GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית פרקש הכהן:
 התקיים דיון אסטרטגי במל"ל, המועצה לביטחון לאומי, בנושא בינה מלאכותית והוחלט, אחרי דיון פנים-ממשלתי במעורבות ראש הממשלה דאז, לקבוע שר ומישהו שיוביל את התחום הזה, שמרכיב כל כך הרבה בעלי עניין ושחקנים משמעותיים בממשלה, כפי שנראה היום
אורית פרקש הכהן:
      המטרה הייתה שישראל תרתום את הטכנולוגיה הזו – שמהווה מהפכה, לא פחות מזה, ומתרחשת כאן ועכשיו וקורית מאוד מאוד מהר – גם לטובת התעשייה, גם לטובת המדינה והממשלה וגם לטובת איכות החיים של כולנו, שהמדינה תהיה מדינה מובילה בעניין הזה
אורית פרקש הכהן:
  התחלנו מספר צעדים בנושא: תוכנית לאומית לבינה מלאכותית שסיכמתי עם שר האוצר דאז ליברמן, אישרנו בהחלטת הממשלה את הצעדים הראשונים של פורום תל"מ החשוב לקידום מכרז מחשב-העל וקבענו יעדים בנושא האקדמיה
אורית פרקש הכהן:
 אני כשרה הצטרפתי באותה שנה לארגון שרים בין-לאומיים, ארגון סלקטיבי, לא כל המדינות מתקבלות אליו, ארגון GPAI האירופי שעוסק בקביעת מדיניות בתחום הבינה המלאכותית
אורית פרקש הכהן:
     בספטמבר 2022, אם אתם זוכרים, הגיע הנשיא ביידן למדינת ישראל ונתן את הצהרת ירושלים, ששמה דגש על חיזוק שיתוף הפעולה הטכנולוגי בהייטק בין מדינת ישראל לבין הממשל האמריקאי, והדבר הזה הוביל לקבוצות עבודה שהתנענו בנושא בינה מלאכותית בוושינגטון
אורית פרקש הכהן:
 שמנו דגש על הסכמים בין-לאומיים לבינה מלאכותית, למשל עם סינגפור, וממש בתום תקופת הכהונה, באוקטובר 22, פרסמתי מטעם הממשלה, וכמובן בעבודה מאוד מאומצת של כל נציגי הממשלה שאתם תתרשמו פה מהעבודה החשובה שלהם, ויחד עם משרד המשפטים, בפעם הראשונה מדיניות ממשלתית בנושאי אתיקה ורגולציה של בינה מלאכותית, עם התנעת תהליכים
אורית פרקש הכהן:
     אבל מאז ועד היום עברו פחות משמונה חודשים ואני חייבת להגיד שאפילו אני לא דמיינתי את קצב ההתפתחות והחדירה של הטכנולוגיה הזו
אורית פרקש הכהן:
 בחודשים האחרונים – אתם רואים כאן בשקף הזה ובשקף הבא – יש לנו קפיצת מדרגה מטורפת בקצב החדירה של תוכנות כמו צ'אט GPT ואחרות
אורית פרקש הכהן:
 תראו למשל בשקף הזה שהזמן שלקח לצ'אט GPT לצבור מיליון משתמשים היה 5 ימים
אורית פרקש הכהן:
 לנטפליקס, למשל, זה לקח 3
אורית פרקש הכהן:
5 שנים
אורית פרקש הכהן:
 זה לא בדיוק אותו דבר אבל כשאנחנו רואים את הקצבים זה באמת משהו שהוא אחר
אורית פרקש הכהן:
      הטכנולוגיה שה- generative AIיוצרת הפכה זמינה למשתמשים ברחבי העולם בפלטפורמות מובילות שהולכות ומתרבות
אורית פרקש הכהן:
 הדבר הזה משפיע בצורה דרמטית גם על חברות טכנולוגיה בארץ ובעולם שנדרשות להתאים את פעילותן העסקית ולהישאר תחרותיות בעידן הבינה המלאכותית
אורית פרקש הכהן:
 כמובן שזה מטיל אתגר על מדינת ישראל להיות מובילה בנושא הזה
אורית פרקש הכהן:
      בנוסף, כמו שכולכם יודעים, מתקיים דיון ציבורי סוער בכל העולם, במדינות שונות, לגבי ההזדמנויות שהטכנולוגיה הזו מביאה אלינו אל מול האתגרים
אורית פרקש הכהן:
