GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נופר בוכשטב:
 אנחנו צריכים לעשות כל מה שאפשר כדי להחזיר את כולם הביתה, את אח שלי, את כל שאר 128 החטופים שנמצאים שם, שחלקם פצועים, חלקם לא
נופר בוכשטב:
 אני אסיים ואגיד שהלוואי ומחר אני אוכל לחזור למעבדה, אני אוכל לחזור לאוניברסיטה ולהמשיך את הדוקטורט, כי עכשיו המלחמה והעבודה היחידה שלי זה להחזיר את אח שלי הביתה
נופר בוכשטב:
 אני פה כי הנושא באמת מאוד חשוב
יפעת שאשא ביטון:
אני רוצה, ברשותך, יושב-הראש, לומר לך קודם כל שאני משתתפת בכאבך באמת מעומק הלב ומאחלת, מקווה ושומרת על אופטימיות שהוא ישוב אלינו
יפעת שאשא ביטון:
 הסיפור של יום שישי הוא מזעזע אבל יש בו גם בסיס של אמונה שזה עוד בהחלט יכול לקרות, שהם יחזרו אלינו, שהם עוד בחיים ושאפשר יהיה לשחרר אותם
יפעת שאשא ביטון:
     אני רוצה לומר לך שוועד ראשי המכללות שלח מכתב פניה ל-ICRC, לצלב האדום
יפעת שאשא ביטון:
 בהתחלה הם התעלמו מאתנו ולאחר מכן הם השיבו לנו
יפעת שאשא ביטון:
 האמירה הייתה שחשוב להם מאוד מה שקורה עם החטופים ושהם כן עושים מאמצים
יפעת שאשא ביטון:
 אני לא באה לסנגר עליהם אבל אני רוצה לומר לך שיכול להיות שכמו היוזמה הזאת, שבאה לגמרי מהמרחב האקדמי, אני בטוחה שיהיו, והיו, עוד הרבה יוזמות שאתם פשוט לא יודעים ויודעות עליהן
יפעת שאשא ביטון:
 הלב של כולנו אתכם וגם העשייה שלנו
נופר בוכשטב:
אני אגיד שזה דווקא כן מורגש
נופר בוכשטב:
 אני יכולה להגיד גם מתוך אוניברסיטת תל אביב – אני רואה את המחלקה שלי, ביולוגיה – מאוד תומכים ומנסים לעזור
נופר בוכשטב:
 דווקא הפניות כלפי חוץ, כלפי העולם, לפעמים חוזרות כנגד, אין את ההבנה של מה שקורה פה
איימן עודה:
נופר, תודה רבה לך
איימן עודה:
 כולנו זוכרים את הסיפור של האחות עם האח שלה
איימן עודה:
 אנחנו מקווים שזה יהיה בכיוון אחר, עם תיקון למען החיים ולא שום דבר אחר
איימן עודה:
 לפני מספר שבועות הייתה עסקת שבויים הומניטרית, כולנו הרגשנו מין אתנחתא בפעם הראשונה
איימן עודה:
 אני מקווה שזה יקרה בקרוב-בקרוב
איימן עודה:
 לבי אתך
נופר בוכשטב:
תודה רבה
איימן עודה:
פרופ' אברהם דומב, המדען הראשי, נשמח לשמוע על אתגרי המחקר והפיתוח בצל המלחמה
אברהם דואן:
שלום לכולם, תודה על ההזמנה להשתתף בוועדה החשובה הזו דווקא בימים טרופים אלה
אברהם דואן:
 תחילה אציין שלבי עם החטופים, עם החיילים ועם, לצערנו, כל מה שאנחנו חווים בתקופה האחרונה
אברהם דואן:
 המדע בישראל הוא לא עוד משהו, המדע בישראל הוא כלכלת ישראל, ולכן אנחנו חייבים להמשיך את הפעילות המדעית, הן במישור הבסיסי, כפי שיציגו חבריי, והן במישור היישומי
אברהם דואן:
     במשרדי הממשלה מתנהלים מחקרים יישומים שפותרים בעיות של כל משרד ומשרד
אברהם דואן:
 משרד המדע הוא זה שתומך במדע יישומי בכלל האקדמיה ומכוני המחקר, אבל במשרדים השונים יש מדענים ראשיים, כל מדען ראשי מטפל בסוגיות המדע שקשורות למשרדו, כמו משרד האנרגיה, משרד הסביבה וכן הלאה
אברהם דואן:
 חשוב מאוד לשמר את הפעילות הזו, אי אפשר לעצור, כי לחזור אחר כך מפעילות שהופסקה בפן המדעי זה קשה מאוד
אברהם דואן:
      צריך לציין שזה לא רק המחקרים עצמם אלא הכשרת כוח האדם, המסטרנטים, הדוקטורנטים, שהם הבסיס לכ"א המיומן שנדרש בתעשיית ההייטק, בתעשיית הביוטק, הם באים מתוך אותם דוקטורנטים ומסטרנטים
אברהם דואן:
 מאיפה הם מתפרנסים בזמן שהם עושים את הדוקטורט והמסטר? הם מקבלים את המלגות מאתנו, מהממשלה ומהגופים האחרים
אברהם דואן:
 אם אנחנו מפסיקים את זה, אנחנו פשוט שוברים את התשתית גם המדעית וגם את הדור הבא של מה שנדרש לנו
אברהם דואן:
     אני חייב לציין שהמשרד שלנו כרגע לא חווה שינויים בתקציב מבחינה זו
אברהם דואן:
 יש באוצר הבנה שהנושא הזה הוא קריטי עבור המדינה גם בימים קשים אלה
אברהם דואן:
 אפשר לעשות קיצוצים אבל הקיצוצים האלה הם מתונים והמשרד שלנו מקבל
אברהם דואן:
 אני מקווה שכל משרדי הממשלה יקבלו את התקציב שלהם כדי שהם יוכלו להמשיך ולקדם את אותם הנושאים היישומים שהם אחראיים עליהם
אברהם דואן:
 תודה רבה
איימן עודה:
 פרופ' דוד הראל, נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חבר אישי שברגעים הקשים של החודשיים האחרונים היינו בקשר כל הזמן ואני מעריך מאוד מאוד
דוד ראם:
תודה רבה
דוד ראם:
 אדוני יושב-הראש, חברי היקר איימן עודה, חברי ועדה יקרים, קודם כל אני רוצה להזכיר לך שהזמנו אותך ואת הוועדה לביקור באקדמיה
דוד ראם:
 זה נכון שעכשיו קצת יותר מורכב אבל אני חוזר על ההזמנה הזו
דוד ראם:
 זה מעניין
דוד ראם:
 יש לנו תערוכה
דוד ראם:
 אני מזמין את כל מי שנמצא פה
איימן עודה:
אנחנו רוצים להגיע בהקדם, ממש בהקדם
דוד ראם:
אנחנו נפגשים היום על רקע מציאות מורכבת וקשה מאוד
דוד ראם:
 המתקפה הברוטלית האיומה של החמאס ב-7 באוקטובר גבתה מחיר נורא וחסר תקדים מאזרחי ישראל
דוד ראם:
 המלחמה שבאה בעקבותיה ממשיכה לגבות מאתנו בארץ מחיר דמים יקר ביותר, שלא לדבר על החורבן שהיא ממיטה על אין-ספור חפים מפשע בצד השני
דוד ראם:
 אך גרוע מכך הוא שמסתמן שהלחימה עלולה להרחיק את היום שבו נראה את כל 129 החטופים והחטופות שנותרו בעזה חוזרים הביתה, כולל יגב
דוד ראם:
 ותודה לך, נופר, שבאת לכאן
דוד ראם:
 ליבנו אתכם ולבי האישי גם אתך שתחזירי לדוקטורנט ותסיימי אותו
דוד ראם:
 נדאג לך גם אחר כך
דוד ראם:
     129 זה מספר שכל כמה ימים צריך להקטין אותו ולאו דווקא בקטע טוב, כפי שאנחנו יודעים
דוד ראם:
 המספר היה יותר גדול לפני כמה ימים והוא הולך וקטן בקטע רע מאוד
דוד ראם:
 בשל כך, ולמרות שהקשר של העניין הזה לתפקידי האקדמיה למדעים ולתפקידי כנשיא ולנושא הספציפי של הישיבה הזאת רופף למדי, קשה לי להימנע מלקבוע מעל במה זו בנחרצות ובקול גדול שעל הממשלה להעמיד את עניין החטופים והחטופות בראש מעייניה ממש ובמרחק גדול מאוד משאר תוכניותיה ופעילויותיה
דוד ראם:
 השאיפות והמטרות האחרות, כבודן במקומן מונח, אך אין שום דבר שחשוב בימים אלה יותר מאשר הכוונת כל המאמצים להחזרת ה-129 הביתה עד האחרון והאחרונה שבהם, ובלתי נתפס בעיניי, למרות מה שאנחנו שומעים פה ושם, שלא כך נראים כרגע פני הדברים
דוד ראם:
     ומה באשר למצבנו בעולם האקדמי? הנושא הזה הרבה פחות קריטי מעניין החטופים וההתמודדות מול חמאס אך גם הוא חשוב ביותר, במיוחד כשעיננו נשואות ליום שאחרי ולעתידנו כמדינה
דוד ראם:
 למרות מה שאבי דומב כרגע אמר, רק לאחרונה שמענו את שר האוצר, אותו איש שאמר לפני כמה שנים שתורת היחסות היא פארסה, קובע ממש לאחרונה בראיונות כך – ואני מצטט – "אפשר להחליט שחותכים בחצי את כל תקציב ההשכלה הגבוהה
דוד ראם:
 מי אמר שבזמן שיש מלחמה צריך ללמוד עכשיו לימודי אנתרופוסופיה אנתרופולוגית של ימי הביניים בטימבוקטו?"
