GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועה רחמים:
 אני מבקשת שזה יהיה על השולחן כל היום ושכל היום ידברו רק על נושא החטופים כראשון במטרות המלחמה הזאת
נועה רחמים:
 בלעדיהם אין שום ניצחון
נועה רחמים:
 תודה רבה
מירב רחמים:
אני מצטרפת לדברים של נועה
מירב רחמים:
 אני דודה של מתן
מירב רחמים:
 אני מבקשת שכולם ירתמו לזה, שזה באמת יהיה בראש סדר העדיפויות
מירב רחמים:
 מבחינתנו, ניצחון המלחמה זה בראש ובראשונה להחזיר אותם ואחרי זה כל השאר
מירב רחמים:
 עזה לא תברח, הצבא שלנו חזק ואיתן, קודם כל תחזירו לנו אותם ואחרי זה כל השאר, ושזה יהיה כמה שיותר מהר
מירב רחמים:
 אין להם זמן
מירב רחמים:
 אנחנו קמים בבוקר, פותחים את החלון, רואים את השמיים, הם לא רואים
מירב רחמים:
 הם 94 יום נמצאים למטה במחשכים
מירב רחמים:
 לא מגיע לאף אחד מהם, וכמו שלנו מגיע את החיים האלה, גם להם מגיע את החיים האלה
מירב רחמים:
 אני דורשת מכל אחד ואחד שיקום ויעשה את המעשה
מירב רחמים:
 אני שמחה, אני מודה לכולם שאתם מחזקים אותנו, אבל החיזוקים האלה צריכים להפוך למעשים ואני מבקשת שזה יהיה כמה שיותר מהר
איימן עודה:
 חברות וחברים, כולם יודעים שאנחנו נמצאים ברגעים קשים ורגישים מאוד
איימן עודה:
 אנחנו, בוועדה הזו, רוצים לנהל דיון מקצועי, מדעי ולנסות בישיבות הללו להתרחק מדברים שעלולים, חס ושלום, לפגוע בסדר הישיבה ובמטרותיה
איימן עודה:
 כמובן שבכנסת, יותר מכל מקום אחר, יש דעות שונות, ולפעמים שונות וסותרות בצורה קיצונית, אבל כולנו צריכים להיות תמימי דעים לגבי ערכים אוניברסליים, לגבי הוצאת כל האזרחים, כל החפים מפשע, ממעגל האימה
איימן עודה:
 אני מקווה שאתמול, עוד לפני היום, תראו את קרובי המשפחה שלכם נמצאים בבתיהם
איימן עודה:
      העמדה הפוליטית שלי, שלא חייבת לייצג אף אחד, היא שזה כולם תמורת כולם
איימן עודה:
 העמדה הפוליטית שלי, שהיא לא חייבת לייצג אף אחד, היא שצריך להכיר בזכויות הלאומיות של שני העמים ושיהיה שלום שיטיב עם כולנו
איימן עודה:
     אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע בנושא "השפעת המלחמה על ענף ההייטק"
איימן עודה:
 לפני כמה חודשים התכנסנו כאן כדי לדבר על הסיכונים שבהפיכה המשטרית לענף ההייטק
איימן עודה:
 ראינו כיצד ראשי התעשייה רתמו את עצמם למען המאבק נגד הדיקטטורה ובעד הדמוקרטיה
איימן עודה:
 אני שותף למאבק הזה
איימן עודה:
 כעת אנחנו נמצאים במלחמה אז אנחנו מתכנסים כאן כדי לדון במשבר בתעשיית ההייטק שהתעצם בעקבותיה
איימן עודה:
      כפי שקבע מכון ה-SNPI, שנת 2023 ראתה שפל של שנים בהשקעות ובהתרחקות קרנות זרות
איימן עודה:
 לפי נתונים של הממ"מ – שתיכף נשמע מהם את סקירת הדוח שהם הכינו לכבוד הדיון – 42% מהקרנות הזרות שהשקיעו בתעשייה הישראלית ב-2022 לא חזרו להשקיע ב-2023
איימן עודה:
 זה הרבה, חברים
