GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמרה פורת-פקר:
 זה מתלווה להפרעות שינה וכאבים כרוניים
תמרה פורת-פקר:
      מבחינת התפקוד יש ירידה במשקל, יש דלדול שרירים, יותר נפילות, יותר פצעי לחץ, הניידות הולכת ויורדת ובסופו של דבר הדברים האלה יובילו גם לבדידות החברתית הזאת, לניתוק מהסביבה, קושי לצאת מהבית, קושי להגיע למסגרות כאלה ואחרות וזה גורם גם לשחיקה
תמרה פורת-פקר:
 שלא נשכח את המעטפת, התמיכה של המשפחה במקום הראשון, והצוותים המטפלים למיניהם, שלצערנו גם מוביל לפעמים להתעמרות בחסרי הישע כאשר הם לא מסוגלים להגן על עצמם ועל זכויותיהם
תמרה פורת-פקר:
      מחקר גדול שהתפרסם בנובמבר 22 דיבר על חסמים וגורמים מקדמים לאימוץ אמצעים טכנולוגיים בקרב זקנים
תמרה פורת-פקר:
 כמו שאמרנו, מעל גיל 75, ככל שהוא מוגבל בתפקוד, השכלה פחות אקדמאית, מצב כלכלי ירוד יותר, עמדות שליליות כלפי אמצעים טכנולוגיים, פחות יאמצו את השימוש בהם
תמרה פורת-פקר:
 המעכבים יהיו פחד מכישלון, קשיים פיזיים, בושה והתנגדות כללית לטכנולוגיה
תמרה פורת-פקר:
 אבל דברים מקדמים, ואולי עליהם אנחנו צריכים לשים יותר דגש, זה המודעות לתועלת שטמונה בהם, בני משפחה שיכולים לעזור ונושא של לימוד מותאם לקצב של הזקן וליכולותיו
תמרה פורת-פקר:
 זה לא כמו ללמד היום ילד צעיר להשתמש בטכנולוגיה, צריך לעשות לימוד מכוון ליכולותיו של הקשיש
תמרה פורת-פקר:
     איך אפשר לגשר על הדברים האלה ולהביא להזדקנות בריאה, שזו המטרה של כל מי שנמצא פה? זו בעצם רפואה מונעת וקידום בריאות, השכלה, סביבה בטוחה, משאבים כלכליים, תמיכה וחיבור חברתי, אורח חיים בריא, עבודה והתנדבות – ככל שנשמר את האנשים האלה במעגלי העבודה כך ייטב להם – פעילות פנאי ואנחנו כאן בנושא של החדשנות לגיל השלישי
תמרה פורת-פקר:
 היום אנחנו מחלקים את החדשנות – יש מודלים שונים, הבאתי מודל אחד – אנחנו מדברים על פיתוח תרופות עם רגולציה מאוד מאוד קפדנית, מכשור רפואי ייעודי בעיקר לגיל השלישי ובריאות דיגיטלית, הזדמנות שנוצרה גם יחד עם הקורונה, בין הייטק לבריאות עם הזדמנות לייצר ממשקי עבודה חדשים ולראות איך ניתן ליישם חלק מהטכנולוגיות הקיימות בהייטק אל עולם הבריאות, אם זה בשירותי רפואה מרחוק, אם זה בשיתוף של המטופל מרחוק
תמרה פורת-פקר:
 אנחנו מנגישים כך את כל הטיפול הרפואי לאנשים עם מוגבלות בניידות, לאנשים שגרים רחוק, לאנשים שאין להם יכולת להגיע אל המרפאה, ניטור מרחוק יאפשר לנו לאבחן מוקדם יותר ולהיות בסוג של חיזוי להידרדרות צפויה של מטופל
תמרה פורת-פקר:
     זו הזדמנות גם לשאול את הצ'אט GPT
תמרה פורת-פקר:
 אנחנו מדברים על טכנולוגיה, מדברים על חדשנות, שאלתי את צ'אט GPT על הנושא ואלה כל התשובות שהוא נתן לי, אז אני שמחה להגיד שנגענו פה בכולן אז אנחנו יחד עם צ'אט GPT
תמרה פורת-פקר:
 אני חושבת שכולנו נצטרך ללמוד איך הפלטפורמה הזאת משתלבת לתוך עולם הרפואה, איך נעזרים בה ואיך היא לא מייצרת משהו שאולי מתעתע או יוצר איזשהו חוסר אמינות, אז התשובות פה היו בהחלט רלוונטיות
תמרה פורת-פקר:
     יש יתרונות גדולים לשילוב הטכנולוגיה בשיקום
תמרה פורת-פקר:
 אנחנו רואים שזה משפר את יכולת התרגול, משפר את חזרת המטופל לתפקוד, משפר את המוטיבציה ובהחלט אנחנו רואים יותר ויותר שעולם השיקום היום הוא נישה משמעותית שהטכנולוגיות מוצאות בה שילוב מעולה
תמרה פורת-פקר:
 כאן אתם יכולים לראות טכנולוגיות, בחרתי מדגם של טכנולוגיות, לכל אחת מאלה אפשר למצוא דוגמאות, אם זה בעולם של המציאות המדומה – דיברנו קצת על הבינה המלאכותית – החיישנים, שהם בעצם סוג של ניטור למטופל מרחוק, תוכנות מיוחדות, סיעוד, טלמדיסין, רובוטיקה, הנגשה של הסביבה, מדברים היום על בתים חכמים מותאמים לצרכיו של הקשיש, ביופידבק ואביזרי העזר
