GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון פרידמן:
כל זה מוטמע, בנוסף כמו שציינתי למשל כדוגמה את נושא הפסולת זה, זה גם כן דבר שאנחנו רואים בו חשיבות גדולה כן, להפוך את הפסולת ממטרד למשהו מועיל, זה מאוד משתלב עם היעדים שהם בני קיימא כדוגמה נוספת
איימן עודה:
תודה רבה לכם, אני רוצה לברך את חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת אהלן וסאהלן, אני עובר לגד אריאלי שהוא מנכ"ל המשרד, בבקשה
גדי אריאלי:
ראשית אני מתנצל הייתי בפגישה עם השר, הוא גם חגג יום הולדת, אז ראשית אני רוצה להודות לך יושב ראש הוועדה איימן עודה עבודה נהדרת, ואני חושב שהמפגשים האלה הם מפריים את כולם ומכל מלמדי השכלתי, אז אני חושב שזו זכות להיות חבר בוועדה הזאת ותודה שאתה מזמין אותי
גדי אריאלי:
אני רוצה גם לברך את כל מי שעשה במלאכה, את פרופסור אבי דומב, ואת המולמו"פ וכל מי שלקח חלק בזה, אני חושב שהדוחות האלה הם דוחות חשובים מאוד מאוד לעתידה של מדינת ישראל, אני אשמח אם לא יהיו רק 13 או 14 מדענים ראשיים במשרדי הממשלה אלא יהיו יותר, וככל שהפורום של המדענים הראשיים יהיה גדול יותר, כך נוכל להגיע להישגים גדולים יותר, כי בסוף חשוב לנו גם שייצא בסוף כל התהליכים האלה של המחקרים גם מוצר מסוים, וההשקעה שלנו בכל הנושא של מחקרים כמעט 157, 160 מיליוני שקלים זה לא מעט, ואני חושב שאם יהיה הטמעה של כל המחקרים האלה במשרדי הממשלה, אני רואה בזה חשיבות רבה, וגם לעתיד המשרד שלי וגם לעתיד מדינת ישראל, ואני חושב שכל אזרחי מדינת ישראל יזכו ליהנות מהפירות של המחקרים האלה, אז תודה רבה על ההזדמנות
אבי דומב:
אבי ישראלי ממשרד הבריאות
עמיחי אילון:
אני אדבר במקום אבי
איימן עודה:
בבקשה תציגי את עצמך בבקשה
עמיחי אילון:
שלום לכולם, ד"ר עירית אלון מנהלת המחלקה למחקר רפואי בלשכת המדען הראשי של משרד הבריאות, אנחנו גם שמחים להיות פה ומודים גם על הפורום ולוועדה וננסה לדבר בדקה, בשנת 2022 לשכת המדען הראשי של משרד הבריאות פרסמה וניהלה 16 קולות קוראים למחקרים רפואיים מסוגים שונים, וכמובן המשיכה את הניטור ואת המימון ב-114 מחקרים קודמים, הנושאים שעסקנו בהם השנה היו גם נושאים רפואיים, כמו המלחמה בסרטן, מניעת שבץ, רפואה מותאמת אישית, מחלות נדירות, מחלות זקנה, מחלות מוח ומחלות ניווניות, עמידות לאנטיביוטיקה, ומחקרים גם שקשורים בקביעת מדיניות כמו למשל, בריאות האישה, רפואה מרחוק, שירותי בריאות גם מחקרים שהם הטמעה של מדיניות, כמו למשל צמצום פערים בחברה הערבית, השפעת מזון אולטרה מעובד על הבריאות, ובחלק גדול מהנושאים אנחנו גם נמשיך בשנה הבאה
עמיחי אילון:
      כמו כן היה לנו קול קורא לפרסים, פעם ראשונה פרסים לרופאים צעירים שהם יש להם הישגים יוצאי דופן במחקר, מאוד חשוב לנו לתמוך ברופאים שהם חוקרים, המחקר משפר את רמת הרפואה, עידוד מחקרים משותפים ממדינות האיחוד האירופי, והוספת שיתופי פעולה על שיתופי הפעולה הקיימים מאוד חשוב, וכן פלטפורמת נטוורקינג, שיתופי פעולה בתוך מדינת ישראל במסגרת התוכנית ההרצאות שלנו המדען הראשי מארח
עמיחי אילון:
     ולגבי שנת 2023, כרגע מתוכננים קולות קוראים בנושא סרטן, מחלות לב וכלי דם, אבחון וטיפול מחלות נדירות, עמידות לאנטיביוטיקה שוב, טרנספורמציה ושיפור של מערכות בריאות, מערכות מוח ומערכות עצבים, מחלות זקנה נוירודגנרטיביות, וננו רפואה, וחלק חשוב של לשכת המדען הראשי של משרד הבריאות שלא דיברתי עליו עד עכשיו, הוא בעצם פעילות של רגולציה של מחקר רפואי, פיקוח על ניסויים בוועדה העליונה לניסויים בבני אדם, ניסויים בבעלי חיים, מחוללי מחלות, וכן מדגם שזה הביו בנק של ישראל, פסיפס, ועדת מידע, והמשך קיום וקידום קשרי מחקר בינלאומיים, והרצאות ונטוורקינג בתחום המחקר הרפואי, אז זהו זה היה ממש בקצרה
איימן עודה:
תודה רבה לך, תודה רבה
איימן עודה:
 מי עכשיו בבקשה?
