GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי אור:
חברתי פרופסור מונא מארון, שעמדה בראש הוועדה שלנו הרבה שנים, אמרה שעד האקדמיה מה שהיא למדה בעברית זה שירים של ביאליק
אורי אור:
 אני אצטט את ביאליק, שלפעמים "אין רואים את הרוח, אבל היא הנוהגת את הספינה"
אורי אור:
 אנחנו במל"ג השתדלנו לבנות ספינה שתאפשר לחברה הערבית להיכנס לאקדמיה ואנחנו רואים את התוצאות, הכפלה של מספר הסטודנטים בכל התארים בעשור האחרון
אורי אור:
       זה הגיע ביחד עם רוח גדולה מאוד שנשבה בחברה הערבית בהקשר של נשים ערביות והציפייה מצעירות ערביות: מה מצפים מהן? מהי תמונת העתיד המוצלחת עבורן? להרגשתנו אנחנו צריכים ביחד עם זה את הרוח הנוספת הזאת בהקשר של הגברים הערבים הצעירים
אורי אור:
 אנחנו מנסים וגם נשים עליהם את הדגש יותר
אורי אור:
 אנחנו צריכים רוח ציבורית למה שצריך לעשות גבר ערבי צעיר מוצלח כדי להשתלב באקדמיה, אנחנו יודעים שתחומי ה-STEM הם תחומים שיש בהם היבט מגדרי משמעותי והסיפור הזה חשוב
אורי אור:
      מעט על הספינה שאנחנו בונים
אורי אור:
 קודם כול, בתוכנית שלנו לחברה הערבית שאני לא אפרט אותה, אנחנו נכנסים כבר מהתיכון, מייעצים לקראת האקדמיה וממשיכים לקליטת סגל בסוף הדרך האקדמית
אורי אור:
 לתחומי ההייטק יש דגש, הם נמצאים ברמת העדיפות הכי גבוהה מבחינתנו
אורי אור:
 כמובן, אנחנו תומכים במוסדות, בסטודנטים במלגות, בדגש על תחומי ההייטק
אורי אור:
      הדבר הנוסף הוא שיש לנו תוכנית שנקראת "הישגים להייטק", היא מיועדת לכלל הפריפריה החברתית ומשלבת את תחומי הסיסטם, הערבים מהווים בה שיעור משמעותי
אורי אור:
 אני מאמין ומקווה שנצליח להרחיב אותה בשנים הקרובות וזה ישפיע משמעותית גם על השילוב של החברה הערבית בתחומי ההייטק
איימן עודה:
תודה רבה לך, תודה
איימן עודה:
 אמיר באבאללה, תְפַצַ׳ל
אמיר באבאללה:
שלום לכולם, אַעְטוּ(א) אֶלְעַוַאפִי
איימן עודה:
ספר עכשיו, בחצי דקה, על הפרויקט שלכם
אמיר באבאללה:
אנחנו פלטפורמה להזמנת אוכל עד לפני חודש, היום הכנסנו גם סופרים, בתי מרקחת, חנויות פרחים
אמיר באבאללה:
 זה סטארט-אפ שהתחיל רגע לפני הקורונה, בפברואר 2020
לענייני הצעירים):
ברגע הנכון
אמיר באבאללה:
זה התחיל רגע לפני הרגע הנכון, לא זימנו את הקורונה אבל היה פשוט צירוף מקרים
אמיר באבאללה:
 זה סטארט-אפ שהוקם על ידי ד"ר חסן עבאס, עם דוקטורט במדעי מחשב, שהחזון שלו היה להזמין אוכל בעיר שהיא ללא תשתית, ללא כתובת, עם אפשרות לשלם במזומן
אמיר באבאללה:
 80% מהחברה הערבית משלמת במזומן ולא באשראי, ההפך מהמגזר הכללי, ורק 40% מהם מחזיקים בכרטיסי אשראי
אמיר באבאללה:
 הוא הקים פלטפורמה שמאפשרת גם תשלום במזומן בערי הפריפריה וגם לשרת לקוחות שאין להם כתובות
אמיר באבאללה:
 הפסקנו עם הפח הירוק, סבלנו ממנו מספיק, היום אנחנו משתמשים באלגוריתמים שפיתחנו בחברה כדי לדייק את המיקום עד כמה שניתן, זה הבידול שלנו מפלטפורמות קיימות
אמיר באבאללה:
      היום, כמו שרביע ציין, אנחנו מעסיקים 192 עובדים, מתוכם בסביבות 130-120 יושבים באום אל-פחם וחלק קטן בחיפה
אמיר באבאללה:
 הזכרת את עיריית חיפה שמעודדת הייטק, קיבלנו מענק דרך תוכנית IN-VENTech , שכרו לנו משרדים ב WeWork -כדי לקדם תעסוקה
אמיר באבאללה:
 לצערי, לא הצלחנו למשוך עדיין צעירים מהמרכז לצפון, בטח לא לאום אל-פחם
אמיר באבאללה:
 אמרנו שאולי חיפה תעדן את הסטריאוטיפים, אבל בסוף זה עדיין לא קרה
לענייני הצעירים):
זה אתגר חדש, למשוך מהמרכז אל הצפון, אהבתי
אמיר באבאללה:
כן
אמיר באבאללה:
 בדרך כלל אני אומר: תעסיקו ערבים, אבל פה אנחנו חייבים להעסיק גם מהמגזר הכללי
אמיר באבאללה:
 לפני שלושה חודשים השקנו את הפעילות גם במרוקו ובגלל זה אמרתי שרק 130 עובדים נמצאים פה בארץ
אמיר באבאללה:
 חשוב לציין – כל הזמן דיברתם על ההייטק ומי שדיבר, דיבר על המוחות החכמים, על ההשכלה הגבוהה וכולי וכולי – ההייטק זה לא רק מהנדסים
אמיר באבאללה:
 יש לנו עשר מחלקות שהן לא מהנדסים: יש לנו שירות לקוחות, בניית תפריטים, מכירות, תפעול
אמיר באבאללה:
 זה הכוח המשמעותי
אמיר באבאללה:
 המהנדסים אצלנו הם 30% מהחברה, חשוב לציין ולשים את זה על השולחן, לא צריך השכלה גבוהה כדי לעבוד בשירות לקוחות, חברת הכנסת לזימי
אמיר באבאללה:
 אנחנו מתקשים לגייס נציגי שירות לקוחות כי הם לא יודעים לדבר עברית
לענייני הצעירים):
כמה אתם משלמים להם?
