GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עשור:
 חשוב מאוד שתהיה ועדה כזו שנוגעת בטכנולוגיה משנת חיים לדעתי
עשור:
 דיברנו על ההזדמנויות ואני רוצה דווקא כן להציף את הסיכונים בנושא הפרטיות, כמו שנגע הבחור מהרשות להגנת הפרטיות
עשור:
 אנחנו מדברים פה על תהליכים קדימה, ועדה שתלך ויהיו עוד ועוד פגישות, אבל בינתיים המידע שלנו קצת מופקר בידי בינה מלאכותית, בידי חברות אזרחיות שכבר משתמשות בו
עשור:
 אם ניקח את השחקן המרכזי, openAI, שלא עומד כרגע בשום רגולציה וכולם משתמשים בו, אין משרד שלא משתמש בו, והזכירו פה חבריי שיש גם משרדים ממשלתיים שמתכוונים להשתמש בצ'אט GPT לטובת ייעול כל מיני תהליכים והמון מידע רגיש עולה אליו ואף אחד לא מתייחס לזה, זה קצת נעלם מהשטח
עשור:
 צריך לתת לזה מענה מידי, במקביל לתהליכים שאנחנו עושים כדי לפתח את החדשנות
אורית פרקש הכהן:
 דוד גולן, בבקשה
דוד מגן:
תודה רבה ותודה על הדיון המעולה
דוד מגן:
 שמי דוד גולן, ב-7 שנים האחרונות קמתי וניהלתי את חברת Viz
דוד מגן:
ai, חברת בינה מלאכותית בתחום הרפואה
דוד מגן:
 אנחנו מזהים פתולוגיות, כגון שבץ, מסריקות CT ומתריעים לרופאים במטרה לאפשר טיפול מהיר ולהציל חיים של חולים, ולא רק שאנחנו מנסים, אנחנו גם מצליחים, המוצר שלנו פעיל במעל ל-1,400 בתי חולים ברחבי העולם, כולל בארץ, ומציל חיים על בסיס יומיומי, כך שבינה מלאכותית זה איך שאני מוצא את פרנסתי, גם בעולמות אפליקטיביים וגם עם המון-המון רגולציה
דוד מגן:
     אני מאוד התרשמתי מהעבודה שנעשתה וממה שהוצג פה, אני כן חייב להגיד משהו אחד, שיש בינה מלאכותית ויש בינה מלאכותית, ובשנה-חצי שנה האחרונות אנחנו רואים קצב התקדמות הרבה-הרבה יותר מהיר ואנחנו לא יכולים לשחק את המשחק של אתמול, אנחנו צריכים לשחק את המשחק של היום
דוד מגן:
 מנהלים ומנהלות של חברות הייטק גדולות, מה שהם עושים היום כל היום זה לחשוב איך הם מטמיעים עוד ועוד כלי AI בתוך החברות שלהם, גם לפיתוח אבל גם במחלקות המשפטיות, מחלקות השיווק ומחלקות התמיכה
דוד מגן:
 אנחנו רואים הגדלת יעילות והגדלת פריון של 30% עד 50% במחלקות שונות לאורך כל הארגונים כל הזמן
דוד מגן:
     ממשלות שלא יקפצו על העגלה ויעשו את זה פשוט יישארו מאחור
דוד מגן:
 מה זה דורש מבחינתנו? המציאות השתנתה, זה דורש גם לשנות את סדרי העדיפויות
דוד מגן:
 שני פערים מאוד גדולים: אחד מהם בצד של ה-NLP, הנגישות של כולנו לבינה המלאכותית היא חלקית בגלל שהיא עדיין לא מדברת עברית כמו שצריך וחייבים להגדיל את ההשקעה בזה ולהאיץ את לוחות הזמנים
דוד מגן:
 הדבר השני הוא פשוט תמיכה
דוד מגן:
 אנחנו מדברים פה על סכומים שנשמעים גדולים, 500 מיליון שקל, עוד 500 מיליון שקל, Viz זו חברת יוניקורן שגייסה 250 מיליון דולר עד היום לאפליקציה אחת בבתי חולים
דוד מגן:
 צריך הרבה כסף לדברים האלה אבל הם מחזירים את עצמם עם המון-המון דיבידנדים
דוד מגן:
     הדבר האחרון שחשוב לי להגיד הוא שאי אפשר להתעלם מהפיל בחדר ולא משנה מה עמדתכם לגבי הרפורמה המשפטית
דוד מגן:
 לא יכול להיות שכשהמציאות משתנה אנחנו מתעלמים מזה ולא יכול להיות שכשסם אלטמן, מנכ"ל החברה החשובה ביותר בתחום, מגיע לארץ הוא לא נפגש עם ראש הממשלה
דוד מגן:
 לא משנה, צריך להיות צודקים ולא חכמים, לשים את זה בצד ולהתמקד באתגרים החשובים שפה היום, להסיט את המשאבים, תשומת הלב והכסף לטובת שדרוג של כל המדינה להפוך להיות מסטארט-אפ ניישן ל-AI Nation במובן האמיתי והמלא
דוד מגן:
 תודה רבה
אורית פרקש הכהן:
 מסכימה עם כל מילה שלך ואתה יודע שאני גם בצוות של בית הנשיא ואין מישהי שרוצה יותר ממני שהדברים יגיעו לפתרון טוב