 כך למשל כולכם בוודאי עקבתם אחרי מכתבים שיצאו מראשי תעשיית ההייטק העולמית, אילון מאסק ואחרים, שני מכתבים, במרס ובחודש מאי, שראשי הטכנולוגיה, התעשייה, מזהירים מפני סכנות ה-AI, אפילו עד כדי סיכון להכחדת האנושות וקראו לעצור זמנית את פיתוח הבינה
אורית פרקש הכהן:
     לעומת זאת, צריך להגיד שלא מעט חוקרים חושבים שהבינה המלאכותית תעשה את העולם טוב יותר ויש אפילו מאמר של מארק אנדרסון שאומר ש-AI תציל את העולם
אורית פרקש הכהן:
 אותו דיון ער ודרמטי מתקיים גם לגבי המדיניות הממשלתית והעולמית לנושא ה-AI
אורית פרקש הכהן:
 גם בזה אנחנו בימים דרמטיים
אורית פרקש הכהן:
 השבוע הפרלמנט האירופי צפוי לפרסם חוק בינה מלאכותית ואני מניחה שנשמע כאן בהרחבה  על הנושא הזה
אורית פרקש הכהן:
      הדיון היום מבחינתי הוא דיון חשוב ביותר כי תהיה לנו הזכות לשמוע נציגים רבים מתוך הממשלה שבו ניישר קו ונשמע איפה הדברים עומדים, כיצד מתקדמות התוכניות השונות, ונעקוב ונבין היכן עומדת העשייה הממשלתית בנושא הזה ומה קרה עם כל הדברים שהוצאנו לדרך
אורית פרקש הכהן:
 נשמע את משרד החדשנות, רשות החדשנות, משרד המשפטים, ות"ת, מפא"ת של משרד הביטחון, הרשות לניירות ערך
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שכבר אתם מתחילים להבין כמה שחקני מפתח יש במדינת ישראל, זה גם בהייטק אבל בפרט בנושא החשוב הזה, וכל אחד יעדכן לגבי הנושא, כשהמטרה היא גם לעקוב וגם לחזק את העשייה שהתחילה
אורית פרקש הכהן:
 אנחנו גם נשמע את ד"ר אורנה ברי, שהייתה ממכינות תוכניות היסוד שעמדו בבסיס הרבה מאוד דברים שעשינו בבינה מלאכותית
אורית פרקש הכהן:
 היא מהראשונות שעשתה תוכנית, ביחד עם צוות כמובן, בשנת 2021
אורית פרקש הכהן:
 נמצא אתנו כאן גם פרופ' פאגן מאוניברסיטת הרווארד – תודה שהגעת – ונציגי תעשייה
אורית פרקש הכהן:
      בגלל שהאתגרים הם שונים מתחום לתחום וגם מבטאים הרבה מאוד הזדמנויות, דיוני ההמשך יהיו דיוני עומק – AI בחינוך, AI עם אתגרי תעסוקה, AI באתגרי הבריאות, רגולציה ועוד
אורית פרקש הכהן:
 מבחינתי, מדינת ישראל צריכה להיות בין המובילות בתחום הבינה המלאכותית, בנושא האקדמיה שלה, בשווי השוק שייצרו החברות, בפרויקטים הלאומיים ועוד
אורית פרקש הכהן:
 המטרה היא להציף את הנושא החשוב הזה לסדר-היום הציבורי
יאסר חוג'יראת:
יש לי בקשה מהדוברים – להתייחס תמיד גם לחברה הערבית בארץ בכל הנושא של בינה מלאכותית, מה נעשה ואיפה זה עומד גם בחברה הערבית
אורית פרקש הכהן:
בסדר, אני רושמת את הנושא הזה ואנחנו נדבר עליו
אורית פרקש הכהן:
 אני מעדיפה שאחרי זה תהיה שאלה ספציפית
אורית פרקש הכהן:
 עשינו תוכנית ענקית שנקראת "אימפקט" לחברה הערבית, אבל זה בהחלט חשוב מאוד
אורית פרקש הכהן:
 ראשון הדוברים זיו קציר, רשות החדשנות
אורית פרקש הכהן:
 בבקשה, תציג לנו את התוכנית הלאומית
זיו קציר:
שלום, צהריים טובים, תודה רבה על ההזמנה ועל ההזדמנות
זיו קציר:
 שמי זיו קציר ואני אספר לכם על המאמץ שכולנו כבר נמצאים בו כמעט שנתיים לתוך העבודה, מתקדם מאוד מאוד יפה, בשיתוף רחב של הרבה זרועות בממשלה
זיו קציר:
 מאחר שזה דיון ראשון נתחיל בהגדרות בסיסיות, נמשיך משם וניגע בכל הנושאים הרלוונטיים
זיו קציר:
     נתחיל ב"מה זו בינה מלאכותית?"