אמיר באבאללה:
33, קצת יותר משכר המינימום
לענייני הצעירים):
אתה יודע מה דעתי, זה צריך להיות 40
אמיר באבאללה:
נכון, יש מה לעשות עם שכר המינימום, אני מסכים איתך
אמיר באבאללה:
 תעשי סיבוב באום אל-פחם, אנשים לא יודעים לתקשר בעברית על אחת כמה וכמה שלא נדבר על השפה האנגלית
אמיר באבאללה:
 נכון, מקור הבעיה הוא בתיכון וביסודי, כשאנשים יוצאים לשוק העבודה בלי לדעת את הדבר הבסיסי ביותר, להתבטא בשפה שונה שהיא לא ערבית
אמיר באבאללה:
 זה אחד הדברים שאנחנו מתמודדים איתו
אמיר באבאללה:
       דבר שני, מתוך אידיאולוגיה המטה שלנו עדיין נמצא באום אל-פחם ו-90% מהעובדים נמצאים באום אל-פחם
אמיר באבאללה:
 אנחנו רוצים להקים סיליקון ואלי באזור המשולש, בוואדי עארה, יש את "חאסוב" שהקימו מרכז חדשנות ששווה ביקור ואנחנו נמצאים כמה קילומטרים ממנו בקו אווירי
אמיר באבאללה:
 ככה התחיל הסיליקון ואלי בארצות הברית וזה מה שאנחנו רוצים שיהיה
אמיר באבאללה:
 כדי שזה יהיה, אם אנחנו מדברים על פתרונות, אחד מהשולחנות העגולים – שאני אישית לא אוהב כי ברגע שיש יותר מדי אנשים כל אחד סומך על השני לעשות את העבודה ואף אחד לא עושה כלום – אחד מהאנשים שצריכים להיות שם, אחד המשרדים, זה משרד הפנים
אמיר באבאללה:
 עד היום אנחנו שוכרים בהון תועפות את המשרדים שלנו באום אל-פחם, כ-500 מטרים, ועכשיו אנחנו עוברים לעוד בניין שיכיל 300 עובדים
אמיר באבאללה:
 לא קיבלנו שום תמיכה או הקלה, בין אם זה בשכירות ובין אם זה בהטבות כאלה ואחרות, לא מהממשלה ולא מהעירייה
אמיר באבאללה:
 אני לא מאשים את העירייה כי יש את הגוף המממן שלא עושה את העבודה כמו שצריך, בטח ובטח כשיש עיר של 80,000-70,000 תושבים ואין בה אזור תעשייה אחד
אמיר באבאללה:
     אלה חלק מהדברים שאני רוצה להגיד
אמיר באבאללה:
 ועוד משהו, לא הוזכר הפיל שבחדר
אמיר באבאללה:
 עד אתמול, לפני שהתחלתי לדבר גם בדקתי, מספר הנרצחים בחברה הערבית הוא 102
אמיר באבאללה:
 102 אנשים נרצחו בחברה הערבית, זו לא שלוחה של כבאות והצלה, זה מספר הנרצחים עד אתמול, בעצם עד הרגע הזה
אמיר באבאללה:
 כחלק מהפרויקט שלנו באפליקציית HAAT אנחנו לוקחים חלק במיגור הפשיעה בחברה הערבית ואוספים את האנשים לעבוד אצלנו בחברה, גם כשליחים
אמיר באבאללה:
 אנחנו עובדים עם 1,500 שליחים שהם נותני שירות, שבקלות היו יכולים להצטרף למעגל הפשיעה
אמיר באבאללה:
 וגם בקרב העובדים אצלנו בחברה יש כאלה שהיו בבית סוהר ואנחנו נתנו להם את ההזדמנות הזו עכשיו - -
איימן עודה:
כל הכבוד
אמיר באבאללה:
- - עובדים שאמרו לי: אני בצומת, או שאני הולך לחַ'אוַה או שאני אקח עכשיו מסלול אחר
אמיר באבאללה:
 ואנחנו רואים בזה חלק משמעותי מאוד
אמיר באבאללה:
 לצערי, עד עכשיו לא הוזכר פה החלק של הפשיעה בחברה הערבית
איימן עודה:
יַעְטִיכּ אלְעַאפְיֶה
אמיר באבאללה:
 אללה יְעַאפִיכּ, שֻכְּרַן
איימן עודה:
יְעַאפִיכּ אַלְף יְעַאפִיכּ
איימן עודה:
 חוסאם אבו בכר, בבקשה
אבו בכר:
יַעְטִיכּ אלְעַאפְיֶה
אבו בכר:
, שֻכְּרַן
איימן עודה:
בבקשה, אחרון, אחרון
אבו בכר:
על פי כל הדיונים שהתקיימו כאן, מי שמנסה לזהות את תמונת המצב שקיימת רואה שבינתיים הצד החיובי של העניין הוא שיש השקעה, יש גם השקעה ממשלתית וגם השקעה של ארגוני החברה האזרחית הנתמכים על ידי הפילנתרופיה