תמרה פורת-פקר:
      אז עם כל אלה, באמצעות טכנולוגיות וכלים דיגיטליים, ניתן לסייע ולשפר את איכות החיים של בני הגיל השלישי, תוך שמירה על הבריאות, מקסום העצמאות, שהוא נושא מרכזי, האוטונומיה ודחיקת התלות של הקשישים בזולת ובמערכת
תמרה פורת-פקר:
 צריך כאן העלאת המודעות בחברה, הנגשה של טכנולוגיות ופיתוח של האוריינות הדיגיטלית בגיל השלישי
תמרה פורת-פקר:
 תודה
איימן עודה:
תודה רבה לך, למדתי
איימן עודה:
 בר יפית, מנהלת תחום תעסוקה ומיצוי זכויות, בבקשה
יפית בר:
שלום לכולם
יפית בר:
 אני אתייחס לאגף ותיקים, האגף שממנו אני מגיעה, אני אספר על הדברים שאנחנו עושים בתוך האגף ומתוך העשייה שלו להתייחסות לפיתוחים, המעבר לשירותים דיגיטליים, ההשפעה שלהם על איכות החיים של האזרח הוותיק ואיך גם אנחנו כמשרד יכולים לסייע
יפית בר:
 אז קודם כל אנחנו פועלים עבור כל האזרחים הוותיקים שנקראים עצמאים
יפית בר:
 מה זה עצמאים? אזרחים ותיקים שהם בעלי צלילות קוגניטיבית ויכולת לקיים אורח חיים פעיל, שזה כ-80% מכלל האזרחים
יפית בר:
 למה אני מציינת את זה? כי ישנם משרדים שונים שגם הפוקוס שלהם באוכלוסיות שונות בתוך אוכלוסיית האזרחים הוותיקים, כגון רווחה, בריאות ופילוחים שונים
יפית בר:
      האגף שלנו פועל לקידום זקנה פעילה ומיטבית, לשילוב השתתפותם של האזרחים הוותיקים, כחלק מהאוכלוסייה ולמנוע את הידרדרותם הפיזית והקוגניטיבית
יפית בר:
 לכן כל השירותים שאנחנו עושים הם כדי להשאיר אותם פעילים וחלק מהאוכלוסייה הכללית
יפית בר:
 התחומים בהם אנחנו מתעסקים הם תחומים של מיצוי זכויות, תעסוקה בשכר –ד"ר תמר הציגה את חשיבות נושא העבודה – פנאי וצרכנות, התנדבות כמובן, לימודים ורכישת כישורים
יפית בר:
 יש את נושא הבידוד שאנחנו לא שוכחים אותו וגם כמובן הקשר הרב-דורי, גם בתחומים של אוריינות דיגיטלית
יפית בר:
      אני אשתף אתכם בחלק מהתוכניות שאנחנו עושים אבל בטרם אני רוצה להציג פה תמרורים בהמשך למה שתמרה הציגה בכל הקשור לפיתוח טכנולוגיות ושירותים טכנולוגיים
יפית בר:
 מאוד מאוד חשוב בכל פיתוח של מוצר טכנולוגי שמיועד לאזרחים הוותיקים, ששם אני מאמינה שיש פוקוס על הצרכים והמאפיינים של האזרחים הוותיקים, אבל גם בפיתוח מוצרים טכנולוגיים שמיועדים לכלל האוכלוסייה כשביניהם גם האזרחים הוותיקים משתמשים, לדעת להכיר את המאפיינים, את הצרכים ואת החסמים שקיימים בקרב האזרחים הוותיקים כדי שגם פיתוחים חדשים יהיו נגישים לאזרחים הוותיקים
יפית בר:
      באותה מידה לגבי שירותים דיגיטליים
יפית בר:
 כאן יש חשיבות להתייחס לרמת האוריינות של האזרחים הוותיקים וכמובן לחיבור של חלקם לאינטרנט
יפית בר:
 שירותים, אפילו ממשלתיים, שרוצים להנגיש את השירות בצורה רחבה יותר לכלל האוכלוסייה, הופכים את השירות לדיגיטלי, ובכך לפעמים הם משפרים את השירות עבור אזרחים מסוימים אבל חלק מהאזרחים הוותיקים פשוט מודרים מהשירות שמציעים
יפית בר:
      אני אפרט בפניכם כרגע את התוכנית העיקרית שהמשרד מוביל
יפית בר:
 אני אתייחס לערוצי התקשורת ותכף אני אסביר גם למה ואיך זה מתחבר לשירותים הטכנולוגיים והדיגיטליים
יפית בר:
 יש לנו מוקד שנקרא מוקד מיצוי זכויות, 8840*, שעוזר למצות את כל זכויותיהם של האזרחים הוותיקים
יפית בר:
 המוקד פועל במספר ערוצים
יפית בר:
 יש לנו מוקד טלפוני שעובד מ-08:00 עד 20:00 בשבע שפות
יפית בר:
 דרך אגב, דיברנו על כך שבקרב האזרחים הוותיקים יש דוברי שפות שונות ולא כולם יודעים את השפה העברית – אנחנו משתמשים במסרונים על מנת ליידע אותם לגבי כל הזכויות והשירותים החדשים
יפית בר:
 אנחנו עדיין משתמשים בדיוור, במכתבים
יפית בר:
 לפני שאנשים מגיעים לגיל פרישה הם מקבלים מכתב שאומר שעוד שנה הם יהיו זכאים לזכויות שמוקנות להם ברגע הפיכתם לאזרחים ותיקים ושהם צריכים להיערך לתקופה שלקראת הפרישה