נגה קרונפלד-שור:
עכשיו אני שלום, תודה על ההזמנה, נגה קרונפלד-שור, אני המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, כמו מדענים אחרים גם אנחנו בעצם הלשכה שלי אחראית על בסיס המדע והידע של עבודת המשרד, אנחנו מייעצים וכותבים ניירות מדיניות בנושאים שונים, ומוציאים קולות קוראים למחקרים, אני שמחה שבשנה שעברה הצלחנו לגייס תקציב של 36 מעל 36 מיליון שקל, וזה רק להגיד שב-2021 שבו נכנסתי למשרד התקציב היה 100 אלף שקל
נגה קרונפלד-שור:
      אנחנו מממנים קולות קוראים למחקרים בנושאים מגוונים, והנושא של סביבה באופן מיוחד הוא נושא חוצה משרדים, ולכן אנחנו גם מקיימים הרבה מאוד שיתופי פעולה גם מחקריים, אבל גם בהובלה של פרויקטים בין משרדים למשל הנושא של היערכות מערכות מזון לשינוי אקלים, ובנייה של פורטל לאומית להיערכות לשינויי אקלים כולל ניתוח של מפות פגיעות וסיכונים, אנחנו מקיימים שיתופי פעולה עם גופים בארץ ובחו"ל גם בפן המדעי, אבל גם בפן היישומי, למשל עם ה- International Program for Action on Climate של ה-OECD
נגה קרונפלד-שור:
      התקציב השנה צפוי להיות דומה לתקציב בשנה שעברה, אנחנו כבר עומדים על 30 מיליון ואני מעריכה שזה יגדל, אנחנו ממשיכים עם הקולות קוראים, הוצאנו גם בפעם הראשונה בתולדות המשרד קול קורא למלגות לסטודנטים לתארים מתקדמים שעוסקים בנושאי סביבה, כדי להכשיר כוח אדם שעוסק בנושא הזה כי הוא חסר, אנחנו אפילו רואים את זה כשאנחנו מוציאים קולות קוראים לפעמים אנחנו לא מקבלים מספיק הצעות ובקשות, וגם לאייש את כוח האדם במשרד זה לא קל, ולכן אנחנו תומכים גם במלגות וסטודנטים, יש לנו פרויקטים עם האקדמיה הלאומית למדעים בשיתוף פעולה, אנחנו מתעסקים גם בהכנסה של נושא הסביבה לחינוך בכל הגילאים, ובמיוחד בעבודה מול המל"ג, בגדול זהו יש הרבה מאוד עבודה, כמו שכולכם יודעים התחומים האלה הם תחומים בוערים שכולנו צריכים לעסוק בהם לטובת העתיד כל אחד מהמשרדים, ואנחנו משתדלים להוביל את זה בממשלה
אבי דומב:
תודה נגה, אודט
אודט סלע:
שלום צוהריים טובים ותודה על ההזמנה, מכיוון שהעקרונות שלנו יחסית דומים, סליחה, ד"ר אודט סלע המדענית הראשית של משרד החינוך
אודט סלע:
     אולי אני אגיד משהו על האתגר של שימוש בראיות מדעיות כחלק מעיצוב מדיניות בחינוך, בניגוד לתחומים אחרים שבהם הידע המדעי הוא יותר מוצק איתן ומאוד ברור איך הוא צריך לעצב את המדיניות, אז בחינוך שנתפס לעיתים כסמי פרופסיה, וכולנו שיש לנו נציגים במערכת החינוך, אני חושבת שלכולנו יש דעה מאוד מוצקה על איך מערכת החינוך צריכה להתנהל, אז השימוש בראיות מחקריות הוא אתגר לאורך כל השדרה של מערכת החינוך, ובעולם שבעולם חינוכי שעובר תהליך של ביזור ושמדיניות החינוך נקבעת ברמות השונות החל ממטה המשרד ועד מנהלי בתי הספר, אז האתגר הוא לייצר ראיות שהם רלוונטיות לכל השכבות השונות, ולכן אנחנו בעצם נדרשים לעבוד בתנועה ובגמישות מאוד גדולה, ולנוע על פני מנעד של תוצרים קצרי טווח וארוכי טווח, מצד אחד להנגיש בצורה מאוד מאוד טובה וידידותית לקהל מאוד רחב של משתמשים את הידע המחקרי האיכותי והרלוונטי ביותר, ומצד שני גם לייצר תשתית לשנים הבאות
אודט סלע:
      אנחנו לצערנו לא עם תקציב המחקר שהיינו רוצים להיות, בשנה ב-2022 זה עמד על 10 מיליון, אנחנו מקווים שזה יגדל ויצמח ככל שתהיה הכרה בתפקיד של המחקר בעיצוב מדיניות
אודט סלע:
      אני אגיד רק מילה אחת על כיוון אחד שאנחנו מקדמים שזה RPP Partnership Practice Research שזה חלק מהמיתוג של מורים כבעלי ידע מקצועי וכשותפים בייצור הידע, באמצעות שותפות שלהם במחקרים יחד עם אנשי האקדמיה, וזה דבר שהתחלנו לעשות בשנה שעברה ואנחנו מקווים להרחיב את המחקרים האלה גם בשנים הבאות
אבי דומב:
מיכל
מיקי לוי:
שלום מיכל לוי מדענית ראשית משרד החקלאות, אז באמת בשנה האחרונה אנחנו עברנו איזשהו שינוי במבנה הארגוני של היחידה, אנחנו היום בנויים משלושה אגפים, אגף האקדמיה שלמעשה תומך במחקר במוסדות המחקר השונים בישראל, אנחנו מפרסמים קולות קוראים ותומכים במחקר יישומי,  אנחנו גם עושים שיתופי פעולה בינלאומיים, הנושא של חקלאות הוא יוצר עניין רב במיוחד חקלאות ישראל שני שמתקיימת בתנאי אקלים קשים לאורך השנים, יוצרת עניין רב בכל מדינות העולם ואנחנו בקשר עם הרבה מאוד מדינות בהקשרים האלה
מיקי לוי:
      יש לנו את האגף ליזמות, חדשנות, פיתוח עסקי שלמעשה מטפחת ומקדמת את כל האקו-סיסטם הישראלי, גם את תעשיית האגריטק, את היזמים, העברת ידע מהאקדמיה ועולמות המחקר לתעשייה, חיבור של החקלאים לתוך העבודה היזמית, ובאמת איך ממשיכים למצב את מדינת ישראל כמובילה בתחום, והאגף האחרון זה לזכויות מטפחים שהוא הולך וצובר יותר תאוצה לאור הנושא הזה, בעצם הגנה על זנים חדשים לאור פיתוח של זנים בהקשר של משבר האקלים
מיקי לוי:
      בשנה האחרונה התקציב שלנו היה 125 מיליון שקלים, שלמעשה מימנו מחקר חקלאות, זה מילה מאוד גדולה, יש הרבה מאוד תתי תחומים שהם מאוד שונים אחד מהשני, תמכנו במחקרים כמובן בהקשר של משבר האקלים, אני כן רוצה לציין, גדעון גם הזכיר את זה את שיתוף הפעולה עם משרד האנרגיה, וגם עם משרד הגנת הסביבה בהקשר של פיתוח מערכת פיילוטים בתחום השילוב שימוש בקרקע, בדו שימוש גם לגידול חקלאי וגם לייצור חשמל, הפרויקט שאנחנו קוראים לו אגרופי פי וי אגרו וולטאי, פרויקט גדול מתוקצב כרגע ב-12 מיליון שקלים לשנה, כשהמטרה היא למעשה לאסוף מדדים ולבדוק מה קורה לגידול החקלאי, מה קורה לייצור החשמל, איך זה משפיע על הסביבה וכן הלאה, פרויקט מאוד גדול שהרבה מדינות בעולם הם מאוד מתעניינות בו פיילוט מרשים
מיקי לוי:
      אנחנו תומכים במחקרים בעולמות של רובוטיקה, חקלאות מחדשת, הגנת הצומח, השקיה ודישון, קרקע ופוריות הקרקע, אחסון, כלכלה, פסולת חקלאית, באמת אני רק ציינתי כמה אבל יש עוד הרבה מאוד תחומים
מיקי לוי:
      אנחנו גם תומכים במו"פים האזוריים, יש שמונה מו"פים נתמכי משרד החקלאות, וגם יש עוד מו"פים שהם נתמכי משרד המדע, אבל עוסקים במחקר בעולמות החקלאות וגם בהם אנחנו תומכים פר מחקר, חלקם גם מו"פים מהחברה הערבית
מיקי לוי:
     שמתי פה באמת רק ארבע תוכניות, אבל יש הרבה מאוד פעולות שאנחנו עושים, אנחנו מתעתדים להוציא קולות קוראים מגוונים, גם השנה אנחנו עדיין לא יודעים מה יהיה התקציב שלנו השנה, ונקווה שהוא לא ייפול כמו שאמרתי מה-125 מיליון שקלים שהיו שנה שעברה
מיקי לוי:
     אגרו-וולטאי ציינתי, אנחנו עוסקים בפרויקט של טכנולוגיות מפציעות בשיתוף עם משרד המדע ומשרד המודיעין, כדי להבין לאן התחום החקלאי בנושאים ספציפיים עומד להתקדם, ומה שנקרא לנסות להביא את העתיד מהר יותר, וגם אנחנו עוסקים ביחד עם רשות החדשנות בפיתוח מערך של ביג דאטה, כרגע אנחנו מתמקדים באזור הגולן אבל אנחנו מקווים לעשות את זה על כל שטחי החקלאות במדינת ישראל, לאסוף הרבה מאוד נתונים שיהוו קטליזטור, גם לעולמות יזמות, גם לעולמות מחקר ולהרבה שיתופי פעולה בישראל ובעולם, תודה רבה
אבי דומב:
ויקטור
ויקטור ישראל:
טוב צוהריים טובים
איימן עודה:
חברים, כשאנחנו אומרים תודה רבה זה מעומק לב, תודה רבה לכם ממש ממש, לומדים תודה רבה לכם, בבקשה
ויקטור ישראל:
צוהריים טובים, ויקטור ישראל ראש מנהלת מודיעין לאומי במשרד המודיעין, המנהלת היא מנהלת חדשה, קמה בשנה האחרונה, לפני כן היינו אגף מחקר
ויקטור ישראל:
 תחומי העיסוק המרכזיים, קודם כל אני לא מוגדר מדען ראשי אלא מקביל למדען ראשי למען הדיוק
ויקטור ישראל:
     המנהלת עוסקת למעשה בייצור מודיעין תומך ביטחון לאומי במובן הרחב, כשהסוגיות המרכזיות שהמשרד עוסק בהן והמנהלת בתוכו, זה הנושאים של סריקת אופק, סריקת אופק זה מנגנון לאיתור של מגה מגמות עולמיות מתחומים מכל תחומי החיים, למעשה זה שירות שהוא חוצה משרדים, לאיתור של מגמות עולמיות, תחום של דמוגרפיה, החברה, כלכלה, טכנולוגיה, ובעיקר ההתלכדות ביניהם וההשפעה שלהם לתכנון האסטרטגי של מדינת ישראל, אז זה מנגנון סריקת האופק
ויקטור ישראל:
      דברים נוספים, יש לנו שיתוף פעולה עם משרד המדע לנושא של מודיעין לעליונות טכנולוגית, ודרכו גם למשרדים נוספים בכל הנושא של טכנולוגיות מפציעות, תחזית לטכנולוגיות לטווחים של גם לטווחים הקצרים של שלוש שנים עד טווחים של 15 שנה כבסיס לתכנון, היערכות, שיתופי פעולה בינלאומיים
ויקטור ישראל:
      נושא נוסף זה נושא של שיבושים ושינויים בשרשרת האספקה העולמיות לתחומים השונים, מתחום מזון דרך תחום של אנרגיה ועד תחום של כלכלה ותעשייה שזה המוקד, בעיקר לאור התחרות בין המעצמות והשינויים שזה מחולל בשרשראות האספקה העולמיות וכיצד מדינת ישראל צריכה להיערך לאותם שינויים
ויקטור ישראל:
      נושא נוסף זה השפעה זרה בישראל מצד מדינות עוינות בעיקר, לא אפרט את זה כאן, ועניין אחרון זה פיתוח המודיעין כמקצוע
איימן עודה:
למה אתה לא רוצה לפרט בגלל שאני נמצא פה או מה?
ויקטור ישראל:
לא, לא, והעניין האחרון זה מודיעין כתחום אקדמי כמקצוע אקדמי, כיעד ארוך טווח של מדינת ישראל לפתח את זה כמקצוע אקדמי, ולא להשאיר אותו רק לתוך ארגונים החשאיים, עד כאן
אבי דומב:
אסי תודה
יוסף אהרונוב:
שלום צוהריים טובים תודה רבה על ההזמנה, אז אני יוסף ד"ר יוסף אהרונוב מנהל אגף המחקר במשרד הרווחה והביטחון החברתי, אין אצלנו פונקציה של מדען ראשי, אני מקווה שזה ישתנה, אבל אני מנהל את פעילות המחקר במשרד
יוסף אהרונוב:
      אז באופן כללי אנחנו עוסקים בפעולות מחקר מגוונות, וגם במחקרים על האוכלוסיות שהמשרד אחראי עליהם, אוכלוסיות מגוונות מאוד, הערכה של המענים שהמשרד מספק, ומפתח הנגשה של מידע וידע, ובמיוחד אנחנו מתמקדים בסוגיות אסטרטגיות ובמיקודים האסטרטגיים שעל סדר היום של המשרד, זיהוי מגמות ותחזיות אוכלוסייה, ומיקוד של קובעי המדיניות באותם צרכים, גם בהווה אבל גם בעתיד
יוסף אהרונוב:
      אז אנחנו הפעולות המחקר שלנו זה גם מחקרים סטטיסטיים ומיזוגי הקבצים, מחקרי הערכה, סקירת השירותים החברתיים, בעצם איזשהו ריכוז של כל הנתונים פעם בשנה על האוכלוסיות שלנו, נושא של אישור מחקרים, המון מחקרים שמגיעים מהאקדמיה ומכוני מחקר, ניהול מידע וידע שגם זה עולם בפני עצמו, ופרסומים לבעלי עניין
יוסף אהרונוב:
      אני לא אעבור על הרשימות של שנת 2022, 2023, אני רק אגיד אני אמקד באותה המחקרים שיש בהם שיתוף פעולה עם משרדים אחרים, יש את המחקר של אי ביטחון תזונתי שאנחנו עוסקים בו, נושא של רווחה יוזמת שזה איזשהו ניסיון באמת ייחודי ומחקר פורץ דרך אני יכול להגיד של ביג דאטה, של ניסיון לנתח מאפיינים שמנבאים סיכון בקרב קטינים והוריהם, נושא של אלימות כלפי עובדי רווחה, שזה נעשה עם המשרד לביטחון פנים, מחקר משותף שמתוכנן עם משרד החינוך בנושא הגיל הרך, מיפוי מגמות ואתגרים בשיתוף עם משרד המודיעין, הנושא של אלימות במשפחה, כמובן זה בין משרדי ועוד ועוד, אני לא אפרט בגלל הזמן אבל אפשר להתרשם
איימן עודה:
תודה רבה לך יוסף, אני רוצה לברך את חבר הכנסת סימון מושיאשוילי שמגיע הכי תדיר לישיבות, הרבה הרבה הערכה, הבנתי שחבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת רוצה לשאול
יאסר חוג'יראת:
אני רוצה להגיד כמה דברים לא לשאול
איימן עודה:
בסדר גמור רק רגע בבקשה, תגיד לי בבקשה, אתמול היינו בבית הנשיא בפורום מיכל סלע זיכרונה לברכה, ודובר הרבה על הקשר בין רצח נשים לבין התפתחות טכנולוגית, בתחום שלכם במשרד הרווחה, ולצערי הרב יש פה ממשלה אטומה לגמרי לגבי הרבה דברים כמו אזיק אלקטרוני, חשוב לשמוע מה נעשה בעניין הזה?