דוד ראם:
     ציטוט שני, גם מהשבועות האחרונים: "אין ספק שב-2024 נגיש תקציב חדש שבו יהיה שינוי דרמטי בסדרי העדיפויות
דוד ראם:
 יש דברים שמדינה עושה בשגרה והם לא כל כך חשובים ועכשיו נצטרך לקצץ בהם, כמו תרבות והשכלה גבוהה"
דוד ראם:
 סוף ציטוט
דוד ראם:
 גם אם נתייחס לכך כאל רטוריקה – מזלזלת אבל רטוריקה – אלה חדשות רעות מאוד
דוד ראם:
 אין צורך שאפרט כאן את הסכנות הטמונות בגישה שכזאת למדע ולתרבות בארץ, שללא שמירה קפדנית עליהם נתדרדר חיש מהר לסטטוס של מדינה נחשלת וישמטו היתרונות העצומים שנבנו כאן בעמל רב במשך 75 שנים
דוד ראם:
      חדשות רעות נוספות מגיעות מחוץ לארץ, בעיקר מארצות הברית, ניסיונות להטלת חרם אקדמי על ישראל מצד גופים בינלאומיים עלולים לפגוע קשות בשיתופי פעולה מחקריים ובקידומם של חוקרים ישראלים רבים, וכנגזרת מכך גם ברמתה המדעית הגבוהה של ישראל
דוד ראם:
 אך גרועה ומסוכנת מכך היא ההסתה האנטי-ישראלית חסרת הרסן שמגלה את פרצופה המכוער בקמפוסים שונים בעולם ואשר מסכנת את שלומם, ואולי אף את חייהם, של סטודנטים ואנשי סגל יהודים וישראלים, לאו דווקא יהודים
דוד ראם:
      גולת הכותרת המבישה של עניין זה הייתה בשימוע בקונגרס לשלוש הנשיאות של אוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת פנסילבניה UPenn, והמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס MIT
דוד ראם:
 בעקבות השימוע, כפי שאני מניח שרובכם שמעתם, נשיאת UPenn כבר התפטרה
דוד ראם:
 יש לקוות שכך תעשנה גם שתי הנשיאות האחרות
דוד ראם:
 והאמת היא שאני קורא להן מכאן באופן ברור להתפטר לאלתר
דוד ראם:
      מהפן האישי אוסיף שכמי שקיבל מ-MIT את הדוקטורט שלו ב-1978 מצערת אותי במיוחד התנהלותה של נשיאת MIT, פרופ' סאלי קורנבלות', אשר אגב נהנתה למחרת השימוע מחיזוק משמעותי בדמות הצהרה תומכת ונלהבת של מועצת המנהלים של המוסד
דוד ראם:
 גאוותי בת 45 השנים בדוקטורט הזה מתחלפת לי בימים אלה בבושה גדולה
דוד ראם:
      יש לחפש דרכים לפעול בנחישות וללא לאות נגד תופעות כאלה בחו"ל, מרמת ההסתה וההתלהמות בשטחי הקמפוסים ועד לרמת גופי ההנהלה של האוניברסיטאות
דוד ראם:
 הקהילה המדעית הבינלאומית חייבת לגנות בחריפות לא רק את הטבח הנוראי שביצעו החמאס ועושי דברו ב-7 באוקטובר, לא רק דברים שבאים בעקבותיהם, אלא גם את גל השנאה המטריד מאוד שבא בעקבותיו בחו"ל
דוד ראם:
 וכאן בארץ, אל לנו לשכוח את דבריו של שר האוצר ואת סדרי העדיפות שמשתקפים בתקציב השערורייתי שעבר זה עתה ואלה המתוכננים לתקציב הבא
דוד ראם:
     כמו כן, עלינו לזכור ולא לשכוח את הניסיונות של שר החינוך להשתלט על המל"ג ועל הספרייה הלאומית
דוד ראם:
 חייבים לשמור את העיניים על הכדור בכל רגע כי תוכניות ההפיכה המשטרית מלפני ה-7 באוקטובר לא נגנזו כלל וכלל
דוד ראם:
     ובנימה יותר קונסטרוקטיבית, נוכח האתגרים של התקופה האחרונה עלינו לקחת חלק משמעותי בשיקום ושיפור המערכת האקדמית בישראל, עלינו לסייע למוסדות להתאושש ולשוב לפעילות מלאה, לעודד שיח מכבד ופתוח בין כלל הקבוצות והזהויות בחברה הישראלית, יהודים כערבים, ולהגן בתוקף על ערכי היסוד של עולם האקדמיה
דוד ראם:
 אני מכיר את העבודה המעולה שנעשית באוניברסיטאות בעניין הזה ובכלל בהתמודדות הכללית עם המצב ועל-כך אני בהחלט מברך
דוד ראם:
      תחילת שנת הלימודים – גם כאן עבודה נעשית באוניברסיטאות
דוד ראם:
 שתיים, עד כמה שאני יודע, כבר התחילו
דוד ראם:
 במכללות הסיפור הוא אחר לגמרי ואני חושב ששם נעשית עבודה מעולה
דוד ראם:
 רק הערה אחת קטנה בקשר לעניין הזה – לא לוותר למילואימניקים
דוד ראם:
 להקל עליהם אבל לא לוותר להם
דוד ראם:
 ועוד פעם בנימה אישית, ב-1973 הייתי מגויס למילואים במשך 9