אבו בכר:
 זה הצד האופטימי, הצד הטוב של העניין
אבו בכר:
 אבל הצד הפחות אופטימי הוא שההשקעה היא עדיין קמצוץ לעומת מה שנדרש
אבו בכר:
 אם רוצים לשנות את תמונת המצב צריך השקעה מסיבית של המדינה, כי רק המדינה יכולה לשנות את תמונת המצב ולטפל בשני כיוונים של טיפול
אבו בכר:
 אחד – לטפל בזרם, כלומר, בעיקר במערכת החינוך
אבו בכר:
      חבר הכנסת עודה, הזכרת את העניין של מדעי החברה
אבו בכר:
 אם רוצים לייצר הצלחה זה מתחיל משם, אם רוצים לייצר הצלחה זה מתחיל משפת האם
אבו בכר:
 השקעה בשפת אם ושיפור שפת האם זה הדבר שמנבא הצלחה, גם בלמידה של שפות נוספות וגם ביכולת לשלוט במקצועות נוספים
אבו בכר:
 אנחנו יודעים בדיוק מה המצב במערכת החינוך הערבית מבחינת שפת האם
אבו בכר:
      נאמרו כאן הרבה דברים על השקעה במקצועות הנוספים הנדרשים כדי להכין להייטק, אני בהחלט מסכים לכך וחייבים להשקיע בזה
אבו בכר:
 ארגוני החברה האזרחית הובילו את העניין לפני מספר שנים והצליחו לפצח את הפלטפורמה ולייצר את הפתרונות ואת המודלים, ואני חושב שצריך רק להתחבר למודלים כי בעניין הזה אי-אפשר לפתור את הבעיות שקיימות בחברה הערבית באותם הכלים שניתנים לחברה היהודית, צריכים להיות פתרונות מותאמים לחברה הערבית
אבו בכר:
      אתן דוגמה אחת של משהו שעשינו רק לאחרונה, עזרנו בהקמת Hub בזרזיר יחד עם עמותת "סמאנא"
אבו בכר:
 הפרויקט הראשון: עשינו הסבה ל-14 נשים שלא באו מתחום ההייטק, שהוכשרו להיות מורות במקצועות המדעים, עם 100% השמה בחברת הייטק שהסכימה לקלוט אותן
אבו בכר:
 כולן התחילו לעבוד
אבו בכר:
אלה פתרונות נגישים שנמצאים בתוך החברה
אבו בכר:
 מטפלים גם במצאי
אבו בכר:
 אם יש לנו יותר מ-10,000 אנשים שהוכשרו להיות מורים – זה בעיקר נשים – פשוט מאוד, יש שם גרעין מסוים שאפשר לעשות לו הסבה מקצועית ולקלוט אותו
איימן עודה:
זה חשוב ביותר
אבו בכר:
זו דוגמה אחת מדוגמאות רבות
אבו בכר:
 תודה רבה לכם
ניל נמיר:
בקשה, ד"ר ניל נמיר, מהמועצה הלאומית למחקר ופיתוח
איימן עודה:
אני בן אדם מנומס, קשה לי להגיד לבן אדם לא, באמת
איימן עודה:
 משפט אחד, בבקשה
ניל נמיר:
משפט אחד
ניל נמיר:
 שמענו היום מעל עשרה מאפיינים שעוזרים לבן אדם להיכנס להייטק
ניל נמיר:
 במקביל, שמענו פה על הרבה מאוד פעולות שיכולות לעזור, דברים מבורכים
ניל נמיר:
 נראה שהשולחן העגול, שחברת הכנסת ממליצה עליו, לא יספיק
ניל נמיר:
 לפי דעתי צריכים להקים צוות היגוי שירכז את כל הפעילות, למשל את כל המאפיינים שדדי אפיין
ניל נמיר:
 צריך לבדוק אותם כמו ש - - -
לענייני הצעירים):
זו החלטת מדיניות ממשלה
לענייני הצעירים):
 אני כחברת כנסת יכולה רק לבקש שתתקיים פגישה, הלוואי שאני אוכל לעשות הרבה דברים נוספים
לענייני הצעירים):
 אני יכולה להגיד לך שבוודאי שצריך אסטרטגיה מתכללת, אבל ההצעה שלי עכשיו זה שתהיה כרגע ההתכנסות שתאסוף את הגורמים ותשמע אותם
לענייני הצעירים):
 זאת הצעה שהיא ברת ביצוע לשבוע הבא, וזו כוונתי
איימן עודה:
מאה אחוז
ענת נשיץ:
אפשר שתי מילים על אסטרטגיה, כי בדיוק דיברת על אסטרטגיה?