יוסף אהרונוב:
אז אני יכול לדבר מהפן של המחקר כי בזה אני עוסק, יש את הוועדה הבין משרדית לטיפול ומניעה של אלימות במשפחה שזה בהובלה של סמנכ"לית אצלנו במשרד, אבל הוועדה עצמה היא בין משרדית, בתחילת עבודתה של הוועדה הזאת היו תתי ועדות שכל תת ועדה עסקה בנושא אחר, אחת מתתי הוועדות היה בנושא של מחקר, כאשר אחת מההמלצות המרכזיות זה בעצם ביצוע של איזשהו סקר, פשוט כדי להבין את התופעה במדינת ישראל של האלימות במשפחה, על רבדיה השונים, על הסוגים השונים, על סוגי הנפגעים, קורבנות וכו', אז זאת פעולה אחת שאנחנו מקדמים עכשיו
יוסף אהרונוב:
      מעבר לזה עוד מחקרים שהמשרד מקדם בנושא של אלימות במשפחה, אחד מהמחקרים זה אלימות מרכזים לאלימות במשפחה במגזר הבדואי, שזה עבודה שבעצם הוזמנה על ידי מחוז דרום ועוד ועוד
איימן עודה:
יש תוצאות של המחקר?
יוסף אהרונוב:
עדיין לא אבל יהיו
איימן עודה:
 ד"ר יאסר בבקשה
יאסר חוג'יראת:
טוב אני אתחיל מהדברים החיוביים, כמובן נעשית עבודה בכל משרדי הממשלה וביחידות המחקר במדען הראשי, אני רוצה להגיד כמה דברים, אחד רק עכשיו הגעתי בוועדה אחרת של ביקורת המדינה, שדיברה על הצעירים הערבים וחוסר מעש בקרב צעירים ערבים בין 18 ל-24, זה נושא חשוב למחקר לא יודע באיזה משרדים, משרד העבודה והרווחה, משרד הביטחון לאומי, משרד החינוך, זה נושא מאוד מאוד חשוב שצריך לטפל בו ולתת לזה גם מענה ותשובות
יאסר חוג'יראת:
      הנקודה השנייה שאני רוצה להעיר, אני מסתכל על חברי פורום המדענים הראשיים, ואני מנסה למצוא איזשהו ערבי ולא מצאתי, זאת אומרת אנחנו עוד פעם אנחנו 20% מהאוכלוסייה ואני יודע שיש מדענים טובים ברמה טובה בארץ ערבים, ועוד פעם אנחנו לא מוצאים ייצוג אפילו לא 20% אפילו לא אחוז אחד, זה נקודה שמפריעה לי כל הזמן לאורך כל הדרך, ואני אמשיך ולבדוק וכל הזמן לבקש, שלנו כחברה הערבית יהיה לנו ייצוג בכל מקום לפחות באחוז הולם מהאחוז שלנו בתוך החברה הערבית
יאסר חוג'יראת:
      והנקודה השלישית שאני חייב להגיד אותה, כי אנחנו בסך הכל אנחנו בחברה הערבית כן דואגים ודוגלים בחיים משותפים ושיתופי פעולה, ורק אתמול ידעתי למה בעצם, למה הממשלה רוצה את הרפורמה המשפטית, אני אצטט מה שכתוב, זה ההסבר המפתיע של השר לוין על הצורך לבצע רפורמה משפטית, והוא אומר למה צריך את זה, כי ערבים קונים דירות ביישובים יהודים בגליל וזה גורם לעזיבה של יהודים, בגלל זה צריך את הרפורמה המשפטית, זו פעם ראשונה שידעתי, לא ידעתי את זה, וזה משנה לראש הממשלה שר המשפטים במדינת ישראל, שלצערנו מתעלם מ-20% מהאוכלוסייה וככה הוא מדבר, אז מה אני מצפה מהתושב הפשוט בתוך המדינה, מה יעשו
איימן עודה:
ד"ר יאסר, ההפיכה המשטרית פוגעת בכולנו, לכן גם האזרחים הערבים צריכים להיות חלק מההפגנות נגד ההפיכה המשטרתית, לא לשבת בבית אלא אנחנו צריכים להיות חלק אינטגרלי, כי זה פוגע בכולם בהתחלה בשכבות מוחלשות ובאוכלוסייה הערבית
פרץ לביא:
היושב ראש אפשר הערה?