זיו קציר:
 מפתיע לגלות שהשאלה הפשוטה הזאת זוכה להמון המון שעות דיון ברחבי העולם והיא בכלל לא פשוטה, אז ניתן לה מענה קצר, עד כמה שאנחנו יכולים היום
זיו קציר:
 אחרי שנבין מהי בינה מלאכותית נשאל בעצם מדוע זה חשוב ומעניין – חברת הכנסת פרקש נגעה בזה ובכל זאת ניגע בזה עוד טיפה – נשאל מה עושה הממשלה באופן רחב, בפרט מהי אותה תוכנית לאומית לבינה מלאכותית וניגע על קצה המזלג בשאלה מה בין בינה מלאכותית לבין עולמות הרגולציה
זיו קציר:
     אז מהי בינה מלאכותית? אני נוהג להשתמש בשתי הגדרות: ההגדרה הראשונה היא הגדרה טכנולוגית, מדברת על סיטואציה שבה אנחנו משתמשים בכלים של למידת מכונה בכדי ללמד מכונות לעשות משימות
זיו קציר:
 בגדול, במקום המתודולוגיה שהשתמשנו בה עשרות שנים לאחור לפיתוח תוכנה, ששם לקחנו בעיה גדולה, התחלנו לפרק אותה לבעיות קטנות יותר ונתנו להן פתרון לוגי סדור, הרעיון פה אומר שיש לנו נתונים שמייצגים את הפתרון הרצוי ואנחנו מאפשרים למכונה ללמוד מתוך אותם הנתונים
זיו קציר:
      ההגדרה השנייה, שהיא ההגדרה שמטרידה את רוב הרגולטורים בעולם, היא הגדרה פונקציונלית, מדברת על סיטואציה שבה מכונות, מחשבים, מתחילות לבצע משימות שקודם לכן ייחסנו לאנשים
זיו קציר:
 לפני 20 או 30 שנה, כשהייתי ילד, גארי קספרוב מפסיד ל-Deep Blue בשח
זיו קציר:
 זה היה ניצחון כביר של עולם הבינה המלאכותית, לא חשבו שמחשבים יכולים לעשות את זה
זיו קציר:
 אחר כך, ב-2014, מחשבים מתחילים לזהות פרצופים של אנשים טוב יותר מאנשים וכו'
זיו קציר:
 והיום אנו רואים בעולם הבינה המלאכותית היוצרת מודלים שמייצרים דיאלוג שנראה כמו אנושי
זיו קציר:
 הדבר החשוב בהגדרה הספציפית הזאת זה שאם מחשבים מתחילים לבצע משימות שהן כמו אנושיות עולה השאלה אצל מי שיקול הדעת, או איפה זה פוגש את האתיקה והרגולציה, וזה מגיע לנו מההגדרה הזו
זיו קציר:
     למה בעצם זה מעניין? אז, קודם כל, בינה מלאכותית היא טכנולוגיה והיא לא סוג של תעשייה, היא לא דבר ספציפי בפני עצמו, והיא פותחת לנו פתח להמון שימושים שבהחלט לדעתי הולכים לשנות את האנושות לטובה ואת המצב של כולנו
זיו קציר:
 סתם דוגמאות – יכולתי לתת שלושה שקפים של דוגמאות בלי לחזור על עצמי פעמיים – שיפור יבולים ע"י טיפול טוב יותר במזיקים, בהורדה של תשומות, העלאה של תפוקות, זיהוי מקדים של תקלות בקווי ייצור, מניעה הונאה פיננסית
זיו קציר:
 כל הנושא של שרשראות אחסנה ולוגיסטיקה מטופל המון באמצעות בינה מלאכותית כדי לוודא שיש לנו פחות פחת והדברים שאנחנו רוצים וצורכים מגיעים במצב טוב בזמן הנכון בלי לבזבז משאבים
זיו קציר:
     פיתוח תרופות מואץ – אחת הדוגמאות החביבות עליי – פיתוח תרופות, נכון להיום, לוקח בין 10 ל-15 שנים, רוב מכריע של המולקולות שיצאו לדרך נפסלות מטעמים שונים, אם כי הן רעילות, כי הן לא יעילות מספיק וכו', והינה היום יש לנו דור חדש של חברות הזנק מבוססות על ידע אקדמי שמנסה לדייק טוב יותר בפעם הראשונה, על ידי כך לקצר את התהליך, לייעל אותו, להוריד את העלות שלו ולאפשר לכולנו ליהנות מתרופות בעוד המון תחומים שהיו קודם לכן לא כלכליים
זיו קציר:
     ייעול של רשתות חשמל ומים, ביוב, כבישים וכל מה שלא נרצה; הוראה מותאמת אישית – בעולם יש מחסור עצום במורים, לא רק בישראל, בכל העולם, ויש מחשבה על-כך שבינה מלאכותית תעזור לנו לתת חינוך טוב יותר, מותאם יותר, ניצול טוב יותר של המשאבים הקיימים, התמקדות במי שצריך עזרה כזו או אחרת; וממשקים שיחתיים – בעידן שצ'אט GPT פרץ לחיינו אי אפשר להתעלם גם מהדבר הזה ומה זה יכול לעשות לנו, החל משירות לקוחות, דרך שירות לאזרח לשירותים הממשלתיים, דרך מיצוי זכויות ואלף ואחד דברים שהיו מורכבים מאוד לעשותם קודם לכן
זיו קציר:
 אז הינה לנו קצת אינסנטיב למה בינה מלאכותית זה מעניין
זיו קציר:
     שאלה מעניינת בנקודה הזאת היא איפה ישראל עומדת
זיו קציר:
 התשובה החיובית היא שאנחנו סך הכול מתחילים בנקודת פתיחה לא רעה בכלל
זיו קציר:
 זה אחד המדדים הבין-לאומיים לדירוג של מדינות בהקשר לבינה מלאכותית, ה-global AI index של Tortoise
זיו קציר:
 אנחנו במקום חמישי
זיו קציר:
 לפנינו ארצות הברית וסין, עם אין סוף כסף ואין סוף אנשים, ושתי מדינות שיש להן תשתית אקדמית ארוכת שנים, בריטניה וקנדה
זיו קציר:
 כאנקדוטה, נולדה הבינה המלאכותית, כמו שאנו מבינים אותה נכון להיום, איפשהו בתחילת שנות ה-2000, באוניברסיטאות הקנדיות
זיו קציר:
     אבל אם צוללים יותר לעומק, רואים שיש לנו לצד החוזקות בהון האנושי, ביכולת מחקר ופיתוח, ביצירת סטארט-אפים, יש לנו גם שתי חולשות כמדינה
זיו קציר:
 חולשה ראשונה זו היכולת שלנו ליצור תשתיות ארוכות טווח
זיו קציר:
 אנחנו מבינים שזה לא משהו שהשוק הפרטי יודע לעשות היטב
זיו קציר:
 חולשה שנייה שלנו זה בכל מה שנוגע למדיניות
זיו קציר:
 אנחנו, באופן כללי, יודעים לעשות שיתופי פעולה אבל פחות יודעים לתכנן את חיינו ל-10 שנים קדימה, כך אנו כאומה, כמדינה
זיו קציר:
 הדברים האלה מובילים אותנו עוד רגע לשאלה: איפה מדינת ישראל צריכה לפעול?