אורית פרקש הכהן:
 תודה על הדברים
אורית פרקש הכהן:
 אורלי אלידן הראל, חברת סרנוס, בבקשה
אורלי אלידן הראל:
שלום לכולם, שמי אורלי הראל, אני מנכ"לית ומייסדת של חברת סטארט-אפ בשם סרנוס AI שמתמחה בבינה מלאכותית לתחום הבריאות
אורלי אלידן הראל:
 החברה שלנו פיתחה מערכת ממוחשבת מבוססתGenerative AI עם פטנט רשום לצורך קבלת החלטות טיפוליות רפואיות מותאמות אישית ולצורך תעדוף תורים בבתי חולים
אורלי אלידן הראל:
 המערכת היא כלי מציל חיים מהמעלה הראשונה ובמקביל גם חוסכת למערכות בריאות משאבים כספיים יקרים שאפשר לנתב למטרות חשובות אחרות
אורלי אלידן הראל:
 הפתרון שלנו ופתרונות אחרים בתחום ה-AI בעולם הבריאות יכולים לשפר את טיב ואיכות השירותים הרפואיים שיינתנו לציבור הרחב ולקדם שוויון מהותי ע"י הטמעת סטנדרט רפואי אחיד על בסיס המחקרים והדאטה העדכניים ביותר
אורלי אלידן הראל:
      בדיון החשוב הזה אני רוצה להתייחס למצב בשוק מזווית של התעשייה מכיוון שללא תעשייה ישראל תישאר בתחום מאחור
אורלי אלידן הראל:
 חיי היזמים והיזמיות בתחום ה-AI בישראל כיום מאתגרים, היקף ההשקעות בהייטק ברבעון הראשון של השנה ירד במעל 70% ביחס לשנה שעברה, ירידה חדה אל מול שאר העולם
אורלי אלידן הראל:
 רוב החברות החדשות מתאגדות מחוץ לישראל וחברות קיימות בוחנות העברה של הפעילות לחו"ל
אורלי אלידן הראל:
 חברות צעירות שהוקמו בשנים האחרונות לא מצליחות לגייס סבבים נוספים והן תסתגרנה
אורלי אלידן הראל:
 המשמעות היא שהקניין הרוחני כבר לא יהיה בישראל, שהחברות בתחום כבר לא יצמחו בישראל ולא יעסיקו עובדים ישראלים ושטובי המוחות והחוקרים ירצו גם הם לצאת מחוץ לישראל
אורלי אלידן הראל:
     מדינות שונות בעולם מציעות תמריצים שונים לאנשי ההייטק ואילו בישראל אנו מוצאים את עצמנו במלחמה קיומית ומול קיצוצים ברשות החדשנות
אורלי אלידן הראל:
 אני פונה לממשלת ישראל מכאן, אנו במצב חירום, גנזו כל חקיקה קיצונית, תחזירו את הוודאות למשקיעים וליזמים, תקצו עוד משאבים לרשות החדשנות על מנת ליצור עוד תמריצים לפרויקטים בתחומי ה-AI
אורלי אלידן הראל:
 בואו נפעל ביחד לשיקום הנזקים לפני שיהיה מאוחר מדי
אורלי אלידן הראל:
 תודה
אורית פרקש הכהן:
 אנחנו נצטרך לצערי הרב לסיים
אורית פרקש הכהן:
 אני מסכמת את הדיון הזה קודם כל בהערכה מאוד מאוד גדולה לכל מי שהשתתף בדיון וגם נשאר עד סופו
אורית פרקש הכהן:
 אם אפשר לארוז את כל הדברים שנאמרו כאן זה שבעולם הטכנולוגיה והבינה המלאכותית אנחנו צופים במהפכה אמיתית, מהפכה של ממש שהולכת להשפיע על כל תחומי חיינו
אורית פרקש הכהן:
 ישראל נמצאת בתחרות בין-לאומית אדירה בתחום הזה ואני, ובשם הוועדה, קוראת לממשלה ללחוץ על הגז, נעשים דברים חשובים אבל צריך להעלות את הנושא הזה לסדר העדיפויות, את נושא הבינה המלאכותית ואנחנו נעקוב בנושא
אורית פרקש הכהן:
     אני חושבת שהעובדה שדיון ראשון ויחיד מסוגו מתקיים בכנסת בנושא הזה אחרי שמונה חודשי כינונה של ממשלה זה דבר שאינו צריך להיות כך
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת שהממשלה חייבת לקחת את הדבר הזה ולהעלות אותו מאוד מאוד גבוה בראש סדר העדיפויות שלה
אורית פרקש הכהן:
 אני מברכת על העבודה המאוד חשובה שמתקדמת במשרדי הממשלה השונים
אורית פרקש הכהן:
 אני גם יודעת כמה היא מורכבת ואתם פוסעים במין ארץ לא זרועה, אבל הממשלה גם בעיניי חייבת לתת משאבים הולמים יותר לתוכנית הלאומית לבינה מלאכותית
אורית פרקש הכהן:
 הצטערתי לשמוע שהתקציב לפרויקטים לאומיים ירד
אורית פרקש הכהן:
 אני אשמח ופונה לוות"ת לשקול לעדכן ולייצר תוכנית חמש-שנתית עדכנית בנושא חיזוק האקדמיה בתחום הזה