יפית בר:
      יש לנו ניידת זכויות, זה ממש רכב זכויות שמגיע לפריפריה ולריכוז אוכלוסיות שאנחנו רואים שאינן ממצות את הזכויות שלהן, כגון דוברי ערבית, דוברי אמהרית ודוברי רוסית, שצריך להגיע עד אליהן ולהביא גם את דוברי השפה
יפית בר:
 עדיין כל המענים שציינתי כרגע הם אולד פאשן ואנחנו מדברים על פיתוחים טכנולוגיים ושירותים דיגיטליים אבל זה מה שהאזרחים הוותיקים צריכים בשירותים רבים כדי לקבל את המענה הטוב ביותר
יפית בר:
 באותה מידה יכולתי להגיד: בואו נפתח איזשהו אתר למיצוי זכויות לאזרחים ותיקים שבו הם ימצאו את כל הזכויות ויפנו אותם לערוצים הרלוונטיים – ודרך אגב, פותח אתר כזה יחד עם "ישראל דיגיטלית", אנחנו היינו שותפים בפיתוח הזכויות של האזרחים הוותיקים, אבל זה לא מחליף את השירותים שלנו
יפית בר:
 זאת אומרת, השירות הדיגיטלי או הפיתוח הרבה פעמים יכול להיות כמוצר משלים, וחשוב להגיד את זה כי אנחנו הרבה פעמים שוכחים את האוכלוסייה הזאת ומדירים אותה משירותים רבים
יפית בר:
     אני מציינת פה גם שהמוקד עצמו מהווה עבורנו סיסמוגרף של כל הבעיות והקשיים שהאזרחים הוותיקים נתקלים בהם
יפית בר:
 לאורך השנים אנחנו כל הזמן מקבלים פניות של אזרחים שטוענים ששירות מסוים שבעבר היה פרונטלי הפך להיות שירות דיגיטלי וכרגע הם לא יכולים לצרוך אותו
יפית בר:
 אני אתן דוגמה בולטת שטיפלנו בה בשנים האחרונות והיא סגירת סניפי הבנקים
יפית בר:
 זו סוגיה שנדונה גם בתוך הוועדות השונות בכנסת
יפית בר:
 אזרחים ותיקים שהסניפים באזור מגוריהם נסגרו לא ידעו איך לקבל שירות
יפית בר:
 אין להם את הכישורים הדיגיטליים, הם לא מצליחים להסתדר עם האפליקציה והם הרגישו שאין מי שרואה ושומע אותם
יפית בר:
      בשלב הראשון, כשראינו את ריבוי הפניות, פנינו לממונה על הבנקים, הצפנו את הבעיה, הבנו שהסוגיה של סגירת הבנקים זה משהו שיקרה בלאו הכי, אין לנו אפשרות למנוע את זה, יחד עם זאת רצינו לראות איך לעשות את זה נכון, איך לתת לאזרחים הוותיקים את הכלים לעבור את הטרנספורמציה הזו בצורה טובה
יפית בר:
 פתחנו בהרצאות של נציגים של הממונה על הבנקים על כל השירותים שאנחנו מנגישים, זה היה ניתן לדוגמה "שלישי בשלייקס", יום שבו כל האזרחים הוותיקים מגיעים לראות סרט ב-10 שקלים, פתחנו את בתי הקולנוע לפני הסרט, הם קיבלו הרצאה על השינויים ואיך להשתמש בכלים הדיגיטליים
יפית בר:
      יחד עם זאת, לפני שלוש שנים קידמנו אמנה וולונטרית יחד עם איגוד הבנקים והפיקוח על הבנקים שקבע צעדים משמעותיים למתן מענה לאוכלוסייה, כגון קו ייעודי טלפוני לאזרחים הוותיקים, קדימות בתור לבני 70 פלוס – למרות שהיום על פי חוק זה 80-80 פלוס, בבנקים הורידו את זה ל-70 פלוס – קידום של הכשרות דיגיטליות, אפילו פתיחה של סניפים ניידים באזורים בהם יש ריכוז גבוה של אזרחים ותיקים, וגם שירות משלוח עד הבית
יפית בר:
 זו דוגמה אחת לכך שאם המעבר הזה קורה, צריך לעשות אותו נכון ולהנגיש אותו לאזרחים הוותיקים
יפית בר:
      אני יכולה לתת דוגמה נוספת מתוך הבית שלנו, מתוך המשרד שלנו
יפית בר:
 המשרד מנפיק לאזרחים הוותיקים את תעודת האזרח הוותיק, זו תעודת קשיחה שמגיעה לאזרחים הוותיקים הביתה בדואר
יפית בר:
 ראינו שפעמים רבות התעודה לא מגיעה, מסיבות שונות – נאבדת בתהליך השליחה של הדואר, הכתובת לא תקינה, תהליך ההנפקה של תעודה חדשה שלוקח מספר חודשים
יפית בר:
 זה העיק על האזרחים הוותיקים, רצינו לשפר את השירות עבורם ופיתחנו אפליקציה ייעודית שבה ניתן להנפיק את תעודת האזרח הוותיק כתעודת דיגיטלית
יפית בר:
 כל תהליך פיתוח האפליקציה נעשה ביחד עם קבוצות של אזרחים ותיקים שהתנסו בכל תהליך הפיתוח בשימוש באפליקציה, איפה הם נתקעים, מה צריך לשפר ורק לאחר שעשינו מספר ניסיונות התחלנו להשיק את השירות הזה