איימן עודה:
סיון נויפלד מאיגוד ההייטק , בבקשה
ענת נשיץ:
אני ענת נשיץ, אני משקיעה ויזמת במדעי החיים
ענת נשיץ:
 שתי הערות על אסטרטגיה: אחת, בתור אסטרטגיה של מדינה שרוצה לעודד צמיחה, ואפרופו ההפיכה המשטרית, נראה לי חכם יותר להשקיע בדברים שאנחנו מדברים עליהם היום מאשר לתת 15 מיליארד שקלים לכל מיני מתנות קואליציוניות שלא מעודדות צמיחה של כלום
לענייני הצעירים):
ממש, זה לא פריון
ענת נשיץ:
זה מאוד מעודד לראות את המוטיבציה פה
איימן עודה:
מסכימים איתך
ענת נשיץ:
הערה שנייה על אסטרטגיה, כשרוצים לעודד צמיחה בסקטור מסוים זה חכם לנצל את היתרון היחסי שלו
ענת נשיץ:
 לדעתי 46% מהרישיונות החדשים לרופאים ועובדים במקצועות הרפואה בשנה שעברה, ניתנו לאנשים מהמגזר הערבי, וזה כ-16 - - -
איימן עודה:
כמה?
ענת נשיץ:
46% מהרישיונות החדשים לרופאים ולמקצועות נלווים
איימן עודה:
- - - בחברה הערבית
ענת נשיץ:
לטעמי חכם להתחיל שם
ענת נשיץ:
 למה? א
ענת נשיץ:
 כי יש כבר אקוסיסטם, יש recognition, יש אנשים שהם peers שיודעים לעבוד ביחד
ענת נשיץ:
 לכן כשמחפשים מומחים או אנשים שאפשר להשתמש בהם כיועצים לחברות שלהם או להקים איתם חברות חדשות, נכון להם לפנות לאנשים שכבר יש להם את המומחיות ואת המעמד
ענת נשיץ:
      ב
ענת נשיץ:
 יש כבר כמה תוכניות מוצלחות מאוד בישראל, ביניהן במדעי החיים יש הרבה הצלחות
ענת נשיץ:
 למשל, חממת NGT בנצרת שיצאו ממנה כמה חברות טובות מאוד, אני השקעתי באחת מהן וזה מקום שחזרתי אליו עוד הרבה פעמים כדי לדבר ולעזור לאנשים, משום שיש שם פוטנציאל
ענת נשיץ:
 למשל, יש תכנית 8400 ליצירת קהילה במדעי החיים שמשולבים בה professionals מהקהילה, זה דבר שאפשר להרחיב אותו ואני אשמח לדבר איתם על זה
ענת נשיץ:
 יש תוכניות בבתי חולים, בשיבא למשל, יש את תוכנית ARC
ענת נשיץ:
     זאת אומרת שיש הרבה מאוד דברים שאפשר להשתמש בהם כתשתית כדי להשתמש ביתרון היחסי הזה
ענת נשיץ:
 כדי שלא יהיה מצב, כמו שאמרו קודם, ש-78% מהאנשים לא מכירים אף אחד מהעובדים בהייטק
ענת נשיץ:
זה מקום שמכירים בו, זה יתרון, זה חוזק והייתי משתמשת בו
ענת נשיץ:
 נשמח לעזור
איימן עודה:
תודה רבה לך סיון
סיון נויפלד:
רגע, אני סיון, מישהי אחרת דיברה
קריאה:
אפשר משפט על מעסיקים בינלאומיים?
איימן עודה:
סליחה, אני מבקש, אני באמת לא יכול עוד מבחינת הזמן
איימן עודה:
 אבל יש לנו עוד ישיבה, בישיבה הבאה אתן תדברנה ראשונות
איימן עודה:
 מי שיסכם זאת חברת הכנסת נעמה לזימי, בבקשה
לענייני הצעירים):
 קודם כול, אני רוצה להתנצל בפני סיון, שקראנו בשמך
לענייני הצעירים):
 לא דיברת, הכול טוב, אני חושבת שבדיון הבא אתן לך לפתוח, בסדר?
סיון נויפלד:
אין בעיה
לענייני הצעירים):
מי שלא דיברו יהיו אלה שיפתחו בדיון הבא, מן הראוי
לענייני הצעירים):
 אני מתנצלת, אוקיי? נעשה את זה מהר בגלל שאיימן ממהר וכולנו פה בלוח זמנים קשה, אבל יהיה דיון נוסף
לענייני הצעירים):
      סיכום ההחלטות מדיון משותף בנושא הרחבת פוטנציאל ההון האנושי מהחברה הערבית לתחומי ההייטק:
לענייני הצעירים):
כמו כן, הוועדות מבקשות ממשרד החינוך להעמיק את ההשקעה בלימודים לפיתוח כישורים אישיים הנדרשים בהייטק, ביניהם: למידה עצמאית, עבודת צוות, פתרון בעיות מורכבות, עמידה בקשיים ולמידה מכישלונות
לענייני הצעירים):
      הוועדה קוראת למינהלת השירות האזרחי-לאומי לפעול להרחבת תקני שירות אזרחי
לענייני הצעירים):
 זה לא נאמר כאן, אנחנו לא ממציאים פה נקודות, אוקיי?
