GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מייסם ג'לג'ולי:
 אין פה roll models של הייטק, אנחנו לא פותחים את החלון ורואים חברת הייטק מעבר לכביש, כמו שאחרים כן עושים
מייסם ג'לג'ולי:
 כמו שאמרנו, לרוב ילד ערבי לא  פוגש את המהנדסים
מייסם ג'לג'ולי:
      לכן חשוב מאוד שמערכת החינוך תתגייס
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו ב"צופן" מתחילים לעבוד במערכת החינוך אבל זו לא עיקר העבודה שלנו
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו, ואני מתייחסת לשני השקפים האחרונים שדדי הציג, מתייחסים ועובדים קשה מאוד בקרב הסטודנטים, בקרב הבוגרים, כדי שיוכלו להשתלב בתעסוקה
מייסם ג'לג'ולי:
 כי אפילו אם בחרת ללמוד את מקצוע ההייטק, עדיין הסיכוי שלך למצוא עבודה הרבה יותר קטן מהסיכוי של הקולגה היהודי שלך, שלמד יחד איתך על אותו ספסל
מייסם ג'לג'ולי:
 במיוחד אם אתה בוגר מכללה ולא בוגר אוניברסיטה, אבל גם באוניברסיטאות אנחנו נתקלים בקשיים
מייסם ג'לג'ולי:
 לכן יש לנו תוכניות מצוינות עם משרד העבודה, עם זרוע העבודה, שאני מקווה שרק יגדלו בעתיד, על מנת לתת את הכלים והאפשרויות למהנדסים הצעירים האלה להיקלט בתעשייה
מייסם ג'לג'ולי:
 אתמול אמרנו בכנס שלנו: לא רק להיקלט בתעשייה, לא רק לעשות את ההשמה אלא לעשות הכללה, שהם יישארו, שהם ירגישו שהם חלק מהתעשייה, שירגישו שזה שלהם ולא ינשרו אחרי תקופה קצרה
מייסם ג'לג'ולי:
 דרך אגב, אנחנו רואים, לצערי, גם אחוזי נשירה בקרב מהנדסים שנקלטו
מייסם ג'לג'ולי:
      אני לא רוצה להתייחס היום למצב הנוכחי, כשאין השמות בהייטק בגלל המצב בעולם ובישראל, כי אנחנו יודעים שזה ישתנה בקרוב, זה לא יישאר באותן רמות מחסור בגיוסים
מייסם ג'לג'ולי:
 אבל צריך לקחת את הנושא הזה בצורה הוליסטית
מייסם ג'לג'ולי:
 חינוך, חינוך, חינוך, זה נכון וזה טוב, אבל ההשכלה הגבוהה ואנשים שכבר נמצאים בתוך המקצועות האלה גם צריכים להיות בפוקוס רציני מאוד
מייסם ג'לג'ולי:
 אם סטודנט שלמד ארבע או חמש שנים מהחיים שלו, יוצא, לא מוצא עבודה ובעל כורחו הופך להיות מורה לפיזיקה – זה לא רע, זה טוב, אבל לא בשביל זה הוא הלך לאוניברסיטה – התלמידים שלו בתיכון רואים את המהנדס הזה, מהנדס החשמל שמלמד פיזיקה בתיכון, ולא ילכו ללמוד הנדסת חשמל
מייסם ג'לג'ולי:
 אפילו אם נכניס עכשיו תוכניות של טק לבתי הספר ונקים כיתות עמ"ט וכולי, ברגע שהמורה יהיה מהנדס שלא מצא עבודה בתעשייה – התלמיד לא יפנה לשם, הוא לא ירצה ללמוד את המקצוע, הוא ילך ללמוד רפואה כי ברפואה יש תעסוקה והוא גם לא יפוטר אחרי כמה שנים
מייסם ג'לג'ולי:
     אנחנו מתייחסים לחברה הערבית שמבחינה סוציו-אקונומית היא חלשה מאוד
מייסם ג'לג'ולי:
 לצעיר הערבי חשוב מאוד לסיים את הלימודים ולהתפרנס
מייסם ג'לג'ולי:
 הפרנסה פה חשובה מאוד, הוא לא בן אדם שהלך ללמוד כדי ש-18 חודשים הוא לא ימצא עבודה
מייסם ג'לג'ולי:
 אם הוא לא ימצא עבודה תוך שישה חודשים, הוא פשוט יעזוב
מייסם ג'לג'ולי:
 עובדה, שליש ממסיימי מקצועות הטכנולוגיה לא עובדים בסוף בהייטק, זה אחוז גדול מאוד בחברה הערבית
מייסם ג'לג'ולי:
 לא למדת בשביל הכיף שלך אלא בשביל למצוא עבודה, זה אחוז מדאיג, כשליש לא מוצאים תעסוקה בהייטק
מייסם ג'לג'ולי:
      הנתונים האחרונים שהוצגו על ידי מכון אהרן מצביעים על זה שהסיכוי של צעיר יהודי מרקע חלש להיות מועסק בהייטק, אם מנקים את הפריפריה, צעירים מרקע חלש – אם אתה יהודי הסיכוי שלך להיות מועסק בהייטק גדול פי חמישה מהסיכוי של צעיר ערבי
רועי הרצוג:
אלה נתוני המכון הישראלי לדמוקרטיה
מייסם ג'לג'ולי:
המכון הישראלי לדמוקרטיה
מייסם ג'לג'ולי:
 השאלה שנשאלת היא: מדוע משני צעירים, אחד ערבי ואחד יהודי, שסיימו בציונים דומים את אותו מקצוע, אולי למדו באותה מכללה או אוניברסיטה, היהודי ישתלב בעבודה בקלות והערבי לא ישתלב