איימן עודה:
 עוד הפעם: 42% מהקרנות הזרות שהשקיעו בתעשייה הישראלית ב-2022 לא חזרו להשקיע בה ב-2023
איימן עודה:
 אלה הם הנתונים של המשבר הנוכחי
איימן עודה:
 אני מקווה שנשמע כאן בדיון יותר פירוט לגבי מה הצפי לעתיד התעשייה ומהן דרכי ההתמודדות
איימן עודה:
     אבל אני רוצה לחזור כאן, כמו בדיון הקודם, על הנתונים הגבוהים הללו: פחות מ-2% מהמועסקים בתעשיית ההייטק הם ערבים ופחות מ-3% הם חרדים
איימן עודה:
 רוב החברות נמצאות בתל אביב וקיים בהן גם פער מגדרי גדול
איימן עודה:
 הפער המגדרי הלך וגדל בשלושת החודשים האחרונים ב-4%–  תמיד צריך לראות קשר בין הדברים הללו – בעוד השכר הממוצע בהייטק גבוה בכ-137% לעומת השכר הממוצע במשק
איימן עודה:
 כלומר יש כאן תעשייה גדולה אשר מניבה רווחים גדולים אך הם מתרכזים בפלח אוכלוסייה מאוד ספציפי
איימן עודה:
     אני מאמין כי כל נקודת משבר היא גם הזדמנות
איימן עודה:
 המלחמה הנוראית הזו, בכל מובן המילה, צריכה להסתיים בכינון של הסכם מדיני
איימן עודה:
 אני מקווה שתעשיית ההייטק תוכל להוביל את הדרך לראות במשבר הזה הזדמנות להפוך ליותר שוויונית
איימן עודה:
 חברות וחברים, לא כולכם חייבים להסכים איתי בכול אבל יש ערכים אנושיים שכולנו צריכים לצדד בהם
איימן עודה:
     בת חן רוטנברג, ששמעתי אותה לפני רגע בלשכה מדברת דברי טעם, דברים מאוד חשובים, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, תציג מצגת
בת חן רוטנברג:
תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ושלום לכל המוזמנים
בת חן רוטנברג:
 בת חן רוטנברג ועמי צדיק, המחלקה לפיקוח תקציבי במרכז המחקר והמידע של הכנסת
בת חן רוטנברג:
 כולנו יודעים שההייטק מהווה קטר כלכלי במדינת ישראל, יזמות שמבוססת מחקר ופיתוח וכל הפעילות העסקית שנלווית לה – אם זה קרנות הון-סיכון, ייעוץ עסקי, פטנטים – הם בעלי עצימות גבוהה בהשוואה לעולם, גם מספר הסטארט-אפים וההשקעות וכל האקוסיסטם בישראל הוא מהגבוהים באופן ניכר ביחס לגודל ולכלכלה הישראלית, ולכן הדיון היום הוא כל כך חשוב
בת חן רוטנברג:
     כפי שאתם רואים פה את השינוי בעשור האחרון, אנחנו יכולים לראות שגם התוצר עלה ב-6 נקודות האחוז
בת חן רוטנברג:
 גם היצוא עלה ביותר מ-10 נקודות האחוז וגם התעסוקה עלתה
בת חן רוטנברג:
 יש לציין שהיקף התעסוקה עלה באופן נמוך יחסית לגודל היצוא והתוצר שגדל, ולכן אנחנו יכולים לראות שהעוגה גדלה אבל מספר הנהנים מהעוגה לא גדל באופן דומה
בת חן רוטנברג:
 אנחנו נחזור לזה בסוף, בהמלצות שלנו
בת חן רוטנברג:
     לפי מחקר כלכלי משנת 2014 קיים מתאם בין שיעור יזמות גבוה לגיל חציוני נמוך
בת חן רוטנברג:
 במדינות בהן הגיל החציוני גבוה יחסית יש שיעורי יזמות נמוכים יחסית בכל קבוצות הגיל
בת חן רוטנברג:
 אמנם חלק מהגורמים שתורמים ליזמות עשויים לרדת עם הגיל אבל הכישורים העסקיים דווקא עולים