לענייני הצעירים):
לצד ההשקעה החינוכית, ברורה משמעות ההשמה בפועל במקצועות ההייטק לבוגרי מסלולים טכנולוגיים בקרב החברה הערבית
לענייני הצעירים):
 הוועדה קוראת למשרדי הממשלה הרלוונטיים, העבודה והמדע והטכנולוגיה, לפעול מול חברות ההייטק להגברת שילובם בהם ואף לגייס למשימה הזאת את ראשי הרשויות המקומיות
לענייני הצעירים):
רק אגיד שכשני שלישים מהמוכשרים להייטק בחברה הערבית לא מועסקים
לענייני הצעירים):
 זה נתון מטריד, חייבים לתקן אותו
מייסם ג'לג'ולי:
שליש
מייסם ג'לג'ולי:
 לא שני שליש, שליש
לענייני הצעירים):
לי נאמר פה מערן, שני שלישים, מהדוח של דדי פרלמוטר, ואני אומרת
לענייני הצעירים):
הוועדות מבקשות ממשרד הפנים התייחסות לפעילות לפיתוח מרכזי יזמות הייטק לפי אשכולות
לענייני הצעירים):
 כאמור, הוועדות מבקשות מהמשרד להוביל פיתוח באשכולות הנמוכים באופן שיאפשר פיתוח מרחבים אלו, שרבים מהם של יישובי החברה הערבית
לענייני הצעירים):
      וכן, אולי לעדכן את חוק עידוד השקעות הון
לענייני הצעירים):
 אפשר להסתכל גם על זה
לענייני הצעירים):
הוועדות מברכות על העשייה האזרחית לקידום שילוב החברה הערבית בהייטק
לענייני הצעירים):
 מדובר ביזמות חשובה בתרומה לחברה הערבית בפרט, בנוסף לצעירים בחברה הערבית ולחברה בישראל בכלל
לענייני הצעירים):
תודה רבה
לענייני הצעירים):
 תודה חברי איימן עודה, חבר הכנסת, יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, על שיתוף הפעולה הזה
איימן עודה:
תודה רבה, חברת הכנסת נעמה לזימי
איימן עודה:
 חברים וחברות, אני רוצה להגיד לכם שלמדתי רבות
איימן עודה:
 יש לכם את המקצועיות, את המיומנות, את הידע מהשטח
איימן עודה:
 לנו יש את המעמד הזה וגם את הנגישות לשרים ולמשרדי ממשלה
איימן עודה:
 הכול תלוי בנו
איימן עודה:
 במידה וזו תהיה ישיבה אחת ויחידה הכול יתאדה, גם הסיכום הזה
איימן עודה:
 לכן המבחן של כולנו זה בהמשכיות, שזו תהיה ישיבה מכוננת למען הדבר הטוב וזה חיזוק ההייטק בקרב האוכלוסייה הערבית
איימן עודה:
היום יום שני ה - 29 במאי והיום נעסוק בדוח פורום המדענים הראשיים לשנת 2022, מטרת פורום המדענים הראשיים הוא שיתוף פעולה בין משרדי בכל מה שקשור למחקר ופיתוח, לפורום יש תפקיד מיוחד וחשוב, הוא נמצא בתווך שבין מחקר בסיסי המתבצע באקדמיה, ובין מחקר תעשייתי הנתמך על ידי המגזר הפרטי
איימן עודה:
      אנחנו יודעים שמחקר וידע למרות שהוא מתיימר להיות אובייקטיבי ולא פוליטי, אבל אין דבר כזה ידע ניטרלי, אין דבר כזה מחקר לא פוליטי, כל החלטה על חלוקת משאבים היא תמיד פוליטית, בחודשים האחרונים נתקלנו במקרים רבים של החלטות מדיניות שהוכתבו על ידי מכוני מחקר פרטיים ומוטים פוליטית, והאחריות שלי ושל הוועדה הזאת היא לדאוג לשמור על האיזון ועל האובייקטיביות כמה שאפשר, גם זה לא קל ולא יהיה אף פעם ממש ממש אובייקטיבי אבל ננסה
איימן עודה:
      אני שמח ונרגש שכולכם הגעתם לכאן היום, לכבוד הוא לי לפגוש ולשמוע את כולכם, והאזרחים שרואים אותנו עכשיו צופים בנו, גם הם ישמעו אתכם, יחד עם זאת עצוב לי וכואב לי שבפורום כה מכובד אין אפילו מדען ערבי אחד, וכבר כאן אני דואג שישנו חוסר איזון חמור, כדי להגיע לאמת צריך להקשיב לכמה שיותר נקודות מבט שונות
איימן עודה:
      אז תודה רבה לכל חברי הפורום ולממצאים נתחיל עכשיו את הדיון עם גדי אריאלי, אז הוא יצא והוא יחזור עוד 5 דקות, אז פרופסור אבי דומב בבקשה שהוא המדען הראשי בבקשה
אבי דומב:
שלום לכולם, אני אבקש להעלות את המצגת, אני אתן סקירה כללית מה זה מדען ראשי ומה תפקידם של המדענים הראשיים, לאחר מכן אנחנו נעבור להצגה של פעילות המדענים הראשיים בשנת 2022, וכאן כיוון שזמננו קצר אז כל אחד מוקדש לו בערך דקה, זה בערך כמו שהחברים שלנו אומרים שכאשר אנחנו נפגשים מותר לדבר על מחלה אחת ועל נכד אחד בלבד, אז גם כאן אנחנו נדבר על נקודה אחת כל אחד שיבחר לעצמו וכאן נתחיל