דוד ראם:
5 חודשים
דוד ראם:
 במאמר מוסגר: בתי הבכורה נולדה תוך כדי החודשים האלה, ובעוד שאמי אז כססה ציפורניים על 3 בנים קצינים קרביים במלחמה, אותה בת שנולדה בדיוק 50 שנה אחר כך יושבת עכשיו בבית וכוססת ציפורניים על שני הנכדים שלי הגדולים, בדיוק אותו דבר במעגל של 50 שנה
דוד ראם:
      אבל הנקודה שרציתי להעלות כאן היא שבעצם הפסדתי שנת לימודים, נדמה לי שזו הייתה שנה שלישית לתואר ראשון
דוד ראם:
 הייתי אמור להפסיד את השנה אבל באוניברסיטת בר-אילן, שם עשיתי את התואר הראשון, עשו עבודה נפלאה
דוד ראם:
 בקיץ נתנו לנו קורסים, לא ויתרו על אף קורס, קצת מזורזים, טיפה פחות דרישות, והצלחנו לעבור את השנה השלישית, אני חושב לא בהפסד גדול מבחינת החומר
דוד ראם:
 דברים מהסוג הזה בהחלט כדאי לעשות
דוד ראם:
     לסיום, כולנו חייבים לפעול מתוך יצירת חברה טובה וצודקת יותר, המבוססת על סובלנות ואמון, על הבנה הדדית ועל ערכים הומניים
דוד ראם:
 המשך הלמידה, המחקר והיצירה האקדמית, כולל הדוקטורט שלך, נופר, הם מרכיבים קריטיים במאמץ הזה
דוד ראם:
 אני מתחייב בזאת, ביחד עם חבריי במועצת האקדמיה למדעים, לעשות כמיטב יכולתי כדי להוביל את אלה באופן אחראי ורציני כיאה למי שמשרת בגוף ממלכתי אשר טובת המדינה ועוצמתה המדעית, התרבותית והערכית בראש מעייניו
איימן עודה:
 לגבי עמדת שר האוצר סמוטריץ' כלפי משרד התרבות, אני רוצה להגיד לך שאני לא חסיד גדול של צ'רצ'יל אבל אי אפשר לא להתפעל מהפולמוס שלו עם שר האוצר שביקש לפגוע בתקציב התרבות למען המלחמה
איימן עודה:
 צ'רצ'יל ענה לו: אם נפגע בתרבות אז אני לא יודע על מה ניאבק ועל מה נילחם
איימן עודה:
 זו עמדה ערכית חשובה
הדסה גטשטיין:
הדסה, ראש מטה מנכ"ל משרד החדשנות, גדי, שלא היה יכול להגיע ומוסר דרישת שלום
הדסה גטשטיין:
 קצת על מה שפרופ' הראל ופרופ' אבי דומב אמרו
הדסה גטשטיין:
 משרד האוצר, לא רק שהוא לא יקצץ, הוא גם הבין והוא שותף והמשרד נלחם ביחד עם האוצר לתקציבים של המחקרים – שלא נפגעו וממשיכים לפעול בכל הכוח – ביחד עם מענקי מחקר בינלאומיים, שאף אחד מהם לא נפגע השנה ובתקווה שלא ייפגע גם שנה הבאה
הדסה גטשטיין:
 למה? כי זה התשתית של מדינת ישראל, זה התשתית של הכלכלה, של המדע ושל העתיד, למען החטופים, למען החיילים שנופלים כל יום, על זה אנחנו עובדים ביחד, גם המדע, גם החדשנות, גם הקשרים הבינלאומיים מהאקדמיה, שאף אחד מהם לא נפגע
דוד ראם:
תקציב ההשכלה הגבוהה לא בא ממשרד המדע, הוא בא ממשרד החינוך
הדסה גטשטיין:
דיברתי על תקציב משרד החדשנות והמדע למענקי מחקרים
איימן עודה:
 ברוכה הבאה, חברת הכנסת מטי הרכבי צרפתי
איימן עודה:
 בבקשה, חבר הכנסת יוסף עטאונה
יוסף עטאונה:
תודה רבה, כבוד היושב-ראש, וברכות על קיום הוועדה
יוסף עטאונה:
 אם אני לא טועה, מה-7 באוקטובר זו הוועדה היחידה שלא התכנסה וזה שווה מחקר
יוסף עטאונה:
 אם אנחנו בעניינו של מחקר זה שווה מחקר, למה לא התכנסה הוועדה
יוסף עטאונה:
      אני רוצה גם לפנות לנופר
יוסף עטאונה:
 הלב של כולנו עם המשפחות
יוסף עטאונה:
 אנחנו, בחד"ש-תע"ל, מהיום הראשון אמרנו שחטופים צריך להחזיר ומידית, כולם תמורת כולם
יוסף עטאונה:
 יש עובדה – הדיון הוא על מחקר ועל אקדמיה –  שאינה צריכה מחקר, כי אחרי 80 יום חטופים חזרו כשהייתה הפסקת אש והפוגה המוניטרית
יוסף עטאונה:
 המשך המלחמה וכל הקונספציה של "מה שלא הולך בכוח ילך ביותר כוח" לא החזירו עד לרגע זה חטוף אחד
יוסף עטאונה:
 בצער רב, החזיר רק גופות
יוסף עטאונה:
 לכן אנחנו אתכם בדרישה להחזרת כל החטופים מידית
יוסף עטאונה:
 זו עמדה מוסרית, עמדה אנושית, שלנו
יוסף עטאונה:
     לגבי הדיון עצמו, כבוד היושב-ראש, אני חושב שכל הנושא של מחקר ואקדמיה גם בצל המלחמה כלפינו, כמיעוט, הוא בסימן שאלה מאוד גדול, כל חופש הביטוי של הסטודנטים הערבים, במיוחד בתקופה הזו
יוסף עטאונה:
 הייתה רדיפה מאוד ברורה וסטודנטים רבים הושעו מהמוסדות להשכלה גבוהה
יוסף עטאונה:
 יש כאלה שהושעו לצמיתות, יש בצורה זמנית, והכל תחת חסות אירועי ה-7 באוקטובר
יוסף עטאונה:
 הדעות, האמירות והזכות להביע דעה גם כשהיא אחרת בעת מלחמה, מצריכות אומץ וצריך לכבד אותן
יוסף עטאונה:
      לכן, כל הנושא של הרדיפה הפוליטית והניסיון לסתימת פיות של הסטודנטים הערבים שם את כל שנת הלימודים האקדמית בסימן שאלה כלפי הסטודנטים הערבים, כי חלק גדול מהם – והיה סקר בנדון – מפחדים ואין להם ביטחון לחזור אחרי המלחמה לתוך המוסדות, עד כדי כך שחלק מהם אפילו ביטל את הרישום שלו לשנת הלימודים
יוסף עטאונה:
 לכן אני חושב שהאחריות היא גם על הוועדה הזו, יחד עם ראשי האוניברסיטאות, צריך להיערך בצורה ברורה ולכוון לשיח משותף, מכבד, של כל הסטודנטים, גם ערבים, גם יהודים, לחזרה ללימודים פתוחים, במיוחד לסטודנטים הערבים
איימן עודה:
 ד"ר גורי זילכה, יועץ כלכלי, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, בבקשה
גורי זילכה:
 היושב-ראש, אין ספק שהנושאים המידיים נמצאים בעדיפות ראשונה במדינת ישראל והנושא החשוב ביותר זה שחרור החטופים
גורי זילכה:
 צריך גם להסתכל על הטווח הארוך כבר בימים האלה
גורי זילכה:
 זאת אומרת, אנחנו לא יכולים להתעלם מהמצב שמדינת ישראל נקלעה אליו, ואנחנו, במועצה הלאומית למחקר ופיתוח, חייבים להסתכל בטווח הארוך על בסיס רב-שנתי איך מדינת ישראל יכולה להתמודד עם האתגרים, גם החדשים וגם אלו שהיו בעבר אבל לא באו לידי ביטוי בעוצמה שהם באים לידי ביטוי היום
גורי זילכה:
     המועצה למחקר ופיתוח קיימה דיונים – אנחנו נמצאים במסגרת משרד החדשנות והמדע – והמליצה על מספר נקודות לאור הסוגיות שעלו
גורי זילכה:
 לאור הנתונים שקיבלנו, גם לגבי מה שקורה בארצות הברית והמצב של האקדמיה הישראלית ברחבי העולם, חייבים לתת לזה תשומת לב
גורי זילכה:
 זה בטווח המידי
גורי זילכה:
 ניסינו לבדוק – יש לנו הרבה קשרים עם מוסדות אקדמיים, בארצות הברית בעיקר אבל גם באירופה – ואנחנו יודעים שהעוצמה היום של מה שהתחיל לפני הרבה שנים ב-BDS ממשיכה ומקבלת סממנים הרבה יותר מדאיגים
גורי זילכה:
 זה יכול להביא לידי ביטוי בטווח המידי, בצורה בינונית עד גבוהה, סיכון לקשרי המדע הבינלאומיים של מדינת ישראל, לגרנטים ולדברים נוספים שאומר בהמשך
גורי זילכה:
     איך אנחנו צריכים להסתכל על הנושא הזה? יש אמנם גל אנטישמיות חריג בקמפוסים, יש חרם סמוי על חוקרים ישראלים
גורי זילכה:
 אנחנו יודעים שחוקרים ישראלים חייבים את הקשרים הבינלאומיים, אפילו לצורך פרסום מאמרים, שלא לדבר על מחקרים משותפים, גרנטים משותפים וכו', וכמובן שהשת"פ הבין-לאומי של מדינת ישראל יכול להיות בסכנה
גורי זילכה:
 אין מדע בלי שת"פ בין-לאומי
גורי זילכה:
     מספר נקודות שהתקבלו בהחלטה במסגרת ישיבה משותפת עם האקדמיה למדעים, עם נציגי האוניברסיטאות, משרד המדע, משרד החדשנות וגורמים אחרים
גורי זילכה:
 אני אומר שמדינת ישראל היא מושא לקנאה בעולם מבחינת אחוז התל"ג שהולך למחקר ופיתוח
גורי זילכה:
 אנחנו מגיעים ליותר מ-5%
גורי זילכה:
 מזדנבת אחרינו דרום קוריאה
גורי זילכה:
 5% זה הרבה מאוד
גורי זילכה:
 זה קרוב ל-80 מיליארד שקל בשנה שהולכים למחקר ופיתוח אזרחי
גורי זילכה:
 מזה המדינה משקיעה פחות מ-10%
גורי זילכה:
 זה נובע מכך שרוב ההשקעות היום הן מההייטק ומגורמים רב-לאומיים, חברות רב-לאומיות
גורי זילכה:
 רוב החברות הרב-לאומיות, מרכזי המו"פ שלהן נמצאים גם בישראל ואנחנו מקבלים כמובן תמורה מלאה לכך
גורי זילכה:
     החשש הוא שלאור מה שקורה יכול להיות שהחלק שלהן ילך וידעך ואותם 10% של הממשלה יצטרכו לגדול
גורי זילכה:
 רק לסבר את האוזן, סדר גודל של 1% מהמו"פ הזה זה בין 700 ל-750 מיליון שקל
גורי זילכה:
 זאת אומרת, צריך כבר היום לחשוב במונחים של טווח בינוני וארוך איך המדינה נכנסת לזה ע"י יוזמות, קרנות, סיוע להייטק, כדי לשמור על החדשנות של מדינת ישראל
גורי זילכה:
 חדשנות זה לא דבר שקשור רק לאוכלוסייה מסוימת, זה בסופו של דבר מפוזר לכלל האזרחים במדינת ישראל
גורי זילכה:
 זה מהווה טריגר לפיתוח הן של הפריפריה והן של המרכז
גורי זילכה:
      בהקשר הזה צריך להזכיר שאנחנו גם מעורבים בפרויקט "תקומה" לחיזוק ושיקום הנגב המערבי אבל גם חושבים שבמונחים של הנגב המערבי צריך לפרוש יריעה הרבה יותר רחבה
גורי זילכה:
 בנגב המערבי זה לא רק קיבוצים, זה לא רק עיירות פיתוח, יש גם אוכלוסייה בדואית וערבית
גורי זילכה:
 בזמנו הייתי מעורב בניסיון לפתוח שלוחה של אוניברסיטת בן גוריון ברהט עם יוזמה והסכמה של אוניברסיטת בן גוריון
גורי זילכה:
 זה לא הסתייע
גורי זילכה:
 יכול להיות צריך לחשוב גם במונחים הרבה יותר רחבים בנושא הזה, איך החדשנות, איך המדע, איך ההשכלה הגבוהה למעשה מגיעה לכל האוכלוסיות
גורי זילכה:
 כמובן שיש לנו את המכללות ברקע
גורי זילכה:
 למכללות ברקע יש משקל מאוד חזק בדרום
גורי זילכה:
 יש לנו את ספיר, שלצערנו משותקת, יש לנו את אשקלון, יש לנו את אשדוד, יש לנו את אחוה, יש לנו מכללות להוראה בבאר-שבע, יש לנו את סמי שמעון, יש תשתית בדרום גם, כמובן גם בצפון, ואת זה צריך לחזק
גורי זילכה:
     לכן, הנושא הזה, שהוא סכומים שנשמעים כאילו פנטסטיים, של החשיבה של כספי המחקר למו"פ אזרחי הוא חשוב ממדרגה ראשונה
גורי זילכה:
 אם אנחנו נראה שם ירידה, פחות סטארט-אפים יהיו במדינת ישראל, פחות חברות ירצו לקחת סיכון, הכספים של החברות הרב-לאומיות פחות יזרמו למדינת ישראל, יהיו לנו פחות אנג'לים ואנחנו נצטרך סיוע של הממשלה לנושא הזה
גורי זילכה:
 יכול להיות שהכספים האלה לא יבואו לידי ביטוי מלא
גורי זילכה:
 כלומר, מדינת ישראל לא תשקיע את כל הכספים האלה אם נתבדה והמצב יהיה יותר טוב מבחינה כלכלית, אבל צריך לזכור שהדברים האלה צריכים להיות משוריינים כבר בתקציבים הבאים על בסיס רב-שנתי בבסיס התקציב בשלב ראשון ואחר כך לראות מה קורה עם זה
גורי זילכה:
     הנושא השני הוא חיזוק הקשרים הבינלאומיים של מדינת ישראל
גורי זילכה:
 אני אתמקד בארבע קרנות דו לאומיות חזקות
גורי זילכה:
 יש לנו עם ארצות הברית שלוש קרנות כאלה, אחת תעשייה, אחת חקלאות ואחת למחקר בסיסי, ויש לנו את הקרן הגרמנית
גורי זילכה:
 שרת המדע הפדרלית הגיעה לארץ, מחר יש לנו פגישה אתה
גורי זילכה:
 אנחנו חושבים שחיזוק הקרנות הדו-לאומיות חשוב ביותר
גורי זילכה:
 מדובר פה על סכומים די נמוכים, אפשר להתחיל, כי זה עובד על בסיס של מצ'ינג
גורי זילכה:
 על כל מיליון יורו שאנחנו נשקיע שם אנחנו נקבל תמורה מלאה, בהחלטה ובהסכמה כמובן של המדינות השותפות בזה, ממשלת ארצות הברית וגרמניה
גורי זילכה:
 זה יכול לסייע בצורה משמעותית
גורי זילכה:
     הכספים האלה בסופו של דבר מנותבים למחקר בסיסי אבל גם למחקר יישומי בנושאי חקלאות ובנושאי תעשייה בקרנות האמריקאיות שיש לנו
גורי זילכה:
 לא לשכוח גם את הקרנות שיש לנו עם השוק האירופי
גורי זילכה:
 אנחנו חברים מלאים בהורייזן, אנחנו חברים מלאים בתוכנית הבאה של השוק האירופי, צריך לשמור על זה, צריך לשמור על מעמדנו ב-OECD וצריך לשמור על מעמדנו הכללי במדע
גורי זילכה:
 המדע הוא טריגר לפיתוח של מדינת ישראל ברמה הבינלאומית
גורי זילכה:
     הנושא השלישי, שממילא אנחנו נמצאים שם במצב של רצון גם לפני האירועים האחרונים הטרגיים שקרו, הוא שיש הרבה מדענים שרוצים לחזור לישראל אבל אין להם מקום במדינת ישראל