פרץ לביא:
יש פה שש תמונות של מדענים אחד מהם הוא - -
יאסר חוג'יראת:
אני מכיר אותם
פרץ לביא:
אתה מכיר, אז לא 20% זה כמעט 20%
איימן עודה:
תודה רבה אוקיי אז ממשיכים הבא בתור בבקשה
שי סופר:
ד"ר שי סופר, המדען הראשי במשרד התחבורה צוהריים טובים, התקציב שלנו השנתי הוא 8
שי סופר:
5 מיליון ₪, רובו ככולו הוא מיועד לתחבורה חכמה, אנחנו פועלים מכוח החלטת ממשלה
איימן עודה:
מה זאת אומרת תחבורה חכמה?
שי סופר:
אני אסביר, בשנת 2017 הממשלה החליטה ללכת לכיוון של חדשנות טכנולוגית בתחום התחבורה, לקדם כלי רכב חשמליים וכלי רכב אוטונומיים, ומכוח זה אנחנו חוקרים לא מעט תחומים כאלה לרבות ניסויים, הקמנו מרכז לאומי לתחבורה חכמה שהוא קונסורציום של הטכניון ואוניברסיטת בר אילן, ואנחנו מתקצבים אותו ב-5 מיליון ש"ח בשנה, מעבר לכך עוד 3
שי סופר:
5 מיליון ש"ח אנחנו מעבירים למשרד המדע לטובת קולות קוראים בתחומים הללו, של טכנולוגיות חדשניות בתחומים של תחבורה חכמה, מחקרים אחרים כמו למשל בטיחות בדרכים, אז הם נעשים על ידי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים שהיא תאגיד סטטוטורי של המשרד, לאחרונה מונה לה מדען ראשי ואני מקווה שבשנה הבאה הוא יוכל להגיע לכאן ולדווח
שי סופר:
      ומחקרים נוספים אנחנו עושים דרך זרועות הביצוע שלנו, כמו נתיבי ישראל, רכבת ישראל, נתיבי איילון ונתיבי תחבורה עירוניים, מעבר לכך אנחנו מהווים האב מאוד משמעותי לחברות בינלאומיות לעבוד כאן, חברות כמו יאנדקס כמו GM, כמובן מובילאי הישראלית, אנחנו מאפשרים להם להפעיל כאן כלי רכב אוטונומיים בכבישים ציבוריים, כמובן לאחר שהם עברו סדרת בדיקות שלנו, ואנחנו רוצים בעתיד לראות כמה שיותר כלי רכב אוטונומיים שפועלים כאן
שי סופר:
      בשנה האחרונה העברנו גם את החלטת ממשלה 171 שלמעשה אומרת שהחל מ-2026 לא יהיו יותר אוטובוסים עירוניים שהם מונעים בדיזל רק אוטובוסים חשמליים, ואני מקווה שאנחנו בעתיד גם נוכל להתייחס למשאיות ולאוטובוסים בינעירוניים, בטכנולוגיה שנקראת דלק תדלוק במימן, הטכנולוגיה עדיין בחיתוליה כרגע יש שלוש משאיות שפועלות בצפון הארץ עם תחנה שהוקמה ביגור, ואני מקווה שאנחנו נראה בעתיד יותר ויותר כלי רכב כאלה, הם מונעים במימן ופולטים מים, זאת אומרת זה כלי שהוא אם המימן הוא כמובן מימן ירוק אז מדובר בכלי שהוא נקי לגמרי מזיהום, תודה רבה
אבי דומב:
לואיזה
מאיה מלאך:
שלום לכולם שמי מאיה מלאך, אני הגעתי במקום לואיזה שפשוט נבצר ממנה להגיעה בשל איזושהי ועדה שהיא הייתה צריכה להשתתף בה, אני העוזרת האישית של מנכ"ל הלמ"ס פרופסור ירון פלוס, הוא נכנס לתפקיד לפני כשלושה שבועות, אני בעצם בתפקיד עוזרת מנכ"ל מזה כארבע שנים עוד מאז פרופסור דני פפרמן ככה שאני מכירה את הפעילות ונתבקשתי לבוא לפה להציג בפניכם
מאיה מלאך:
      המצב אצלנו כרגע עם אגף המדען הראשי, שבעצם מיולי 2021 אין באמת, התפקיד לא מאויש בצורה תקנית, ביולי 2021 פרופסור משה פולק פרש מתפקידו, מילא את מקומו פרופסור דני פפרמן שהיה מנכ"ל הלמ"ס עד לפרישתו של פרופסור פפרמן באפריל 2022, אותו החליף יואל פינקל שבעצם הוא מינה את לואיזה, לואיזה היא אצלנו מנהלת אגף בכיר מתודולוגיה סטטיסטית, ובעצם הכי קרוב כרגע למדען הראשי שיש לנו, היא עבדה גם לאורך כל השנים משה פולק צמוד, עם דני פפרמן, ככה שזה באמת למי שמכיר, אני שמעתי כאן הרבה ממשקים שעובדים איתנו ביחד, אז אני אציג את הדברים
מאיה מלאך:
      בעצם קודם כל נמשכה העבודה השוטפת, אגף המדען הראשי אצלנו מייעץ לכל היחידות פעיל כמעט בהכל, כן שמעתי ככה דברים ממשרד התחבורה, הרווחה, יש לנו הרבה פעילויות ובאמת משתתפים בהכל, בוועדות פנימיות, בוועדות חיצוניות
מאיה מלאך:
      למי ששמע בעצם שנת 2022 הייתה שנת מפקד האוכלוסין, פרויקט מאוד מאוד מאוד גדול ומשמעותי, שלב הפקידה הסתיים, הייתה לנו פקידה מאוד מורכבת של שטח, טלפון ואינטרנט, ובעצם השנה עובדים על אומדנים שזה בעיקר באמת מתודולוגיה סטטיסטית בשילוב עם ד"ר אחמד חליחל, שהוא ראש אגף דמוגרפיה אצלנו
מאיה מלאך:
     בעצם יש לנו אגף המדען הראשי לואיזה מעורבת בהרבה פרויקטים שהם מתוכננים להיות ב-2023 ביניהם קודם כל מעורבות שוטפת בסקרים שוטפים, כאמור עבודה על נתוני מפקד האוכלוסין, הפקת האומדנים שצפויים להסתיים, אנחנו עושים כל מאמץ עד סוף השנה
מאיה מלאך:
      עובדים עכשיו על פיתוח מדד חוסן רשויות, בעצם לפני כשנתיים קצת פחות פנו אלינו ממשרד הפנים בבקשה לייצר מדד חוסן רשויות, כדי לתקן אולי איזשהו עיוות שנוצר בגלל המדד החברתי כלכלי והתקצוב שבעקבותיו
מאיה מלאך:
     חוץ מזה עובדים מאוד מאוד מאוד חזק על הלמ"ס דיגיטלי, פרויקט אגם המידע, ממש גם תוך כדי איזה שהם שינויים ארגוניים וחשיבה באמת לשנים קדימה, גם איך לתת שירות יותר טוב לכל המשרדים, לעבוד הרבה יותר בשיתופי פעולה
מאיה מלאך:
      זהו יש ועדות שוטפות, ועדות להנחיות לסקרים, שגם זה פעילויות שהם חוצות כל מיני בעצם את כל המגזר הציבורי וזהו
נירה לאעמי רכלבסקי:
בשקף הקודם היה משהו על מדד חברתי?
מאיה מלאך:
מדד חברתי כלכלי
נירה לאעמי רכלבסקי:
פיתוח מדד חברתי כלכלי?
מאיה מלאך:
לא, המדד החברתי כלכלי הוא משהו שהלמ"ס כבר באופן שוטף שנים מפרסמת אחת לשלוש שנים, המדד חוסן רשויות, בעצם אחד השימושים של משרד הפנים למדד חברתי כלכלי זה מה שנקרא סוציו אקונומי, זה בעצם מדרג חוסן של רשות אבל על פי בעצם החוסן של האוכלוסייה
נירה לאעמי רכלבסקי:
אלה האשכולות לפי זה נקבעים האשכולות?
מאיה מלאך:
בדיוק, בדיוק כן לפי זה
נירה לאעמי רכלבסקי:
ומדד הפריפריאליות?
מאיה מלאך:
מדד הפריפריאליות הוא מתפרסם אחת לחמש שנים, הוא בעצם קובע איזו עיר קובע, איזשהו מדד של פריפריה, למשל אילת מקבל את סתם לדוגמה את המדד הכי גבוה, כלומר היא נחשבת הכי פריפריאלית
נירה לאעמי רכלבסקי:
זו רק פריפריה גיאוגרפית או גם חברתית?
מאיה מלאך:
לא רק, את יודעת מה אני לא רוצה לומר במאה אחוז, מכל המדדים שמרכיבים, מכל החלקים שמרכיבים את המדד שאני מכירה ,אז הם יותר מתייחסים לשטח למרחק מתל אביב מרחק מאיזשהו מרכז, יכול להיות שיש שם אולי גם משהו אני אשמח לבדוק לך אני לא בטוחה
יאסר חוג'יראת:
המדד הפריפריאלי הוא מרחק מהגבולות או מהמרכז?
מאיה מלאך:
בעצם יש שם הרבה הרבה מדדים שלכל אחד יש משקל שונה, כבר קיבלנו כמה תלונות על זה שהמשקל המרכזי הוא מרחק מתל אביב למשל, שזה לא בהכרח אומר משהו, כי למשל היה לנו סיפור של איזושהי מועצה אזורית שפנתה אלינו ואמרה שזה ממש לא נכון לבדוק לפי המרחק מתל אביב, כי היא למשל יותר קרובה מתל אביב אבל באמת אין לה ברדיוס הקרוב אליה שום דבר, כלומר הם באמת הכי פריפריאליים בערך שיש, אנחנו כל הזמן ככה בוחנים את זה, זה נושא שהוא מאוד מעניין ואם תרצו להתעמק אז אני אשמח לקשר, אבל בעצם המדד של החוסן שביקשו אז למדוד חוסן רשות ולא רק חוסן של אוכלוסייה, שזה משהו שעכשיו עובדים עליו וזה מאוד מאוד מורכב
אבי דומב:
מפ"י? אין?