אורית פרקש הכהן:
      ישראל צריכה לחתור להיות מובילת AI, גם בהיבט האקדמי, גם בשווי השוק שהחברות הישראליות ייצרו בתחום, גם בהערכות שלה, בדיוק כפי שאמר כאן הפרופסור לגבי היערכות המדינה לשינויים שייערכו בכלכלה ובעולם התעסוקה שלה ובכלל
אורית פרקש הכהן:
 אין עוד טכנולוגיה שיכולה להשפיע על חיי הישראלים לטובה בתחום החינוך, הבריאות, המדע ותחומים אחרים מול הממשלה
אורית פרקש הכהן:
 אני קוראת להאיץ את התהליכים, על מוקד הידע, על צוות הרגולטורים, והכל בשיתוף פעולה מלא עם ענף ההייטק בישראל
אורית פרקש הכהן:
 שנתעסק בעבודה ונתעסק בישראל לפני הכול ולא בדברים אחרים
אורית פרקש הכהן:
 תודה רבה, מאוד מעריכה את השתתפותכם
אורית פרקש הכהן:
 ישיבה זו נעולה
איימן עודה:
היום ה-19 במאי 2023 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:
 שלום, חברים ושלוש חברות, בדרך כלל היחס בין גברים ונשים סביב השולחן הוא 50-50, הפעם יש פחות מ-10% נשים, אנחנו צריכים לדאוג שזה יהיה שוויוני
איימן עודה:
 היום אנחנו בעיקר נקשיב ונלמד, לאחר מכן נשאל בשביל ללמוד ולשפר
איימן עודה:
 נושא הישיבה הוא תמונת מצב המחקר והפיתוח בישראל
איימן עודה:
 נשמע את דיווח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי
איימן עודה:
 בדוח מסתמנת האטה במחקר ופיתוח במדינה
איימן עודה:
 נשמח לשמוע מנציגי המולמו"פ מהן הסיבות להאטה זו והדרכים להתמודד עמה
איימן עודה:
 פרופ' לביא, בבקשה
פרץ לביא:
תודה רבה ליושב-הראש
איימן עודה:
תודה רבה שאתה מגיע לישיבות רבות, כך גם פרופ' דוד הראל, תודה רבה לכם
איימן עודה:
 אני מעריך מאוד את זה שאתם מגיעים ומשתתפים בישיבות רבות ואנחנו לומדים מכם
פרץ לביא:
מטרת הישיבה היא לדווח על פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי בשנת 2022
פרץ לביא:
 אני אפתח בכמה מילות הסבר על המועצה הלאומית למחקר ופיתוח
פרץ לביא:
 המועצה הלאומית הוקמה על פי חוק שעבר בכנסת בשנת 2002–תשס"ג, כאשר המטרה הייתה להקים גוף אשר יסתכל במבט-על כל המחקר והפיתוח שנעשה במדינת ישראל, הן האקדמי, הן התעשייתי, הן במכונים ממשלתיים והן בבתי חולים, ויהווה גוף מייעץ לממשלה כיצד להמשיך בפיתוח המדע, כיצד להשקיע כספים, באיזה נושאים
פרץ לביא:
     התפקידים פורטו בדוח שעבר בכנסת בשנת 2002, כאשר הרכב המועצה גם נקבע בחוק
פרץ לביא:
 ההרכב קבוע והוא כולל 15 חברים אשר אינם נושאים בתפקידים ניהוליים בתחום של מחקר ופיתוח
פרץ לביא:
 בראש הוועדה עומד מדען בעל מוניטין וניסיון בניהול מערכות מחקר ופיתוח
פרץ לביא:
 ההמלצה היא של האקדמיה הלאומית למדעים
פרץ לביא:
 ישנו חבר של האקדמיה שהוא גם חבר המועצה, במקרה שלנו זה פרופ' יוסי קוסט, ארבעה מדענים בעלי ניסיון במחקר ופיתוח ממוסדות להשכלה גבוהה, ארבעה מומחים אנשי התעשייה עתירת הידע, ארבעה מדענים בעלי ניסיון מוכח בתחום המדיניות של מחקר ופיתוח, וכלכלן בעל ניסיון ומוניטין בתחום כלכלת המחקר
פרץ לביא:
     החוק גם מפרט כיצד האנשים מתמנים, כאשר המינוי ניתן ע"י נשיא המדינה
פרץ לביא:
 אני קיבלתי את המינוי מהנשיא ריבלין וחברי המועצה קיבלו את המינוי מהנשיא הרצוג בגלל שבין לבין היו כמה וכמה ממשלות בדרך
פרץ לביא:
 גם התקופה נקבעה בחוק
פרץ לביא:
 חברי המועצה והיושב-ראש מתמנים לתקופה של ארבע שנים כאשר הנשיא יכול להאריך את התקופה בשנתיים נוספות
פרץ לביא:
      המועצה מגישה דוחות הן לשר החדשנות, המדע והטכנולוגיה, לוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, והן לוועדת המדע של הכנסת, כפי שאנחנו עושים היום
פרץ לביא:
 לצורך כך היא אוספת מידע מאוד מאוד – ד"ר גורי זילכה ידבר על אופן פעילות המועצה – וב-2007 גם הייתה תוספת לחוק המולמו"פ כאשר נקבע שהתקציב של המולמו"פ יהיה תקציב עצמאי
פרץ לביא:
 למרות שאדמיניסטרטיבית הוא שייך למשרד המדע דאז, האחריות לתקציב הזה היא של המולמו"פ
פרץ לביא:
     כיום יש במועצה מספר ועדות ייעודיות שעוסקות בנושאים ספציפיים שראשי הוועדות או מחליפיהם ידווחו על הפעילות שלהם מיד
פרץ לביא:
 ועדה שעוסקת בקידום החינוך המדעי-טכנולוגי בעיקר בגיל הצעיר, קידום המחקר המדעי ומצוינות המחקר המדעי, ואותה ועדה גם עוסקת בקשרי מחקר ופיתוח בין-לאומיים, גיבוש תחומי עדיפות לאומית למדעים טכנולוגיים, מחקר ופיתוח סביבתי בעידן של שינויים גלובליים, מדיניות השקעה בתשתיות מחקר ויחסי אקדמיה משק
פרץ לביא:
     אופן הפעילות בתרשים הבא: הוועדות מדווחות למועצה, המועצה מאמצת, או איננה מאמצת, את המלצות הוועדות, ולאחר שהמועצה מאמצת ההמלצות עולות לוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, בראשה עומד שר חדשנות, המדע והטכנולוגיה
פרץ לביא:
 השנה כבר היו שתי ישיבות של ועדת שרים למדע וטכנולוגיה ואני שמח שהיו דיונים בהמלצות המועצה בנושאים בחשיבות לאומית של מחקר ופיתוח
פרץ לביא:
     הייתי רוצה כבר עכשיו להודות גם לחברי המליאה, גם ליועצי מועצה, גם לחברי הוועדות
פרץ לביא:
 בוועדות משתתפים מתנדבים שמקדישים זמן רב לפעילות שלהם, הם אינם מקבלים שכר, גם אינם מקבלים הוצאות, יש כמעט 100 חברים בוועדות המועצה ואני רוצה להודות לכולם
פרץ לביא:
 אני גם רוצה להודות לאנשי משרד המדע ובראשם למדען הראשי, פרופ' אבי דומב, על שיתוף הפעולה שהיה יוצא מהכלל בשנה האחרונה, ממש שיתוף פעולה סימביוטי
פרץ לביא:
     אני אבקש עכשיו מד"ר זילכה לדבר על אופן פעילות המועצה והצורה בה אנחנו אוספים את המידע
פרץ לביא:
 בבקשה, גורי
גורי זילכה:
תודה רבה
גורי זילכה:
 הפעילות של המולמו"פ היא פעילות אינטגרטיבית יחידה מסוגה במדינת ישראל
גורי זילכה:
 יש לנו הרבה גופים, כפי שאתם רואים פה, שעוסקים בנושא של מו"פ במדינת ישראל
גורי זילכה:
 הגיוון הרחב של מוסדות והביזור הוא לאו דווקא דבר שלילי אלא דבר חיובי, מקובל במדינות מערביות, אבל חייבים לראות אינטגרטיבית בעיקר בנושאים שמעניינים את הממלכה, את הממשלה, והתפקיד של המולמו"פ זה לעשות את האינטגרציה ולהמליץ לממשלה על סדרי עדיפויות
גורי זילכה:
     עיקר ההשקעה במו"פ נעשית אמנם ע"י הסקטור העסקי אבל טריגר להרבה דברים יכול להתחיל מהממשלה לפי סדרי עדיפויות שייקבעו
גורי זילכה:
 איך אנחנו פועלים? אנחנו מגבשים מדיניות ע"י סקרים, ועדות ופעילות עם מוסדות אחרים
גורי זילכה:
 אנחנו עובדים עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה במגוון רחב מאוד של סקרים שמשמשים גם אותנו, גם את היותנו חלק מה-OECD – אנחנו חברים בוועדת מומחים לפיתוח אינדיקטורים במו"פ NESTI ב-OECD – אנחנו עוסקים בתחזיות ואז מעבירים חלק מהדברים לפעילות של הוועדות
גורי זילכה:
      כל הנושא הזה מקבל אינטגרציה שלמה ואז אנחנו מביאים את זה לוועדת שרים ולוועדת המדע של הכנסת
גורי זילכה:
 המועצה הלאומית למחקר ופיתוח עושה את האינטגרציה של נושאים חשובים ביותר – אנחנו רואים פה את המעגל של הנושאים – שבסופו של דבר מזינים אחד את השני
גורי זילכה:
 זה מעגל שנמשך כל הזמן ובסופו של דבר אנחנו יכולים להמליץ על סדרי עדיפויות לממשלה
גורי זילכה:
 תודה רבה
פרץ לביא:
תודה רבה לד"ר זילכה ואני אבקש את פרופ' ארנון בנטור, יושב-ראש הוועדה ליחסי אקדמיה משק, לדווח על פעילות הוועדה שלו
פרץ לביא:
 בבקשה
איימן עודה:
אני מברך על השתתפות חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת
ארנון בנטור:
תודה רבה
ארנון בנטור:
 המהלכים למינוף מדע וטכנולוגיה לטובת יעדי הממשלה זכו להצלחה מרובה בשני תחומים: בתחום העסקי-תעשייתי ובתחום הביטחוני, לא כך המצב בתחום שאני מגדיר רווחת הציבור, שכולל את התשתיות של מדינת ישראל, שזה תחבורה, בינוי, סביבה, אנרגיה וכדו', וגם תשתיות חברתיות, חינוך, בריאות וכדו'
ארנון בנטור:
     אנחנו ראינו לנכון לנצל את הפוטנציאל שקיים באקדמיה ולא בא לידי ביטוי לעזור ולמנף את היעדים של הממשלה
ארנון בנטור:
 אנחנו מדברים לא רק על פוטנציאל אלא על תחומים שהם במשבר
ארנון בנטור:
 רק להזכיר את התחבורה והחינוך, אלה תחומים שמשוועים לחדשנות שהאקדמיה יכולה לתת
ארנון בנטור:
 יש לה את היכולות בפנים ויש לה את היכולות לפתח לצרכים של הממשלה
ארנון בנטור:
      כדי לקדם את זה הקמנו שלוש קבוצות עבודה: האחת – שיתוף של ידע אקדמיה-משק, שהיא תשתיתית יותר; ועדה שנייה – מדענים ראשיים; ועדה שלישית – הון אנושי, כששתי האחרונות אמורות לתת תובנות והמלצות כבר בשלב הקצר ואני אתייחס אליהן
ארנון בנטור:
 הוועדה הראשונה, התשתיתית יותר, של שיתוף ידע אקדמיה-משק – צריך להבין שהמדע הוא אותו מדע, בין אם זה לנושאים עסקיים-תעשייתיים ובין אם זה נושאים לרווחת הציבור
ארנון בנטור:
      ההבדל הוא במנגנונים של העברת הידע ובדרכים למדידה שלהם
ארנון בנטור:
 כלומר, הרבה יותר קל למדוד את התועלת של המחקר האקדמי לטובת התעשייה במונחים כלכליים, הרבה יותר קשה לעשות את זה בנושאים של רווחת הציבור
ארנון בנטור:
 אנחנו מכירים את החשיבות של זה בחוסן לאומי, קשה למדוד את החוסן הלאומי, אם כי גם מבחינה כלכלית אתה יכול לתת אומדן אבל בדרכים שהן עקיפות ולא ישירות
ארנון בנטור:
 מודלים שעשו את זה מראים שיש לזה הרבה משמעות
נירה לאמעי-רכלבסקי:
אבל יש הכרה בחוסר הזה? כדי שיהיו מנגנונים מישהו צריך להכיר בחוסר
ארנון בנטור:
יש
ארנון בנטור:
 בדיונים שאנחנו עשינו עם המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, ומרביתם עוסקים בנושאים שקשורים לרווחת הציבור, עלה שיש הרבה ידע אקדמי שלא בא לידי ביטוי, גם שותפות של חברי סגל אקדמי בולטים בפעילויות של ועדות למיניהן לא הולך כל כך - - -
נירה לאמעי-רכלבסקי:
צריך לעלות למעלה יותר, לוועדת שרים
ארנון בנטור:
אני תכף אתייחס לדברים האלה
ארנון בנטור:
 זה בעצם המנדט של הוועדה הזאת לפתח מודלים, איזה מודל אתה יכול לעשות כדי לעודד גם את חברי הסגל, גם את המחקר, לטובת הדברים האלה
ארנון בנטור:
 אני מניח שתמר תתייחס לדברים האלה
ארנון בנטור:
 היו לנו הרבה שיחות בנושא
ארנון בנטור:
      איך אנחנו עושים מיפוי של מה שקיים ומה שחסר? זה עונה על השאלה שהעלית
ארנון בנטור:
 אנחנו לומדים מה קורה בחו"ל, ששם המערכות מכירות בדבר הזה, ובסופו של דבר אנחנו מעוניינים לבוא עם כלי מדיניות ומודלים לוות"ת איך לתת ביטוי לדבר הזה בתמיכה התקציבית שלה, מה שקיים במנגנוני העברת ידע לטובת המשק והתעשייה ולא קיים בדברים האלה
ארנון בנטור:
 כלומר, זה הדברים המעשיים
ארנון בנטור:
     הוועדה השנייה היא הוועדה של המדענים הראשיים
ארנון בנטור:
 בראשה עומד פרופ' אבי דומב
ארנון בנטור:
 אנחנו רואים במדענים הראשיים העמוד המרכזי שיכול למנף את העברת הידע הזה, את שיתוף הידע, ובדקנו מה קורה שם ואיך אפשר למנף את הדברים האלה
ארנון בנטור:
 המסקנה העיקרית היא שצריך לשנות את החשיבה לגבי פעילות המדענים הראשיים, שהם לא אוסף של מדענים ראשיים שדואגים לאינטרסים או למדיניות של המשרד שלהם, אלא הם צריכים לעבוד כמערך ממשלתי, ליצור סינרגטיות, לאגום משאבים
ארנון בנטור:
      כדי להשיג את זה אנחנו ממליצים שהמדען הראשי של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה יהיה יועץ מדעי לממשלה ולראש הממשלה בתוקף תפקידו כיו"ר הפורום של המדענים הראשיים, שהפורום הזה יהפוך לגוף מייעץ לממשלה ודרך כך ייצור את אותה סינרגיה ואיגום משאבים
ארנון בנטור:
 היו לנו הרבה שיחות עם המדענים הראשיים, היה חוסר בזה, ראינו איך עובדים דברים כאלה בחו"ל והם עובדים אחרת
ארנון בנטור:
     נקודה שלישית היא לחזק את המעמד של המדענים הראשיים בכל אחד מהמשרדים
ארנון בנטור:
 דהיינו, שהם צריכים להיות חלק מהנהלת המשרד, צריכים להיות כפופים ישירות לשר ולמנכ"ל
ארנון בנטור:
 זה היה בפורמט שגיבשו בזמנו את נושא המדענים הראשיים, זה נשחק על ציר הזמן, גם משרדים שאין להם מדענים ראשיים וגם משרדים שיש להם מדענים ראשיים ובצורה כזו או אחרת הם הודרו מרמת ההנהלה
ארנון בנטור:
 נושא נוסף הוא חיזוק הקשר בין פורום המדענים הראשיים והגופים האחרים שעוסקים במדע, כלומר, המולמו"פ והאקדמיה הלאומית למדעים, שיהיו נציגים מדענים בגופים השונים כדי ליצור את אותה סינרגיה
ארנון בנטור:
     הנושא האחרון הוא הנושא של הון אנושי, ועדה שאני עומד בראשה, שכאן אנחנו אומרים שצריכים לחשוב איך משתפים את התעשייה והמשק בחינוך האקדמי, מתוך ראייה שאנחנו צריכים לטפח הון אנושי שיש לו מיומנויות וכישורי המאה ה-21
ארנון בנטור:
 כדי להשיג את זה אתה צריך לעשות את אותו שילוב, לא רק בתואר אקדמי אלא במיוחד בלימודים לאורך החיים
ארנון בנטור:
 חצי משך חיים של ידע הוא פחות מ-10 שנים
ארנון בנטור:
 האופק התעסוקתי של בוגרי אקדמיה הוא 40-50 שנה
ארנון בנטור:
 צריכים לדאוג לתקופה הזאת, איך מחדשים את הידע
ארנון בנטור:
 במדינות שאנחנו רוצים להידמות להן יש מערכות ממלכתיות שדואגות לזה, אצלנו אין את הדבר וצריך לטפח אותו
ארנון בנטור:
      הצענו ארבע פלטפורמות: הראשונה והחשובה ביותר זה שיתוף האקדמיה בתוך המערך של לימוד לאורך החיים, שהמשמעות היא שהאקדמיה תראה בזה את אחד מהייעודים שלה, לא רק תואר ראשון
ארנון בנטור:
 זה קיים במדינות מובילות בעולם
ארנון בנטור:
 למשל, בארצות הברית מדברים על 60-Year Curriculum
ארנון בנטור:
 כלומר, האוניברסיטאות רואות אחריות לשמר את ההון האנושי שלהן, שהן מוציאות, ואחרי כן פלטפורמות אחרות טכנו-פדגוגיות, שהיום אתה לא צריך את הלימודים בקמפוס, כל הנושא של לימוד דיגיטלי, איך אתה ממנף מנגנונים שכבר קיימים
ארנון בנטור:
 נושא של מאגרי מידע, שייקשרו את כולם, ומערך של הקרדיטציה ואבטחת איכות, כדי שכל מי שמסיים את זה יוכל להכניס את זה לקורות החיים שלו ושאנחנו לא נגיע, חס וחלילה, למצב שיש לנו היום בתגמולי השתלמויות, שזו מילה גסה למה שקורה ללימוד לאורך החיים
פרץ לביא:
תודה רבה לפרופ' בנטור
פרץ לביא:
 הנושא הבא הוא הוועדה לחינוך מדעי-טכנולוגי בגיל הצעיר
פרץ לביא:
 ד"ר אריאל היימן ידווח לנו בזום
אוריאל רייכמן:
בוקר טוב לכולם
אוריאל רייכמן:
 אני אדבר על מצב התוכנית של הוועדה לחינוך מדעי
אוריאל רייכמן:
 הדבר הראשון שאני רוצה לומר הוא שלוש שורות קצרות לגבי תמונת המצב
אוריאל רייכמן:
 המדינה שלנו מתבססת חברתית וכלכלית על מדע, הנדסה וטכנולוגיה
אוריאל רייכמן:
 אנחנו כבר לא מייצאים יותר תפוזים אלא רק את מה שנוצר בין שתי האוזניים שלך, ומכאן שההצלחה מושתתת על הון אנושי ומדעי, ידע, סקרנות, שאפתנות ואומץ מקצועי
אוריאל רייכמן:
 כלומר, לא פחות מעתיד המדינה כולה תלוי בטיפוח הוראת המדעים מהגן ועד סיום התיכון, וכמו שנאמר כבר, גם אחר כך
אוריאל רייכמן:
      אבל, התוצאות של המבחנים הבין-לאומיים, כמו שאתם יודעים, לא טובים
אוריאל רייכמן:
 הפערים בין המצטיינים לחלשים גבוהים מאוד, החלשים מאוד חלשים, והמצטיינים, בהשוואה למדינות ה-OECD היום, כבר לא כל כך מצטיינים
אוריאל רייכמן:
 מכאן אנחנו הגדרנו את מטרות הוועדה לבחון מדיניות לאומית אסטרטגית רחבה בתחום החינוך המדעי, לזהות את האמצעים והתחומים הנדרשים לחיזוק החינוך, בחינה של סדר עדיפויות, לבחון את היערכות מערכת החינוך ולבחון את התשתית האנושית של עולם החינוך המדעי
אוריאל רייכמן:
      הקמנו ועדה, אני לא אעבור על השמות, רק חשוב לי לומר שתי אמירות: אחד, שתראו שהם באים ממגוון הגורמים במדינת ישראל שעוסקים בדבר הזה – ממשל, אקדמיה, אגפי חינוך, כולם ביחד היו בתוך הוועדה הזו, שכמו שפרץ אמר כבר קודם, כולם עבדו בהתנדבות ובמסירות רבה
אוריאל רייכמן:
     ישבנו על המדוכה זמן רב ומתוך מגוון רחב של נושאים שראויים לטיפול בחרנו ארבעה נושאים שאתם רואים כאן, כשאת המסקנות של השלוש הראשונות אני אתאר – ולכן אני לא אומר כרגע אלא אכנס אליהן מיד – והרביעית, שנמצאת בעבודה ועדיין לא הסתיימה, זה לנסות לעסוק בכלכלת החינוך המדעי וחשיבות החינוך המדעי לחוסן הלאומי והכלכלי של מדינת ישראל, לנסות לא רק לומר שחינוך מדעי זה ערך חשוב ולהגיע להסכמות עקרוניות, אלא לנסות למדוד במספרים כדי להבין כמה חינוך מדעי חשוב לכלכלת המדינה, מעבר לכל הערכים הנוספים להם יש חשיבות בהקשר של חינוך מדעי
אוריאל רייכמן:
     שלוש קבוצות: הראשונה עסקה בשילוב בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי, בראשותו של פרופ' עמי מויאל
אוריאל רייכמן:
 אנחנו מזהים שאין קשר מספיק טוב ונכון, כפי שראוי להיות, בין שתי צורות חינוך האלו
אוריאל רייכמן:
 יש כמה יוזמות נקודתיות בחינוך הבלתי פורמלי בישראל אבל לא מספיק, ובוודאי-ובוודאי שאין יוזמה לאומית סדורה בחיבור בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי
אוריאל רייכמן:
      לכן, אנחנו ממליצים בהקשר הזה למסד יוזמה לאומית, לגבש חזון לחינוך סינרגטי,  לעצב מדיניות משולבת, להקים מועצה לאומית לחינוך – שאני מדבר עליה בהמשך – לגבש מדיניות תמריצים ולעשות את מה שבדרך כלל אנחנו נכשלים בו הרבה פעמים בחינוך בכלל ובחינוך מדעי בפרט וזה למדוד את האפקטיביות ולמדוד עד כמה התוצאה של מה שאנחנו עושים היא באמת תוצאה מוצלחת
אוריאל רייכמן:
     הוועדה השנייה עסקה בפיתוח ושיפור איכות ההוראה והמורים
אוריאל רייכמן:
 עמדה בראשה ד"ר ליאת בן דוד, מנכ"לית מכון דוידסון
אוריאל רייכמן:
 אני לא רוצה לתת לכם קבוצה קטנטנה של נתונים כדי שתבינו את עומק הבעיה
אוריאל רייכמן:
 70% מאלה שעוברים הכשרה להוראת המדעים לא נקלטים בכלל במערכת, עלות תועלת מאוד מאוד נמוכה
אוריאל רייכמן:
 40% מהמורים למדעים בחטיבת הביניים ובתיכון הם מעל גיל 50
אוריאל רייכמן:
 אם מחברים את שני הנתונים הללו, תוך פחות מ-10 שנים לא יהיו מורים למדעים במדינת ישראל או בוודאי לא יהיו מספיק מורים
אוריאל רייכמן:
 בנוסף לזה, אין כמעט לבורנטים במערכת, מדע הוא תחום התנסותי ובלי לבורנטים אין מדע
אוריאל רייכמן:
 דרישת משרד החינוך היא שמורה למדעים יהיה לפחות בעל תואר ראשון, בפועל פחות ממחצית הם בעלי תואר ראשון
אוריאל רייכמן:
      זו תמונת מצב שאיננה מעודדת
אוריאל רייכמן:
 הקבוצה דנה בעניין הזה והמלצותיה הן: הכרזה על תוכנית חירום לאומית והוראת המדעים שהיעד שלה יהיה שינוי אסטרטגי והפיכת מקצוע המורה, ובוודאי מורים מדעיים, ליוקרתי ונחשב – זה לא קל אבל זה לא בלתי אפשרי – ובעיקר, בנייה ויישום של תוכנית לשימור וטיפוח המורים שכבר הוכשרו, שייכנסו ללמד, ושאלה שמלמדים לא יעזבו
אוריאל רייכמן:
 סיפרתי כמה מורים עוזבים אחרי שנתיים ושלוש
אוריאל רייכמן:
     הקבוצה השלישית שסיימה את עבודתה עסקה בהוראת המדעים בבית ספר היסודי, ששם הקטסטרופה גדולה על אחת כמה וכמה
אוריאל רייכמן:
 בראשה עמדה פרופ' טלי טל מהטכניון
אוריאל רייכמן:
 המשפט הראשון הוא שהמצב בחינוך היסודי חמור ביותר
אוריאל רייכמן:
 קחו רק חמישה נתונים, יש הרבה-הרבה מעבר לכך: הנחיית משרד החינוך היא שלוש שעות מדעים בשבוע, ברוב בתי הספר – או, אני רק אצטנע ואומר בבתי ספר רבים – לא לומדים בכלל מדעים בבית הספר היסודי כי אין מורים; אין מורים צעירים, 60% מעל גיל 40; בקיץ 2022, לקראת השנה הזו, הוצעו 200 משרות, הוגשו 31 קורות חיים
אוריאל רייכמן:
 לא אומר כמה התקבלו, אני לא יודע
אוריאל רייכמן:
     משרד החינוך הגדיר יעד הכשרת מורים מדעיים לתשפ"ג של 675, הוכשרו בפועל 259, פער של 416
אוריאל רייכמן:
 הדרישה לפסיכומטרי למורים מדעיים ביסודי היא 530, מגדיר היטב מה יכולת האוכלוסייה שמגיעה להיות מורים, בין השאר, הדברים הללו נובעים מכך ששכר מורה ביסודי זעום ולך תמצא מי שיסכים לבוא להיות מורה למדעים
אוריאל רייכמן:
 ההמלצות המרכזיות של הגדלת מספר המורים ושיפור רמת המורים דרך תגמול, תגמול סטודנטים שילכו ללמוד, עידוד מורים , חדרי מקצוע, שיפור הדרכה, צריך להיכנס כאן לעבודה מאוד מאוד משמעותית
אוריאל רייכמן:
     שלוש המלצות מרכזיות: אחד, להכיר ולהכריז שאנחנו נמצאים במצב חירום לאומי לחינוך המדעי-טכנולוגי, הכרה, הכרזה ופעולה שאחריה, להקים מועצה לאומית לחינוך מדעי
אוריאל רייכמן:
 יש דיבור להקים מועצת חינוך ואם כזאת תקום אז שמועצת החינוך המדעי תהיה חלק ממנה
אוריאל רייכמן:
 עד כאן
אוריאל רייכמן:
 תודה רבה
אוריאל רייכמן:
 אנא קחו את העניין הזה ברצינות
איימן עודה:
 פרופ' לביא, המלצות כל כך חשובות, איך הן מגיעות לממשלה? אני לא מדבר על הממשלה הזו, אני מדבר על העשור האחרון, כתפיסה
איימן עודה:
 איך זה מגיע לממשלה, לשרים, ואיך הם מטפלים?
פרץ לביא:
הקדמת אותי, רציתי לבקש מפרופ' היימן לדווח על הפגישה שהייתה להם עם מנכ"ל משרד החינוך
פרץ לביא:
 אריאל, האם תוכל לדווח בקצרה על הפגישה עם מנכ"ל משרד החינוך?
אוריאל רייכמן:
אנחנו נפגשנו עם מנכ"ל משרד החינוך לפני כשבועיים
אוריאל רייכמן:
 מנכ"ל משרד החינוך – שהוא אדם רציני, יסודי, אבל איננו מכיר היטב את המערכת – הקשיב, התרשם
אוריאל רייכמן:
 אני יכול לומר שלא כל הדברים היו לגביו חדשים אבל חלק מהדברים ועוצמתם הותירו עליו את הרושם המתאים
אוריאל רייכמן:
 הוא ביקש ממני להיפגש אתו באופן אישי ואני אפגש אתו בסוף החודש
אוריאל רייכמן:
      לא רק שאנחנו מביאים בפניו את ההמלצות, אנחנו גם מוכנים לעזור למערכת החינוך ולמשרד החינוך ככל שאנחנו יכולים, אבל נדמה לי שהכרזה על מצב חירום בחינוך המדעי במדינת ישראל איננה רק החלטה של מנכ"ל משרד החינוך, זה צריך להגיע לראש הממשלה, זה צריך להיקבע גבוה מאוד בסדרי עדיפויות במדינת ישראל, כי המצב הנוכחי ידרדר אותנו
אוריאל רייכמן:
 לצערי הרב, הדימוי שאני נותן לזה הוא מחלת סרטן
אוריאל רייכמן:
 היום בבוקר אנחנו קמים ואנחנו מרגישים בסדר, אבל זה לאט-לאט, לאט-לאט לוקח אותנו ומדרדר אותנו, וכשנתעורר זה עלול להיות מאוחר מדי
איימן עודה:
שני דברים: עצם העובדה שאתה מדבר על מצב חירום זה אומר כמה המצב מבחינתנו קריטי, צריך לפנות לראש הממשלה ולכל מי שצריך
איימן עודה:
 יחד עם זאת, בשביל תפיסה כוללת, בעשור האחרון, איך השרים, איך ראשי הממשלה, התייחסו לדוחות שלכם?
אוריאל רייכמן:
הוועדה הזאת לא הייתה קיימת בממשלות קודמות
אוריאל רייכמן:
 אמנם היו מועצות אבל נדמה לי, פרופ' לביא, כיושב-ראש המולמו"פ, זאת הפעם הראשונה שקמה במולמו"פ ועדה שעוסקת בחינוך