אורית פרקש הכהן:
לא, המדיניות זו גם העובדה שלא הייתה רגולציה במובן הזה
זיו קציר:
בהחלט
זיו קציר:
 כל מה שנוגע לתכנון ארוך-טווח זה האזורים שבהם אנחנו פחות מצליחים בדרך כלל
זיו קציר:
 מה המדינה צריכה לעשות? היא צריכה לעשות 3 דברים: תשתיות, שקצת נגענו בזה; הנושא של הטמעה במגזר הציבורי, אם לא הממשלה, המדינה, אף אחד לא יעשה את זה בשבילה, זה חייב לקרות פה; ודבר אחרון זה כל המפגש בין רגולציה לבין בינה מלאכותית, באיזה אופן המציאות הטכנולוגית המשתנה משפיעה על רגולציה קיימת, באיזה אופן צריך ליצור רגולציה או חוקים אתיים שימנעו שימוש לרעה ביכולות האלה ובאיזה אופן אנחנו צריכים לבנות את הרגולציה שלנו בכדי להאיץ חדשנות ולוודא שישראל נמצאת במקום המוביל שבו היא נמצאת כרגע
זיו קציר:
 אלה שלושת הדברים
זיו קציר:
     בשנת 21 יצאה לפועל תוכנית תל"מ
זיו קציר:
 חמשת הגופים – ות"ת, מפא"ת, רשות החדשנות, משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה ומשרד האוצר
זיו קציר:
 פורום התשתיות הלאומיות למו"פ, תל"מ, עושה את תפיסת העבודה לתחום שקיים 25 שנה, פורום וולונטרי, בגדול מאגם משאבים ופועל יחד להשגה של מטרות משותפות
זיו קציר:
 תוכנית הבינה המלאכותית היא אחת מתוכניות הדגל של פורום תל"מ
זיו קציר:
 מסביבו התקבץ מעגל שני שמכיל את מערך הדיגיטל הלאומי, משרד המשפטים, משרד החוץ ומעגל שלישי של עוד שורה ארוכה-ארוכה של משרדי תוכן, רשויות וגופים ממשלתיים
זיו קציר:
     הפעימה הראשונה תוקצבה כבר בתקציב המדינה ל-21-22 517ב- מיליון ש"ח וממש לפני מספר שבועות, באישור תקציב המדינה ל-23-24, אושרה מסגרת של עוד כ-500 מיליון שקלים, כך שאנחנו עומדים בסך הכול על תוכנית שמתוקצבת כבר במיליארד שקלים על פני כ-6 או 7 שנים, ותכף תראו שגם נוגעת בכל הדברים המשמעותיים שצריך לגעת בהם
יאסר חוג'יראת:
כמה מתוך הכסף הזה נוצל ב-22?
זיו קציר:
אני מזכיר שב-21 היה לנו בעצם חודש עבודה
זיו קציר:
 תקציב 21, אני מזכיר, עבר בנובמבר 21
זיו קציר:
 עד כה, במצטבר הוצאנו כ-80,000 או 90,000 ש"ח, אל תתפסו אותי במספרים, על פני כל הצירים
זיו קציר:
      יש לנו ועדה מדעית מייעצת, בראשה עומד פרופ' יואב שוהם ולצדו שורה של פרופסורים ואנשי תעשייה מהארץ ומהעולם מהשורה הראשונה – אפשר להתרשם – שמטרתם להנחות אותנו
זיו קציר:
 התוכנית כוללת 7 רכיבים:      הראשון מדבר על מובילות אקדמית, הן בהקשר של הגדלת הסגל האקדמי בעולם הבינה המלאכותית, הן בהקשר של משיכה לישראל של הפרויקטים המצוינים ביותר שנמצאים בחזית המחקר העולמית
זיו קציר:
 לצדה תשתית חישובית, מחשב-על, היכולת של חוקר באקדמיה או של חברות הזנק לאמן מודלים גדולים במיוחד, עבור משם לנושא של עיבוד שפה טבעית, שפה טבעית בשפות המקומיות שלנו עברית וערבית, המון פעילות שם שמטרתה בסופו של דבר לאפשר לאותם חוקרים באקדמיה, לאותם סטארט-אפים, ליזום אלף ואחד מיזמים חדשניים מבוססי שמע או טקסט
זיו קציר:
      הטמעה במגזר הציבורי – יש פרק ענק שנכנס בפעימה השנייה – פרויקטים רחבי היקף שנועדו להשפיע על החיים של כולנו לטובה, אם ע"י טיוב תהליך קבלת ההחלטות הממשלתי, ייעול מערכות או שיפור השירות לאזרח
זיו קציר:
 ממשיכים משם לנתונים והנגישות לנתונים
זיו קציר:
 נתונים הם הבסיס לכל דבר אצלנו בעולם הבינה המלאכותית ולכן אנחנו רוצים לקחת את מאגרי הנתונים הענקיים שקיימים, הרבה מאוד מהם במגזר הציבורי אבל לא רק, ולהפוך לנגישים, להפוך אותם לדלק בעבור מי שצריך אותם
זיו קציר:
 מעבר לצורך לאגם אותם יש שם המון המון חסמים משפטיים נכונים – פרטיות, הבנת סייבר, חיסיון ואלף ואחד דברים שצריך לטפל בהם ואנחנו עובדים בזה קשה מאוד
זיו קציר:
     ציר האתיקה והרגולציה, שנדבר עליו מעט בהרחבה, ובסופו של דבר קידום של ענפים בעולם ההייטק הישראלי שעדיין לא עברו את המהפכה הזאת של הבינה המלאכותית
זיו קציר:
 בסך הכול, מקצה לקצה יש פה נגיעה בכל הערוצים המרכזיים שבהם הממשלה פועלת
זיו קציר:
 עובדים כבר כמעט שנתיים, מוקצים מיליארד שקלים וקצב העבודה שלנו רק הולך ומתגבר
אורית פרקש הכהן:
 אני מאוד מאוד אשמח לדעת איפה הדברים עומדים מבחינת פרויקטים בתכלס
אורית פרקש הכהן:
 כלומר, איפה עומד נושא המכרז? לגבי האתיקה והרגולציה אני מניחה שידברו אחרים, אבל אם אפשר קצת לקבל סטטוס של הדברים
זיו קציר:
בוודאי
זיו קציר:
 בעולם מחשב-העל אנחנו מקימים 3 מיזמים: מעבדה לחישוב-העל שצריכה להיות בסיס לחברות הזנק
זיו קציר:
 קול קורא שהוציאה רשות החדשנות נסגר לפני כשבוע והכרזה על זוכים צפויה בחודש אוגוסט
זיו קציר:
 מפא"ת פועלת על העמדה של משאב מבוסס נימבוס לאימון של מודלים גדולים
זיו קציר:
 אני מאמין שיהיו לנו חדשות על חתימת ההסכם ממש ברמה של שבועות מהיום
זיו קציר:
 הכוונה היא לצאת לפיילוט כבר במהלך הקיץ, שם אנחנו נמצאים
זיו קציר:
     הרגל השלישית היא נושא של חישוב מדעי
זיו קציר:
 כל העולמות של סימולציה מעולמות הטבע – ביולוגיה, כימיה, פיזיקה וכו'
זיו קציר:
 אנחנו עובדים קשה
זיו קציר:
 אני עוד לא רוצה לספר מאחר שהדברים עדיין לא סגורים חוזית ואני לא רוצה לסכן אותם, אבל גם שם יש השתלמות יפה
זיו קציר:
 ב-NLP, בעיבוד השפה - - -
אורית פרקש הכהן:
זה מפא"ת יגידו, לא?
זיו קציר:
זו עבודה שנעשית בשותפות כולם, משרד החדשנות, מפא"ת, רשות החדשנות, אנחנו עובדים כולם יחד
זיו קציר:
 הנושא של אימון מודל שפה גדול, ממש עוד רגע אנחנו נוכל לדעתי לגזור את הסרט על חתימת החוזה בהובלת מפא"ת
זיו קציר:
 שורה ארוכה-ארוכה של מאגרי מידע, חלקם ע"י מפא"ת, חלקם ע"י רשות החדשנות, קולות קוראים למחקר יישומי שייצאו ממשרד החדשנות, מודלים מתמטיים יעודים שכבר יצאו לדרך, קול קורא פתוח באוויר לנושא של מאגרי מידע וכלים
זיו קציר:
 בקיצור, המון-המון פעילות שנעשית באזור הזה של ה-NLP
זיו קציר:
 באקדמיה כבר שני מחזורים של חלוקה של מלגות לדוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים במטרה להגדיל את הסגל
אורית פרקש הכהן:
מבחינת רשות החדשנות יש מסלולים תומכי AI היום, או שזה לא ספציפי?