יפית בר:
      אני אוכל להגיד לכם שגם פה עדיין נתקלנו בבעיות והשירות הנוסף שאנחנו מיישמים, גם בתוך המוקד וגם לשירותים אחרים, זה התקשרות עם חברה שנותנת ליווי וייעוץ דיגיטלי לאזרחים ותיקים, עם עמותת "תפוח"
יפית בר:
 כל פעם שאזרח ותיק מתקשה להשתמש, אם זה בהנפקת תעודת אזרח ותיק דיגיטלית, אם זה קביעת תור לקופת חולים, אם זה פתיחת אימייל, אם זה שימוש בזום, אם זה כל שירות אחר, אנחנו מפנים אותו לשירות הקיים אצלנו במוקד כדי באמת לסייע להם לשפר את הכישורים הדיגיטליים
יפית בר:
     אני אתן דוגמה נוספת שנוגעת לעולם העבודה
יפית בר:
 המשרד מקדם תעסוקה ושילוב של אזרחים ותיקים בשוק העבודה, עבודה בשכר
יפית בר:
 אפילו שהם עברו את גיל הפרישה האנשים האלה עוד רוצים להישאר בשוק העבודה
יפית בר:
 כשפיתחנו את התוכנית פיתחנו אתר ייעודי לחיפוש עבודה לאזרחים ותיקים
יפית בר:
 באתר היו כמובן עשרות משרות שמיועדות אך ורק לאזרחים ותיקים
יפית בר:
 בכל תהליך הפיתוח וההתאמה של האתר השתמשנו בייעוץ וליווי של אשת מקצוע שההתמחות שלה היא פיתוח שירותים דיגיטליים וטכנולוגיים לאזרחים ותיקים וכמובן שהיא מכירה את כל הצרכים, ורק תוך כדי ההבנה של מה צריך להיות בתוך האתר הקמנו את האתר
יפית בר:
 זה מדבר לפעמים על הפונט באתר, אם זה הלינק של סיוע או עזרה שמלווה אותם בכל דף ודף, הדברים האלה כל כך כל כך חשובים
יפית בר:
      אני אסכם את הנושא הזה באמירה שעד שפיתחנו אתר ייעודי לחיפוש עבודה, עדיין כל השירותים הנוספים ניתנו
יפית בר:
 זאת אומרת, יש טלפון לליווי של מחפשי עבודה, יש מרכזי תעסוקה שנותנים מענה פרונטלי, יש הכשרות – דרך אגב, גם בזום וגם פרונטלי – יש הכשרות לכישורים דיגיטליים שגם עוזרים לשילוב בשוק העבודה וגם לשמור על היכולת שלהם להשתלב בשאר השירותים הקיימים
יפית בר:
      אני רוצה לסכם ולהגיד שהמשרד מקבל פניות רבות של משרדים שונים שרוצים להנגיש את השירותים ואת השינויים שנעשו בשירותים שלהם לאזרחים הוותיקים ואנחנו נמצאים כערוץ שיכול לסייע, להנגיש ולהגיע לאזרחים הוותיקים, וגם לתת את הכלים לעשות את זה בדרך הטובה ביותר
יפית בר:
 אני אתן פה שלוש המלצות שאני חושבת שחשוב לשים אותן בכל פיתוח של שירות או מוצר טכנולוגי: תמיד לתת איזשהו ליווי טלפוני על אף שהשירות הפך להיות בעיקרו דיגיטלי, תמיד לתת ליווי דיגיטלי למשתמשים חדשים או לאוכלוסיות שמתקשות, וכמובן בתהליך הפיתוח להכיר את החסמים, את המאפיינים, של כל האוכלוסיות אבל ובטח ובטח לאוכלוסיות החלשות שבסופו של דבר מודרות מהשירותים הדיגיטליים
יפית בר:
      אני סיימתי אבל אני רוצה להגיד שיש עוד דברים שהמשרד עושה ואני אתן למירי את רשות הדיבור כדי שתרחיב בנושא
יפית בר:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, דברים חשובים בהחלט
איימן עודה:
 קרן פרנק, מנהלת חדשנות, רשת "בית בלב", איגוד בתי אבות, בבקשה
קרן ברק:
שלום ותודה רבה על ההזמנה לדבר על נושא כל כך חשוב של שילוב טכנולוגיות בקרב בני הגיל השלישי
קרן ברק:
 רשת "בית בלב" היא הרשת לטיפול המקיף בקשיש מקבוצת "מכבי שירותי בריאות"
קרן ברק:
 הרשת מונה 6 בתי דיור מוגן בפריסה ארצית, 6 בתי חולים גריאטריים שיקומיים וכן עולם הבית, שיקום הבית וכדו'
קרן ברק:
 הרשת חרתה על דגלה ולהוביל בתחום החדשנות בטכנולוגיות לגיל השלישי ובכל רגע נתון היא מטפלת ב-20% מהגריאטריה הפעילה
קרן ברק:
     אני כאן כדי לספר לכם על החשיבות של פיתוח תשתיות ופלטפורמות לבני הגיל השלישי, הן בתחום הדיור והן בתחום הבריאות
קרן ברק:
 אנחנו ברשת מפתחים שימוש ברובוטיקה, אנחנו מקדמים פיתוח של רפואה מרחוק, אנחנו מקימים תשתית של fire שמאפשרת שיח בין תיקים רפואיים במערכות שונות, אנחנו עושים פיתוחים למיניהם, אבל תוכנית הדגל שלנו היא בהקמת מרכז חדשנות ראשון מסוגו בארץ לטכנולוגיות הגיל השלישי
