ועובדי מנהלה, כמה ערבים?
שמואל מרלין:
מספר אין לי, אבל הייתי אומר מבחינת חוקרים אולי עשרה, 12
שמואל מרלין:
 לא מזמן קלטנו שניים צעירים
שמואל מרלין:
 יש לנו הרבה צעירים, 60% הם פחות מעשר שנים ותק
שמואל מרלין:
 טכנאים ומהנדסים יש יותר, אבל אני לא זוכר, כי זה גם מתחלק לנווה יער ולגילת, בגילת יש גם מהפזורה הבדואית
שמואל מרלין:
      המבנה הארגוני, יש לנו שישה מכונים שזה תחומי הליבה שלנו, מדעי הצמח, חקר בעלי חיים, קרקע, מים וסביבה, הנדסה חקלאית, חקר תוצרת חקלאית ומזון והגנת הצומח
שמואל מרלין:
 זו למעשה המומחיות שאנחנו מפתחים וזה מכסה את כל התחומים של חקלאות מודרנית, אבל גם זיהינו נושאים שהם פורצי דרך לעתיד וזה בינה מלאכותית, אגרו-טכנולוגיה מיקרוביאלית, שינויי אקלים, חקלאות בת קיימא, ננו טכנולוגיה בחקלאות, רווחת חיות משק ובטיחות מזון
שמואל מרלין:
 החוקרים מהמכונים השונים יכולים לשתף פעולה סביב נושאי רוחב כאלה וזה מגביר גם את היכולת שלנו לגייס כספים וגם מגביר את האימפקט שלנו בעולם כי אנחנו דנים בדיוק בתחומים שבעולם גם מתעניינים, בעיקר שינויי אקלים, בינה מלאכותית, חקלאות בת קיימא וכאלה דברים
מטי צרפתי הרכבי:
יש לכם הכנסות גם מתמלוגים, מתכניות עסקיות?
שמואל מרלין:
 יעקב, אם אתה רוצה במילה אחת להוסיף
שמואל מרלין:
 זה בדיוק התחום של קידום שהוא הממשק בין - - -
מטי צרפתי הרכבי:
איזה שהיא עצמאות מובנית אולי של מכון וולקני?
יעקב מועלם מרום:
יש פעילות די גדולה, בערך שליש או רבע מהתכניות, תלוי איך סופרים
מטי צרפתי הרכבי:
אז יש הכנסות עצמיות
שמואל מרלין:
 זה בעלייה, אבל עוד פעם, יש סיטואציות, כמו כל הכנסה, תלוי ב – פה אני רוצה בכמה מילים לשים דגש על שניים מתוך המחקרים שהצגתי קודם
איימן עודה:
חברים, יכול להיות שזה ייראה קצת נאיבי, פשוט בגלל שאנחנו לא מהעולם הזה, אתה יכול להסביר לי על הכותרת עצמה?
שמואל מרלין:
כן, זה מה שאני עושה
שמואל מרלין:
 המחקר שהראיתי קודם, אני אציג שניים מתוך המרכזים האלה בשביל להבין מה המשמעות שלהם ומה היתרון בללכת לכיוון הזה
שמואל מרלין:
 בחרתי למשל אגרו-טכנולוגיה מיקרוביאלית, מה זה אומר? זה לגייס את החיידקים שיעבדו לטובת - - - זה באופן כללי
שמואל מרלין:
 מה הבעיה? הבעיה שיש הרבה תוצרים של המחקר שהם ברמת המעבדה
שמואל מרלין:
 בשביל לשכנע תעשיות להיכנס לזה חייבים ללכת לסקלה החצי מסחרית שזה לבנות תשתיות של - - - או ריאקטורים שמאפשרים לגדל את החיידקים האלה בכמויות גדולות על מנת שיפיקו תוצרים שאפשר אחר כך ליישם בחלקה במקום דשן או כמאיץ גדילה או כתרופה למחלה
שמואל מרלין:
     ואז אנחנו רוצים להקים מרכז שמתפקד בדיוק בחוליה החסרה הזאת שיוצרים מה שנקרא תוצאות כלואות
שמואל מרלין:
 זאת אומרת שהמחקר יביא לאיזה שהיא תוצאה, אבל אי אפשר לשכנע את התעשיינים להיכנס לזה כי הסקלה היא נמוכה מדי, זה רק ברמת המעבדה
שמואל מרלין:
 בשביל לשכנע גופים להיכנס לתחומים כאלה חייבים לפתח תשתית שתאפשר ניסויים ברמה חצי מסחרית, נקרא לזה ככה, וזו המטרה של המחקר הזה
שמואל מרלין:
 היתרונות הנוספים שלו זה שמירה על הקניין הרוחני המקומי שלפעמים מאבדים אותו כשאוניברסיטה מחפשת להשקיע בחו"ל והיא חייבת לחשוף בפניו את כל התוצרים, כי אין לנו פה את האפשרות להמשיך לקדם את הנושא
שמואל מרלין:
      מה זה יכול לתת? זה ייצור מזון בריא, זה יכול לתת פתרון לדרישות רגולטוריות, זה מיתוג תוצרת ישראל כבריאה ובת קיימא, זה נושא של רווחיות בייצור ולמצב אותנו כגוף שמוביל בנושא של אגרו-טכנולוגיה מיקרוביאלית
מטי צרפתי הרכבי:
באופן עקרוני מכון וולקני מדבר על מחקר יישומי, הוא לא מחקר אקדמי
שמואל מרלין:
לא, זה מה שאמרתי בפתיח, יש לנו גם בסיסי, גם יישומי וגם תשתיתי
שמואל מרלין:
 אנחנו לא חוסמים את החוקרים שלנו רק למחקר כזה או אחר, זה לא מכון לפיתוח, זה מכון למחקר ופיתוח
שמואל מרלין:
 המחקר הוא זה שנותן את הפיתוח של עשר השנים הבאות, אז יש שילוב בהתאם לאופי של החוקר, לנושאים שהוא דואג להם
שמואל מרלין:
      למשל אלה דוגמאות של פרויקטים בתחום הזה של האגרו-טכנולוגיה מיקרוביאלית
שמואל מרלין:
 זה חיידקים מעודדי גדילה, דווקא בחרנו את העגבניות בשבילך, תוצרי חיידקים שמעודדים גדילה בצמחים שונים
שמואל מרלין:
 זה למשל חיידקים מדכאי מחלות, למשל מחלת הפנמה, בבננות אפשר למצוא חיידק שמדכא את זה
שמואל מרלין:
 חיידקים נגד נמטודות
שמואל מרלין:
 זאת אומרת אפשר ללכת או להאצת הגדילה או לדיכוי מחלות, כל זה הוא לשיפור היבול
שמואל מרלין:
 יש גם חיידקים שמטפלים במחלות בדגים
שמואל מרלין:
      בינה מלאכותית בחקלאות
שמואל מרלין:
 לא צריך להכביר מילים, זה לפתח אלגוריתמים ייחודיים שמאפשרים לשפר את הביצועים של החקלאות, להגדיל יבולים, להגדיל רווחיות, לצמצם צריכה של משאבים, להפחית את העומס על הסביבה ושיבוש כימיקלים וחומרים טוקסיים ולהבטיח את מעמדה של ישראל כמובילה עולמית בתחום הזה כי כל העולם הולך לזה ואנחנו רוצים להיות שם גם
שמואל מרלין:
 היתרונות של זה הם שגשוג החקלאות, הבטחת מזון לאורך זמן, העלאת הפריון של החקלאות, ייעול השימוש בתשומות ומשאבים ומינוף תעשיות נלוות
שמואל מרלין:
 סביב בינה מלאכותית יש הרבה תעשייה שיכולה להתפתח ולרכוב על הגל הזה שיכול לצאת מפה
שמואל מרלין:
 זה המיזם של פרופ' יצחק בן ישראל ופרופ' אביתר מתניה שביקש או הציג את זה לממשלה
שמואל מרלין:
      מעבר למחקר יש לנו את היחידה לנוער שוחר מדע, הדר המנהלת שלה פה
שמואל מרלין:
 יש לנו גם את המרכז להדרכת מורים או הכשרת מורים בחקלאות שהם מנהלים אותו
שמואל מרלין:
 יש לנו את בנק הגנים הישראלי, שאוספים בצורה שיטתית את כל הזרעים שיש בכיסוי הצמחי הטבעי במדינה ומנצלים את הזרעים האלה בשביל להפיק תכונות גנטיות שעוזרות לנו בהשבחה הגנטית של הגידולים
שמואל מרלין:
 אפשר למצוא בסביבה הטבעית עמידות למליחות או עמידות לחום או עמידות למחלה ולקחת את זה ולהשתמש בזנים חדשים
שמואל מרלין:
      סיכום 2022 כדוגמה לפעילות כאן בוולקני
שמואל מרלין:
 אז מבחינת התקציב, התקציב של המדינה מחולק לשניים, אנחנו גוף מותנה הכנסה
שמואל מרלין:
 כ-280 מיליון זה תקציב המדינה, 144 מיליון זה היה הכנסות באותה שנה, 671 מחקרים פעילים היו ב-2022, 120 הסכמי מסחור שהניבו תמלוגים, יצאו 470 מאמרים מדעיים ונחתמו 41 הסכמים עם גופים ומוסדות אקדמיים בעולם
שמואל מרלין:
      זו התמונה של התקציב של המדינה
שמואל מרלין:
 פה אתם רואים את הקיצוץ החד של שר החקלאות לפני לפני אחרון, אורי אריאל, שקיצץ לנו
שמואל מרלין:
 זו הפעילות של התיקון שבא אחר כך
עדן לומרמן:
התקציב מגיע ממשרד החקלאות או משרד המדע?
