GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר מנאל חריב:
 ואנחנו רוצות להנגיש את הנתונים העדכניים לגופי מחקר
ד"ר מנאל חריב:
 כי יש מחסור בנתונים ויש מחסור ב-data ואלה שחקנים מרכזיים בגורמי ממשל
ד"ר מנאל חריב:
      איך אנחנו עושות את זה? אז אנחנו עושים ניתוח מגמות לאורך זמן
ד"ר מנאל חריב:
 אנחנו מסתכלים על מגמות מ-2010 ועד היום
ד"ר מנאל חריב:
 ויש הרבה סיפור במגמות, שהרבה פעמים נזנח מהדיון הציבורי בתופעות המרכזיות
ד"ר מנאל חריב:
 אינטגרציה ותכלול בין הנתונים השונים ובין מקורות המידע
ד"ר מנאל חריב:
 והשלמת הפער, כי אנחנו יודעים שיש דגימת חסר על האוכלוסייה הבדואית בדרום, במדגמים של הלמ"ס
ד"ר מנאל חריב:
 וכשאנחנו מדברים על זה ששליש מהאוכלוסייה נמצאים, הם תושבי היישובים הלא מוכרים, אז בכלל חסר שם, יש מחסור אדיר בנתונים
ד"ר מנאל חריב:
      דוגמאות לפרויקטים שאנחנו עשינו
ד"ר מנאל חריב:
 אז אחד הפרויקטים המחקריים אנחנו עשינו ניתוח כלכלי התנהגותי לכדאיות בכלל של נשים בדואיות לצאת לשוק העבודה
ד"ר מנאל חריב:
 ומחקר על הערכת תוכנית מעגלי תעסוקה
ד"ר מנאל חריב:
 פרויקטים בעבודה שלקראת סוף השנה הזאת ואני חושבת שככה בזירה של הנתונים אז ישמח את כל מי שמחפש נתונים על החברה הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
 אנחנו הולכים להוציא שנתון סטטיסטי, לפרסם שנתון סטטיסטי על הנתונים
ד"ר מנאל חריב:
 נתונים סטטיסטיים מקיפים על החברה הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
     ונאמר כאן לגבי הנגשת נתונים
ד"ר מנאל חריב:
 אז הולך להיות תוצר דיגיטלי שהוא מרכז נתונים דיגיטלי שמנתח את המגמות העיקריות בחברה הבדואית לאורך זמן
ד"ר מנאל חריב:
 מה שמייחס את היוזמה הזאת בעצם ומבדל אותה מיוזמות אחרות: אז קודם כל היוזמה הזאת מובלת על ידי גופים שמעורים בתוך הקהילה, ממוקדים בסוגייה של התעסוקה ובראש ובראשונה יש מחויבות לאוכלוסייה הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
 הארגונים בעצם יש להם נגישות לאוכלוסייה ולנתונים באוכלוסייה, איפה שיש קושי לדגום שם
ד"ר מנאל חריב:
 מיקוד בסוגיית התעסוקה וגם יש לנו את היכולת, אמנם אנחנו נתקלים בלא מעט אתגרים, אבל לאסוף נתונים מהאוכלוסייה עצמה
ד"ר מנאל חריב:
      לאן פנינו? אז קודם כל, דרך היוזמה הזו רוצות להביא לקידום החברה הבדואית על ידי קודם כל לשקף את הנתונים ואת התמונה האמיתית, שתספר את הסיפור האמיתית על החברה הבדואית
איימן עודה:
ד"ר מנאל, אני מתעקש תמיד להגיד החברה הערבית הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
החברה הערבית הבדואית
איימן עודה:
באמת, אפילו אם זה קצת יותר ארוך
איימן עודה:
 אבל אני חושב שיש אמירה ואנחנו צריכים להדגיש את זה כל הזמן
איימן עודה:
 אנחנו עושים הפרד ומשול כל הזמן ואנחנו צריכים להדגיש את האחדות שלנו כל הזמן
ד"ר מנאל חריב:
אני לגמרי מסכימה איתך ואני חושבת שזה גם חשוב
ד"ר מנאל חריב:
 תודה
ד"ר מנאל חריב:
      אז קידום החברה הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
 ואנחנו גם, החברה הבדואית הערבית, הערבית הבדואית, אוקיי? אוקיי
ד"ר מנאל חריב:
 אתה יודע איך זה, כמה שניות להטמעה
ד"ר מנאל חריב:
 ומרכז המחקר רוצה להיות שחקן משפיע בתכנון וייצוא והערכת מדיניות תעסוקתית לחברה הבדואית בנגב
ד"ר מנאל חריב:
 הערבית הבדואית בנגב
ד"ר מנאל חריב:
 וגוף מתכלל לנתונים ולהנגיש את הנתונים, במיוחד ככה נתונים כמותיים
ד"ר מנאל חריב:
      אנחנו בעצם האמירה שלנו שאנחנו חוקרות את החברה הבדואית ולא עושות מחקרים על החברה הבדואית
ד"ר מנאל חריב:
 ויש הבדל מאוד גדול בין שני הדברים
ד"ר מנאל חריב:
 מתוך החברה, לא החוצה פנינה, לא top down, זה על ידי שיתוף האוכלוסייה והציבור ומתוך השטח
ד"ר מנאל חריב:
 והיוזמה הזאת היא מובלת על ידי ארגונים שהאוכלוסייה הבדואית בראש ובראשונה היא האוכלוסייה שרוצים לקדם אותה ולקדם את הסוגיות שמעסיקות אותה
איימן עודה:
 תגידי בבקשה, אתר התקשורת ו-"זופה", אני מבין שבין היתר את קידמת
איימן עודה:
 נכון?