אבי דומב:
      אוקיי אז זה נדבר על הסקירה, אחר כך פעילות כל אחד מהם יציג, ולבסוף אנחנו נסיים עם דוח המדענים הראשיים שהיא תת ועדה של המולמו"פ, וכאן יש לנו שני נציגי מולמו"פ שהם ידברו, חצי שעה אחרונה של הדיון יוקדשו לדוח הזה
אבי דומב:
      המדענים הראשיים במשרדי הממשלה הם אמונים על ייעוץ והכוונת המדיניות של הממשלה בטווח הבינוני והארוך, פורום המדענים הראשיים הוא פועל במסגרת החלטת ממשלה, ואנחנו נפגשים ארבע פעמים בשנה, התוצר של הדוח כפי שמוצג בפניכם, הוא נושא פעם שניה שנה שעברה הצגנו, השנה אנחנו מציגים ואני מקווה שמכאן זה יהיה כבר מסורת
אבי דומב:
      הטבלה הזו מסכמת את הפעילות הכוללת במספרים של המדענים הראשיים, כאשר מה שאנחנו רואים כאן שיש פיזור בפעילות בין המשרדים השונים, משרד האנרגיה עם תקציב מאוד גדול, ביטחון לאומי תקציב מסוים, בריאות תקציב קטן למרות גודל המשרד, וכל המשרדים האלה הם דורשים מדענים ראשיים, אבל יש לנו הרבה משרדים שאין בהם מדענים ראשיים, שצריך לתת את הדעת האם ולמה אין מדענים ראשיים גם במשרדים כמו משרד השיכון, משרד הפנים וכן הלאה
איימן עודה:
למה? למה אין?
אבי דומב:
כי מבחינה היסטורית כנראה מונו המדענים הראשיים בשנות ה-60, 70 למשרדים האלה ולא חידשו את הרעיון הזה, בשביל זה יש לנו גם את המולמו"פ שהוא מציע גם כן לחשוב על איך אנחנו פותרים את הבעיה הזו, או למנות מדען ראשי למספר משרדים, כדי לגשר על העניין
איימן עודה:
אני אשמח שבוועדה הזו נלבן את הסוגייה הזו ונציע לשר, לממשלה, זה נושא חשוב
אבי דומב:
גם כמובן שאנחנו תומכים בגישה הזו ולכן אנחנו גם מעלים את זה פה, אני רק אציין שיש לנו גם מדענים ראשיים בגופים ציבוריים שהם נסמכים על הממשלה, כמו הלמ"ס וכו', גם אותם הזמנו כי הם חלק מהמדענים הראשיים, וגם הם יציגו כל אחד בקצרה את הפעילות המרכזית לשנת 2022
אבי דומב:
     אוקיי אז מה אנחנו עושים? אני אתחיל בעצם את המשרד הראשון, התפקיד שלנו הוא שונה מאשר התפקיד של מדענים ראשיים אחרים, כי אנחנו עוסקים במדע ולכן אנחנו אין לנו אג'נדה ספציפית כמו אנרגיה וחקלאות וכו', אז אנחנו משתפים פעולה עם כל המדענים הראשיים כדי לקדם את המדע בכל המשרדים האחרים של משרדי הממשלה, אנחנו מייצגים את הממשלה בוועדות מדעיות, אנחנו אחראים על התכנים המדעיים של שיתופי הפעולה הדו לאומיים שלנו עם כ-30 מדינות, ואנחנו גם מובילים את פורום המדענים הראשיים, שמי שעומד בראשו זה השר שלנו, שר החדשנות המדע והטכנולוגיה
אבי דומב:
      מבחינת הפעילות אז בסך הכל המשרד שלנו הוציא לצורכי מדע כ-150 מיליון שקל, כאשר יש לנו קרן, קרן המחקרים היא מפוצלת על מענקים בתוך המדינה, על מענקים לאומיים בסביבות ה-80 מיליון בשנה, וכאשר המחקרים הם מחקרים יישומיים בלבד שמתבצעים באקדמיה ובמכוני המחקר על פי קולות קוראים בנושאים שהם בעדיפות לאומית, הם עוד סכום נועד לפעילות הבינלאומית של המשרד, כלומר שיתוף פעולה עם מדינות שונות כולל ארצות הברית והרבה ממדינות אירופה גם הודו ומדינות אחרות, ותקציב מיוחד מוקצה לשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים, יש לנו שיתוף פעולה עם משרד החקלאות, עם משרד לביטחון פנים, משרד האנרגיה ואחרים
אבי דומב:
     מבחינת הפעילות שלנו יש הרבה פעילויות לשנת 2023, אני רק אציין פעילות אחת שאנחנו רוצים לקדם, זה מאגר מידע לכל העבודות שממומנות על ידי הממשלה, היום מתבצעות הרבה עבודות במימון הממשלה, והעבודות האלה נשארות בתוך אותו שהזמין, זה נשאר אצלו, אנחנו רוצים שכל העבודות האלה יהיו זמינות לכל משרדי הממשלה, וכמובן גם לציבור, תודה רבה ומכאן אנחנו נתחיל עם המדען הראשון, גדעון? לא נמצא אז גדעון יבוא אחר כך הוא פשוט תקוע בפקק, גד דקה אחת