שמואל מרלין:
התקציב ממשרד החקלאות
איימן עודה:
הוא היה שר החקלאות ארבע שנים, נכון? התקופה הארוכה ביותר, 2019-2015
שמואל מרלין:
ביקשנו ממשרד רוזנטל וצבן לבחון את הכדאיות של ההשקעה במחקר חקלאי במכון וולקני ואלה היחסים שקיבלנו
שמואל מרלין:
 הם פרסמו את זה ב-2021 והם בחנו עשר שנים אחורה או משהו כזה
שמואל מרלין:
 זה אחת לעשר, זה לא רע, בוא נגיד שלא סתם שופכים כסף פה
שמואל מרלין:
      זה הקשר שלנו לסביבה האקדמית
שמואל מרלין:
 אנחנו מחוברים לכל האוניברסיטאות שאתם רואים על המפה, יש לנו סטודנטים מכל מקום, חלק מהחוקרים שלנו מרצים שם, יש לנו גם הסכמים עם חלק מהאוניברסיטאות, זו עבודה של חננית, יש לנו מלגות שאנחנו נותנים לסטודנטים וכרגע יש לנו 352 סטודנטים לתואר שני ושלישי, 20 דוקטורנטים בהתקשרות ישירה וכמו שאמרתי, 80 משתלמים מהרבה מדינות, ספרד, גאנה, אתיופיה, קזחסטן, סין, ארה"ב, אקוודור, רוסיה, אבל הרוב זה מהודו
שמואל מרלין:
      העבודה שלנו היא מאוד מחוברת לשדה, יש לנו קשר ישיר עם חקלאים, יש לנו קשר עם שירות ההדרכה והמקצוע של משרד החקלאות, זה המדריכים החקלאים, יש לנו קשר עכשיו יותר עם תעשייה, יש מיזמים של משרד החקלאות שמערבים תעשייה והמחקר החקלאי ואנחנו מנהלים את הפעילות שלנו בקשר מאוד הדוק עם כל הגורמים האלה
שמואל מרלין:
      כמו שאמרתי, שת"פ בין-לאומי, הרבה ביקורים, הרבה קשרים והיתרון שלפעמים מגיע לפה מישהו שיכול להיות באיזה שהוא שלב נשיא ארה"ב
שמואל מרלין:
 אז חתמנו עם מושל פלורידה, רון דה-סנטיס, ועכשיו הוא רץ
שמואל מרלין:
 אז הוא היה פה
איימן עודה:
זה רפובליקאי, נכון?
שמואל מרלין:
 אנחנו לא שולטים על מי יגיש מועמדות
קריאה:
גם לא על מי ייבחר, גם לא
שמואל מרלין:
מוסד שמואל נאמן דירג אותנו מקום שלישי בעולם בין מכוני המחקר החקלאי בעולם, כמו USDA - - - המקומות הגדולים האלה
שמואל מרלין:
 אנחנו במקום שלישי במדד האימפקט הכללי ומקום שני במדד המצוינות
שמואל מרלין:
 זאת אומרת שיש לנו מעמד בין-לאומי מבוסס
שמואל מרלין:
 וגם אונסק"ו שאתה יודע שמבחינה פוליטית הם לא הכי חברים שלנו, עדיין הם התעלו על עצמם ונתנו לנו את הפרס הזה על התרומה שלנו לרווחת האנושות, בעיקר באזורים צחיחים וצחיחים למחצה
שמואל מרלין:
      מכון וולקני הוא גם אחראי על מלאי החירום של הגרעינים, או לפחות על הבטיחות של מלאי הגרעינים ויש לנו שיטות שפיתחנו פה שמאפשרות מינימום הפסדים
שמואל מרלין:
 כששומרים גרעינים בתוך סילואים, יש שם חרקים ויש שם כל מיני מחלות ויש פחת מאוד גדול ופה מגיעים לפחתים של פחות מחצי אחוז שזו תוצאה שהרבה מקנאים בנו
שמואל מרלין:
      תרומה לחקלאות
שמואל מרלין:
 פה זה זן הקלמנטינות מזן אורי שהן נמכרות בצורה מאוד רחבה באירופה
שמואל מרלין:
 יש לנו חוקר שמצא אפרוחים נקבות רק
שמואל מרלין:
 אתם יודעים שאת האפרוחים הזכרים חייבים לחסל ועכשיו בגרמניה למשל זה אסור, אז כל התעשייה של הפטמים עוברת לפולין כי בפולין מותר עדיין
שמואל מרלין:
 יש לנו חוקר שיודע מכל ביצה להוציא, או שרק הביצים הבוקעות יבקעו אפרוחים נקבות ואז זה חוסך את החיסול הזה
שמואל מרלין:
      ענבי מאכל
שמואל מרלין:
 זה לא ענבי יין, זה ענבי מאכל
שמואל מרלין:
 עכשיו יש לנו חוקר שייכנס לענבי יין, אבל יש לנו תכניות פיתוח מאוד רחבות
שמואל מרלין:
 עגבניות המחר, יש לנו עגבניית שרי מזן חדש, 'נבולה', עם טעם מיוחד שנובע מאיזה זן בר
שמואל מרלין:
 ויש לנו גם משהו שיכול להיות מהפכה בעולם התעשייה, זה עגבנייה שמתייבשת על השיח
שמואל מרלין:
 תחשבו שבשביל כל הפסטה, רוטב העגבניות והקטשופ מגדלים עגבניות לתעשייה, מסיעים אותן ברכבות כשלמעשה מסיעים 95% מים, בונים מפעלים ענקיים בשביל לייבש את המים האלה ורק אז מתחילים את התהליך של הכנת הרוטב
שמואל מרלין:
 פה ייקחו את העגבנייה כבר יבשה בשדה ואז צריך במקום רכבת משאית ובמקום מפעל שמאדה את זה כבר אפשר ישר להתחיל עם חומר הגלם
שמואל מרלין:
      ענף האבוקדו
שמואל מרלין:
 באופן טבעי ענף האבוקדו הוא מנובמבר לפברואר, ככה זה במקסיקו, באזורים הטבעיים שלו
שמואל מרלין:
 יש לנו עכשיו זנים שמכסים את כל השנה, אפשר לקבל אבוקדו כל השנה, כל פעם מזן אחר
איימן עודה:
מה עם הבעיה שאבוקדו, כשהעולם גילה כמה הוא בריאותי, גם טעים וגם בריאותי, וזה לא כל פעם קורה שני הדברים ביחד, אז הורסים יער שלם בשביל עוד שדה של אבוקדו וזה מתחיל לפגוע בטבע
איימן עודה:
 יש מחקרים איך למצוא את - - -
שמואל מרלין:
כן, יש לנו יחידה של משאבי טבע שכל המנדט שלהם זה לשמור ולנהל יותר נכון את היערות, יש לנו את המרכז בנווה יער, אחד התחומים זה החיבור בין חקלאות והטבע, איך חקלאות משפיעה על הטבע ולהיפך
שמואל מרלין:
 אם מחליטים להוריד עצים בשביל לשתול אבוקדו זה לא בתחום שלנו, זה המפקח על היערות או יש תפקיד כזה שהוא מאשר כריתות של עצים
שמואל מרלין:
 אנחנו לא רגולטורים, אנחנו רק מחקר, אנחנו בצד הנוח של המשוואה
איימן עודה:
כן, אבל גם תפקיד המחקר זה למצוא את הדרך איך לעשות את הדבר הטוב בלי לפגוע בדברים אחרים
איימן עודה:
 כמו שחשבתם בעגבניות, זה אותו דבר
שמואל מרלין:
למשל גידול רימונים, אתם רואים איך השטחים של הרימונים גדלו בשתילה שלהם, זה בגלל שבמכון להנדסה חקלאית מצאו יתרון למכונה שמקלפת את הרימון
שמואל מרלין:
 צריך לעובד שתי דקות בשביל לטפל ברימון אחד והמכונה מטפלת ב-40 רימונים בדקה ואז זה פתח ענף חדש, אז אפשר לקנות את הגרעינים לחוד, אפשר לקנות מיץ רימונים, תעשייה שלמה התפתחה מזה שנפתח המחסום הזה של הפרדת הגרעינים
שמואל מרלין:
      פיתוח צמחי תבלין, 90% מהזנים פותחו במכון וולקני, יצוא מאוד רציני לאירופה
שמואל מרלין:
 מלון ייחודי, יש לנו בעבודה של עריכה גנומית, גן אחד מתוך המלון מאפשר ליצור מלון אישי קטן בלי זרעים שאפשר לאכול אותו יחד עם הקליפה
שמואל מרלין:
 זאת אומרת הנישות האלה שאנחנו רוצים לתת לחקלאות ישראל זה פרי עבודות מהסוג הזה
שמואל מרלין:
      צמצום אובדני מזון
שמואל מרלין:
 בעיה עולמית, שליש מהמזון בעולם נזרק, זה 1
שמואל מרלין:
2 מיליון טון, זו כמות אדירה של מזון שנזרק ואנחנו עובדים הרבה על איך להאריך את חיי המדף, לשפר את תהליך האחסון בשביל למנוע ולצמצם את האובדנים האלה
שמואל מרלין:
      בדיקת איכות הפרי בלי תופעות של אל הרס ולדעת למיין את הפירות בצורה יותר חכמה לפי ההרכבים שלהם