בת חן רוטנברג:
      כאן אנחנו רואים נתונים על הגיל החציוני ואחוז ההוצאה למו"פ מהתוצר במדינות המפותחות
בת חן רוטנברג:
 אפשר לראות את המתאם שקיים
בת חן רוטנברג:
 בישראל הגיל החיצוני הוא הנמוך ביותר, פחות מ-30, ואחוז ההוצאה על המו"פ מהתוצר הוא הגבוה ביותר, 5
בת חן רוטנברג:
6%, בהשוואה, אגב, לגיל החציוני של ה-OECD, שהוא כמעט 40
בת חן רוטנברג:
 לפי ה-OECD הפער הזה הולך לגדול
בת חן רוטנברג:
 בשנת 2050 הגיל החציוני במדינות ה-OECD הולך לעמוד על סביבות 44 ובישראל להתייצב סביב ה-30
בת חן רוטנברג:
 כלומר, הפער הזה הולך וגדל וזו נקודה אולי שאנחנו יכולים לנצל מבחינת הזדמנויות
מטי צרפתי הרכבי:
למה בחרתם דווקא בגיל החציוני? למה לא בסוג המשטר נניח, או בהשקעות אחרות, באיומים ביטחוניים, בגיל המדינה? גורמים שיכולים להשפיע
מטי צרפתי הרכבי:
 אני שואלת למה דווקא גיל חציוני
עמי צדיק:
כי הדברים שציינת דומים גם במדינות אחרות
עמי צדיק:
 גם במדינות אירופה יש דמוקרטיה, יש משטר, אבל עדיין אין את עצימות היזמות הטכנולוגית והאקוסיסטם בהייטק כמו בישראל
עמי צדיק:
 בישראל יש משהו חריג שאפשר להסביר אותו ע"י הרבה דברים
עמי צדיק:
 במסמך שלנו יש עוד הרבה סיבות אחרות, בעיקר התרבות הישראלית, שרואים אותה גם עכשיו בזמן המלחמה, הקהילתיות, המשפחתיות, המסורת הלימודית שקיימת פה שכנראה קצת שונה ממקומות אחרים
עמי צדיק:
 אחת הסיבות לפי מחקר שמצאנו זה הגיל החציוני, שפה הוא הרבה יותר צעיר, כמו שרואים, בצורה חריגה מאוד
עמי צדיק:
 ישראל נמצאת 10 שנים לעומת הממוצע ב-OECD
עמי צדיק:
 זה נתון חריג ביותר
מטי צרפתי הרכבי:
בין השאר גם כי אנחנו מדינה יחסית צעירה
עמי צדיק:
יכול להיות, למה זה קורה זה סיפור אחר, אבל הסיבה שזה קיים היא דבר שמשפיע
עמי צדיק:
 יש במחקר שמצאנו נתונים כמותיים שמראים איך כל עלייה בנקודת שנתון אחת בגיל החציוני משפיעה על היוזמות
עמי צדיק:
 ההשוואה צריכה להיות בעיקר לשיעור היזמות הכללי, לא רק היזמות הטכנולוגית, אבל עוד לא מצאנו את הנתונים, נמצא אותם ונוסיף את זה
עמי צדיק:
 כרגע זו ההוצאה על ההייטק מתוך מחשבה שבאמת ככל שיש יותר יזמים גם ההוצאה על מחקר ופיתוח גדלה
מטי צרפתי הרכבי:
מעניין להשוות לתמ"ג
עמי צדיק:
בחרנו מדינות עם תמ"ג גבוה יחסית
עמי צדיק:
 במדינות עניות גם יש גיל חציוני נמוך, הן לא פה, זה רק מדינות עשירות
עמי צדיק:
 זה ההבדל בינינו לבינם בעצם
בת חן רוטנברג:
יש דיווחים שונים לגבי היקף הגיוסים בשנת 2023 אבל באופן יחסי, פחות או יותר, מתרכזים כאן סביב אותו סדר גודל
בת חן רוטנברג:
 אנו מדברים על כ-7 מיליארד דולר בשנת 2023 וירידה של כ-60% בהשוואה לשנת 2022
בת חן רוטנברג:
 אנחנו רואים ששיא היקף ההשקעות היה בשנת 2021 עם גיוס של 26 מיליארד דולר, עלייה חדה, של 145%, לעומת שנת 2020, ירידה של 40% לשנת 2022, ועוד ירידה, כמו שאמרתי, של כ-60% לשנת 2023