מייסם ג'לג'ולי:
 התשובות רבות ומגוונות, אנחנו לא נפתח את זה פה היום, אני חושבת שחלק גדול מהנוכחים כאן מודעים לסיבות
מייסם ג'לג'ולי:
 אבל יש מה לעשות ובשביל זה אנחנו כאן
מייסם ג'לג'ולי:
 יש הרבה מה לעשות ואלה פתרונות קלים, אלה לא פתרונות בשמיים שאי-אפשר להגיע אליהם
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו מדברים על פתרונות קלים, על לצייד את הצעירים והצעירות האלה בכלים, כדי שידעו יותר להשתלב
מייסם ג'לג'ולי:
 יש לנו את הניסיון של ארגוני החברה האזרחית שיושבים פה, כולל "צופן", את הניסיון ואת הידע איך לעשות את הדבר הזה
מייסם ג'לג'ולי:
 אבל אנחנו צריכים גם את החברות איתנו
מייסם ג'לג'ולי:
 אתמול, בכנס שלנו, גם הצגנו נתונים על בוגרי "צופן"
לענייני הצעירים):
וגם את המדינה
מייסם ג'לג'ולי:
וגם את המדינה, בטח
לענייני הצעירים):
את החברות המדינה צריכה, זה אינטרס שלה
מייסם ג'לג'ולי:
נכון, והמדינה צריכה לעודד חברות לשנות
לענייני הצעירים):
ממש, גם להשקיע
מייסם ג'לג'ולי:
בהקשר הזה, אני רוצה להגיד שאתמול במסגרת הכנס שלנו הצגנו נתוני מחקר של "צופן" על בוגרים שלנו, על 410 בוגרים של "צופן" לאורך השנים
מייסם ג'לג'ולי:
 דרך אגב, הם מהווים 4% מהמהנדסים הערבים בתעשייה, זה לא דבר של מה בכך
מייסם ג'לג'ולי:
 75% מהם עובדים בחברות בין-לאומיות, זה אומר דרשני
מייסם ג'לג'ולי:
 אם 75% עובדים בחברות בין-לאומיות ואנחנו יודעים שיש אלפי חברות ישראליות שלא מוגדרות כבין לאומיות, אז איפה הערבים שם? למה הם לא נמצאים שם? למה בקרב חברות ישראליות, שמוגדרות כישראליות, אנחנו נוכחים-נפקדים? הם כן מחפשים כוח אדם בהודו, הם כן מחפשים כוח אדם במזרח אירופה, אבל לא מסתכלים מתחת לרגליים או בטווח שהעין רואה, על הערבים, אנחנו בהרגשה שאנחנו נוכחים-נפקדים
מייסם ג'לג'ולי:
 אני חושבת שהניסיון של החברות הבין-לאומיות והעבודה של החברה האזרחית והמדינה עם החברות הבין-לאומיות, צריך להיות המודל לשילוב ערבים בהייטק, הוא צריך להיות המודל שיועבר לחברות הישראליות
מייסם ג'לג'ולי:
 אנחנו צריכים את המדינה כאן, צריך לחשוב מה המדינה צריכה לעשות כדי שהחברות האלה יתגייסו לקלוט מהנדסות ומהנדסים ערבים
איימן עודה:
נא להתכנס
איימן עודה:
 "צופן", דיברתם
מייסם ג'לג'ולי:
אני רוצה להגיד משפט אחרון
מייסם ג'לג'ולי:
 בחברה האזרחית אנחנו יודעים מה צריך לעשות, אנחנו גם לומדים וברור שהעולם משתנה ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו לעולם המשתנה
מייסם ג'לג'ולי:
 אבל אני רואה בזה מרובע, לא משולש
מייסם ג'לג'ולי:
 מרובע של חברה אזרחית, מדינה, חברות וגם ראשי הרשויות המקומיות והשלטון המקומי, שצריכים לחבור יחדיו על מנת לעשות את השינוי המיוחל ולגרום לזה שכל מי שלמד ימצא עבודה
מייסם ג'לג'ולי:
 לא רק שימצא עבודה אלא שיתקדם ויהיה סיניור בחברות ההייטק, יהיה roll model לאחרים
מייסם ג'לג'ולי:
 כי הקהילה הזו, הקהילה של ההייטקיסטים הערבים, יכולה להיות מנוף גם לשינוי וגם לקידום תוכניות למיגור הפשיעה והאלימות
מייסם ג'לג'ולי:
 ברגע שהמהנדסים האלה יהיו מחויבים לחברה שלהם, יהיו מחויבים להתנדב בתוך החברה שלהם שהם באו ממנה ולהחזיר לילדים ולצעירים, אנחנו נהיה בדרך לשינוי
מייסם ג'לג'ולי:
 תודה רבה, שֻכְּרַן
איימן עודה:
תודה רבה לך, מייסם ג'לג'ולי מ"צופן"
איימן עודה:
 עכשיו אנחנו עוברים לנעם דן, אגף התקציבים, משרד האוצר
איימן עודה:
 אחריה שאדי חדאד
איימן עודה:
 נעם, בבקשה, חשוב שנשמע גם ממך, מה אתם עושים בשביל לתמרץ חברות הייטק פרטיות לגייס עובדי הייטק ערבים? בבקשה
נעם דן:
 קודם כול, גם אני אתייחס למה שדדי אמר
נעם דן:
 אנחנו אימצנו במסגרת חוק ההסדרים האחרון את המלצות הוועדה שלו, הוועדה להון אנושי, במסגרת החלטת ממשלה 172 שבאמת מדברת גם על שינוי מבנה התמריצים לבגרויות מדעיות