גורי זילכה:
 אין מספיק, מעבר לפרישה הטבעית שיש באוניברסיטאות, אין לנו מספיק מקומות למדענים ישראליים
גורי זילכה:
 המדענים הישראלים שיכולים לחזור לפה – אנחנו מדברים על מדענים ברמה בינלאומית – כמובן שלא מספיק לפתות אותם במשכורת, צריך גם השקעות נוספות, השקעות בציוד, השקעות במעבדות ועוד
גורי זילכה:
 בנושא הזה צריך גם תמיכה ממשלתית
גורי זילכה:
 אנחנו מגבשים כעת את ההמלצות התקציביות שנביא לשר החדשנות והמדע, שיוכל להביא את זה לממשלה ולכנסת
גורי זילכה:
      חוקרים יהודיים
גורי זילכה:
 לא מדובר על ישראלים חוזרים, יכול להיות שחוקרים יהודיים ירצו בכל זאת לחזור לפה
גורי זילכה:
 אנחנו נוכל לעשות את זה גם כן
גורי זילכה:
 הכספים לכנסים בינלאומיים – אנחנו חוששים מדעיכה של הכנסים הבינלאומיים של מדינת ישראל
גורי זילכה:
 אנחנו חושבים שצריך להיות לזה גם סבסוד
גורי זילכה:
 הממשלה יכולה לשים כספים שם לפחות בשנתיים-שלוש הקרובות
גורי זילכה:
     הנושא של הקרן הלאומית למדע – אנחנו חושבים שהקרן יכולה לעזור בנושא של מדענים זרים לתקופות קצובות בישראל, ואנחנו מדברים גם על חוקרים ישראלים שיכולים לבוא מהארץ לחו"ל וגם שם לעזור להם
גורי זילכה:
 כל המכלול הזה יכול בחשיבה לטווח ארוך לעזור למדינת ישראל, לעזור לכלל אזרחי מדינת ישראל
איימן עודה:
 ברוכים הבאים, חבר הכנסת יואב סגלוביץ' וחבר הכנסת ד"ר עופר כסיף
דבי קאופמן:
הערה קטנה לדבריו של גורי
דבי קאופמן:
 במסגרת העבודה שלנו במולמו"פ בחנו מתחילת המלחמה מה קורה, בעיקר בארצות הברית וגם במספר מדינות באירופה, בנוגע לאנטישמיות והחרמות על מדענים ישראליים וכדו'
דבי קאופמן:
 מצאנו שהעלייה היא משמעותית וניכרת, בטח לעומת גלי האנטישמיות בעבר, בהיסטוריה של ההתמודדות של מדינת ישראל והמחקר בקמפוסים
דבי קאופמן:
 אנחנו רואים תנועות חריגות בעניינים האלה, כך שהתמיכה שגורי דיבר עליה היא משמעותית בימים האלה כי אנחנו כבר רואים מעין חרם סמוי על חוקרים ישראליים, שלא בא לידי ביטוי באופן מוצהר, זה בא לידי ביטוי בזה שהם מגישים מאמרים ולא קוראים אותם, לא מקבלים אותם, גרנטים נידחים וכדו'
דבי קאופמן:
 זה משהו שמתחיל להתגלגל ולהתהוות ויש באמת סכנה ממשית בעניין הזה
איימן עודה:
תודה לך על ההערה
איימן עודה:
 אנחנו בוודאי תומכים בכל פולמוס, בכל ויכוח, מאבקים פוליטיים, אבל יש לכולנו עמדה ערכית נגד אנטישמיות, נגד עמדה כלפי עם שלם בהיותו עם, כלפי תרבות של עם, זו עמדה מקיר לקיר שנתמכת על ידי כל חברי הוועדה
איימן עודה:
 ד"ר שרית לארי, מרכז אקורד, בבקשה
שרית לארי:
שלום לכולם, תודה רבה על ההזמנה לדבר בפורום החשוב והמכובד הזה
שרית לארי:
 אני מנהלת תחום אקדמיה של מרכז אקורד
שרית לארי:
 מרכז אקורד הוא מרכז חברתי-אקדמי
שרית לארי:
 זאת אומרת, אנחנו מתבססים על ידע אקדמי מתחום הפסיכולוגיה החברתית ומתחומים נושקים אבל האופק שלנו הוא יישומי
שרית לארי:
 אנחנו מנסים ומנסות לייצר כלים יישומים ותובנות יישומיות לטובת חברה שוויונית וסובלנית
שרית לארי:
 הצטרפות שלי לשני דברים שנאמרו פה ונראים לי חשובים: מי ייתן ויחזרו כל החטופות והחטופים חיים במהרה, מי ייתן ויהיה שלום
שרית לארי:
      מה שאני אדבר עליו היום במצגת שאני אראה לא מדבר באופן ישיר על מחקר ופיתוח אלא מדבר על משהו שמאוד חשוב למחקר ופיתוח
שרית לארי:
 בתחום האקדמיה של מרכז אקורד עובדים עם הנהלות, עובדים עם סגל אקדמי ועובדים עם סגל מנהלי כדי לוודא שיחסים בין ערבים ויהודים, וגם בין קבוצות אחרות בקמפוסים, טובים, או לפחות לא גרועים בימים כאלה
שרית לארי:
      כל מחקר ופיתוח מתבסס על קמפוס שהוא יציב, שהוא מתפקד ורצוי משגשג, ובימים כאלה חשוב מאוד שנדע איפה עומדת האקדמיה מהבחינה הזאת, מבחינת מה קורה לסטודנטיות והסטודנטים שלה
שרית לארי:
 זה קהל ענק
שרית לארי:
 שנה שעברה היו 340,000 סטודנטיות וסטודנטים, זה קהל ענק שחשוב שנדע איפה הוא עומד אם אנחנו רוצים לחשוב בצורה מפוכחת על מה מצפה לנו ומה ישפיע על המחקר והפיתוח שלנו
שרית לארי:
      עשינו מחקר שאני אחלוק נקודות עיקריות ממנו, את המחקר המלא אנחנו נשים באתר שלכם
שרית לארי:
 את המחקר שאדבר עליו עכשיו ערכנו בין 15 בנובמבר ל-23 בנובמבר בקרב כ-1,000 סטודנטיות וסטודנטים ערבים ויהודים
שרית לארי:
 בדקנו אצלם כוונות נשירה, רגשות בין יהודים לערבים ואת הקשר בין רגשות בין יהודים וערבים לכוונת נשירה, שזה דברים מאוד מעשיים ויישומים שמשפיעים עלינו, ובדקנו גם קשר חיובי או שלילי בין יהודים לערבים
שרית לארי:
      הנתון הראשון, והוא נתון מדאיג מאוד בעינינו, הוא שכ-50% מהסטודנטיות והסטודנטים הערבים ו-25% מהסטודנטיות והסטודנטים היהודים שוקלים שלא להתחיל את שנת הלימודים במידה בינונית וגבוהה
שרית לארי:
 זה נתון מאוד מדאיג
שרית לארי:
 זה אומר שאחד מכל שני סטודנטים ואחד מכל ארבעה סטודנטים שוקל לא להגיע, וזה לא בגלל כל מיני סיבות, אנחנו שאלנו האם הם שוקלים לא להגיע בגלל מתח בין יהודים לערבים וזו הסיבה
שרית לארי:
 הם שוקלים לא להגיע בגלל המתח, ממש ממש בגלל המלחמה
נירה לאמעי:
בכל סוגי המוסדות? אוניברסיטאות ומכללות נבדקו ביחד?
שרית לארי:
כן, זה היה מאוד רחב
שרית לארי:
 אני לא החוקרת, החוקרת על מטוס כרגע אז אני מציגה בשמה, אבל כל הנתונים האלה קיימים ובגלל זה רציתי להגיד שהמצגת גם תהיה שם, כמה מכללות, כמה אוניברסיטאות, גם עשינו ניתוחים שמבדילים ביניהן, אבל לא את הכול אני אצליח לעשות פה כרגע
שרית לארי:
 אבל כן, בכל סוגי המוסדות, זה היה יחסית רחב ומגוון מבחינה מוסדית
איימן עודה:
מתי נערך הסקר הזה? כי את מבינה שכל שבוע פה חשוב ומשפיע על כולנו
איימן עודה:
 מתי בנובמבר?
שרית לארי:
בין 15 ל-23 בנובמבר
שרית לארי:
 זה באמת יהיה מעניין לעשות אותו שוב פעם
שרית לארי:
 זה משהו שאנחנו רוצים - - -
איימן עודה:
בטח, זו שאלה שמשתנה בכל חודש
שרית לארי:
נכון
שרית לארי:
 אבל מה שזה כן אומר זה שהסטודנטיות והסטודנטים שנפגוש ברוב המוסדות שיפתחו את שנת הלימודים בשבוע וחצי הקרוב הם סטודנטיות וסטודנטים ששקלו לא לבוא
שרית לארי:
 מה שמשנה זה לא רק שהם לא יהיו, אלא שזהו הלך הרוח, שהם עם רגל אחת בחוץ והם עם רגל אחת בחוץ בגלל מתח בין יהודים לערבים
שרית לארי:
 זה משהו לקחת לתשומת לבכם
שרית לארי:
     סטודנטיות וסטודנטים ערבים ויהודים מפחדים זה מזה במידה דומה
שרית לארי:
 20% מהם מפחדים במידה רבה זה מזה
שרית לארי:
 אנחנו על סקאלה של 1 ל-6, מ"כלל לא" ל"במידה רבה" וצריך לשים לב ש-1 מ-5 סטודנטים יהודים וערבים פוחדים זה מזה במידה גבוהה
שרית לארי:
 אנחנו נכנסים לקמפוס מאוד מתוח שחלקים גדולים מהסטודנטיות והסטודנטים שוקלים לא להיות
שרית לארי:
      בקרב סטודנטיות וסטודנטים יהודים וגם ערבים יש נכונות נמוכה לקרבה חברתית
שרית לארי:
 נתנו כל מיני סוגים של קרבה חברתית, שאלנו: האם תרצה ללמוד באותו קורס או תוכנית לימודים עם יהודי או ערבי? 30% מהיהודים ו-17% מהערבים כלל לא רוצים ללמוד אחד עם השני או להשתתף בפעילות חברתית משותפת – האחוזים הולכים ועולים – או לעבוד על עבודה משותפת
שרית לארי:
 אנחנו רואים שחוסר הרצון הולך ועולה ככל שהקרבה החברתית מתגברת והוא באמת מגיע לשיא בלגור ביחד בבנייני המעונות
איימן עודה:
ד"ר לארי, אני רוצה רק לפתוח סוגריים בבקשה: פתיחת שנת הלימודים אמורה להיות ב-31 בדצמבר לפי ההחלטה, נכון?
שרית לארי:
כן