מטי צרפתי הרכבי:
יודעים מה הסיבה? כי זה פיק נקודתי ב-22 גם ביחס למה שהיה לפני וגם אחרי
עמי צדיק:
הקו האדום זה הריבית
עמי צדיק:
 רואים שבכל העולם, לא רק בארץ, הריבית של הבנקים המרכזיים עלתה וזה גורם מפתח
עמי צדיק:
 רואים שהירידה החלה כבר ברבעון הראשון של 2022 צמוד לעליית הריבית בעולם והרבה דברים השתנו בגלל עליית הריבית
עמי צדיק:
 הרבה נתונים כלכליים השתנו בצורה דרמטית
עמי צדיק:
 לא רואים את זה כאן אבל כשמשווים את ישראל למדינות אחרות, לאירופה ולארצות הברית, בהשקעות בהייטק, רואים שבעוד שב-2022 היינו עדיין מתואמים איתם והירידה שהייתה שם הייתה גם פה, ב-2023 יש התבדרות בישראל ותכף נראה את זה
עמי צדיק:
 בישראל יש ירידה ושם כבר יש עלייה וזה בגלל סיבות אחרות
מטי צרפתי הרכבי:
אבל עדיין ב-21 היה כמעט כפול
קריאה:
אחרי הקורונה הייתה עלייה
עמי צדיק:
כדי להבין את המשבר הנוכחי צריך להבין איך הגענו עד הלום
עמי צדיק:
 כנראה שישראל מאוד חשופה לשינויים בעולם, יותר ממדינות אחרות
עמי צדיק:
 הרגישות פה לסנטימנט העולמי להשקעות בהייטק יותר גבוהה ממדינות אחרות
עמי צדיק:
 אנחנו מאוד תלויים בכסף זר שמגיע לפה, מקרנות שמאוד רגישות לשינויים בריבית, מאוד רגישות לאקלים הכללי של ההשקעות
עמי צדיק:
 כאשר זה טוב אז פה נהנים יותר ורואים את זה, רואים את העלייה החדה שהייתה בשנים עברו, וכאשר זה רע אז פה נפגעים יותר, מעבר לסיבות אחרות כמו הדברים הפנימיים שקרו פה
מטי צרפתי הרכבי:
הרפורמה, ההפיכה, כן
בת חן רוטנברג:
אז אנחנו רואים, כמו שעמי אמר, את ההתנהגות של הריבית
בת חן רוטנברג:
 הנקודה השנייה שחשוב לי לציין פה זו הירידה שהתמתנה עם השנים
בת חן רוטנברג:
 התחלנו עם ירידה מאוד מאוד חדה, 45% ירידה ברבעון השני של 2022, ולאט-לאט הירידה הולכת ומתמתנת עם ירידה ברבעון האחרון של 15%
בת חן רוטנברג:
 לא צירפנו פה את התקציב של רשות החדשנות אבל חשוב לנו לציין שהוא מתנהג באופן פרו מחזורי עם הנתונים שאנחנו רואים בתרשים
בת חן רוטנברג:
 הועלתה הצעה אולי להפוך את התקציב לאיזשהו סוג של קרן של רשות החדשנות שתתנהג בצורה אנטי מחזורית, כלומר, ברגעי שגשוג תחסוך לעתות מצוקה, כמו שיש היום, ותוכל לסייע לענף הזה שנשען המון על השקעות זרות
בת חן רוטנברג:
     נקודת אור קטנה היא על הגיוס של השלבים המוקדמים דווקא בענף ההייטק
בת חן רוטנברג:
 אם אנשים באים עם איזה רעיון או גרסת אלפא של מוצר, מגייסים בשלבים מוקדמים, אנחנו רואים גם כן התנהגות יחסית דומה לכלל הגיוסים שהראנו בשקף הקודם, אבל כן הייתה ברבעון האחרון של 2023 איזושהי עלייה
בת חן רוטנברג:
 אנחנו חושבים שזה יכול להצביע על האמון שיש בענף הזה
בת חן רוטנברג:
 כלומר, לא נשברו כל הכלים ויכולה להיות לנו איזושהי נחמה פורתא
מטי צרפתי הרכבי:
זה אחרי אוקטובר?