נעם דן:
 בתי הספר יתוגמלו לפי מספר מסיימי הבגרות בחמש יחידות מתמטיקה, פיסיקה ומדעי המחשב
נעם דן:
 מעבר לכך, יהיה מקדם הכפלה גבוה יותר עבור ערבים
נעם דן:
 בנוסף, כיתות עמ"ט ומופ"ת
נעם דן:
 כבר יצא קול קורא וזכו 107 בתי ספר
נעם דן:
 57, בערך כ-60, במגזר הערבי, מתוך 107 בתי ספר
נעם דן:
 היתר בפריפריה
נעם דן:
 העצמת רשויות מקומיות עם ריכוז בתי ספר קטנים, עם מרכזי מצוינות בהיבט של הקמת מרכזי פיזיקה אזוריים
נעם דן:
      בנוסף לכך, בתחום ההשכלה הגבוהה, שיפרטו פה גם החברים ממל"ג ות"ת, בשנת הלימודים תשפ"א הועמדו כ-153 מיליון שקלים לטובת הרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה בחברה הערבית
נעם דן:
 תוכנית ההנגשה באה לידי ביטוי בכמה צירים: 80 מיליון שקלים עבור תמיכה בתלמידי מכינות, תוכנית הכנה לאקדמיה ומעטפת אקדמית; 14 מיליון שקלים עבור תוכנית בשלבי טרום האקדמיה, ייעוץ והכוון להשכלה גבוהה; 22 מיליון שקלים לטובת מלגות
נעם דן:
 מעבר לכך יש משאבים ייעודיים, כפי שאמרה חברת הכנסת, לטובת האוכלוסייה הבדואית ואוכלוסיית מזרח ירושלים שבאמת נמצאות באיזושהי פוזיציה, אפילו קצת יותר קשה
נעם דן:
      לגבי השאלה ששאלת, במסגרת תוכנית חומש מקצה רשות החדשנות 250 מיליון שקלים עבור קולות קוראים להון אנושי, הכשרות והסבות לתעשיית ההייטק –  גם תפקידי כניסה כמו ג'וניורים, גם הסבות – יש שלושה מרכזי חדשנות: בכפר קאסם, ערערה וסכנין
נעם דן:
 הם נועדו לטפח יזמות לוקאלית בתחומים שונים, גם רב תחומיים וגם ספציפית בתחום המדיקל
איימן עודה:
ערערה שבנגב או ערערה שבמשולש?
נעם דן:
בצפון
נעם דן:
 נמצאת פה נציגה של רשות החדשנות, נכון?
איימן עודה:
שאלתי, כי מי שנעדר פה זה הנגב
נעם דן:
ניקח את זה לתשומת לבנו
קריאה:
הרשות משקיעה גם בנגב
נעם דן:
נראה לי שכדאי שאחרי זה נעביר את זה גם לנציגה של רשות החדשנות, שתפרט עוד יותר על מה שרשות החדשנות עושה בהיבטים האלה
נעם דן:
 יש גם מועדון אנג'לים בערערה – שם המטרה היא יותר לדרבן משקיעים להשקיע ביזמים ערבים – חממה בנצרת, מאיצים בשפרעם ובאוניברסיטת תל אביב
נעם דן:
      ביקשתם שאציין גם את מה שמשרד העבודה עושה, לדעתי יש פה גם נציג של משרד העבודה ואני אגיד רק בגדול וכמובן, אשמח שתרחיב על זה: כ-20 מיליון שקלים לסדנאות תעסוקתיות, תוכניות חשיפה והכשרה
נעם דן:
 יש פה גם שיתוף של התעשייה ורשות החדשנות במסגרת מסלול ייעודי, מסלול 44, שזה קרן הון אנושי להייטק
נעם דן:
     אלה, בגדול, כל התחומים שבהם גם השקענו בתקציב
נעם דן:
 חלק הם גם תוכניות חומש ונשמח לפרט
איימן עודה:
נעם, תודה רבה לך
איימן עודה:
 אנחנו עוברים עכשיו לשאדי חדאד
איימן עודה:
 בבקשה, שאדי
שאדי חדאד:
תודה רבה איימן
שאדי חדאד:
 שמי שאדי חדאד, סמנכ"ל מעסיקים ב-co impact, השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית
שאדי חדאד:
 אנחנו מלווים היום כ-60 מעסיקים בכל מה שקשור לתהליכי גיוון והכללה של החברה הערבית, דרך תהליכי עומק להעלאת מודעות ולמיצוב אטרקטיבי של המעסיקים מול החברה הערבית
שאדי חדאד:
 כמובן, עם תוכניות ייעודיות
שאדי חדאד:
      כמו שאמרו קודמיי, לאורך כל מחזור חיי האזרח הערבי במדינת ישראל, מחינוך טכנולוגי בבית ועד בית הספר והשתלבות במסלול הלימודים ואחרי זה בתעסוקה – אנחנו רואים חשיבות קריטית לטיפול רב מערכתי לאורך כל הדרך הזאת, החל מהבית ועד להשתלבות באקדמיה ואחרי זה בתעסוקה
שאדי חדאד:
 גם לעידוד תלמידים, כמו שדיברו קודמיי על בגרות טק ועל הכוון תעסוקתי עוד בתיכון
שאדי חדאד:
 לדעתנו, ולדעתי האישית, כל זה לא יכול לקרות מבלי לשלב גם את המעסיקים בשלב ההטמעה הזה והעלאת המודעות
לענייני הצעירים):
שאדי, וגם נעם, מה סך הסכומים? אם אפשר לדבר רגע במספרים
שאדי חדאד:
סך הסכומים של מה?