קרן ברק:
 אנחנו עושים את זה בתמיכת רשות החדשנות, משרד הבריאות ומערך הדיגיטל הלאומי
קרן ברק:
 אני תכף ארחיב על התמיכה הזאת
קרן ברק:
     אני אספר שהמרכז מאפשר לחברות הזנק וכן לאקדמיה לקדם גם מחקרים וגם פיילוטים שרלוונטיים לטכנולוגיות הגיל השלישי
קרן ברק:
 לצערי כיום בארץ אין הרבה אופציות ולמרות שיש נכונות רבה מאוד מצד ארגוני הבריאות אין הרבה מקומות שבהם באמת ניתן לעשות ניסוי ותרגול של מודלים ולאפשר את פיתוח הטכנולוגיות הללו
קרן ברק:
 לכן מרכז החדשנות שלנו מהווה תשתית מאוד משמעותית בהיבט הזה
קרן ברק:
      מרכז החדשנות מתבסס על חדרי מחקר וירטואליים, על דאטה, מידע רפואי שנצבר לאורך עשור אחורה, שהוא מאוד ייחודי לגריאטריה כי זה רצף של קשיש בריא בדיור המוגן, קשיש מאושפז וכן עולם בבית
קרן ברק:
 כמו שאמרתי, הוא מוגש באמצעות חדרי מחקר וירטואליים, היחיד בארץ לגריאטריה, ובמרכז החדשנות מתאפשרים גם פיילוטים בתוך בתי הדיור המוגן ובתוך בתי החולים באופן כזה שהסטארט-אפים מלווים ע"י אנשי המקצוע המצוינים שלנו וכך יכולים לפתח את הטכנולוגיות
קרן ברק:
     אני רוצה לומר שזה בזכות התשתיות שקיבלנו מהמדינה
קרן ברק:
 בזכות המענק, הגראנט המשמעותי שקיבלנו מהמדינה, התאפשר לנו להסיט משאבים לטובת הקמת מרכז חדשנות
קרן ברק:
 כולנו מכירים את הנתונים בגריאטריה, במיוחד בתחום הבריאות, שזה תחום גירעוני
קרן ברק:
 לא נכנס לכל תשלום על מיטה אשפוז, אבל בגריאטריה כל שקל שיש הולך לטיפול מיטבי בקשיש, ולכן זה לא טריוויאלי להקים תשתיות של פיתוח ומחקר ולכן התמיכה משמעותית מרשות החדשנות אפשרה לנו לעשות את הדבר הזה
קרן ברק:
     כמו שכולנו יודעים, להכפיל מיטות או להכפיל את מספר הרופאים לא יכול לתת מענה לצונאמי שמתרחש ומתרגש עלינו של הזקנה ולכן הוא חייב לקבל מענה אחר
קרן ברק:
 זה צו השעה מבחינתנו לדבר על תמיכות ממשלתיות שיהיו הולמות לגודל האתגר של אוכלוסייה שזקוקה לפיתוחים טכנולוגיים
קרן ברק:
 אנחנו חושבים שזה הזמן לשים את זה כיעד אסטרטגי ראשון במסגרת תוכנית אב שתתמודד עם צונאמי הזקנה במדינת ישראל, ואנחנו כ"בית בלב" נשמח מאוד לשתף פעולה ולתרום מהניסיון שלנו במרכז החדשנות, תוך שיתוף פעולה עם כלל הגורמים בגריאטריה, כמו שאנחנו עושים היום, גם מכיוון המדינה, כדי שיהיה אפשר לקחת את זה עוד צעד אחד קדימה
קרן ברק:
 תודה רבה
איימן עודה:
 אני רוצה לברך את חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, שמשתתף בכל ישיבות הוועדה ואני מאוד מעריך את זה
איימן עודה:
 יצחק במברגר, "יד השרה", שכולנו מכירים ומוקירים, בבקשה
יצחק במברגר:
שלום לכולם, שמי איציק במברגר
יצחק במברגר:
 את "יד שרה" אני לא צריך להציג כי אני חושב שכולנו מכירים את 123 הסניפים שנמצאים בכל הארץ ובכל המגזרים
יצחק במברגר:
 הייתי רוצה לדבר על שתי דברים: תחום אחד זה הנושא של חיישן נגד נפילות שכבר ב"יד שרה" הרבה מאוד שנים
יצחק במברגר:
 מה שהיה עד היום זה חיישן שהוא רק בבית – אם מישהו היה נופל בבית זה ישר היה מתקשר למוקד וכו' – עכשיו התחלנו להפעיל חיישן גם של נפילה בחוץ, גם מנטר מדדים ו-GPS, אם חלילה בן-אדם לא יודע איפה הוא נמצא וכו'
יצחק במברגר:
 לשם אנחנו הולכים
יצחק במברגר:
      יחד עם זה יש ב"יד שרה" מרפאה למניעת נפילות וערכה למניעת נפילות, שזה תחום גדול ועצום
יצחק במברגר:
 מנושא נפילות אני עובר כבר לדבר השני והוא תחום ההשאלות, החל מהשאלה של כיסא גלגלים ועד אשפוז בית
יצחק במברגר:
 מהשלב של השאלת כיסא גלגלים היום כבר הכנסנו את האופציה של הבוט
יצחק במברגר:
 בן-אדם יכול לשאול ב"וואטסאפ" איפה יש, איפה הוא יכול להשיג, באיזה סניף, האם זה נמצא או לא נמצא, באיזה שעות ואנחנו מנסים להתקדם לשם