יהושע שגיא:
שלום שמי יהושע שקדי, אני המדען הראשי של רשות הטבע והגנים, אני מדען ראשי כי החוק של הכנסת קבע שלרשות הטבע והגנים יהיה מדען, זה יש יתרון על פני משרדי הממשלה האחרים, החוק גם קובע דברי ההסבר היו, שהמדען הראשי לא נועד בשביל לחלק כספי מחקר, אלא בשביל להוות איזה אבן בוחן ובלם לדברים לא נכונים שהמנכ"לים וההנהלות עושים, אז זה פחות או יותר היה העבודה שלי, יש לי 25 עובדים שהם מאסטר ודוקטור, אנחנו לא עושים את המחקר בעצמנו, אלא אנחנו משתמשים בזרועות של האקדמיה, בשביל לגייס את עצמנו הרבה מאוד אינפורמציה, כדי שנשים מסמכי מדיניות, וכדי שנבצע את הדברים הנכונים בטבע
יהושע שגיא:
      אני עוסק אך ורק בענייני טבע, לא עוסק בקליטת מבקרים בנושאים מסוג זה, למרות שהם נושאים שמעסיקים, לא יכול שנתעלם מהנושא של מדענים ערבים, אני מלמד באוניברסיטה שמירת טבע מ-1997, היו אצלי בערך 1,000 תלמידים, היו לי פחות מעשרה תלמידים בנושא שמירת טבע, אני עובד ברשות הטבע והגנים מ-1995, יש לנו 20% מהעובדים ברשות שהם עובדים ערבים, אף פעם לא ניגש אף מדען ערבי לתפקיד ברשות הטבע והגנים
איימן עודה:
ידענו מי האשם
יהושע שגיא:
לא, לא אני
איימן עודה:
ערבים
יהושע שגיא:
לא, לא אני במקרה הזה יש פה איזה בעיה, תראה כמה מגיעים לרפואה, כמה מגיעים לרוקחות, בנושא טבע לא מגיעים, אז זה לפחות אני מרגיש צורך טיפה להתנצל
יהושע שגיא:
      הדברים המרכזיים שאנחנו עושים, אנחנו מטפלים באסונות שקורים במדינה, כמו הזיהום ונפט בנחל בעברונה על ידי קצצ"א, על הזיהום ביותר מ-100 אלף מטר מעוקב של חומצה בנחל אשלים, מרותם אמפרט מפעלים של כיל, אחרי שריפות אנחנו עוסקים הרבה מאוד בשיקום, וגם במחקר לראות איך הדברים מסתכמים, החל מהכרמל בהר כפירה ובאזור הזה, בשריפה של 2016 ולפני שנתיים בהרי ירושלים בשרפה הגדולה בהרי ירושלים, אנחנו עוסקים הרבה מאוד בדברים האלה
יהושע שגיא:
      אנחנו עוסקים המון בשיקום של מינים שהם בסכנת הכחדה, כרגע אני מקווה שאתם מסתכלים ב-Ynet, יש לנו מסע מאוד רציני כנגד הרעלות וכנגד זיהומים שיש בשטח שפוגעים בדורסים בכלל ובנשרים בפרט, ואנחנו מטפלים במאות מינים בסכנת הכחדה, מהצד השני אנחנו מרסנים ותסלחו לי גם הורגים מינים שפולשים אלינו ממדינות אחרות וגורמות אצלנו לנזק, וגם במינים ישראלים שהאוכלוסיות שלהם גדלות בגלל שמדינת ישראל היא לא מדינה נקייה בלשון המעטה, והמינים האלה גדלים ועושים נזקים לחקלאות ועושים נזקים לאדם
יהושע שגיא:
      מטפלים גם המון בנושאים של השבה של מים לטבע, כי מדינת ישראל היא מדינה יבשה ואנחנו משיבים ומחזירים ומרעננים מערכות בים
יהושע שגיא:
      אני רוצה להגיד וזה המשפט האחרון, שאנחנו במשרד עוסקים בלו-טק שלפעמים כלי העבודה שלנו זה טורייה ומשקפת, אבל מצד שני אנחנו עוסקים המון בהייטק בחישה מרחוק, במעקב טלמטרי ובגנטיקה, שלפעמים מאוד מאוד משוכללת, אנחנו מקווים בקרוב להיכנס לשימוש בקריספר וכולכם יודעים מה זה עם כל הבעיות שזה עושה, עצרתי פה
איימן עודה:
יהושוע סליחה, יש לך הצעה לנו אנחנו תושבי חיפה עם חזירי הבר? שאני כל יום חוזר הביתה ליד הבית שלי מוצא משהו כמו שבעה, שמונה חזירי בר כל יום, מה אתה מציע לנו?
יהושע שגיא:
לשם הבדיחה אני יכול להגיד לך תעבור דירה אבל זה רק בדיחה, הדבר השני הוא צריך להבין למה החזירים נמצאים שם, החזירים נמצאים
איימן עודה:
לא זה נושא חשוב לכל חבריי
יהושע שגיא:
אני נותן פתרון, הפתרון הוא בזה שמדינת ישראל מלוכלכת, החזירים באים לאכול, הם הופכים את פחי הזבל, הם נכנסים לגינות, הם משתמשים ואנחנו לא מנקים אחרי, אצלי ברחוב בירושלים האנשים לא זורקים את הזבל לתוך הפח אלא ליד כדי שהחתולים יאכלו, זה הדברים שאיתם מביאים את חזירי הבר, ואנחנו עושים עכשיו מעשה גדול בחיפה, עוד שנייה
איימן עודה:
סליחה, סליחה, זה לא היה המצב לפני 20 שנה בחיפה למה עכשיו? ואנחנו לא רוצים לשאול למה אנחנו רוצים תשובות