לענייני הצעירים):
של ההשקעה בכל ההקשרים הללו, בתוכניות, גם נעם
נעם דן:
אני פשוט יכולה לציין עוד פעם: לעניין החינוך, אמרתי, אימוץ מסקנות ועדת הון אנושי של דדי פרלמוטר – זה 650 מיליון שקלים למשך חמש שנים; השכלה גבוהה – יש לנו 153 מיליון שקלים לשנה
לענייני הצעירים):
150 מיליון בכל שנה
נעם דן:
כן, יש עוד סכום ייעודי לבדואים, וסכום ייעודי למזרח ירושלים
איימן עודה:
שזה כמה? את יכולה להגיד?
אורי אור:
הבדואים זה 22 מיליון שקלים ומזרח ירושלים 170 מיליון שקלים
אורי אור:
 תתקנו אותי - - -
לענייני הצעירים):
אוקיי, תודה
אורי אור:
הבדואים זה 80 מיליון שקלים לחומש
אורי אור:
 ומזרח ירושלים, זה נגמר השנה, זה 90 מיליון שקלים לחומש
לענייני הצעירים):
אורי זיו, השכלה גבוהה
לענייני הצעירים):
 כמה אמרת למזרח ירושלים?
אורי אור:
אם אני לא טועה, 90 מיליון שקלים בהחלטת הממשלה
נעם דן:
 90 מיליון שקלים, אבל יש מצ'ינג של האוצר לעוד, זה 170 מיליון שקלים ביחד
לענייני הצעירים):
ביחד, תקציב
לענייני הצעירים):
 חשוב להבין, תודה
לענייני הצעירים):
 סליחה שהפרעתי
שאדי חדאד:
הכול בסדר
שאדי חדאד:
 אקח את זה מהנקודה של הכסף – ויש כסף ויש משאבים – ואקח את זה למנדט שלנו, של העבודה שלנו מול המגזר העסקי
שאדי חדאד:
 אתייחס לשתי נקודות עיקריות
שאדי חדאד:
 הנקודה הראשונה, לפי נתוני הלמ"ס לשנת 2021, שיעור הסטודנטים הערבים באקדמיה הוא כמעט 19
שאדי חדאד:
5
שאדי חדאד:
 אם עושים צלילה פנימה רואים שמתוך ה-19% האלה, 70% הן נשים ערביות שנמצאות בקדמה ולומדות
שאדי חדאד:
     תרומתנו כחברה ערבית לכלכלה ולצמיחה במשק היא קריטית
שאדי חדאד:
 אנחנו חייבים לקחת את המשאב הזה שלומד ומשקיע במשך שנים, ומהמצטיינים והממשיכים גם לתארים מתקדמים, חייבים להשקיע בו ולהכניס אותו לתוך התעסוקה – תעסוקה הולמת כמובן – ולתת לו הזדמנות
שאדי חדאד:
 אנחנו חייבים פה את המעסיקים, כדי לייצר את הגשר הזה בין האקדמיה לבין המעסיקים, עם תוכניות מותאמות, עם תוכניות כניסה של בוטקאמפים, תוכניות התמחות ותוכניות ייעודיות שיכניסו את האנשים האלה עוד משלב הלימודים, שיתנסו וידעו ויוסיפו שורות לקורות החיים שלהם, כי בסופו של דבר הם מזנבים מאחור כי אנחנו לא עושים צבא ולא לומדים היררכיה ותרבות ארגונית
שאדי חדאד:
 אנחנו מסיימים י"ב ועוברים ישר לאקדמיה, במקרה הטוב אנחנו עושים שנת עבודה אחת, ואין לנו את המיומנויות האלה
שאדי חדאד:
 אם משלב האקדמיה נתחיל להתייחס לזה ולשלב את האנשים בתוך התעסוקה, זה בעיני דבר קריטי מאוד
שאדי חדאד:
      דווקא בזמן הזה, כשאנחנו חווים משבר גדול מאוד בתוך ההייטק ויש התייעלות, דווקא בזמן הזה אפשר לקחת תוכניות ייעודיות עם המעסיקים ולהכניס יותר אנשים פנימה, כי הכוח הערבי המאוד מאוד גדול שנמצא ולמד ועשה, רק מחכה להזדמנות הזאת
איימן עודה:
נקודה חשובה מאוד
שאדי חדאד:
הנקודה השנייה מופנית למעסיקים
שאדי חדאד:
 מהמנדט שלי כמי שעובד עם מעל 60 מעסיקים, מעסיקים בכללותם – ואני מדבר על כל המגזר העסקי – צריכים להיפתח להעסקה מגוונת ולא הומוגנית
שאדי חדאד:
 כולנו יודעים שבהייטק כולם דומים, כמעט כולם נראים אותו דבר
קריאה:
זה אותו פס ייצור
שאדי חדאד:
זה ממש אותו פס ייצור
שאדי חדאד:
 דרך ההתאמות התרבותיות, כשאנחנו מלווים בתוך הארגונים בעזרת שותפים שרבים מהם נמצאים פה סביב השולחן, נעזור לאותם מעסיקים לעשות את התאמות כי כוח האדם קיים, מחכה והוא רוצה את ההזדמנות הזאת
איימן עודה:
שאדי, מה זאת אומרת התאמה תרבותית?