שמואל מרלין:
 פה זה למשל תמרים שממוינים לפי אחוז סוכר, זה גם מגדיל את הכמות של ערך הפרימיום, גם יש תמרים שהולכים ישר לסילאן כי אי אפשר למכור אותם
שמואל מרלין:
 אותו דבר עושים לאבוקדו, למנגו, לתפוח
שמואל מרלין:
 זה מאפשר למקסם את התוצאה של החקלאי ולהגדיל את הרווח שלו דרך מיון יותר חכם
שמואל מרלין:
     חקלאות מדייקת
שמואל מרלין:
 למצוא דרכים להשתמש ולנצל את החומרים בצורה יותר מדויקת על מנת לחסוך ולא לזהם את הסביבה
שמואל מרלין:
 לפעמים זה תוצאות פשוטות כמו שואב חרקים, זה טרקטור ששואב חרקים
שמואל מרלין:
 95% מהחרקים אפשר לשאוב, לא צריך להרוג בריסוסים, חוסכים בריסוס, חוסכים בזיהום של הסביבה, חוסכים כסף לחקלאי וככה אפשר לתרום
שמואל מרלין:
      שימוש של לוויינים לטובת ניהול אזורי
שמואל מרלין:
 יש לנו הלוויין ונוס, זה ישראל וצרפת, הוא מיועד לסביבה ולחקלאות
שמואל מרלין:
 לפי אורכי הגל שהוא משתמש הוא עובר כל יומיים מעל הארץ, הוא נותן לנו נתונים בתדירות מספיק גבוהה בשביל לקבל החלטות
שמואל מרלין:
      יש לנו פרויקטים גדולים של ניהול יער, של השקיה מדייקת ועגבניות לתעשייה וניהול מרעה על מנת, עוד פעם, לנצל נתונים מלוויינים בחישה מרחוק בשביל ניהול יותר מושכל
שמואל מרלין:
      אלה רק דוגמאות של מה המשמעות של המחקר הזה לגבי התועלת לחקלאות ולחקלאי
שמואל מרלין:
 אז אם ניקח את הסיפור של גידול הבננה בעמק הירדן, בשנות ה-60 היו משקים עם 5,000 מילימטר בשנה בשביל להוציא 2
שמואל מרלין:
5 טון לדונם
שמואל מרלין:
 היום משקים עם פחות מ-2,000 בשביל להוציא 7
שמואל מרלין:
 זאת אומרת שהיעילות הוכפלה פי תשעה, שליש חיסכון במים ופי שלושה ביבוא, זה יוצא הגדלה של עד פי עשרה ביעילות וזה איך מחקר יכול לתרום לחיים היום יומיים
שמואל מרלין:
      תודה על הביקור, תודה על התמיכה ואם יש לכם שאלות, ואם לא, נמשיך בהצגה
איילת חאקימיאן:
איך אתם דואגים להדביר נגיד יבול שמגיע לכאן, מגיע לפה הרבה, אנחנו רואים בסופרים הרבה סחורה מחו"ל
שמואל מרלין:
אמרתי, אנחנו לא רגולטורים
שמואל מרלין:
 משרד החקלאות קובע מה יבוא, מה לא יבוא, יש יחידה להגנת הצומח שהיא קובעת את החוקים של איך מייבאים, מה מותר לייבא ומאיזה מדינה
שמואל מרלין:
 אנחנו מנסים עם מה שיש במחקר לשפר את הביצועים של החקלאות, לתת לחקלאי כמה שיותר אפשרויות גם להחליט מה לעשות וגם להרוויח כמה שיותר, תוך כדי גם שמירה על הסביבה, זאת אומרת פחות זיהום, פחות שימוש בחומרים, פתרונות ביולוגיים במקום פתרונות כימיים, כל מיני כאלה דברים
שמואל מרלין:
      אם המדינה מחליטה שהיא רוצה לעבור ליבוא במקום לגדל או לפתוח את הגידולים ליבוא בשביל תחרות או כל מיני כאלה דברים אין לנו הרבה מה לעשות, אבל מצד שני כשהממשלה מחליטה למשל שעכשיו עופות צריך לגדל בתנאים מסוימים אז אנחנו בונים את הלול החדש בשביל להתחיל מחקר בשביל לעזור למגדלים איך לנהל את הלול החדש שייתן להם את הביצועים הכי טובים ויאפשר להם את הרווחה הכי נכונה ושגם לעוף יהיה הכי נוח, לפחות בזמן שהוא חי
דבי קאופמן:
באיזה אתגרים אתם נתקלים היום גם בתקופה הנוכחית וגם מבחינת המכון בתחום המדעי הבין-לאומי היום?