יצחק במברגר:
     אני אמשיך הלאה לנושא אשפוז הבית
יצחק במברגר:
 כולנו מבינים שהמצב הכי טוב למבוגרים זה להיות בבית
יצחק במברגר:
 שם גם, אם זה ההמשך של המערכת הרובוטית הזאת, שאפשר לעשות הזמנה וכו', אנחנו מנסים להגיע למצב שזה מכניס את ההשאלה ביחד
יצחק במברגר:
 בן-אדם שהיום יוצא מבית החולים, לרוב אנחנו לא יודעים שום דבר, אומרים לו: תלך ל"יד שרה", תיקח כיסא או מיטת בי"ח
יצחק במברגר:
 דבר ראשון הוא לא יודע מה הגודל, הוא לא יודע אם זה יכול להיכנס לו לבית, הוא לא יודע איפה ומה
יצחק במברגר:
 אחרי שהוא לקח מיטה, אומרים לו: אתה  צריך גם מנוף וכו'
יצחק במברגר:
 אז פה אנחנו מנסים לקדם איזשהו פיתוח שבן-אדם יוכל מיד להיכנס ולראות, יוגדר לו מה המצב שלו, הוא יוכל מיד לקבל איזושהי תמונה מה כדאי, מה אפשר
יצחק במברגר:
 זה מצד אחד
יצחק במברגר:
     מצד שני, אחרי שראינו שהוא צריך מיטת בית חולים, האם זה נכנס בחדר? מה הגדלים שצריך למצוא? שם חשבנו על פיתוח שבן-אדם ממש יוכל בבית, אם הוא פותח את המצלמה, להכניס את המוצר ולראות האם המוצר נכנס
יצחק במברגר:
 אחרי שפתחנו את זה הוא יכול גם לראות האם כיסא הגלגלים יכול להיכנס למקלחת, לשירותים
יצחק במברגר:
 אני חושב שכולנו צריכים להתאגד ולעשות עוד הרבה הרבה דברים הרבה יותר טובים
יצחק במברגר:
 הטכנולוגיה בכלל יכולה לעזור לכולנו, לא רק להורים שלנו, גם לנו כדי שנוכל לעזור לגיל השלישי
יצחק במברגר:
 תודה לכולם
איימן עודה:
תודה
איימן עודה:
 יוגב שמני, מערך הדיגיטל הלאומי, בבקשה
יוגב שמני:
שלום לכולם, יוגב שמני, מנהל חטיבת טכנולוגיות ושירותים דיגיטליים במערך הדיגיטל הלאומי
יוגב שמני:
 קודם כל אני אגיד כתפיסה – והצגנו את זה גם בדיונים אחרים בוועדה הזו – שהתפקיד שלנו הוא לדאוג לכך שאף אחד לא נשאר מאחור, זה נכון לכלל האוכלוסיות ובוודאי כשאנחנו מדברים על אזרחים ותיקים
יוגב שמני:
 אז כל שירות דיגיטלי שאנחנו מפתחים אנחנו חושבים גם על איך אזרחים ותיקים יוכלו לצרוך את השירות הזה
יוגב שמני:
      מערך הדיגיטל פועל במספר ערוצים, אחד מהם הוזכר קודם במסגרת שותפות עם חלק מהגופים
יוגב שמני:
 אחד הדברים שאנחנו מובילים הוא הנושא של קידום אוריינות דיגיטלית, מיזם שהפעלנו ממש לאחרונה יחד עם הרשויות המקומיות שנקרא "100 באוריינות דיגיטלית"
יוגב שמני:
 עובדים כרגע עם 115 רשויות מקומיות, וכמובן עוד הכשרות רבות שאנחנו עושים גם כדי לקדם את התחום הזה בקרב האוכלוסייה הזאת, כשרק בקורסים שנעשו לאחרונה כ-50,000 אזרחים ותיקים הוכשרו כדי לקדם אותם להתנסות בשירותים דיגיטליים
יוגב שמני:
      כשאנחנו מדברים על שירותים דיגיטליים אנחנו דואגים לוודא שגם כאשר מתקשים לבצע את השירות הזה יש תמיכה לאזרחים ויש מוקד טכני ממשלתי מרכזי שבכל שירות – זה נכון, אגב, לכלל האזרחים אבל בוודאי אזרחים ותיקים שמתקשים – יש יכולת לסייע לאזרח לבצע את השירות, עד כדי צפייה מרחוק, כדי להסביר לו על מה ללחוץ ואיך לפעול כדי שהוא יוכל להשלים את השירות כמו כולם
יוגב שמני:
      גם ב"קמפוס IL", שזה המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית יש קורסים להכשרה בנושא של אוריינות דיגיטלית שמיועדים כמובן לאזרחים ותיקים; מנוע הזכויות, שזו גם פלטפורמה שאנחנו מובילים, התחלנו עם האוכלוסייה של אזרחים ותיקים, לתת להם כמה שיותר מידע על הזכויות שרלוונטיות - - -
איימן עודה:
כמה נכנסים לאתר שלכם מעל גיל 65? אני חושב שיש פה בעיה
יוגב שמני:
מבדיקה מהירה שעשינו תוך כדי – אבל נשלח נתונים יותר מדויקים – כ-14% מכלל הגולשים באתר Gov
יוגב שמני:
il, האתר העיקרי, זה אזרחים ותקים
סימון מושיאשוילי:
וכמה זה מתוך האזרחים הוותיקים שקיימים היום? מה כמות האזרחים הוותיקים היום במדינת ישראל?