שאדי חדאד:
מי שסיים י"ב, הלך לאקדמיה ורוצה להתראיין כרגע, לשבת מול רכזת גיוס
שאדי חדאד:
 כחברה ערבית אנחנו נותנים לדמות סמכותית כבוד
שאדי חדאד:
 אם אני אתן את הדוגמה הזאת, כשאני יושב מול מראיינת ומרכין ראש זה לא אומר שאני ביישן זה אומר שאני נותן לה כבוד כדמות סמכותית
שאדי חדאד:
 אם אותה מגייסת לא מכירה את המקום שאני מגיע ממנו ומה האלמנט הזה של הכבוד מהווה מבחינתי, היא לא תדע
שאדי חדאד:
 היא תחשוב שאני ביישן ואני לא יכול למכור את המוצר שלה מול לקוח
שאדי חדאד:
 אלה דברים שאנחנו עובדים עליהם עם המעסיקים, כדי להעלות את המודעות
איימן עודה:
אנחנו משתכנזים בשנים האחרונות, אבל בסדר
לענייני הצעירים):
מתמזרחים
שאדי חדאד:
נכון, אבל עדיין יש אלמנטים תרבותיים שאותה רכזת הגיוס לא מבינה ואם לא מעלים לה אותם למודעות היא לא תיקח אותנו בחשבון
שאדי חדאד:
 לסיום אגיד שאני מחזק גם את דבריה של חברתי והקולגה שלי, הגברת מייסם, ואוסיף ואגיד שהעסקה איכותית משפרת את הסטטוס של החברה הערבית ותורמת לכולנו
שאדי חדאד:
 זה לא עניין של החברה הערבית, זה העניין של כולנו פה
שאדי חדאד:
 היא מורידה את אחוז חסרי המעש, מעודדת תעסוקה הולמת והוגנת ומשפרת את איכות החיים של כולנו
שאדי חדאד:
      לצד הליווי שאנחנו נותנים ב-co impact, בעיני צריכה להיות תרומה ממשלתית מאוד מאוד גדולה לעידוד מעסיקים לעשות מהלכים כאלה, ואני חושב שאנחנו נגיע למצב הרבה יותר טוב מזה שאנחנו נמצאים בו היום
שאדי חדאד:
 תודה
איימן עודה:
תודה רבה לך, שאדי חדאד
איימן עודה:
 עכשיו מיכל סלע, מגבעת חביבה, פרויקט פרחי הייטק
איימן עודה:
 וכל אחד יציג את עצמו, בבקשה
איימן עודה:
 דרישת שלום חמה למוחמד דראושה
מיכל סלע:
	 זו לא דרישת שלום, זה עוד שנייה
מיכל סלע:
 הוא המופע המרכזי, אני רק החימום
מיכל סלע:
 קודם כול, תודה רבה ליושבי-הראש, גם לחבר הכנסת עודה וגם לחברת הכנסת נעמה לזימי
מיכל סלע:
 וגם לחבר הכנסת חוג'יראת, שעזב אבל מאוד מאוד עזר בקידום של הדבר הזה
מיכל סלע:
 גבעת חביבה מקדמת חיים משותפים ושוויון כשני דברים שאנחנו לא יכולים להפריד ביניהם מבחינתנו
מיכל סלע:
 כשזה מגיע לנושא החינוך – שזה הכלי העיקרי של גבעת חביבה להשגת המטרות שלנו – אנחנו מדברים גם על החינוך וגם על גיל הנעורים כחלון קריטי ליצירת שוויון הזדמנויות, ובעיקר שוויון הזדמנויות בתעסוקה
מיכל סלע:
      אם אנחנו מסתכלים על החברה היהודית, בדיוק כמו שראינו פה, יש בעצם איזושהי הסללה לא רק של האחוזון העליון הכי גאוני, אלא הסללה די רצינית של שכבות אוכלוסייה לתוך עולם ההייטק
מיכל סלע:
 אנחנו רוצים לייצר איזושהי הסללה כזאת גם עבור החברה הערבית, עבור צעירים בחברה הערבית כשאין את הצבא, לא רק לגאונים של הגאונים אלא לשכבה קצת יותר עבה של אנשים שזה הפוטנציאל שלהם, לממש אותו
מיכל סלע:
 בעבור זה התחלנו את תוכנית "פרחי הייטק", שהיא בעצם תוכנית אקדמיה בתיכון לילדים מחטיבת הביניים
מיכל סלע:
 מוחמד דראושה, מנהל האסטרטגיה של גבעת חביבה וגם מי שיזם והקים את תוכנית "פרחי הייטק", יציג אותה
מוחמד דראושה:
תודה רבה, מיכל
מוחמד דראושה:
 תודה, חבר הכנסת עודה וחברת הכנסת לזימי
מוחמד דראושה:
 לא אכנס לאבחון של הבעיות אלא לפתרון, אנחנו מתמחים יותר במציאת פתרונות ולאו דווקא בשיח על בעיות
מוחמד דראושה:
 שני פרויקטים שהקמנו עוסקים בבניית יכולות בתוך החברה הערבית להשתלב בחברה הכלל ישראלית
מוחמד דראושה:
      פרויקט אחד זה שיפור רמת העברית
מוחמד דראושה:
 יזמנו לפני תשע שנים פרויקט שבזמנו קראנו לו "יהיה בסדר" והיום הוא נקרא "השפה המשותפת", הפרויקט הוא למעשה הכנסת מורים יהודים דוברי עברית כשפת אם כמורים בחטיבות הביניים
מוחמד דראושה:
 אני מסכים עם הדובר שהיה לפני שהדגיש שעיקר העבודה צריך להיות בחטיבות הביניים, יש היום כמעט 50 או 60 בתי ספר, 60 חטיבות ביניים ערביות מתוך כ-150, שהן שותפות לפרויקט הזה
איימן עודה:
צריך גם מורים ערבים בבתי ספר יהודיים
מוחמד דראושה:
זו תוספת על המורים הערבים
מוחמד דראושה:
 בסך הכול, תופעת המורים הבין-מגזריים, נקרא לה, גדלה באופן ענקי
מוחמד דראושה:
 כשהתחלנו בפרויקט הזה, חוסאם ואני התחלנו עם שישה מורים ב-2005 והיום יש 2,000 מורים ערבים במערכת החינוך העברית ו-500 מורים יהודים במערכת החינוך הערבית
איימן עודה:
5,000 מורים יהודים
מוחמד דראושה:
2,000 מורים ערבים במערכת החינוך העברית ו-500 מורים יהודים במערכת החינוך הערבית
מוחמד דראושה:
 ל-93% מהמורים האלו זה המפגש המשמעותי הראשון שקורה להם עם האחר
מוחמד דראושה:
 אצל 68% זה גורם לשינוי עמדות לכיוון החיובי
מוחמד דראושה:
      הפרויקט השני שאנחנו התמקדנו בו הוא איך אנחנו מביאים את המוחות הכי טובים למקצועות הכי נחשקים במשק, במקומות שיש בהם תת-ייצוג של החברה הערבית
מוחמד דראושה:
 כולנו שמענו את האחוזים בהייטק, אלה אותם אחוזים, פחות או יותר, גם בעולם הפיננסים
מוחמד דראושה:
 גם בעולם הפיננסים אחוז העובדים הערבים מתקרב ל-3%
מוחמד דראושה:
 יש פה כשל, יש פה אי של כישלון
מוחמד דראושה:
 המחשבה הייתה לחפש מה קורה בחברה היהודית
מוחמד דראושה:
 פרויקט "פרחי הייטק" הוא פרויקט שקיים בחברה היהודית מזה עשרות שנים
מוחמד דראושה:
 במקור זה רעיון של הצבא שרצה שכבר יהיו בצבא בוגרי אקדמיה, הוא רצה להעשיר את הכוחות הצבאיים בבוגרי אקדמיה
מוחמד דראושה:
 אנחנו עשינו לזה אזרוח עבור התלמידים הערבים, אנחנו מאתרים תלמידים ערבים טובים במתמטיקה בכיתה ח' ומכיתה ט' הם מתחילים ללמוד קורסים אקדמיים במדעי המחשב
מוחמד דראושה:
 במקביל הם מקבלים עוד שני דברים נוספים, ליווי גם בעברית וגם באנגלית
מוחמד דראושה:
 הם מקבלים קורס מיוחד שנקרא "עברית הייטק", נושאים שרלוונטיים ממש ללימודים שלהם
איימן עודה:
אני מקווה שזה לא על חשבון הערבית
מוחמד דראושה:
לא, זה לא על חשבון הערבית
מוחמד דראושה:
 אלה קורסים אקדמיים בנוסף למה שהם מקבלים בבתי הספר שלהם, חבר הכנסת עודה
מוחמד דראושה:
      בנוסף יש תוכנית שמשתרעת על פני ארבע שנים, מכיתה ח'-ט' עד כיתה י"ב
מוחמד דראושה:
 פעם בטרימסטר, שלוש פעמים בשנה, אנחנו הולכים איתם לסיורים אצל מעסיקים פוטנציאליים – אנחנו קוראים לזה "קשרי מעסיקים" – כדי שיבינו לאן הם יכולים להגיע פוטנציאלית
מוחמד דראושה:
 יש שם שני נושאים
מוחמד דראושה:
 קודם כול, הם פוגשים עובדים ערבים מצליחים באותן חברות, מה שקרוי models, כדי לראות אנשים שיכולים להיות כמוהם וגם קצת לדבר על כל תהליך המיון והקבלה, כבר מכיתה ט'
מוחמד דראושה:
 עד שהם מסיימים ללמוד בי"ב יש להם כבר 50% מהתואר האקדמי
מוחמד דראושה:
 התוכנית פועלת בינתיים באזור ואדי עארה, בשיתוף עם מכללת נתניה
מוחמד דראושה:
 עכשיו הגענו להסכם עם האוניברסיטה הפתוחה לעשות את זה בפריסה ארצית
מוחמד דראושה:
 בשנה הקרובה אנחנו מתחילים עם האוניברסיטה הפתוחה בקמפוס נצרת אבל משם אנחנו נעבור לכל הקמפוסים
מוחמד דראושה:
 יש לאוניברסיטה הפתוחה 16 קמפוסים, נוכל להנגיש את הפרויקט ואת הפעילות הזאת ברמה הארצית
מוחמד דראושה:
      אחרי שהמודל עבד, מה זה "המודל עבד"? אנחנו מגיעים לאותו אחוז בוגרים כמו בחברה היהודית, כמעט 50% מאלה שמתחילים את הפרויקט בכיתה ט' מסיימים את התואר
מוחמד דראושה:
 אגב, אותם 50% נכנסים תוך חודשיים או לתעסוקה או ללמוד תואר שני
מוחמד דראושה:
 אחוז אלה שממשיכים לתואר שני הרבה יותר גבוה מהאחוז הסטנדרטי של בוגרים של תוכניות אחרות
מוחמד דראושה:
 הם מסיימים תואר ראשון בגיל 19
מוחמד דראושה:
5 ועדיין פנויים לעוד לימודים, הם עוד לא התעייפו מלימודים
מוחמד דראושה:
 הרעיון הוא, כפי שמיכל אמרה, הסללת המוחות הכי טובים למקצועות הכי נחשקים, שמביאים גם הכי הרבה שכר לאנשים
איימן עודה:
חברי הטוב מוחמד דראושה, אני יודע שכולכם נמצאים בתחום הזה של ההייטק אבל כשאתה מדבר דווקא על המוחות הטובים, זה נוגע לי במקום שחשוב לי מאוד, אני חושב שהוא חשוב לכל חברה
איימן עודה:
 אני חושב שהתפיסה הקפיטליסטית לוקחת את כולנו למקומות מסוימים וזה על חשבון כך שהמוחות הטובים ילכו דווקא לנושאים שחשובים לחברה כולה, כמו למשל מדעי הרוח
איימן עודה:
 למשל, אני רואה צמיחה ברפואה בקרב האוכלוסייה שלנו, המוחות הטובים ביותר, כל הזמן תורנויות בבתי חולים והכול כדי להצליח ברמה האישית, הפרסונלית: איך להביא 40,000 שקלים בחודש, איך להביא 50,000 שקלים בחודש
איימן עודה:
 אנחנו מפסידים דווקא מהמוחות הטובים, למען החברה כולה
לענייני הצעירים):
ממש
איימן עודה:
זו תפיסה קפיטליסטית שלוקחת את כולנו דווקא למקומות הללו
איימן עודה:
 לכן זה צרם לי, לכן אני נכנס לדבריך
לענייני הצעירים):
רגע, בגלל שאיימן הרים עכשיו לגמרי ואנחנו כנראה נסכים
לענייני הצעירים):
 אני חושבת שבסוף אתה גם מתאר הצלחה
לענייני הצעירים):
 הייתי רוצה לצאת מפה באיזו קריאה שהלוואי שהמדינה תעשה מה שהיא עושה בהייטק גם במקצועות מצמצמי אי-שוויון, זה מה שנקרא: צמיחה מכלילה, בעצם גם ללמוד מההצלחות של ההייטק הישראלי כדי לשקם את המערכות הציבוריות
לענייני הצעירים):
 שליחות זה לא תחליף לשכר, לתנאים ולהשקעה
לענייני הצעירים):
 הלוואי, מפה
לענייני הצעירים):
 אני גם מסכימה איתך באלף אחוז
מייסם ג'לג'ולי:
הלוואי שתהיה הצלחה בהייטק, גם ההייטק הוא עדיין לא הצלחה
הוועדה לענייני צעירים):
בואי תראי מה קורה בענפים של המקצועות החיוניים: הגיל הרך, סיעוד, עו"סיות ועוד
הוועדה לענייני צעירים):
 הכול בפרופורציות, ממש
מוחמד דראושה:
כאדם שבא ממדעי החברה, אני מצטרף אליכם בשתי ההערות האלו
מוחמד דראושה:
 אני לא חושב שהמטרה פה היא לייבש את המקצועות האחרים, המטרה פה היא להביא לסיפורי הצלחה במקומות שיש בהם חסר
מוחמד דראושה:
 יש לנו הרבה מאוד רוקחים, יש לנו הרבה מאוד עורכי דין, יש לנו הרבה מאוד רופאים, 24% מהרופאים
מוחמד דראושה:
 בהייטק ובפיננסים אנחנו עדיין ב-3%, כשנגיע לאחוז הרלוונטי שלנו, כשנגיע ל 20%, אני מבטיח לְךָ להפסיק את הפרויקט הזה
לענייני הצעירים):
צודק
מיכל סלע:
חוץ מזה, נראה לי שעכשיו המחאה הראתה שלאנשי ההייטק המובילים והאנשים שמחזיקים בהון במדינה יש אפשרויות להוביל גם חברתית
לענייני הצעירים):
לגמרי, יזמות חברתית והשפעה חברתית
מוחמד דראושה:
אוסיף הערה אחת לקראת הסוף
מוחמד דראושה:
 התוכנית קיבלה עכשיו הכרה ממשרד החינוך כתוכנית "אקדמיה בתיכון"
מוחמד דראושה:
 מקרב תלמידי התיכון שלומדים באקדמיה בישראל, רק 1% הם ערבים
מוחמד דראושה:
 רק 1% מהתלמידים שנמצאים באקדמיה בזמן התיכון, רק 1%, הם ערבים
מוחמד דראושה:
 אנחנו אחראים ל-1% הזה, פחות או יותר
מוחמד דראושה:
 האחוז הזה צריך לגדול באופן משמעותי מאוד
מוחמד דראושה:
 אנחנו מכניסים כמעט 100 תלמידים בשנה למנגנון הזה של "אקדמיה בתיכון", בשנה הבאה אולי נוכל לעשות את זה ברמה של 200 תלמידים אבל אנחנו צריכים להיות ברמות של כמעט 1,200-1,000 תלמידים
מוחמד דראושה:
      חסרים פה שני דברים: חסרה הנגשה, ועל התשתית של האוניברסיטה הפתוחה אנחנו נוכל לעשות את זה, וחסר מימון לפעילות הזאת
מוחמד דראושה:
 העלות של תוכנית כזאת היא כמעט 8,000 ש"ח לשנה, לתלמיד
מוחמד דראושה:
 אנחנו יודעים שכמעט 47% מהחברה הערבית מתחת לקו העוני, זאת אומרת שחלק גדול מהמשפחות לא יכולות לממן את זה
מוחמד דראושה:
 בהיקפים הנוכחיים, של 100 תלמידים, אנחנו מצליחים – מפילנתרופיה, כן? – להביא מלגות, כמעט 60% מהתלמידים מקבלים מלגות משמעותיות
מוחמד דראושה:
 אבל אם אנחנו הולכים עכשיו ל-scales, להרחבה מסיבית בכל הארץ ומנגישים את זה גם בנגב וגם בצפון הרחוק, נצטרך גם את הסיוע של גורמי הממשל בכדי לממן את התלמידים האלו
מוחמד דראושה:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, מוחמד דראושה
איימן עודה:
 עכשיו ידבר חיר עבד אלראזק, מרשות החדשנות, ואחריו רועי הרצוג
חיר עבד אלראזק:
תדבר, מן הסתם
לענייני הצעירים):
תדבר
איימן עודה:
את צודקת, תפדלי
איימן עודה:
 כי חיר יכול להיות גם זכר וגם נקבה
חיר עבד אלראזק:
נכון, זה שם שמתאים לכולם
חיר עבד אלראזק:
 אני חיר עבד אלראזק, מנהלת תוכניות בחטיבת הזנק, ברשות החדשנות
חיר עבד אלראזק:
 תודה לחברת הכנסת לזימי ולחבר הכנסת עודה, על הוועדה הזאת, הנושא חשוב
חיר עבד אלראזק:
 חשוב לנו כרשות החדשנות להיות פה ולייצג את הדברים שאנחנו עושים למען קידום ושילוב החברה הערבית בהייטק וביזמות
חיר עבד אלראזק:
 אתייחס רק להערה האחרונה שלך, לגבי עשייה למען החברה, הטכנולוגיה היום יכולה לפתור בעיות שהן גם חברתיות וגם גלובליות
חיר עבד אלראזק:
 טכנולוגיה יכולה לפתור עוני, בעיות במים, קיימות, אקלים וכל האתגרים שהם עולמיים, גלובליים
חיר עבד אלראזק:
 אנחנו מעודדים יזמות, המיקוד של הרשות הוא בקידום יזמות
איימן עודה:
חיר, קודם כול, אני מקבל את מה שאת אמרת
איימן עודה:
 אני מקבל אבל גם תסכימי איתי שאנחנו לומדים באוניברסיטאות על פי הציונים שלנו ולא לפי הנושא שאנחנו קרובים אליו יותר
איימן עודה:
 זה מתחיל אפילו בכיתה ט' בבית הספר, מי שהולך ללמוד מדעים זה לפי הציונים ולא לפי הנטייה של הבן-אדם עצמו
איימן עודה:
 אני רוצה שבן אדם שקיבל בפסיכומטרי 700 ואני לא יודע מה, ילמד פילוסופיה כי זה חשוב לחברה שלי שהוא ילמד מדעי הרוח
חיר עבד אלראזק:
אל תדאג, הם לומדים גם פילוסופיה
איימן עודה:
לכן אני מקבל את מה שאת אמרת לגמרי אבל אני חושב שמה שאני אמרתי משלים
איימן עודה:
 זה חשוב לכל חברה, זה לעצמך, שהמוחות הטובים יהיו גם בנושאים הללו
חיר עבד אלראזק:
אני מקבלת
חיר עבד אלראזק:
 גם לדור העתיד חשוב שיהיו מורים טובים, כדי שיצמיחו דור חושב ולומד שיכול להתקיים לבד, להתקיים גם בלי העזרה של המדינה והחברה האזרחית
חיר עבד אלראזק:
     אני חייבת להגיד שכמו שאמרת, הדור הצעיר משתכנז, חלק מהם יודעים לעשות דברים
חיר עבד אלראזק:
 אני רואה את האחיין שלי ואיך הוא לומד לבד באוניברסיטה פייתון, כולי גאווה ואני רואה את השינוי
לענייני הצעירים):
 אני רק חייבת להגיד שמיומנויות טכנולוגיות-אקדמיות, השכלה, הן לא נחלה של עדה מסוימת, גם מזה צריכים להיגמל
לענייני הצעירים):
 להפך, התיקון הוא לשנות את העיוות של התפיסה הזו, להגיד שכולנו יכולים למצות את הפוטנציאל שלנו אם נקבל נקודות פתיחה טובות להתחיל איתן