שמואל מרלין:
מבחינת הגישה יש לנו גישה להרבה מקומות, זאת אומרת אנחנו יכולים להגיש לעיור, אנחנו יכולים להגיש ל-NSF דרך ה-BSF, זאת אומרת יש לנו אפשרויות גישה לתקציבים, הבעיה שרוב הקרנות עכשיו מקטינות את התקורות המותרות והתקורות זה חלק מההכנסה שלנו ואז עכשיו ההכנסות שלנו יורדות בגלל שמערכות בין-לאומיות לא מאפשרות לקחת תקורה
דבי קאופמן:
ומבחינת כוח אדם של המכון?
שמואל מרלין:
היום יותר ויותר קשה לקלוט חוקרים בגלל התנאים של שירות המדינה, התנאים בשירות המדינה פחותים מהתנאים שיש בשוק והתחומים הופכים להיות יותר ויותר מקצועיים
שמואל מרלין:
 AI למשל מאוד קשה לקלוט, כל הנושא של המיקרוביולוגיה מאוד קשה לקלוט, כל הנושא של הגנטיקה, יש תחרות עם החברות הפרטיות, הסטרטאפים קולטים אנשים בתנאים הרבה יותר טובים ואז צריך בשביל למצוא עובד שיהיה לו איזה שהוא מרכיב נוסף של או ציונות, או רצון להיכנס לגוף גדול
דבי קאופמן:
אז עוד שאלה אחת, מבחינת החיבור שלכם לתעשייה, מבחינה רגולטורית, אתם מוצאים קושי, יש לכם בעיה עם זה, נכון? אתם לא ממש מחוברים לתעשייה מבחינת הסכמים וכו'? או שכן?
שמואל מרלין:
בת עמי, או יעקב, אתם רוצים להגיד משהו?
בת עמי הלוינג:
כמובן שבמצב דברים רגיל חוק חובת המכרזים חל עלינו ואנחנו עובדים בדרך מאוד פורמליסטית, הכול מאוד ברור, בכל מה שקשור להתקשרות עם גופים מסחריים, גם האוצר וגם משרד המשפטים, הכיר בזה שההתנהלות שלנו היא טיפה שונה
בת עמי הלוינג:
 כלומר אנחנו גוף ממשלתי, אין שאלה, אין ויכוח, יחד עם זה אנחנו גם טיפה מוסד מחקר בדומה לאוניברסיטה בהרבה מאוד מאפיינים והרגל השלישית שלנו, אנחנו גם קצת מתנהגים כמו גוף פרטי בהקשר הספציפי שאת שואלת
בת עמי הלוינג:
      אז נכון שגם כאשר אנחנו מתנהגים כמו גוף פרטי אנחנו מחויבים לעבוד על פי חוק ויש לנו כל מיני סעיפי פטור שמאפשרים לנו להתקשר עם חברות מסחריות, יעקב אולי ירצה קצת להרחיב על זה עוד, כי הכספים שאנחנו מקבלים בשביל לבצע מחקר המדינה, וזה לגמרי מובן, מממנת את הקיום שלנו פה, אבל אם גם החוקרים רוצים ללכת ולחקור, את זה המדינה לא משלמת, זאת אומרת החוקרים צריכים ללכת ולרדוף, ממש לרדוף, אחרי תקציבי מחקר, ציבוריים או פרטיים
בת עמי הלוינג:
 ציבוריים זה מדען ראשי, כל מיני כאלה, הפרטיים זה בדיוק החברות שעליהן את מדברת
בת עמי הלוינג:
 אז או שאנחנו רודפים אחריהם או שהם מגיעים אלינו כי יודעים על קיומנו ורוצים שנבצע להם מחקר שמעניין אותם, שהם מעוניינים בו, פה הקניין הרוחני יישאר בידי המדינה, אותה חברה תקבל רישיון, כל זה תחת כמובן הסכמים מאוד ברורים ומאוד מדויקים, וכאלה שההתקשרות שלהם מקבלת כמובן אישור מוועדות ייעודיות לעניין הזה
בת עמי הלוינג:
 כלומר מותר לעשות קשרים עם התעשייה הפרטית בארץ ובחו"ל, זה ממש לא רק בארץ, כשזה כמובן כפוף לכללים מסוימים על פי חוק
דבי קאופמן:
בדומה לחברות היישום באוניברסיטאות?