קריאה:
12%
סימון מושיאשוילי:
וכמה מהם באחוזים צורכים את אותם כלים דיגיטליים?
יוגב שמני:
בדקתי את זה ממש נקודתית כרגע, רק על הכניסה ל-Gov
יוגב שמני:
il – יש המון שירותים
יוגב שמני:
 אתר Gov
יוגב שמני:
il זה האתר הראשי, כ-100 מיליון ביקורים בשנה באתר הזה, אתר מאוד מאוד גדול – כ-14% מתוך הגולשים בו הם אזרחים ותיקים
יוגב שמני:
 להגיד לך ברמה של שירות פר משרד קשה
סימון מושיאשוילי:
אי אפשר למפות את זה?
יוגב שמני:
קשה, בטח לא כרגע, אבל אפשר לנסות לעשות איזשהו ניתוח
יוגב שמני:
 אבל יש עוד אתרים, זה לא רק Gov
יוגב שמני:
il
יוגב שמני:
 יש אזור אישי, יש הזדהות ויש הרבה מאוד אתרים שאפשר לבחון כל אחד מהם לגופו
יוגב שמני:
 אני יכול להגיד אגב על שירות שהעלינו הבוקר לאוויר באזור האישי הממשלתי, MyGov, שירות שמיועד לאזרחים ותיקים, נשים מעל גיל 62, גברים 67, ואחר כך גם מעל גיל 75, שמי שזכאי לתחבורה ציבורית יקבל הודעה
יוגב שמני:
 המטרה היא להניע אותו לפעולה לבצע ולצרוך איזשהו שירות
יוגב שמני:
 זה במקרה עלה היום בבוקר
יוגב שמני:
 כל הזמן אנחנו מסתכלים ומנסים להוסיף עוד ועוד שירותים, בוודאי גם לאוכלוסיות האלה
איימן עודה:
תודה רבה לך, יוגב
איימן עודה:
 ד"ר מיכל הלפרין, ג'וינט ישראל, בבקשה
מיכל רוזין:
ד"ר מיכל הלפרין בן צבי, מומחית בהתאמה של ממשקים דיגיטליים לאנשים מבוגרים מג'וינט-אשל
מיכל רוזין:
 להגיע לפה לוועדה – הכי פשוט, אימייל, נכון? אין פה אף אחד שאין לא אימייל
מיכל רוזין:
 לכ-50% מהאזרחים הוותיקים בארץ אין אימייל, לא משתמשים באימייל, במוצר הכי בסיסי הזה
מיכל רוזין:
 בג'וינט, בארבע השנים האחרונות, אנחנו מתעסקים בכל הפער הדיגיטלי בכמה מישורים
מיכל רוזין:
 מישור אחד זה האוריינות הדיגיטלית
איימן עודה:
50%? למה אני חושב שאפילו פחות? אולי כי אני בא מהאוכלוסייה שהמבוגרים בה משתמשים פחות באימייל
מיכל רוזין:
כשאנחנו מדברים על האוכלוסייה הערבית המצב הוא הרבה יותר גרוע
מיכל רוזין:
 הרבה יותר גרוע
מיכל רוזין:
 מדברים על שלוש אוכלוסיות שרמת האוריינות הדיגיטלית שלהן היא מאוד מאוד נמוכה: אזרחים ותיקים, ערבים וחרדים
מיכל רוזין:
 אלו האוכלוסיות המרכזיות, לחם החוק של מערך הדיגיטל הלאומי
איימן עודה:
יש דברים שהם יותר נגישים, וואטסאפ למשל
איימן עודה:
 אני חושב שאולי 75% מהמבוגרים כן משתמשים, אבל אימייל פחות שכיח
מיכל רוזין:
נכון, בגלל זה שאנחנו מחלקים את כל העולם הדיגיטלי לכל מיני תחומים: וואטסאפ ופייסבוק זה משהו אחד, לצרוך שירותים ממשלתיים לדוגמה זה כבר עולם אחר לגמרי, זה דורש מיומנות והבנה שונה לגמרי
מיכל רוזין:
 אז מה אנחנו עושים? אנחנו מלמדים, לומדים איך ללמד
מיכל רוזין:
 ואגב, בהקשר למה שנאמר קודם, ילדים לא יודעים איך ללמד בן-אדם מבוגר, זה מקצוע, זה פרופסיה שצריך ללמוד אותה
מיכל רוזין:
 אז למדנו איך צריך ללמד אנשים מבוגרים והשקענו הרבה יחד עם מערך הדיגיטל הלאומי
מיכל רוזין:
 זה כל מה שנכנס לנושא של מיזם "100 באוריינות דיגיטלית", אלה דברים שכבר הוטמעו
מיכל רוזין:
      אבל איך המוצרים הדיגיטליים נראים? איך נראות האפליקציות שאנחנו משתמשים בהן היום? פיתחנו מדריך שלם, לוג-אין, שנותן כלים עבור אנשים שמפתחים את האפליקציות האלה בשביל לראות