זיו קציר:
רשות החדשנות עובדת בשני אופנים: אחד, חברות שמגיעות עם חדשנות טכנולוגית פורצת דרך מקבלות מימון בהתאם לגודל שלהן – צעירה, בוגרת יותר וכו'
זיו קציר:
 אני יכול להגיד שכ-30%-40% מכל הבקשות שמוגשות לרשות החדשנות בשנה כוללות את צמד המילים "בינה מלאכותית"
זיו קציר:
 אם רשות החדשנות מחלקת בערך מיליארד וחצי שקלים במענקים כל שנה, ניתן להגיד שכשליש מזה עובר לחברות שמיישמות בינה מלאכותית
זיו קציר:
 מעבר לכך, עושה הרשות, כחברה בתוכנית הלאומית, השקעות תשתיתיות, כפי שתיארנו עד כה, שהן לא נוגעות לתיק בקשה כזה או אחר
אורית פרקש הכהן:
יופי
אורית פרקש הכהן:
 תודה, זיו
אורית פרקש הכהן:
 שלום לנציגי משרד החדשנות, גם למדען הראשי, פרופ' אבי דומב, וליועץ המשפטי, דני חורין
אורית פרקש הכהן:
 איתן טי, בבקשה
איתן לבני:
שלום לכולם, תודה על הדיון
איתן לבני:
 הנושא הזה הוא באמת מרכזי ואנחנו במשרד מבינים שזה שינוי מסדר ראשון
איתן לבני:
 זה לא עוד סוג של טכנולוגיה, זה שינוי אחר
איתן לבני:
 משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה כולו עוסק בסוגיה הזאת, כך אנחנו מבינים את זה, כך אנחנו פועלים, אז תודה על הדיון הזה, הוא דיון חשוב
איתן לבני:
 תודה לך, חברת הכנסת אורית פרקש הכהן
איתן לבני:
     אני אדבר בקצרה על הנושא של הטמעה בממשלה
איתן לבני:
 לכולנו ברור שהשוק הפרטי רץ מהר קדימה, אנשים כל הזמן מטמיעים עוד ועוד כלים של הבינה המלאכותית ומבחינתי יש לנו, בפורום תל"מ, ולי, כאיתן, משימה מרכזית – להטמיע את הבינה המלאכותית בממשלה
איתן לבני:
 אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה נהדר עם מערך הדיגיטל כמובן ועם הרבה שותפים פה
איתן לבני:
     בתקצוב האחרון קיבלנו 125 מיליון שקלים לטובת ההטמעה בממשלה
איתן לבני:
 הבשורה מבחינתנו היא שאנחנו מקווים שעד חודש יולי אנחנו נצא בקול קורא פנים-ממשלתי לגופים ציבוריים שרוצים להטמיע פרויקטי בינה מלאכותית בממשלה
איתן לבני:
 אנחנו לא מחכים עד לקול הקורא אלא כבר נפגשים עם כל מיני גופים
איתן לבני:
 אני רוצה לזרוק לכם רגע כמה דוגמאות
איתן לבני:
      קודם כל, הדוגמה הבולטת, ובעיניי היפה ביותר, זה שירות התעסוקה, שהוא כבר היום עובד עם כלי בינה מלאכותית לחבר בין דורש עבודה לבין מקום עבודה פוטנציאלי, פרויקט מקסים לכל מי שרוצה לראות בינה מלאכותית מוטמעת בממשלה
איתן לבני:
 כמובן שאנחנו מאוד זהירים בנושא של הטיות – מאיר לוין אחרי זה ידבר על הנושא הזה – כדי לראות שאנחנו לא עושים באמצעות הבינה המלאכותית, שהיא קופסה שחורה, הטיות, שלנשים נותנים עבודה כזאת ולגברים עבודה אחרת, או מכווינים ערבים למשהו אחד
איתן לבני:
 אנחנו מאוד זהירים בנושא הזה
איתן לבני:
     דוגמה שנייה היא במשרד התחבורה, כל הנושא של ניהול הדאטה סביב עומסי תנועה ואיך אפשר להשתמש בבינה מלאכותית - - -
אורית פרקש הכהן:
בעצם אתם מכינים את הקרקע לפרויקטים הלאומיים
איתן לבני:
נכון, כי גופי הממשלה אומרים: יש בינה מלאכותית, יש לנו צורך, אבל קשה להם לגשר על הפער איך עושים את זה, אז למעשה אנחנו רוצים להקים מרכז ידע לאומי שייתן גם הכשרות, גם מומחי AI וגם מתודולוגיות איך עושים תהליך כזה
איתן לבני:
 נלמד מפרויקט לפרויקט
איתן לבני:
 זה לא שכל משרד צריך להתמודד מחדש עם הטמעת בינה מלאכותית אלא נלמד ונצבור לאורך הדרך תובנות יחד עם מערך הדיגיטל, שעסוקים הרבה בהטמעה של טרנספורמציה דיגיטלית
אורית פרקש הכהן:
אז הפרויקטים הלאומיים שיזמנו יוצאים לדרך לקראת יולי כשיהיה צוות מעין מכרזי שיבחר את הדברים?
איתן לבני:
 שותפים בו אגף תקציבים, רשות החדשנות, מערך הדיגיטל, משרד המשפטים כמובן
איתן לבני:
 צוות שבוחר אילו פרויקטים מספיק משמעותיים שאנחנו נשקיע בהם כסף
איתן לבני:
 כמובן שהמשרד השותף חייב לשים מצ'ינג, הוא צריך להראות שזה חשוב לו, שהוא שם גם איזשהו פיבוט
אורית פרקש הכהן:
ולגבי מוקד הידע, איפה הנושא הזה עומד? הוא יהיה במשרד החדשנות, נכון?