בת חן רוטנברג:
זה ברבעון האחרון
בת חן רוטנברג:
 אגב, מספר העסקאות באמת הולך ויורד, יכול להיות שהיו כמה עסקאות משמעותיות שמשקפות את הדבר הזה
בת חן רוטנברג:
 בשביל להבין את משמעות היקף ההשקעות אנחנו צריכים לבחון את שיעור ההוצאה הממשלתית מכלל ההוצאה, כלומר מה ההישענות שלנו על השקעות זרות
בת חן רוטנברג:
 אנחנו רואים שישראל אולי הנמוכה ביותר מבין מדינות ה-OECD, עם כמעט 10%
בת חן רוטנברג:
 בהשוואה למשל לממוצע מדינות ה-OECD, שהוא 23%, ומדינות האיחוד האירופי, שעומדות על כמעט 30%, זה מהווה 0
בת חן רוטנברג:
49% מהתוצר
בת חן רוטנברג:
 זו תמונת המראה של ההשקעות הזרות ולכן התלות שעמי דיבר עליה קודם
מטי צרפתי הרכבי:
זה, אדוני היושב-ראש, נתון מאוד מאוד קשה שמדינת ישראל לא משקיעה במו"פ, ובמיוחד לוועדה הזאת
אסף זמיר:
זה לא נכון
בת חן רוטנברג:
מה שאנחנו רואים פה זו תמונת המראה של הגיוסים של ההייטק הישראלי אל מול מדד הנאסד"ק
איימן עודה:
התייחסותך, בבקשה
אסף זמיר:
אסף פתיר, הכלכלן הראשי של SNPI
אסף זמיר:
 רק לנקודה הזו ולמו"פ – ההוצאה הלאומית, כלומר הציבורית והפרטית בישראל, על מו"פ היא מאוד מאוד גבוהה, כאחוז מהתמ"ג בהשוואה עולמית, בלי אח ורע בעולם
אסף זמיר:
 שנייה אחרינו בפער קטן דרום קוריאה, וכל שאר ה-OECD בפער רחוק מאחורינו
מטי צרפתי הרכבי:
נשאלת שאלת ההוצאה הממשלתית
אסף זמיר:
מכיוון שהשוק הפרטי מוציא כל כך הרבה על מו"פ בישראל, ההוצאה הממשלתית כאחוז מהסך-הכל היא נמוכה אבל אבסולוטית ההוצאה הממשלתית על מו"פ בישראל היא גבוהה בהשוואה לעולם
מטי צרפתי הרכבי:
כתוב "שיעור ההוצאה הממשלתית", בסוף זה סדרי העדיפויות של הממשלה
אסף זמיר:
אנחנו מחלקים את ההוצאה על מו"פ לארבעה: אנחנו מחלקים אותה לפי מי מוציא אותה, אם זה פרטי או ציבורי, ואנחנו מחלקים על מה היא מוצאת, האם היא מוצאת על מו"פ עסקי, שזה תמיכה בחברות הייטק בעיקר – עוד דברים אבל בעיקר תמיכה במו"פ שנעשה בתעשייה – ובין מו"פ ציבורי, שזה בעיקר אוניברסיטאות, מכוני מחקר, דברים מהסוג הזה
אסף זמיר:
      אם תסתכלו על הארבע-על-ארבע הזה אתם תראו שבהוצאה פרטית על מו"פ עסקי ישראל בפער גדול מובילה בעולם, בהוצאה פרטית על מו"פ ציבורי ישראל מובילה, בהוצאה ציבורית על מו"פ פרטי ישראל גם במקום מאוד טוב
אסף זמיר:
 המקום היחיד שישראל היא לא טובה זה בהוצאה ציבורית על מו"פ ציבורי, שזו הבעיה