בת עמי הלוינג:
כן, אחד לאחד
בת עמי הלוינג:
 יעקב, שהוא מנהל יחידת קידום, קידום שלנו זה כמו יישום של העברית, כמו אלה של וייצמן, זה פועל למעשה ממש אותו דבר
בת עמי הלוינג:
 דרך אגב, שאלת על אתגרים, להם החיים יותר קלים
בת עמי הלוינג:
 אם שמואל דיבר על אתגרים כי מישהו כיוון יותר לאיך מגייסים כוח אדם, באמת יש לנו תחרות מול התעשייה הפרטית ששם המשכורות יותר גבוהות וכו', אז גם יחידת הקידום, ואנחנו יחד איתם, מתמודדים עם אתגרים שבאוניברסיטאות לא מתמודדים איתם, או אם הם מתמודדים איתם זה ממש בקטנה, ואז יוצא שהמתחרים שלנו, האוניברסיטאות הם גם חברים שלנו כמובן, גם מי שאנחנו משתפים איתו פעולה, אבל הם גם בתחרות איתנו
בת עמי הלוינג:
      אז בתחרות הזאת ידנו על התחתונה, המוסדות שם יש להם חיים יותר קלים, יש להם הרבה תקנות שלא חלות עליהם, ואתה מוצא את עצמך הרבה פעמים במבוכה כי כשבאים גופים פרטיים ורוצים להתקשר איתנו ורוצים להתקשר עם האוניברסיטה, נגיד מדובר על מקרים שאנחנו מעוניינים ורוצים, אני לא מדברת על מקרים שאנחנו לא רוצים, אז באוניברסיטה אומרים להם: סבבה, בואו, אנחנו נשמח לקבל אתכם, ואנחנו ברור שנשמח, אבל רגע רגע, אנחנו צריכים אישור כזה, אנחנו צריכים אישור אחר
בת עמי הלוינג:
 זה מאוד מקשה עלינו
בת עמי הלוינג:
 אז אם אתם מדברים על אתגר, זה אתגר ממשי וקשה
שמואל מרלין:
יעקב, רצית להגיד משהו גם על כוח אדם?
יעקב מועלם מרום:
כן
יעקב מועלם מרום:
 בכוח אדם קודם כל יש קיצוצים, יש קיצוצים ומספר החוקרים יורד על פני השנים וזו בעיה, זו בעיה על פני זמן ואני חושב שזה עלה כמה פעמים
יעקב מועלם מרום:
 הבעיה השנייה זה משהו ששמואל אמר, היכולת לתגמל שחשובה להביא אנשים
יעקב מועלם מרום:
 שני הדברים, גם הקיצוץ עצמו, אנחנו חושבים שצריך להיות מינימום מסוים
יעקב מועלם מרום:
      לגבי עוד אתגר שיש כאן, אני חושב שיש תקציבים מסוימים שאנחנו מתקשים לתת - - - דיברנו על תקורות - - - לדוגמה מים, ארנונה, ההנהלה משלמת, חלק מהקרנות שחוקרים מגייסים לא משלמים על חוקרים ואז או חוקר נפגע או ההנהלה נפגעת, אין לזה מקור
יעקב מועלם מרום:
 ואנחנו - - - חסר החלק הזה, זה קשה מאוד, גוף שהוא מסודר, אין לו אפשרות להביא - - - זה אחת
יעקב מועלם מרום:
      על מה ששאלת על אתגרים, אבל מה שקורה עם הפעילות העסקית, יש לנו מעל 700 הסכמים פעילים עם התעשייה, אנחנו לא ממש מוגבלים, יש מלא פטורים, אבל יש מקרים שבהם יותר קשה לנו כמו נגיד בחו"ל או כמו לעשות עסקאות עם גופים שמשרד החוץ תעברו דרכנו - - - אבל עם קצת רצון טוב וקצת עזרה זה יכול להיות ממש, להביא אותנו להיות כמו גופים אחרים
שמואל מרלין:
עוד שאלות?