איתן לבני:
זה מוקד ידע רגולטורי
איתן לבני:
 אני מדבר מעבר לצד הרגולטורי, אנחנו צריכים גם הרבה מאוד הבנה ויכולות איך להוביל פרויקטים כאלה ואיך להטמיע בממשלה
איתן לבני:
 זה לא פשוט
איתן לבני:
 יש מוקד ידע רגולטורי שמלווה את הרגולטורים, ויש מוקד ידע שהוא לעניין איך מטמיעים טכנולוגיות כאלה בממשלה
איתן לבני:
      דבר אחרון
איתן לבני:
 מעבר לכל הפרויקטים הגדולים – ויש לי עוד רשימה: בחינוך, משרד העבודה רוצה לנטר אזורי עבודה שיש בהם תאונות עבודה, איך לנטר את זה מראש באמצעות כלי בינה מלאכותית אם יש שם סיכונים וכל מיני כאלה – אנחנו נרצה גם לעזור לכל עובדי ועובדות המדינה רגילים איך לעשות שימוש בכלים כאלה ביום-יום
איתן לבני:
 אתה כותב תשובה לאיזושהי פניית ציבור, למה שלא תעשה שימוש בכלי בינה מלאכותית ותקבל תשובה טובה יותר? כמובן שתקרא אותה, לא תשלח משהו שכתב צאט GPT אבל הוא יכול לעזור לך לנסח את זה טוב יותר
איתן לבני:
 או למשל, אם אתה רוצה להוציא איזשהו סרטון, הכלים האלה שבשוק הפרטי כבר הולכים ונטמעים באופן מאוד מאוד מהיר, אנחנו רוצים שגם לכל עובדי המדינה תהיה נגישות ויידעו לעשות בזה שימושים
איתן לבני:
 אנחנו נעבוד גם בפרויקטים קטנים, גם בגדולים, ואני חושב שזו בשורה טובה
אורית פרקש הכהן:
 הפרויקטים האלה מאוד מאוד חשובים
אורית פרקש הכהן:
 אני מקווה שהם גם תוקצבו עוד יותר
אורית פרקש הכהן:
 במקור אני זוכרת שדיברנו על הרבה יותר מ-120 מיליון שקלים
אורית פרקש הכהן:
 זה מאוד חשוב שהממשלה עצמה תהנה מהפירות של זה וכתוצאה מכך כל הציבור
אורית פרקש הכהן:
 אל"מ עידן בצלאל, תודה שבאתה, סיפרו לי שאתה מומחה ואחראי על תחום ה- AIבמפא"ת, בבקשה
עידן בצלאל:
 שלום לכולם ותודה על הזכות להיות כאן
עידן בצלאל:
 שמי עידן ואני ראש מחלקת דיגיטל וסייבר במפא"ת
עידן בצלאל:
 אתי נמצא אלעד דביר, שהוא ראש ענף AI, הוא באמת המומחה האמיתי
עידן בצלאל:
 התפקיד של מפא"ת במשרד הביטחון הוא לבצע מחקרים ופיתוח של יכולות בינה מלאכותית בעיקר באמצעות הפעלת חברות בחזית הטכנולוגיה והתאמת הפתרונות לצורכי צה"ל, משרד הביטחון והקהיליה, וגם למגזר הציבורי, ואנחנו מפתחים יכולות BI למול אחת משתי תכליות עיקריות: אחת, שיפור היעילות של צה"ל להחליף פעולה חזרתית של מפעילים באמצעות בינה מלאכותית, והשנייה, פיתוח של יכולות בינה מלאכותית במקום שבו המוח האנושי מתקשה לטפל בהיצף המידע כדי למקד את האדם ביכולת קבלת החלטות ולא באיסוף ועיבוד מידע
עידן בצלאל:
     אנחנו גם מבצעים תהליך ממש טרנספורמטיבי בארגון כי אנחנו, ממקום של עיסוק דיסציפלינרי צר, צריכים להפוך את מקבלי ההחלטות ככאלה שמשתמשים ביכולות בינה מלאכותית
עידן בצלאל:
 בצה"ל פיתחנו מתודולוגיה של פיתוח במפעלי מידע משותפים
עידן בצלאל:
 לאורך השנים הבנו שיש יתרון משמעותי גם לאקדמיה וגם לתעשיות בכל מה שקשור לשמירה על קצב הלמידה בטכנולוגיות חדשות, אבל אין להם דאטה
עידן בצלאל:
 אני חושב שזה מאוד מקביל למגזר הציבורי, שיש לו דאטה, דאטה מבצעי שאפשר לעבוד עליו, לצה"ל, בדומה למשרדי ממשלה, יש יתרון בהבנה העסקית של הבעיה ובהינתן דאטה אפשר לפתור המון בעיות מבצעיות
עידן בצלאל:
      בנינו תפיסה של מפעלי מידע
עידן בצלאל:
 בכל מפעל כזה יש מתחם משותף גם של אנשי מפא"ת, גם של אנשי תעשייה, אנשי אקדמיה וחוקרים מצה"ל, ובדרך כלל יש מוביל מבצעי, וגם את זה אפשר לקחת רגע למגזר הציבורי שמגדיר שאלת מחקר
עידן בצלאל:
 לאחר מכן מבצעים עבודה על דאטה מבצעי מתוך המערכות הצה"ליות או בכלל ממקורות אזרחיים, עובדים על תרחיש מבצעי כדי לענות על שאלת מחקר ומשתמשים ביכולות אימון מתקדמות
עידן בצלאל:
      אנחנו הבנו שחלק משמעותי בעיסוק בבינה מלאכותית דורש השקעה באדם
עידן בצלאל:
 פיתחנו מרכז מצוינות ל- AIשתחת קורתו יש עשרות חוקרים מאוכלוסיות עילית שאנחנו מאתרים בצה"ל, תוך כדי הם ממשיכים לתארים מתקדמים ועוסקים במחקרים באקדמיה
אורית פרקש הכהן:
מתוך המערכת, מתוך צה"ל?