ד"ר מנאל חריב:
לא, לא
ד"ר מנאל חריב:
 לא קידמתי אותה
איימן עודה:
בסדר, מאה אחוז
איימן עודה:
 אני מעריך שם
איימן עודה:
 יש שניים שביקשו לדבר: ד"ר מוחמד מרבס וגם עאדל עאמר
איימן עודה:
 מי ירצה להתחיל, בבקשה?
עאדל עאמר:
אני אתחיל, בקצרה
איימן עודה:
בבקשה, עאדל עאמר
עאדל עאמר:
אז זה הדיון השני שאני משתתף בו היום בעניין הנגב
עאדל עאמר:
 והדיון הראשון היה בקשר לחינוך, מצב החינוך בנגב
עאדל עאמר:
 זה הדיון השני
עאדל עאמר:
 ומעניין, כל הזמן מעלים את הסוגייה של הנגב והאוכלוסייה הערבית שם בהקשר של המשילות
עאדל עאמר:
 והם מדברים על משילות, מדברים על משטרה, על אכיפה, על צבא, על משמר הגבול
עאדל עאמר:
 פתאום מגיעים לכאן וסוגיות מאוד רציניות, מאוד עמוקות
עאדל עאמר:
 והמשילות היא לא רק כיוון חד סטרי
עאדל עאמר:
 המשילות היא גם תורים אחרים
עאדל עאמר:
 היא גם הצרכים שאנחנו שומעים אותם פה
עאדל עאמר:
 שמענו אותם קודם בוועדה הקודמת של החינוך
עאדל עאמר:
 המשילות היא גם זכויות, זכות הדיור, זכות החינוך, זכות לכל
עאדל עאמר:
 ואיזה פלא, גם בשתי הוועדות מדברים על הצרכים
עאדל עאמר:
 אז חלק ממשרדי הממשלה כן תומכים וחלק מתנגדים ואז העניין תקוע
עאדל עאמר:
 גם פה אני חשתי שיש כאלה שכן תומכים ויש ויש
עאדל עאמר:
 יש כאלה שהם 'בוא נחשוב עוד פעם, בואו נחפש דרכים עוד פעם'
עאדל עאמר:
 והסוגייה נמשכת ונמשכת ומי שסובל בסוף זו האוכלוסייה הערבית בנגב
עאדל עאמר:
      חברים, המצב הוא כל כך קריטי שם שאם באמת רוצים לדבר על משילות, המשילות היא גם במתן זכויות אזרחיות ולאומיות כמו שצריך, כמו שמגיע, כמו שמאבחנים שיש מחסור ויש אפליה
עאדל עאמר:
 ואני שמעתי ביטויים מאוד טובים של קיפוח, מנציג של נבחר ציבור מהכנסת
עאדל עאמר:
 אני חושב שאנחנו כן, כנראה שמים את הרגל שלנו בדרך הנכונה
עאדל עאמר:
 אבל אי אפשר להמשיך את הסוגייה הזאת ולהמשיך את הסבל של האנשים שחיים בנגב, במיוחד האוכלוסייה הערבית שם
עאדל עאמר:
 לכן אני חושב שאם צריכים לדבר על משילות, אז בואו נשים את הצד של המשטרה וכו' וכו'
עאדל עאמר:
 בואו נדבר על הסוגיות המהותיות שסובלת ממנה האוכלוסייה הערבית בנגב
עאדל עאמר:
 תודה
איימן עודה:
 דברים כדרבונם של מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית, עאדל עאמר
איימן עודה:
 אני אברך שמזכ"לי מפלגות, אנשים שעושים, שיש להם תפקידים במפלגות הפוליטיות שישתתפו בדיונים של הכנסת
איימן עודה:
 זה דבר שמוסיף, מרחיב את היריעה ואת התפיסה הפוליטית וההוליסטית לדברים
איימן עודה:
 אהלן וסהלן
איימן עודה:
 ד"ר מוחמד, תציג את עצמך בבקשה
אבו תילך:
תודה על ההזדמנות
אבו תילך:
 מוחמד אבו תילך
אבו תילך:
 אני אפידמיולוג, חוקר באוניברסיטת בן גוריון
אבו תילך:
 ואני בחלקיות משרה בסורוקה
אבו תילך:
      אז אני באמת אציג משהו שבדיוק נמצא בשקף האחרון של גב' שפרן כאן
אבו תילך:
 זה בעצם המרכז לחקר וקידום בריאות באוכלוסייה הבדואית
אבו תילך:
 הכנתי מצגת, אבל מסתבר טכנית כנראה לא תעלה
איימן עודה:
נקשיב לך, בבקשה
אבו תילך:
אז המטרה שלנו בעיקרון, בחזון, זה להקים קהילה חוקרת שהיא תעסוק במחקר יישומי, כאשר המחקר היישומי או המרכז שאני מנהל אותו הוא בעצם מושתת על כמה גורמים: הראשון זה בריאות
אבו תילך:
 זה בית חולים וגם קהילה
אבו תילך:
 הדבר השני זה אקדמיה
אבו תילך:
 זה אוניברסיטת בן גוריון, אבל גם מוסדות אקדמיה בדרום
אבו תילך:
 והזרוע השלישית שהיא מאוד חשובה, שהיא עד עכשיו לא השתמשנו בה בעצם במחקר הרפואי, זה הקהילה האזרחית
אבו תילך:
 אנחנו עושים באמת מחקרים על החברה, אבל לא נכנסים לתוך החברה ובודקים מה החסמים ומה הגורמים למצבים רפואיים שונים