אורי ירמיהו:
אני רוצה להוסיף אתגר אחד, אנחנו גוף ש-60% מהצוותים של החוקרים והחוקרות שלנו הם צעירים, זה פחות משמונה שנים, בשלוש שנים אנחנו הולכים לקלוט עוד 40, כל בן אדם כזה שמנהל קבוצה כזאת מנהל עוד מהנדסי מחקר והוא ממש מרכז לפעילות
אורי ירמיהו:
 לנו בתקציב השוטף אין יכולת לקלוט כזאת כמות של אנשים
אורי ירמיהו:
 זה מה שקרה, למרות שביקשנו מהאוצר סעיף ייעודי רק לקליטה שלהם, כדי שהם יתחילו לעבוד במהירות
מטי צרפתי הרכבי:
הסתגלות ודברים אחרים? איזה שהוא סל קליטה?
אורי ירמיהו:
נכון
אורי ירמיהו:
 סל הקליטה שלנו ביחס נגיד למכון וייצמן הוא עשירית
אורי ירמיהו:
 אנחנו מצליחים להקצות משהו בסדר גודל של 100,000 דולר עד 200,000 דולר
מטי צרפתי הרכבי:
שזה מה, זה איזה שהוא תקציב כדי שהוא יוכל ל - - -
אורי ירמיהו:
נכון, לסדר לו את המעבדה, לתת לו איזה שהוא סיד מאני כדי שהוא או היא יתחילו לעבוד
אורי ירמיהו:
 זה עשירית ממכון וייצמן, חמישית מהאוניברסיטה העברית
אורי ירמיהו:
 עדיין אנחנו מצליחים לשמר מקצועיות מאוד גבוהה, אבל זה קרה כשהיו לנו קליטות מאוד קטנות, אז איך שהוא יכולנו לתגבר את האנשים האלה
אורי ירמיהו:
 בגלל החילוף הזה אנחנו נמצאים במצוקה מאוד גדולה עכשיו
אורי ירמיהו:
 לא יודע איך אתם יודעים לעזור לנו, אבל אם מישהו יצליח להסביר את הרצון הזה לקבל איזה שהוא כסף ייעודי - - -
מטי צרפתי הרכבי:
בחקלאות זה מאוד מאוד חשוב
אורי ירמיהו:
לצערנו זה קרה כשתקציב המדינה לא היה כל כך – הם בדיוק נכנסו, אבל שאלתם מה האתגרים שלנו, זה אתגר מאוד מאוד רציני שהוא לא מכניס אותנו לפעילות מיידית, הוא גורם לעיכוב
איימן עודה:
דיברתם עם משרד החקלאות?
אורי ירמיהו:
כן, יש שיח
איימן עודה:
מה הוא חושב, או יהיה בכיוון או מה?
אורי ירמיהו:
אני חושב שכן
אורי ירמיהו:
 זה אושר לאחרונה והאוצר איכשהו בלם את הבקשה הזאת כי נותנים לך גלובלית ואחר כך מישהו שאל אם מתחת למשרד – אבל אנחנו עם, לא אוטונומיה, אבל שורה נפרדת בתקציב המדינה
עדן לומרמן:
כל מרכזי מחקר ופיתוח במדינה מגיעים מתקציב של משרד המדע?
אורי ירמיהו:
לא
אורי ירמיהו:
 אנחנו קוראים לזה אותו שם כמו מרכז, אבל זה שונה, זה אנחנו הקמנו ולזה כן קיבלנו תקציב ייעודי, לפרויקט הזה קיבלנו תקציב ייעודי להקים את מרכזי המחקר, 80 מיליון שקל שחולקו לשלוש שנים
עדן לומרמן:
וזה כן הגיע ממשרד המדע?
אורי ירמיהו:
לא, זה הגיע בשורה נפרדת ממשרד החקלאות
אורי ירמיהו:
 כן מגיע ממשרד המדע התקציבים התחרותיים, לא באופן ישיר ממשרד המדע
אורי ירמיהו:
 כל התקציב שלנו מגיע תחת משרד החקלאות בשורה נפרדת
אורי ירמיהו:
 אנחנו יחידת סמך
רואי בן דוד:
שלום, אני אציג בעשר דקות את מרכז המחקר החקלאי לשינוי אקלים שמוקם כאן בוולקני במסגרת המרכזים ששמואל דיבר עליהם, אבל מכיוון שנושא שינוי האקלים הוא נושא קריטי אז אנחנו נצטרך לשמוע איך אנחנו נערכים לדבר הזה