אסף זמיר:
 יש כאן תת-השקעה בתשתיות מחקר, באוניברסיטאות ולא בדברים אחרים
עמי צדיק:
לגבי ההערה של אסף, אנחנו לגמרי מסכימים
עמי צדיק:
 כמו שבת חן ציינה, תמונת המראה של השקף הזה זה כ-400 מרכזי מו"פ של חברות בין-לאומיות שקיימות בישראל, כולל ענקיות המו"פ בעולם, גוגל וכל מיני חברות כאלה
עמי צדיק:
 אין לזה אח ורע בעולם
עמי צדיק:
 לכן ההוצאה בישראל היא מאוד גבוהה
עמי צדיק:
 כמו שהראינו בשקף הפיזור, היא 5
עמי צדיק:
6% מהתוצר, ואחרינו קוריאה, כשהממוצע ב-OECD זה 2, נדמה לי
עמי צדיק:
 אנחנו הרבה יותר גבוהים בהוצאה הכללית
עמי צדיק:
 באופן טבעי, ברגע שההוצאה הפרטית מאוד גבוהה אז החלק הממשלתי יותר קטן
עמי צדיק:
 זה נכון מאוד
בת חן רוטנברג:
ציינו את הנקודה הזאת כי כשאנחנו באים לדבר על השקעות זרות אנחנו רוצים להראות את זה, אבל אתה לגמרי צודק, הנתונים האלה מופיעים במסמך המלא, שאני מפנה את כולם אגב להסתכל עליו גם בחומר הרקע של הדיון בוועדה וגם באתר הממ"מ
בת חן רוטנברג:
 זה נותן את התמונה המלאה
בת חן רוטנברג:
     הזכרנו את ההתבדרות של שנת 2023
בת חן רוטנברג:
 עד 2022 זה התנהג באופן יחסית דומה, ב-2023 אנחנו רואים את אותה התבדרות שדיברנו עליה
בת חן רוטנברג:
 במהלך המלחמה ביצעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר לבחינת מצב העסקים
בת חן רוטנברג:
 הם משקפים את דיווחי המנהלים על מצב התעסוקה
בת חן רוטנברג:
 פה אנחנו רואים שענפי ההייטק מתנהגים באופן יחסית דומה לסך הענפים, אבל אם אנחנו מסתכלים על היקף התעסוקה מבחינת שיעור העסקים שמספר המועסקים בהם נוכח, אנחנו יכולים לראות שענפי ההייטק והפיננסיים הם הענפים היחידים שבהם יותר ממחצית מהעסקים הם בעלי שיעור תעסוקה גבוה של יותר מ-81 מהעובדים, לעומת למשל 41 מהעסקים בענפי התעשייה והמסחר ו-29% בענפי הבינוי, ורק 7% מהעסקים בענפי ההייטק מדווחים כי מועסקים אצלנו עד 20% מהעובדים
בת חן רוטנברג:
     אגב, בהקשר הזה חשוב לציין שלפי הנתונים של הלמ"ס, בחודש אוקטובר 2023 יש ירידה במשרות השכיר בענף ההייטק לעומת ספטמבר 2020, ירידה של 2,000 משרות
בת חן רוטנברג:
 כלומר, בלי קשר למגויסים במילואים יש עוד 2,000 משרות שהתפנו, אנשים שפוטרו
בת חן רוטנברג:
     בחזרה לתחילת הדברים, אנחנו חושבים שאפשר אולי להפוך את המשבר שנקלענו אליו להזדמנות בשני כיוונים אפשריים: אחד, הביזור האזורי