אבו תילך:
      ונעם, כאן אתה אמרת שמחקר רופא אפשר לעשות קול קורא ולבדוק, וככה לממן
אבו תילך:
 אבל תבדוק בקול קורא שיש לך, שאתם מפיצים כל המשרדים בעצם, כמה חוקרים ראשיים יש בדואים
אבו תילך:
 אין הרבה
אבו תילך:
 אז המטרה כאן לבנות את הקאדר של חוקרים שמתוך אוכלוסייה, שיתנו את המענה גם לאוכלוסייה עצמה וגם יחקרו אותה
אבו תילך:
 חברים, רופא חוקר הוא שונה מרופא רגיל, דרך אגב
אבו תילך:
 וזו אחרת המטרות שלנו כאן, לבנות את הקאדר הרופאי שייתן את המענה לאוכלוסייה שיש לנו
אבו תילך:
      עכשיו, אנחנו משלבים בתוך המחקר, במרכז המחקרים שיש לנו
אבו תילך:
 אני שכחתי לציין, אבל המרכז הזה כבר יותר מחצי שנה והוא על השולחן של משרד הבריאות
אבו תילך:
 אז אנחנו מחכים לתקצוב ואני אשמח גם אם יש כאן, יהיו שיתופי פעולה או עזרה גם בכיוון הזה, בהחלט זה מאוד יעזור לנו
אבו תילך:
 המחקר היישומי שאנחנו בונים עליו זה בעצם הוא מורכב גם מגורמים חבריים
אבו תילך:
 ואני אתן כאן דוגמה ממש קלאסית, כן? אישה שהיא באה עם דלקות חוזרות בדרכי השתן
אבו תילך:
 היא באה לרופא, הוא עושה סימפטומים, סימנים והוא נותן אנטיביוטיקה
אבו תילך:
 אבל בלי להיכנס למרחב של האישה הזאת, החברתי, איפה היא גרה, והתרבותי, אנחנו נשפוך אנטיביוטיקה בלי סוף
אבו תילך:
 צריך להיכנס לתוך החברה ולחקור את החברה עצמה מבפנים ולא לחקור באמת את הסימפטומים מסביב – מה שאנחנו לרוב עושים ברפואה
אבו תילך:
      אז איזה נושאים יש לנו במרכז? קודם כל סיקור
אבו תילך:
 אנחנו, יש לי חמש דקות? אני חייב
איימן עודה:
אני אתן לך עוד שלוש דקות שלמות
אבו תילך:
בעיקרון, אם תעשו - - - תמצאו את המאמר האחרון של ג'ונתן וברבואה על סוכרת ב-2017
אבו תילך:
 כאשר אנחנו יודעים עכשיו בוודאות שכל המידע על סוכרת, אם הוועדה כאן תבקש, אתם תבקשו מידע, יהיה לכם בלחיצת כפתור אחד
אבו תילך:
 וזה די מגביל אותנו
אבו תילך:
 אין לנו כאן מידע בעצם זמין לקהל הרחב וגם לקולגות שלנו בכל העולם שיכולים לדעת מה המצב הבריאותי שיש לאוכלוסייה הבדואית בנגב
אבו תילך:
 אז אנחנו רוצים, מתחילים לעשות סיקור, אנחנו כבר בשלבי סיקור
אבו תילך:
 יש לנו שבעה נושאים עיקריים שמשרד הבריאות ביקש ואנחנו מתחילים לעשות את הסיקור הזה
אבו תילך:
      נושאי מחקר אחרים בעצם, או תחומים אחרים, זה מחקרי נתונים
אבו תילך:
 ואני לא ארחיב כאן, זה באמת פשוט, והוא נעשה כדרך הכי קלה
אבו תילך:
 אבל בהחלט זה גם בסיס
אבו תילך:
 אנחנו עובדים על תוכניות התערבות מתוך הקהילה
אבו תילך:
 הגשתי עכשיו למכון הלאומי לחקר שירותי בריאות הצעה ואני מקווה שהיא תתקבל, שזה בעצם תוכנית התערבות לסוכרתיים בתוך החברה
אבו תילך:
 שוב, אנחנו מתערבים אחרת
אבו תילך:
 זה לא copy paste של תוכנית התערבות שעושים אותה והיא טובה בתל אביב ובאירופה, כן? יש לנו מנהגים ויש לנו בעצם סביבה אחרת שהיא גם תוכנית התערבות היא צריכה להיות מותאמת
אבו תילך:
      עכשיו, אני אקדים ואגיד שאחרי כל מחקר שאנחנו מקיימים בעצם אנחנו אומרים יש לנו שתי מטרות: המטרה הראשונה זה להיות עם תוכנית התערבות בתוך הקהילה
אבו תילך:
 בסוף כל מחקר מה הלאה, מה השלב הבא
אבו תילך:
 והמטרה השנייה מה אנחנו יכולים להמליץ לקובעי המדיניות
אבו תילך:
 קובעי המדיניות זה יכול להיות משרד כלשהו, משרד הבריאות לצורך העניין
אבו תילך:
 אבל יכול להיות גם הרופא בקהילה, רופא מנהל המרפאה
אבו תילך:
      עוד נושאים שאנחנו מדברים עליהם זה בעצם מרכז נתונים
אבו תילך:
 אני בשאיפה, וזו הפנטזיה שלי, אבל אני בטוח שאנחנו נגיע לזה בסופו של דבר