מיכל רוזין:
 ואגב, זה לא רק פונט גדול וכו', אנחנו מדברים על איך המידע מפוזר בתוך האתר, איזו שפה – הרבה מהאתרים האלה משתמשים בשפה שאינה ברורה למשתמשים מבוגרים רבים – עיצוב
מיכל רוזין:
 זה עולם שלם שאנחנו מתעסקים בו
מיכל רוזין:
 היום, ביחד עם מערך הדיגיטל, אנחנו פועלים לפיתוח של מפת מדדים לאומית לנושא של אוריינות דיגיטלי, שהאזרחים הוותיקים יקבלו שם מקום מאוד מאוד משמעותי
מיכל רוזין:
 אז יש הרבה מה לעשות
איימן עודה:
תודה רבה לך, ד"ר מיכל
איימן עודה:
 עידן אבוקסיס, חברת גייטבטר, בבקשה
עידן אבוקסיס:
 שלום, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת, אורחים נכבדים, שמי עידן מחברת גייטבטר
עידן אבוקסיס:
 אני הולך לדבר אתכם על נושא של נפילות באוכלוסייה המבוגרת שיצחק נגע בו קצת לפניי ועל הפתרון שלנו לבעיה הזאת
עידן אבוקסיס:
 אחד מכל שלושה מבוגרים ייפול פעם בשנה וגם אם הנפילה הזאת לא תיגמר בפציעה היא לרוב תיגמר באיזשהו חשש מנפילות, מה שיוביל להסתגרות בבית, לירידה תפקודית, ירידה באיכות החיים ובסוף גם למוות
עידן אבוקסיס:
 זה הגורם מספר אחד לפציעות ומוות כתוצאה מפציעות
עידן אבוקסיס:
 רק כדי לסבר לכם את האוזן, אם בשנתיים הראשונות של הקורונה מתו כ-12,000 אנשים בישראל, מנפילות מתים בכל שנה 24,000 מבוגרים
עידן אבוקסיס:
 כלומר פי ארבעה ממה שמתו בקורונה
עידן אבוקסיס:
      למה הם נופלים? כי סביב גיל 65 מתחילה אצלנו איזושהי ירידה קוגניטיבית שקשורה בתפקודים ניהוליים, ספציפית בתפקודים ניהוליים שקשורים בהליכה, כמו תכנון הליכה, ריבוי משימות וקבלת החלטות
עידן אבוקסיס:
 בטח לכולכם יצא ללכת עם איזשהו אדם מבוגר ברחוב וברגע שהוא מתחיל לדבר הוא פתאום נעמד, הסיבה שהוא נעמד היא כי כבר קשה לו ללכת ולדבר באותו זמן, וזה בדיוק מה שאנחנו עובדים עליו
עידן אבוקסיס:
     חברת גייטבטר מפתחת תוכנה, תוסף של מציאות מדומה להליכונים – הליכונים כמו של חדר כושר – שמאפשרת לעשות אימון שמשלב מוטוריקה וקוגניציה בו-זמנית
עידן אבוקסיס:
 המטופל הולך על ההליכון תוך כדי שהוא רואה את הרגליים שלו בתוך המציאות המדומה ועושה את התרגול כשהוא הולך בתוך סביבה בטוחה ומבוקרת והאימון מתאים את עצמו ליכולות התפקודיות של המתאמן ולתוצאות שלו באימונים הקודמים
עידן אבוקסיס:
     הפתרון שלנו גם מוכח ועובד
עידן אבוקסיס:
 את המערכת פיתחו לראשונה צוות של פרופסורים חוקרים מהמעבדה לחקר תנועה וקוגניציה באיכילוב שחוקרים את זה כבר במשך יותר מעשור ופרסמו עד היום 20 מאמרים שמראים שאימון על המערכת שלנו מפחית נפילות ב-50%
עידן אבוקסיס:
 זה גם נשמר חצי שנה אחרי הטיפול האחרון
עידן אבוקסיס:
 הם אפילו הראו במחקרים של fMRI שיש שינוי בפעילות המוחית והמוח מתפקד בצורה הרבה יותר טובה אחרי הטיפול במערכת שלנו
עידן אבוקסיס:
      מתוקף התוכנית הלאומית למניעת נפילות של משרד הבריאות השתתפנו במכרז ומתוקף המכרז פרסנו שבע מערכות במכבי, טיפלנו ב-200 מבוגרים
עידן אבוקסיס:
 עקבנו אחריהם במשך חצי שנה, ראינו שם ירידה של 70% במספר הנפילות, 46% ירידה במספר הפניות למיון ו-35% ירידה במספר ימי אשפוז
עידן אבוקסיס:
 תוצאות מדהימות