גד פרישמן:
שלום גדי פרישמן, המדען הראשי של ביטחון לאומי, דקה זה אתגר אבל נעשה את זה, אנחנו במשרד לביטחון לאומי גוף מטה, לשכת המדען הראשי משמשת כגוף מטה לכלל הגופים והזרועות של המשרד, ולכן יש לנו ורסטיליות ומנעד גדול מאוד של נושאים, אם זה הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, 105, משטרה, כב"א ושב"ס, כשהיעד שלנו זה לתת מה שאנחנו קוראים מדיניות מבוססת נתונים
גד פרישמן:
     אנחנו עוסקים בחמישה וקטורים מרכזיים, ניטור ומדידה והערכה של תכניות, של ייזום והובלת פיקוח על מחקרים, של מו"פ טכנולוגי, שת"פ עם האקדמיה והתעשייה, ושת"פ בינלאומי בתחומי טכנולוגיה, בעיקר בתחומי טכנולוגיה עם מספר מדינות ליבה
גד פרישמן:
     אחד מהיעדים המרכזיים שלנו זה יצירת פלטפורמות לשיתופי פעולה, על מנת שגם הגופים וגם המשרד עצמו יוכל ליזום ולקיים את תהליכי מו"פ סדורים, לשם דוגמה שיתופי פעולה שנחתמו במהלך השנה האחרונה, זה עם משרד הביטחון מפא"ת, שיתופי פעולה עם הרשות לחדשנות, שיתופי פעולה עם קרנות בינלאומיים כדוגמת קרן בירד, שיתוף פעולה עם משרד המדע, ויצירת שיתופי הפעולה האלו מאפשרים לנו לעשות את המולטי דיסציפלינרייה ולייצר מחקרים
גד פרישמן:
      לא אכנס כרגע לנושאים ספציפיים, הרבה מאוד מאלימות במשפחה דרך עיר בטוחה, ארבעת הווקטורים המרכזיים שאנחנו מתרכזים בו, זה עיר בטוחה, כלא חכם, כיפת אש עבור טיפול בשריפות יער גדולות, ויצירת מערך מדידה והנגשת נתונים, הן למשרד והן לציבור כולו
איימן עודה:
אני רוצה לשאול אותך בבקשה גדי ברשותך, לגבי סוגיית הפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית בגלל שזה המשרד לביטחון לאומי, אני חושב שדווקא המקום הזה של מידע ושל דרכים איך להגיע לפושעים דרך הטכנולוגיה, אתה יכול להסביר משהו בנושא הזה? כי זה הנושא הכאוב ביותר מבחינת האוכלוסייה הערבית
גד פרישמן:
אני יכול לתאר בקצרה את הפעילויות המחקריות שאנחנו מבצעים במשרד, כי המערכת האופרטיבית היא רחבה אבל אני לא אמון על המערכת האופרטיבית, אבל מבחינת הפעילויות המחקריות אנחנו בפרויקט עוצרים את הדימום עושים תחת פיתוח מודל של הערכה, התערבות ובחינת אפקטיביות הפעילות שמתבצעת שם, ביצירת קשרי קהילה וממשל, אנחנו מקדמים הרבה מאוד טכנולוגיות בחברה הערבית, נושא של השיטור העירוני נכנס לתוך החברה הערבית
איימן עודה:
אני מדבר על הטכנולוגיה על המדע, על התחום שלך
גד פרישמן:
אז הטכנולוגיה היא טכנולוגיה של גם נושא של טכנולוגיה של מערכות מצלמות במרחב הציבורי עם כל המשמעויות האלו, יש לנו בעיה מאוד חמורה של ונדליזם, הרס של מערכות כאלו, יש נושא של יצירת מערכות שליטה ובקרה, כיצד מתמודדים עם הסוגייה הזאת, ועוד כהנה וכהנה
אבי דומב:
אולי אני אוסיף עוד מילה, אני לשעבר ראש החטיבה לזיהוי פלילי במשטרה, והמשטרה משקיעה הרבה בפיתוח של טכנולוגיות לזיהוי חשודים להתחקות אחרי חשודים, אנחנו כמשרד ממנו שם המרכז ידע ל DNA לפתח את כל תחום ה-dan במדינת ישראל כדי שנוכל להגיע ליותר חשודים אמיתיים
איימן עודה:
אתם יודעים שמשנת 200 עד עכשיו נהרגו 1,700 ערבים, 1,700 אזרחים ערבים? אתם מודעים שמשנת 1980 עד שנת 2000 נהרגו 81? אז תוך 20 שנה זה קפץ מ-81 ל-1,700, אתם יודעים שאנחנו היינו 4
איימן עודה:
9% מהנרצחים במדינה ועכשיו אנחנו 67% מהנרצחים במדינה? אתם חושבים שאחרי כל זה אפשר להסתפק בתשובות הללו? אוקיי תודה רבה
גדעון פרידמן:
שמי גדעון פרידמן אני המדען הראשי במשרד האנרגיה, היחידה שלנו עוסקת במספר נושאים, אנחנו מעורבים במדיניות המשרד לטווח בינוני לטווח ארוך, אנחנו מעודדים חדשנות, יזמות ומחקר ופיתוח במשק הישראלי, אנחנו רואים בעצמנו מרכז ידע בסופו של דבר לכל נושאי משק האנרגיה גם מהארץ וגם מחו"ל, זאת אומרת אנחנו מייבאים אינפורמציה מחו"ל, תקציבנו השנתי בשנים 2021 ו-2022 קצת יותר מ-100 מיליון שקל היה בכל שנה מהשנתיים האלה, בשנה הקרובה אנחנו נשב על כ-60 מיליון שקלים קיצוץ משמעותי שקרה
גדעון פרידמן:
     לגבי הפעילות מה הדוגמאות לדברים שאנחנו עוסקים בהם, אנחנו מוציאים כל שנה שלושה קולות קוראים למחקר אקדמי, מחקר מו"פ תעשייתי בשלב מוקדם שאנחנו קוראים לו הזנק, משלב הרעיון לשלב הוכחת היתכנות, אנחנו מוציאים קול קורא שלישי לפיילוטים בעצם להדגמה של טכנולוגיות בשלבים מתקדמים יחסית, ובמסגרת הפיילוטים אנחנו גם מאפשרים הדגמה של טכנולוגיות זרות במשק הישראלי, כדי לקדם את משק האנרגיה הישראלי, זאת אומרת יש פה גם ערוץ של מו"פ ישראלי, גם ערוץ של חדשנות במשק האנרגיה
גדעון פרידמן:
      אנחנו כמו שאמרתי שותפים בתוכניות ארוכות טווח וטווח בינוני של המשרד, כתבנו פרקים בתוכנית של 2050, בשנתיים האחרונות כתבנו פרקים בתוכנית של 2050, ועכשיו יצא למשל תוכנית אסטרטגית של המימן של המשרד שגם כן אנחנו כתבנו חלק ממנה
גדעון פרידמן:
      יש לנו שיתופי פעולה עם גורמים מחוץ למשרד, אני אציין את הבולטים שביניהם, יש לנו שיתוף פעולה עם חברת החשמל, עם משרד החקלאות שיתוף פעולה מאוד מוצלח לשילוב של אנרגיה סולארית וגידולים חקלאיים, אנחנו קוראים זה אגרי וולטאי או אגרי פי וי, עם המשרד להגנת הסביבה גם בשנה שעברה שיתוף פעולה גדול בתחום הפסולת, טיפול בפסולת השבת פסולת לאנרגיה, זאת אומרת להפוך פסולת לאנרגיה, וככה אנחנו מכים שתי ציפורים במכה אחת
גדעון פרידמן:
      אוקיי אולי נעבור לשקף הבא של מה מתוכנן בהמשך, אז בהקשר של אנרגיה מתחדשת אנחנו רוצים לבחון את הנושא של אנרגיה מתחדשת בים, אנחנו נצא לצורך זה בסקר אסטרטגי סביבתי, כדי לראות מה האפשרויות למגוון הטכנולוגיות הפוטנציאליות באנרגיה מתחדשת בים
גדעון פרידמן:
      אנחנו עוסקים כמובן בנושאי מימן שהמשרד כמו שאמרתי הציג את התוכנית האסטרטגית שלו, ואנחנו נדחוף טכנולוגיות מסוימות, אנחנו מנסים להקים מרכזי מו"פ משמעותיים בכמה תחומים, אחד כבר הקמנו בתחום של האגירה, השני קטן יותר הקמנו בתחום של היתוך גרעיני, ועכשיו אנחנו רוצים להקים מרכז מחקר שיעסוק בנושא של שמש ומימן בשיתוף עם משרדים אחרים, למשל משרד הביטחון מפא"ת, ואנחנו רוצים שהמכון המחקר הזה של המימן ישתלב עם הדגמות של מימן, זה דבר שקוראים לו לפעמים עמק מימן, אז זה חלק מהתוכנית האסטרטגית של המשרד, אנחנו נעשה את זה, אנחנו כמובן מנסים להתמודד עם חלק מהבעיות של המשרד עם רעיונות של טכנולוגיות חדשניות בהקשרים של רשת החשמל, הרכבים החשמליים ודברים דומים
איימן עודה:
תודה רבה נירה בבקשה
נירה לאעמי רכלבסקי:
המדיניות מתכתבת עם הנושא של יעדי האו"ם לפיתוח בר קיימא? זאת אומרת ישראל אימצה את תוכנית הפעולה של 2030?
גדעון פרידמן:
זה מתכתב אם את מתכוונת ל-SDG
נירה לאעמי רכלבסקי:
ה-SDG וקביעת המדדים שהממשלה החליטה שכל משרד שעוסק באסטרטגיה וביעדים של פיתוח בר קיימא בעצם
גדעון פרידמן:
אז בהקשרים שלנו כן בהחלט כן, א' אנחנו כמובן רוצים להתקדם בתחום האנרגיה נטו לכיוון של אנרגיה בת קיימא
נירה לאעמי רכלבסקי:
מה היעד? יש יעד?
גדעון פרידמן:
כן יש יעדים, אנחנו מכירים את היעדים שהממשלה קבעה אותם, יעדים של 30% אנרגיה מתחדשת ממשק החשמל עד לשנת 2030, יש יעדי הפחתת פליטות גם כן עד שנת 2030, קרוב ל 30% כרגע ודנים על העלאה של היעד הזה, בשנת 2050 אנחנו - -
נירה לאעמי רכלבסקי:
אז כל זה מוטמע?