אבו תילך:
 זה להיות הלמ"ס של הבריאות באוכלוסייה הערבית בנגב
איימן עודה:
חשוב
אבו תילך:
כן
אבו תילך:
 זה בעצם להנגיש את המידע לאוכלוסייה
איימן עודה:
יש לך עוד דקה שלמה
איימן עודה:
 אני מדכא אותך בגלל סיכום יום הנגב שמנהל אותו יוסף עטאונה וכולנו צריכים לעבור לשם
איימן עודה:
 אז סליחה על הדיכוי הרך
אבו תילך:
אוקיי
אבו תילך:
 אז במרכז שלנו, אני מקווה שזה ייצא לאור
אבו תילך:
 אני אקצר באמת
אבו תילך:
 יש לנו, אנחנו רוצים לבנות גם מגמה עם בריאות הציבור שדיבר על - - - ויש שם גם ללמד את הנושא הזה
אבו תילך:
 וזה לא בהכרח כאילו גם אוכלוסייה בדואית
אבו תילך:
 זה יכול להיות גם חרדים וגם אוכלוסיות אחרות, זה בהחלט מאוד מעניין
אבו תילך:
      ושוב, אני יודע שאני מוגבל בזמן והחצי דקה שיש לי
אבו תילך:
 אני אחזור על מה שהתחלתי
אבו תילך:
 אנחנו עובדים, המרכז שאני מנהל, ושוב, יש לי בנות סטודנטיות לרופאה מהמגזר
אבו תילך:
 אנחנו עובדים על זה לשלב מערכת הבריאות, האקדמיה והחברה האזרחית
אבו תילך:
 והוועד המנהל שיש לי, יש לי ועדת היגוי שהיא מורכבת מכמה אנשים מכובדים
אבו תילך:
 אני לא אזכיר את כל השמות, אבל היו"ר זה ד"ר מוחמד עינברי ויש לי את פרופ' ויקטור נובק ראש החדשנות בסורוקה, הוא גם מהוועדה
אבו תילך:
 נעימה פרחה, יו"ר אגודת הרופאים ועוד ח'יר אלבז שגם ראיתי שהוא כאן על המסך
אבו תילך:
 ויש לי עוד כמה אנשים מאוד מכובדים
אבו תילך:
 זיו אופק מהאנדקרון, אם אתם מכירים
איימן עודה:
 אורית הרשטיג כהן, מנכ"לית מו"פ מדבר וים המלח, בבקשה
אורית הרשטיג כהן:
אז שלום
אורית הרשטיג כהן:
 קודם כל, תודה על ההזמנה
אורית הרשטיג כהן:
 לרינת שפרן ומשרד המדע שגם מלווים ותומכים בנו בפעילות שלנו
איימן עודה:
אנחנו רוצים לבקר אצלכם
אורית הרשטיג כהן:
אנחנו מאוד מאוד נשמח להזמין אתכם להגיע אלינו
איימן עודה:
התחלנו סיור
אורית הרשטיג כהן:
ההיכרות של המו"פים
איימן עודה:
כן, כן
איימן עודה:
 ואנחנו רוצים להמשיך
אורית הרשטיג כהן:
אז מו"פ מדבר וים המלח
אורית הרשטיג כהן:
 אנחנו נתמכים בעיקר על ידי משרד המדע וגם על ידי חמש רשויות מקומיות שאנחנו פועלים בשטח שלהן
אורית הרשטיג כהן:
 בחסות אקדמית של אוניברסיטת בן גוריון בנגב
אורית הרשטיג כהן:
      בעצם המו"פ, ב-2006 פעלו מו"פים קטנים ויוזמה של משרד המדע הייתה לאחד אותם
אורית הרשטיג כהן:
 וב-2006 שלושה מו"פים קטנים התאחדו
אורית הרשטיג כהן:
 אנחנו היום בעצם פועלים בארבע שלוחות: שלוחה אחת יושבת במצדה, במכון מחקר בים המלח
אורית הרשטיג כהן:
 גם המטה שלנו יושב שם וגם שלוחת ים המלח
אורית הרשטיג כהן:
 תחת מועצות מגילות ים המלח ומועצה אזורית תמר
אורית הרשטיג כהן:
 עוד שלוחה נוספת במועצה אזורית ערבה תיכונה שיושבת בחצבה
אורית הרשטיג כהן:
 שלוחה נוספת באילות, במועצה אזורית אילות, שיושבים ביוטבתה
אורית הרשטיג כהן:
 ושלוחת מצפה רמון שהצטרפה כעוד שלוחה רביעית למו"פ ב-2016
אורית הרשטיג כהן:
      כמו שרינת סיפרה לכם מקודם, החשיבות של המו"פ היא מאוד מאוד גדולה, במיוחד בפריפריה
אורית הרשטיג כהן:
 וכשאנחנו מדברים על הדרום, על דרום הארץ, הפריפריה היא אפילו הרבה יותר משמעותית מהצפון
אורית הרשטיג כהן:
 אני יכולה להגיד לכם את זה בתור תושבת בעצמי שלה אזור
אורית הרשטיג כהן:
 אני חברת קיבוץ מצפה שלם
אורית הרשטיג כהן:
 סך כל התושבים שיש לנו, של כל החמש רשויות ביחד זה משהו כמו פחות מ-20,000 תושבים
אורית הרשטיג כהן:
 וזה קרוב לשליש משטח מדינת ישראל
אורית הרשטיג כהן:
 אז אנחנו מדברים פה על אזור שהוא מאוד מאוד גדול שחייב צמיחה ופיתוח, שאנחנו חלק ממנו וחלק ממש בלתי נפרד מהפיתוח והצמיחה שלו
אורית הרשטיג כהן:
      אז אחת המטרות המרכזיות כמובן זה גוף מדעי יישומי
אורית הרשטיג כהן:
 אנחנו עוסקים במחקרים שקשורים ליתרונות היחסיים שלנו יש באזור, שזה כל מה שקשור למדבור, למדבר
אורית הרשטיג כהן:
 כל שינויי האקלים שמדברים עליהם היום במגמה עולמית, אנחנו כבר חיים אותם במשך עשרות שנים וחוקרים אותם גם כן במשך שנים
אורית הרשטיג כהן:
      המטרה השנייה שלנו זה בעצם להוות מנוע צמיחה כלכלית לאזור
אורית הרשטיג כהן:
 עוד פעם, אנחנו נמצאים בפריפריה, חמש רשויות מקומיות
אורית הרשטיג כהן:
 אנחנו חלק בלתי נפרד מההווי המקומי
אורית הרשטיג כהן:
 אם זה בצמיחה דמוגרפית, אם זה במגוון מקורות תעסוקה חדשים, מגוון דמוגרפי
אורית הרשטיג כהן:
 לא רק חקלאות ותיירות, אלא גם פוטנציאל לצמיחה גם בתחומים נוספים
אורית הרשטיג כהן:
 וגם מענה, רינת אמרה את זה בתור ילדה מקריית שמונה
אורית הרשטיג כהן:
 אני, כשהילדים שלי מתחנכים באזור ים המלח אין לנו משהו שהוא קרוב לבית
אורית הרשטיג כהן:
 וזו עוד השלוחה הכי צפונית אצלנו, שקרובה עוד יחסית לירושלים, רק שעה נסיעה
אורית הרשטיג כהן:
 ובעצם המו"פ מאפשר איזה שהוא גשר גם למדע והנגשה שלו לתושבים
אורית הרשטיג כהן:
 מגילאי גן ועד מבוגרים וגיל שלישי
אורית הרשטיג כהן:
 וזה, כן, גם בזכות משרד המדע שגם רואים את החשיבות של הנושא הזה
אורית הרשטיג כהן:
 החוקרים שלנו כולם גרים באזור
איימן עודה:
כולם?
אורית הרשטיג כהן:
כולם גרים באזור
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו 30 חוקרים
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו סך הכול במו"פ כ-100 עובדים
אורית הרשטיג כהן:
 סטודנטים, גם מהארץ וגם מחו"ל, עוזרי מחקר
אורית הרשטיג כהן:
 ו-30 חוקרים
אורית הרשטיג כהן:
 החוקרים גרים מתוך אג'נדה באזור עצמו, בקהילה
אורית הרשטיג כהן:
 ואם דיברתם קודם פה באוצר על זה של להביא מחקרים מתוך האוניברסיטה לפזורה הבדואית, יש חשיבות עצומה לזה שהחוקרים גרים בתוך המקום עצמו
אורית הרשטיג כהן:
 קמים בבוקר למציאות שיש להם ויודעים לחקור את האתגרים שהמקום מזמן להם בכל התחומים שהם עוסקים בהם
אורית הרשטיג כהן:
 שאנחנו רואים בזה באמת חשיבות
איימן עודה:
אני מעדיף לבחור בביטוי 'ישובים בדואים' מאשר המילה פזורה
אורית הרשטיג כהן:
בסדר גמור, אני אטמיע
אורית הרשטיג כהן:
צודק, מקבלת
אורית הרשטיג כהן:
 החוקרים שלנו מבחינת תחומי מחקר הם מאוד מגוונים
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו דיסציפלינות שונות והרבה שיתופי פעולה
אורית הרשטיג כהן:
 אחד הדברים המרכזיים, יש לנו מרכז לחקר שיטפונות במדבר
אורית הרשטיג כהן:
 עם שישה הידרולוגים וחוקרים שעובדים בכל השלוחות ועובדים ביחד, בתמיכה של רשויות הניקוז ערבה וים המלח
אורית הרשטיג כהן:
 דוגמה לאיך מו"פ שהחיבור והייחודיות שלו מהאקדמיה הקלאסית שזו אוניברסיטה מתחבר לגופים המקומיים ומייצר גם כן פתרונות לאתגרים מקומיים שיש
אורית הרשטיג כהן:
 ביוטכנולוגיה – יש לנו מעבדה לחקר העור במכון מחקר מצדה
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו שימוש בכל מה שקשור לצמחי מדבר
אורית הרשטיג כהן:
 לצמחים שאפשר למצוא בתנאי קיצון, במדבר קיצון ולראות מה השימושים שיכולים להיות להם גם לפארמה, גם לקוסמטיקה
אורית הרשטיג כהן:
 וגם כל מיני פטנטים שקשורים לחקלאות גם דרך המיקרוביולוגיה
אורית הרשטיג כהן:
 גם חיידקים שנמצאים בתנאי קיצון, אם זה בולענים אפילו, עצי שיטה ובמרחב כולו
איימן עודה:
להתכנס בבקשה
אורית הרשטיג כהן:
אני מתכנסת, בסדר
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו יחידה שעוסקת בשיתוף פעולה אזורי, גם עם ירדן
אורית הרשטיג כהן:
 מחקרים שהם חוצי גבולות, מתוקף היותנו גם שכנים
אורית הרשטיג כהן:
 מחקרים מאוד מוצלחים שגם נתמכים על ידי גופים בין לאומיים
אורית הרשטיג כהן:
 אני כן אגיד שאנחנו לחלוטין האוטוריטה במקום לגופים שנמצאים בכל מרחב הדרום, כגוף המדעי היישומי החוקר שנמצא, וכתובת
אורית הרשטיג כהן:
 יש לנו כבר היום שיתופי פעולה גם עם החברה הבדואית ועם היישובים הבדואים
אורית הרשטיג כהן:
 באל פורה למשל, פרויקט שעכשיו סיימנו, בתמיכה של שגרירות ארצות הברית, גם שקשורים לקהילה וגם למדע
אורית הרשטיג כהן:
 בוואדי אריחה, גם מחקרים חברתיים, שדיברתם מקודם גם על נתונים
אורית הרשטיג כהן:
 אז יש לנו חוקרת שחוקרת את זה עם שיתופי פעולה גם בוואדי אריחה
אורית הרשטיג כהן:
      זהו
אורית הרשטיג כהן:
 אנחנו מאוד מעודדים ונשמח לצעד הזה
איימן עודה:
 נשמע עכשיו את ח'יר אלבז, מעמותת אג'יק
איימן עודה:
 ואחר כך את פרופ' ג'יהאד אל סנע
איימן עודה:
 בבקשה, כמה שיותר מהר, מדויק
איימן עודה:
 כי יש לנו סיכום ליום הזה עם חבר הכנסת עטאונה ואנחנו צריכים להספיק ולהגיע
איימן עודה:
 ידידי, חברי הטוב, ח'יר אלבז, אני מעריך אותך
ח'יר אלבז:
שלום אדוני יושב הראש
ח'יר אלבז:
 אני אעשה את זה ממש קצר, כי גם פרופ' ג'יהאד צריך לרוץ לכנס
ח'יר אלבז:
 אני רק אוסיף שאג'יק מכון הנגב אנחנו כבר עוסקים בתחום
ח'יר אלבז:
 אנחנו זיהינו את הבעיות, כפי שהוזכר על ידי חברים אחרים, ועוסקים בתחום כבר תקופה לא קצרה, מספר שנים
ח'יר אלבז:
 בין היתר גם הגענו ללמוד את הנושא בצורה מאוד מעמיקה, דרך גוף מקצועי שהוצג פה, זה מו"פ המדבר וים המלח
ח'יר אלבז:
 אנחנו גם בקשר עם האוניברסיטה והיו כמה ניסיונות שם
ח'יר אלבז:
 עשינו איזה שהיא עבודה עם ברוקדל
ח'יר אלבז:
      לאחרונה כתבנו מסמך מאוד מאוד מפורט על איך בעינינו צריך להיראות מו"פ שהוא עוסק בעיקר בתחום החברתי מצד אחד ובתחום החקלאות והסביבה מצד שני וכדי להשלים את התמונה שהציגו חברים שדיברו קודם, ד"ר אבו תילך ואחרים
ח'יר אלבז:
 ואנחנו את המסמך הזה הצגנו גם בפני הוועדה המכובדת וגם לגופים אחרים
ח'יר אלבז:
 ההצעה היא בשיתוף פעולה בינינו לבין וואדי עתיר שבעצם עוסק בטכנולוגיות מתקדמות לחקלאות במדבר
ח'יר אלבז:
 ואנחנו כגוף שהוא עמותה, ארגון חברה אזרחית, בעל ניסיון של 20 שנה בתחום הפיתוח החברתי כלכלי בנגב
ח'יר אלבז:
 התחלנו בנגב, עכשיו אנחנו נמצאים, גם פועלים בזירה הארצית
ח'יר אלבז:
      אז חשבנו שהיתרון היחסי שלנו זה כל הנושא של עבודה בשטח, הימצאות בשטח ועבודה עם מערכות כמו רשויות מקומיות, כמו בתי ספר, כמו גופים אחרים
ח'יר אלבז:
 אז אנחנו בעצם רוצים לתת את הניסיון הזה, להעמיד אותו לרשות מו"פ אזורי שיעסוק במחקר יישומי
ח'יר אלבז:
 ומבחינתנו, וזה משפט סיכום, לא מספיק רק לייצר תקציבים ומו"פ ובניין וחוקרים, שזה חשוב, אלא גם לחזק את הקשר עם החברה עצמה
ח'יר אלבז:
 עם הקהילה עצמה
ח'יר אלבז:
 כדי לייצר את שיתופי הפעולה שמביאים להצלחה בסוף
ח'יר אלבז:
      אני חושב שאחד הדברים שצריך להדגיש אותם בצורה מאוד חשובה זה שאחד התפקידים של המו"פ העתידי הוא גם לטפל במחסור בחוקרים וסוקרים מתוך החברה הערבית הבדואית עצמה
ח'יר אלבז:
 אני חושב שפה מישהו מקודמיי אמר או הזכיר את החשיבות של לייצר חוקרים שחיים את המציאות, שבאים במגע עם החברה ביום יום
ח'יר אלבז:
 ואנחנו רואים בזה כאחת המטרות הכי חשובות של המו"פ העתידי
ח'יר אלבז:
 זה להכשיר כוח אדם מקצועי, חוקרות וחוקרים, מתוך החברה הבדואית, שגם יהוו את העתודה בתחום הזה
ח'יר אלבז:
 תודה רבה
איימן עודה:
 פרופ' ג'יהאד אל סנע מאוניברסיטת בן גוריון
איימן עודה:
 עד שאתם מעלים אותו, בבקשה פרופ' ג'יהאד
אל סנע:
אוקיי
אל סנע:
 אז מסא אל ח'יר
אל סנע:
 אני רוצה לדבר קודם כל על מה שהעלה הבחור הזה מהאוצר, שבעצם לא צריך לעשות מחקר - - - אוניברסיטה
איימן עודה:
נעם המכובד
אל סנע:
נעם המכובד
אל סנע:
 אז אני רוצה לתת דוגמאות ולהתחיל ממה שאמר ח'יר
אל סנע:
 אחד הדברים שברגע שצעירים רואים דוגמה ומסלול מבטיח לחוקר, אז הם מתקדמים גם לתואר שני וגם לתואר שלישי
אל סנע:
 אם הוא רואה שאין לו אופציה כזאת, אז הוא פשוט מאוד לא מתקדם
אל סנע:
 אני אתן אולי דוגמה פשוטה
אל סנע:
 אנחנו מסתכלים על העניין של תעשיית ההייטק בחברה הבדואית
אל סנע:
 לפני שש שנים כמעט המספר היה אפס
אל סנע:
 עם הקמה של חברה ועמותה של סיראב שהמטרה שלה בעצם לקדם תעסוקה של צעירים ערבים בדואים בתחום ההייטק, היום אנחנו עומדים על 25
אל סנע:
 היום יש מעל 20 סטודנטים במחלקה למדעי מחשב באוניברסיטת בן גוריון
אל סנע:
 אלה מספרים שלא חלמנו עליהם לפני 10 שנים
אל סנע:
 זו נקודה אחת
אל סנע:
      הנקודה השנייה, שזה בעצם עניין של מאגר מידע
אל סנע:
 היום אנחנו מסתכלים גם מבחינת הרשויות המקומיות, אין להם בעצם איזה שהוא רפרנט של מידע מסודר בכל התחומים
אל סנע:
 אם זה בתחום של ניקוז, אם זה בתחום של טכנונרים
אל סנע:
 אחד המהנדסים אמר לי היה תכנון של איזה שהיא שכונה ביישוב בדואי שהיא כללה מתווה
אל סנע:
 וזה דברים שהוא אומר שזה בעצם שימר
אל סנע:
 כל המידע הזה הוא לא קיים
אל סנע:
 אז גם אני חושב שלפתח טכנולוגיה שהמטרה שלה אולי לטפל בעניין של אלימות, שזה יכול לקחת טכנולוגיה שקיימת במוסדות ובאוניברסיטה וליישם אותה כדי פשוט מאוד לטפל בבעיה של אלימות ומעקב
אל סנע:
 זה מה שעושה עכשיו איזה שהיא חברה, שזה בנגב זה לא יכול לצאת דבר כזה מאוניברסיטה
אל סנע:
      אבל אני רוצה להתייחס לתחום גם כן של חקלאות שהוא ייחודי
אל סנע:
 נגיד היום אנחנו מדברים על צמחים ומה שאמר ח'יר
אל סנע:
 אבל אני רוצה להתייחס לתעשייה של בשר של כבשים
אל סנע:
 היום קיים בעצם צורך אולי פי כמה
אל סנע:
 יש לנו מעל 1,000 ראשי כבשים
אל סנע:
 יש צריכה מאוד גדולה בעצם של תעשיית בשר כבשים
אל סנע:
 אין אפילו מקור מידע אחד שיכול לתת הדרכה למגדלי כבשים
אל סנע:
 זה יכול פשוט מאוד לתת בעצם הגדלה בתוצר הלאומי
אל סנע:
 זה דברים שחשוב להתייחס אליהם
אל סנע:
      בעניין של מדעי בריאות
אל סנע:
 היום יש איזה שהוא ייחודיות גנטית לחברה הערבית הבדואית בנגב, בגלל כל הנישואים והנישואים בתוך קרובים
אל סנע:
 זה יכול להיות מאגר מידע בתחום הגנטי ברמה עולמית, שאפשר למכור אותו, שאנשים ישתמשו בו
אל סנע:
 זה עוד הכנסה של כסף שחוקרים היום לא עושים
אל סנע:
 וגם הם לא יעשו
אל סנע:
 ברגע שאתה מקים מיזם כזה שזה זכות, וזה בעצם תקציב של האוכלוסייה שנוצר מדגימות הדם שהם תורמים, זה בהחלט משהו, נושא מאוד מעניין
אל סנע:
      לגבי סטטיסטיקה ומדעי החברה
איימן עודה:
פרופ' ג'יהאד, אנא ממך להתכנס
איימן עודה:
 ואני כל כך מעריך אותך
איימן עודה:
 אבל בגלל כנס הסיכום של יוסף עטאונה, שאנחנו צריכים לעבור לשם
איימן עודה:
 הוא לוחץ עליי, בבקשה
אל סנע:
אני אתן לך בדקה, דקה אני מסיים
אל סנע:
 הדבר האחרון, בעצם אם אנחנו מסתכלים על עניין החינוך, אחד מתוך 200 סטודנטים או תלמידים שמסיימים תיכון בחברה הערבית בדואית עונה על הדרישות המינימליות של האוניברסיטה
אל סנע:
 כל, אין לנו סטטיסטיקה אמיתית כדי לאפשר לתקציבים או לנצל את התקציבים של המדינה בצורה יותר יעילה
אל סנע:
 זה יעבוד גם לרשות האוכלוסייה וגם לרשויות המועצות וגם לרשויות המדינה
אל סנע:
      הדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו: כל הדברים האלה, אם אנחנו לא פשוט מאוד נעטוף אותם במנועים של AI ולמידה, לנצל את כל הידע הזה כדי להפיק ממנו חוכמה – זה לא ייעשה באוניברסיטה
אל סנע:
 זה ייעשה במרכז מחקר ייעודי שמסתכל על העניינים הפרטניים של החברה הבדואית
אל סנע:
 כאשר דבר כזה קיים וצעיר בדואי רואה את הדבר הזה, הוא בעצם פותח את התיאבון שלו להתקדם בעולם המחקר מגיל צעיר
אל סנע:
 וליצור לו חלום שלא קיים
אל סנע:
 תודה
איימן עודה:
דברים חשובים מאוד
איימן עודה:
 פרופ' ג'יהאד, אני רוצה להגיד לך באמת תודה רבה לך
איימן עודה:
 ואני רוצה להתקשר אליך, לשמוע ממך עוד דברים
איימן עודה:
 כי אנחנו צריכים לשכנע את נעם שיצטרף אלינו בבניית מו"פ בנגב
איימן עודה:
 תודה לך פרופ' ג'יהאד
איימן עודה:
 אני עובר עכשיו לסלעית
איימן עודה:
 אמרו שהיא תדבר דקה
איימן עודה:
 אז יש לך דקה וחצי, אבל יאללה, לקדם
סלעית לב:
אז ככה, אני חושבת שאם נצטרף פה רגע למה שנאמר מקודם, מרכז מחקר מהסוג הזה, לדעתנו או לדעתי, צריך להיות משותף
סלעית לב:
 אתמול היינו פה בוועדה שדיברו נשים חרדיות על אתגרים
סלעית לב:
 ואני חושבת שנשים גם מהחברה הבדואיות, ערביות בכלל, ונשים חרדיות גם חולקות את אותם אתגרים
סלעית לב:
 וגם מבחינת היכולות העצומות לתרום לחברה
סלעית לב:
 גם היכולת להוביל שינוי בחברה הוא מטורף
סלעית לב:
 והיכולת באמת לקחת חלק בהייטק הישראלי
סלעית לב:
 זה פוטנציאל עצום שהוא לא ממומש ואני חושבת שהוא יכול בהחלט מרכז כזה להוביל אותו
סלעית לב:
      ושיתוף פעולה בכלל באזורים
סלעית לב:
 הרי בסוף באותם אזורים חיים מגוון אוכלוסיות שיכולות לשתף פעולה ביחד
סלעית לב:
 ואנחנו חושבים שהשיתוף הזה יכול להצמיח
סלעית לב:
 וגם להיות עוגן מקומי להתקדמות של הייטק
איימן עודה:
תודה רבה סלעית
איימן עודה:
 סלעית בערבית זה "סחרייאה" סלע
איימן עודה:
 שם חזק
איימן עודה:
 יפה, תודה רבה
איימן עודה:
      טוב, חברים וחברות, אני רוצה לסכם, להציע את הסיכום הבא:
נעם שרלו בריגה:
אז אין קונצנזוס
איימן עודה:
קונצנזוס למעט
איימן עודה:
לשם כך, ועדת מדע וטכנולוגיה קוראת לקיום ישיבת עבודה בהקדם האפשרי בין נציגים של משרד המדע, המשרד לשוויון חברתי ומשרד האוצר, לקידום הקמת מרכז מחקר ופיתוח בנגב
איימן עודה:
תודה רבה לכם, תודה רבה
איימן עודה:
או שכל אחד יציג את עצמו
איימן עודה:
      (סבב נוכחות)
שמואל מרלין:
אני ממלא מקום ראש המינהל, זה כמעט עוד מעט שנתיים שאין לנו ראש מינהל קבוע
שמואל מרלין:
 אנחנו מתגלגלים עם ממלא מקום
מטי צרפתי הרכבי:
ולמה אין? זה מכרז?
שמואל מרלין:
לא מינו
שמואל מרלין:
 יש נוהל מסוים של ועדת איתור שצריך להקים, בממשלה הקודמת לא דאגו לזה וזה נגרר בינתיים בממשלה הזאת
מטי צרפתי הרכבי:
אני מטי צרפתי הרכבי, אני חברת כנסת, אני חברה בוועדת המדע
מטי צרפתי הרכבי:
 בהיסטוריה שלי עשיתי תואר שלישי בפקולטה לחקלאות, בגנטיקה של צמחים, עסקתי 25 שנים במחקר והשבחה, בעיקר עגבניות, אבל גם דלועיים, ולפני שהייתי חברת כנסת הייתי במשך כמעט 12 שנים ראש מועצה אזורית יואב
מטי צרפתי הרכבי:
 זה פחות או יותר התחנות של חיי
שמואל מרלין:
יש עתיד?
מטי צרפתי הרכבי:
יש עתיד, כן
שמואל מרלין:
אני מקווה שיש לנו עתיד
שמואל מרלין:
      (המשך סבב הנוכחות)
שמואל מרלין:
אז ברוכים הבאים
שמואל מרלין:
 מכון וולקני הוא יותר ותיק מהמדינה