עידן בצלאל:
כן
עידן בצלאל:
 אנחנו מבצעים להם מבחנים והם עוברים תהליך של מנטורינג ע"י חוקרים ותיקים ומבצעים פעילות מחקר מאוד-מאוד עמוקה ובעיות מאוד מורכבות
עידן בצלאל:
 זה מודל מאוד חשוב ואנחנו חושבים שגם כזה צריך להיות במגזר הציבורי, קרי תוכניות עילית שמכשירות אנשים מצוינים לעסוק בעולם ה- AI
עידן בצלאל:
     בנוסף, במפא"ת בנינו הכשרה לבכירים
עידן בצלאל:
 אנחנו כבר בסבב שני השנה של הכשרה
עידן בצלאל:
 בכל השתלמות כזאת יש 30 אנשים כדי להפיץ את הבשורה ולהסביר, גם למפקדים בכירים אבל גם לאנשים שאחראים על פיתוח, מה יודעת להביא הטכנולוגיה כדי לעודד השקעה בתחום, כולל עידוד פנימי בתוך המערכת של כל מי שרוצה לבצע פעילות בעולם ה- AI
עידן בצלאל:
 אנחנו מעודדים אותו וגם משקיעים תקציב נוסף כדי לראות שהם ממנפים את הפעילויות
עידן בצלאל:
     אני לא אדבר על הטכנולוגיות כי זה לא הדיון
עידן בצלאל:
 אנחנו עוסקים גם בפעילות דואלית
עידן בצלאל:
 יש היום מנהלת דואלית שהוקמה במפא"ת שעוסקת בכל מה שקשור לרתימה של יכולות ויצירת שיתוף פעולה עם גופים אזרחיים בתחום הבינה המלאכותית
עידן בצלאל:
 כמובן שאנחנו מובילים יחד עם משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה את תוכנית הבינה המלאכותית ותוכנית הקוונטים
אורית פרקש הכהן:
תוכל לספר קצת על הפיתוח? אתם מתעסקים בפיתוח השפה, נכון?
עידן בצלאל:
אנחנו עוסקים בשני חלקים: אחד, פיתוח מחשב-העל שדיבר עליו זיו, והשני בנושא ה-NLP
עידן בצלאל:
 בשנה וחצי האחרונות היינו מאוד מאוד עסוקים בלהביא דאטה
עידן בצלאל:
 הבאנו סדר-גודל של 20 מיליארד מילים בעברית ובערבית ממקורות שונים
אורית פרקש הכהן:
תסביר רק את ה-NLP למי שמאזין
עידן בצלאל:
NLP – מודל שפה ענק שיאפשר שימוש למגזר הציבורי להשתמש בו לטובת הצרכים האזרחיים - - -
אורית פרקש הכהן:
לשפר את השימוש בעברית ובשפה הערבית
עידן בצלאל:
כן, כדי שאפשר יהיה להשתמש במודל הזה באפליקציות שונות
עידן בצלאל:
      סיכונים בראייתנו בשימוש בבינה מלאכותית: אחד, אתיקה ורגולציה בשימוש בבינה מלאכותית
עידן בצלאל:
 אנחנו מכירים אמנות בין-לאומיות שמתחילות להתגבש שימנעו שימוש בבינה מלאכותית במערכות צבאיות ובדגש על מערכות נשק
עידן בצלאל:
 זה נושא כבד
עידן בצלאל:
 מדינת ישראל צריכה להיות שותפה פעילה בגיבוש האמנות בראייתנו
עידן בצלאל:
 אני מדגיש היום שפעולת מודלי בינה מלאכותית בצה"ל הן תהליך בקבלת ההחלטות ובכל פעולה מעורב אדם בתהליך שמקבל את ההחלטה
עידן בצלאל:
 מכונות לא מקבלות החלטות לבד
עידן בצלאל:
     הדבר השני הוא השלכות לא צפויות של המודלים כתוצאה מהתנהגות לא דטרמיניסטית
עידן בצלאל:
 דיבר על זה קודם גם זיו
עידן בצלאל:
 אנחנו הולכים היום לטכנולוגיות של Explainable AI כדי להבין מה המכונה חושבת ועל סמך מה קיבלה החלטה
עידן בצלאל:
 כל מה שקשור לחיסיון מידע ו-adversarial AI, קרי יכולת לחלץ את הדאטה עליו אומן המודל, פה יש סכנה משמעותית ואנחנו מפתחים מתודולוגיות להגנה על המידע
עידן בצלאל:
     לסיכום, לשימוש בבינה מלאכותית יש המון יתרונות
עידן בצלאל:
 אנחנו רואים בה יתרון משמעותי אבל צריכים לבצע בזה שימוש בצורה אחראית ונבונה
עידן בצלאל:
 יש סיכונים, דיברנו עליהם, והמפתח זו השקעה משמעותית בכוח אדם, בהכשרת חוקרי עילית ובהכשרת מנהלים בכירים במשק להבנת הפוטנציאל ולהרחבת הבשורה
עידן בצלאל:
 אנחנו נשמח להמשיך להוביל תוכניות בתחום עבור המדינה ככל שיידרש
אורית פרקש הכהן:
 חבר הכנסת שוסטר, בבקשה
אלון שוסטר:
תודה, יושבת-הראש
אלון שוסטר:
 שלוש נקודות: ראשית, אני מתייחס לדיון הזה, אורית, כדיון שעוסק בחוץ וביטחון, ביטחון פנים, חינוך, השכלה, הגנת סביבה, אנחנו עוסקים בליבת היכולת של מדינת ישראל