בת חן רוטנברג:
 מדינת ישראל מפנה את משאביה ותשומת ליבה לפיתוח האזורים שנפגעו, אם זה הגליל, הצפון, אזור הנגב וחבל תקומה, למנף את זה ולחבר אותם לאקוסיסטם של ההייטק, אם זה בכיוונים של אגרוטק או כיוונים נוספים, ותוך כדי כך גם להשתמש בביזור התעסוקתי ולהגדיל את כלל השותפים, אם זה המגזרים שפחות נוטים להשתתף בזה, אם זה המגזר החרדי או המגזר הערבי, ולצרף גם אותם אל אותו קטר
בת חן רוטנברג:
 תודה רבה
איימן עודה:
 ד"ר אסף פתיר, בבקשה
אסף זמיר:
תודה על ההזמנה
אסף זמיר:
 אנחנו מכון מחקר עצמאי שמתעסק במחקר בתחום ההייטק, מדיניות חדשנות בישראל על שלל היבטיה וגם דברים שקשורים לזה מבחינת שילוב אוכלוסיות וכו'
אסף זמיר:
 אני רוצה להפריד את השפעות הלחימה על ההייטק לטווח הקצר ולטווח הארוך
אסף זמיר:
 הטווח הארוך בעיניי יותר חשוב אבל אני אדבר מעט על הטווח הקצר
אסף זמיר:
 אנחנו עוקבים אחרי הנושא הזה כבר הרבה זמן
אסף זמיר:
 אנחנו מתבססים על סקרים שאנחנו עושים, על נתונים מקרן חירום שהוקמה, קרן פרטית שהוקמה כדי לתמוך בחברות הייטק
אסף זמיר:
 הם שיתפו אתנו את הנתונים של החברות שפנו לקרן ועל בסיס זה דני בירן אצלנו כתב מחקר, שאני חושב שהוא מלמד הרבה על מה בדיוק הקשיים שחברות הייטק נתקלות בהם, ונתונים מהלמ"ס וכו'
יאסר חוג'יראת:
אפשר להתייחס לנתונים לפני ה-7 באוקטובר ואחרי ה-7 באוקטובר?
אסף זמיר:
בהחלט
אסף זמיר:
 אני חושב שהתמונה שעולה היא שהמשבר שההייטק סובל ממנו באופן כללי הוא תולדה של מה שקרה בישראל בשנה האחרונה
אסף זמיר:
 המלחמה ודאי לא עזרה, אבל כשאנחנו מסתכלים על הנתונים אנחנו רואים ירידה דרסטית בהשקעות בהייטק
אסף זמיר:
 אגב, יש גם מגמה גלובלית
אסף זמיר:
 חלק מזה זה מגמה גלובלית שקורית שאינה ייחודית לישראל
אפרת רייטן:
אבל יש התאוששות כבר בעולם בניגוד לישראל
אסף זמיר:
אני לא בטוח
אסף זמיר:
 העולם עדיין נמצא בשפל ביחס לאיפה שהיינו בשנים הקודמות
אסף זמיר:
 מבחינת נתוני השקעות, העולם חזר אחורה, להשקעות שהיינו רואים ב-2018, ישראל אולי חזרה ל-2017
אסף זמיר:
 הנתונים אולי כאן קצת יותר נמוכים אבל אני גם קצת נזהר מזה כי אנחנו שוק קטן ביחס לעולם, שווקים קטנים נוטים להיות יותר תנודתיים, אז אני לא רוצה להסתכל על מספר מסוים ולהגיד: הינה, זה מוכיח שאנחנו נפגענו יותר