GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איימן עודה:
 ברמה האישית אנחנו ממש מאחלים לך החלמה מהירה, תנוחי, תרגישי טוב, אבל מבחינת העמדה אנחנו לא מקבלים, אנחנו ניאבק, אנחנו לא מקבלים גם את העמדה של לסמוך, של הקמת צוות, אנחנו רוצים שזה יהיה ברור וגם לקבל החלטה לקראת התקציב בצורה ברורה ביותר, לא לפגוע במדענים הראשיים
איימן עודה:
 תודה רבה לך
איימן עודה:
      הצטרפה חברת הכנסת, ד"ר מטי הרכבי צרפתי, אהלן וסהלן
מטי צרפתי הרכבי:
אהלן
איימן עודה:
רשות הדיבור עכשיו לד"ר מיכל לוי, מדענית ראשית
איימן עודה:
 דרך הזום
מיכל לוי:
תודה רבה, יושב ראש הוועדה
מיכל לוי:
 אני, ברשותכם, רוצה קודם כל להגיד שאנחנו מתנגדים ליוזמה הזאת ואני אפרט
מיכל לוי:
 קודם כל נאמר על ידי פרופ' לביא, יו"ר המולמו"פ, שלמעשה הם כבר שנה שלמה עוסקים בנושא, כתבו איזה דוח שעסק בכל הפעילות של המדענים הראשיים
מיכל לוי:
 זה ככה קצת אמירה שמפתיעה אותי כיוון שאם שנה שלמה עוסקים בנושא מסוים כדאי לדבר אולי עם הגורמים הרלוונטיים
מיכל לוי:
 אף אחד מעולם לא פנה אלינו למשרד החקלאות, אף אחד לא דיבר איתי, אף אחד לא שאל מה העבודה שאנחנו עושים, מה הדגשים, לא ביקש מאיתנו איזה שהן סטטיסטיקות, נתונים, משהו
מיכל לוי:
 שום דבר לא נעשה
מיכל לוי:
 ככל הנראה שנה שלמה, המסקנה שלי היא שהיו שיחות ודיונים שנעשו בין אנשי המולמו"פ ובסופו של דיון הם פשוט כתבו איזה שהוא דוח
מיכל לוי:
      אני חושבת שנקודת המוצא שלנו במשרד החקלאות, כשאנחנו מדברים על מחקר יישומי הוא למעשה מציאת וחיפוש פתרונות לאתגרי החקלאות
מיכל לוי:
 אנחנו לא מחפשים לממן מחקר
מיכל לוי:
 אני חושבת שההבנה את נקודת המבט הזאת היא בעצם המשמעותית בכל התהליך
מיכל לוי:
 אני רואה שסביב השולחן, וחלק מהדוברים שהיו עד עכשיו הם אנשי אקדמיה ואני מבינה מאוד גם את המצוקה הנוכחית לאור המלחמה ולאור קיצוצים שנעשים בכל מיני קרנות, שקשה מאוד היום להביא תקציבי מחקר למוסדות המחקר בתחומים שונים, גם לבסיסי, גם ליישומי, מה שזה לא יהיה, רק אצלנו בשנת 2023 היה קיצוץ תקציבי מאוד קשה בגלל המלחמה, ולכן כשאנשי אקדמיה יושבים פה מסביב לשולחן וכותבים דוחות ואומרים אמירות שחשוב להקים את הקרן הזאת אני מאוד מבינה את נקודת המבט שלהם, אבל השאלה היא איפה התועלת עבור משרדי הממשלה ועבור לקוחות הקצה שלנו
מיכל לוי:
     לקוחות הקצה שלנו הם חקלאות ישראל ובסופו של דבר גם חקלאות העולם
מיכל לוי:
 קראתי גם את הסעיפים שנכתבו וגם בדברי ההסבר ונאמר שם שוב ושוב ושוב הקטע הזה, הודגש שם נושא המסחור, נאמרה שם המילה אקדמיה פעם אחר פעם אחר פעם ויש פה חוסר הבנה בסיסי, אני חושבת, בעבודה שלנו ומול מי אנחנו עובדים
מיכל לוי:
 כשאומרים מחקר יישומי מדובר פה על קשת מאוד רחבה וזמן ארוך עד שמוצר הופך להיות פרקטיקה חקלאית ופרקטיקה חקלאית ברוב המקרים לא הופכת להיות מוצר מסחרי, יש לה כמובן ערך עצום עבור החקלאים ועבור גידול המזון עבור אזרחי מדינת ישראל
מיכל לוי:
      אני כן רוצה להסב את תשומת ליבכם לעובדה שמדובר בהחלט על קיצוץ בתקציבים של כל המדענים הראשיים, נכון שלא מדובר על קיצוץ בשנה זו, אבל הכוונה היא להביא את הכסף לקרן הזאת מתוך הפעילות של המדענים הראשיים כשהתקציב השני בגודלו הוא מתקציב משרד החקלאות
מיכל לוי:
 המשמעות של הדבר הזה זה ריסוק חקלאות ישראל מכיוון שהדבר היחיד שאני יכולה להבין מזה שלמעשה רוצים להביא כסף שהיום הוא מושקע במחקר ופיתוח חקלאי לטובת מחקרים בתחומים אחרים שאני לא יודעת להגיד על פי מה הם ייקבעו ולאן יילך המימון הזה
מיכל לוי:
      נקודה נוספת שחשוב לזכור זה שמשבר האקלים לא עוצר והאתגרים רק הולכים ומתעצמים, האתגרים של החקלאות ואני פשוט מאוד מאוד מודאגת, מכיוון שגם אם עדיין המדען הראשי של משרד החקלאות יישב במועצה זה עדיין יהיה רק קול אחד מתוך מועצה שלמה ואני פשוט לא יודעת להגיד איך יחולקו התקציבים ולאן זה יילך
מיכל לוי:
 זהו, עד כאן
איימן עודה:
ד"ר לוי, ליבי איתך, משתתפים בצערך
איימן עודה:
 קשה לנהל דיון במצבים כאלה, אבל בשם כל הוועדה אנחנו משתתפים בצערך
איימן עודה:
      רצית להגיד שזה מדאיג שהאוצר מקבל החלטות בלי להתייעץ עם הגורמים המקצועיים, זה לא יכול להיות
איימן עודה:
 מה, זאת דיקטטורה של האוצר? איך יכול להיות?
גדי אריאלי:
בגלל זה הסכמנו להקים ועדת בחינה ולראות את ההיתכנות
גדי אריאלי:
 יש גם את המולמו"פ וגם אבי המדען וגם מיכל, שנמצאת איתנו בזום, וגם כל המשתתפים, להקים צוות
גדי אריאלי:
 בסוף אני חושב שבאיזה שהוא מקום אפשר למצוא את הסיכוי להקמה, בטח, כמו שהיושב ראש הזכיר, שזה לא יבוא על חשבון הפעילות השוטפת, אלא אם רוצים להקים משהו אז לקחת ולהקים משהו ולא סתם העיקר ליצור כותרת
איימן עודה:
מה שקורה זה דרמטי
איימן עודה:
 לגבי המולמו"פ למשל, יש סיכוי שתצאו קירחים מפה ומשם
איימן עודה:
 זה איום ממשי, אמיתי
איימן עודה:
 זה לא רק בשם הוועדה אלא אנחנו צריכים לדעת, אני פונה אליך בצורה מאוד רצינית, גם במובנים של פוליטיקה, שהשר הוא מפלגת השלטון, אני חושב שהוא צריך להפוך שולחנות שזה לא יקרה במשמרת שלו, אבל אנחנו פה ממקומנו צריכים לעשות הכול בשביל שהתקציב הזה לא יעבור בצורה הזאת בשום פנים ואופן
מטי צרפתי הרכבי:
אני מצטערת על האיחור, אבל זה משתלב עם קיצוץ שראיתי שמתוכנן במכון וולקני, במכון המחקר החקלאי?
מטי צרפתי הרכבי:
ואתם ציינתם צמצום בהשכלה הגבוהה? קיצוץ שעות לימוד בחינוך הממלכתי בהיקף של עשרות אלפי שעות? זאת אומרת הכול מצטרף לתמונה מאוד מאוד עגומה של סדרי עדיפויות של ממשלה
מטי צרפתי הרכבי:
 בסוף בלי מדע ובלי מחקר אין עתיד, אז לא ברור לי בכלל הרבה מאוד מהקיצוצים שהם סביב תחום ההשכלה וסביב המחקר ובטח ובטח סביב מחקר יישומי שכמו שציינה מיכל, ההשלכות שלו הן קצרות מועד והן ממש פרקטיות לקיום חקלאות או דברים כאלה
מטי צרפתי הרכבי:
 סדרי עדיפויות עגומים
מיכל לוי:
אם יורשה לי רק לציין עוד משפט אחד, דווקא מתוך השבר האישי שלי אני חושבת שצריך להשקיע יותר בצמיחה, בהתחדשות, והנושאים של מחקר ופיתוח הם לא אלה שצריכים לקצץ בהם
איימן עודה:
תודה רבה לך, ממש מעומק הלב
איימן עודה:
 ד"ר יעל הרמן, ראש אגף מו"פ, משרד האנרגיה והתשתיות, בבקשה
יעל גרמן:
שלום
יעל גרמן:
 תודה שאתם מארחים אותי וסליחה שאני מרחוק, אני משרתת מגרמניה
יעל גרמן:
 (מצגת)
יעל גרמן:
 אני רוצה להציג מקרה של מדען ראשי שבדומה למשרד החקלאות הוא מהמדענים עם התקציב הגבוה ולחדד את הדברים שנאמרו
יעל גרמן:
      התפקיד של מדען ראשי עבור משרדים ומשרד האנרגיה זה תמיכה מדעית טכנולוגית, כמו שנאמר כבר, למקבלי החלטות וזה בשביל לגבש מדיניות מבוססת נתונים ומוטת טכנולוגיה לטווח הבינוני והארוך
יעל גרמן:
 אני באה להדגיש פה שבזכות עובדי היחידה שהם מומחים בתחומים שונים, אם זה אנרגיה גרעינית, אם זה מחצבים, אנרגיה מתחדשת, בזכות המומחיות ואנשי הידע אנחנו וגם המחקרים שאנחנו תומכים בהם זה הכלים שלנו לעשות תמיכה מדעית לשר, ואנחנו משרד שתומכים ויושבים בהנהלה ואנחנו יועצים למשרד בכל התחומים האלה
יעל גרמן:
 משרד האנרגיה הפגין התקדמות מאוד גדולה בעשור האחרון, גם במדיניות שלו וגם באימוץ טכנולוגיה, וזה בזכות העבודה הצמודה
יעל גרמן:
      כמו שאתם רואים, יש פה שני גרפים
יעל גרמן:
 האחד, אתם רואים ש-40% מהתקציב שלנו הולך למו"פ באקדמיה ו-60%, במקרה שלנו שהוא מאוד ייחודי, אנחנו נותנים אותו למחקר ופיתוח של חברות
יעל גרמן:
 מה שאנחנו עושים, שהוא מאוד ייחודי, שאני ממליצה לממשלה ולמשרדים השונים ולאוצר לאמץ את מה שאנחנו עושים, כי תיכף אני אראה לכם הצלחות, אנחנו תומכים בכל שרשרת הערך
יעל גרמן:
 אנחנו נמצאים שם במחקר האקדמי, אנחנו נמצאים שם כשהם מפתחים אב טיפוס ואז אנחנו נמצאים שם בניסוי המסחרי הראשון ובעצם הטמעה במשק האנרגיה הישראלית
יעל גרמן:
      ברגע שיש מישהו שמלווה את הילד מהרגע שהוא נולד או כשהוא בא עם רעיון ועד לרגע שהוא עושה את האקזיט שלו והופך ליוניקורן בתעשייה הישראלית, זו הדרך, להיות הורה מלווה מהתחלה עד הסוף, זו הדרך להביא להצלחות המדוברת בתעשיית דיפ-טק
יעל גרמן:
 דיפ-טק, נופל שם אנרגיה, חקלאות, סביבה, אלה נושאים שצריך ידע עמוק, משם באה המילה דיפ, מהעומק ומהשנים הארוכות של הפיתוח
יעל גרמן:
 אז אנחנו מחלקים בערך בין 70 ל-100 מיליון ₪, אתם ראיתם את החלוקה
יעל גרמן:
     נעבור לשקופית הבאה
יעל גרמן:
 אתם רואים פה הרבה שמות ואני באה להגיד פה משהו מאוד חשוב, יחידת המדען הראשי תומכת והכספים שלנו, כל שקל ששמנו, עשינו סקר, חבל שלא אספתם את המידע הזה, ממנו יצא 12 שקל של גיוסי הון בשוק הפרטי, כלומר שקל שהמדינה שמה יצר את המצב הזה
יעל גרמן:
      ומה שאתם רואים שהוא מאוד בולט, אני רוצה להקריא פה שמות
יעל גרמן:
 Hydro X, זה פיתוח שהתחיל במעבדה באוניברסיטה העברית והפך לטכנולוגיה
יעל גרמן:
QD-SOL , פיתוח בטכניון שהפך לטכנולוגיה
יעל גרמן:
 PONTO Power, פיתוח בבר אילן שהפך לטכנולוגיה
יעל גרמן:
 פינרג'י, Luminescent
יעל גרמן:
 אפולו פה באמצע, אני רוצה להגיד עליהם כמה מילים
יעל גרמן:
 הם התחילו ממעבדה קטנה בטכניון, רעיון של שני חוקרים צעירים שהפך לחברה שהפך לשני מפעלים תעשייתיים בישראל שמייצרים פאנלים סולריים רכים, גם עכשיו במלחמה וגם לעולם, והם יעשו מהפכה
יעל גרמן:
 ברנמילר, נוסטרומו, הידרולייט
יעל גרמן:
      מה שאתם רואים בסלייד הזה אלה שמות של חברות שהצליחו וכשהם הגיעו אלינו, חלקם התחילו באקדמיה והם קיבלו את המחקר היישומי הראשון, את הכסף למחקר היישומי הראשון שלהם, אבל משם המשכנו ללוות אותם ועזרנו להם את האב טיפוס הראשון ואת המתקן המסחרי הראשון, שזה הקושי, זה עמק המוות בתעשייה הזאת של הדיפ-טק וזה דורש ליווי ארוך
יעל גרמן:
 זה דורש ליווי של המשרדים המקצועיים כי אנחנו מביאים להם את הידע ואנחנו מייצרים רגולציה שתאפשר להם לבחון את הטכנולוגיות
יעל גרמן:
      כל הדברים האלה חייבים ללכת יד ביד
יעל גרמן:
 לקחת את זה לקרן של מחקר יישומי, הקרן כאן יכולה להיות מוצלחת ואני לא נגדה באופן בוטה, אבל מה שאני חושבת, שאם הידע הזה לא יושב במשרדים הממשלתיים הוא לא יכול להתממש, אלה מחקרים של תשתיות, של דברים שנוגעים בהם בידיים
יעל גרמן:
 זה לא אלגוריתמים וזה גם לא, הרבה פעמים החוקרים באקדמיה אוהבים דברים שלא רלוונטיים, זה מיכל הזכירה לפני, יש דברים שאנחנו מבינים, כמו כמה חשוב משאבת חום, שזה בערך להגיד מזגן, כמה זה חשוב
יעל גרמן:
 באקדמיה לא מבינים את זה ובעולם האמיתי של המדיניות ושל הפחתת פליטות מבינים שזה גיים צ'נג'ר בהתחממות הגלובלית
יעל גרמן:
 אני לא רוצה להיכנס לנושאים טכניים
יעל גרמן:
     נעבור לשקופית הבאה, כמעט האחרונה
יעל גרמן:
 המשרד שלנו הבין כמה זה קשה לבנות את האב טיפוס
יעל גרמן:
 חברות, זה ממש ביזיון, בישראל מה שקורה זה שחברה מקימה מעבדה במאות מיליונים, למה? בגלל שאין מכוני יישום לקחת את המחקר האקדמי הבסיסי ולהפוך אותו לאב טיפוס, שזה משהו סטנדרטי בכל העולם, זה מכוני המחקר
יעל גרמן:
 רק ב-2023 הקמנו שני מכוני מחקר, את מכון האגירה שבאוניברסיטת בר אילן
יעל גרמן:
 אנחנו לא תומכים בבניינים, מה שאנחנו תומכים שם זה בלקנות ציוד ותומכים בחוקרים כדי שייקחו את הרעיון מהמבחנה, הרעיון הזה שנמצא עכשיו במבחנה פצפונת, ויהפכו את זה לאב טיפוס, זה מאוד קשה ומאוד יקר
יעל גרמן:
     כן, אם הקרן תגדל לתמוך בדברים כאלה זה יהיה דבר מצוין, אבל אני חושבת שמשרדי הממשלה ובתוכם המדענים הראשיים יודעים לזהות איפה יש להם את המחסור והם יודעים לנתב את הכספים
יעל גרמן:
 אולי, שוב, כמו שאני אומרת, לחזק את המדענים ולא להחליש אותם
יעל גרמן:
 וגם פתחנו מכון מחקר בתחום ההיתוך הגרעיני כדי שהאקדמיה והתעשייה בישראל יתקדמו בתחום הזה ואולי נצליח להיות מובילים בתחום שצומח בעולם
יעל גרמן:
      נעבור לשקופית הבאה
יעל גרמן:
 מדענים ראשיים עושים שיתופי פעולה בין-לאומיים ויש להם תפקיד מאוד חשוב בזה דרך מתן כספים בתוכניות בין-לאומיות
יעל גרמן:
 כמו שאתם רואים פה, יש פה CETP שזה של הורייזן, אבל דורש השתתפות של המדינה ושל אנשי המקצוע, שותפות עם בירד-אנרג'י, מחקר בילטרלי עם ארה"ב
יעל גרמן:
 זה כסף שהיחידה שמה אבל בא כסף נגדי מהאיחוד האירופי, מארה"ב, ועוזר לחברות ישראליות להגיע לשוק הבין-לאומי ששם הערך שלהם באמת נבנה
יעל גרמן:
 הם מתחילים אולי בפיילוט פה, אבל כדי להיות חברה מצליחה אתה צריך למכור בשוק הבין-לאומי ואנחנו נמצאים שם
יעל גרמן:
      אנחנו נעבור לשקופית הבאה, האחרונה שלי
יעל גרמן:
 מדענים ראשיים עושים מהפכות, מהפכות שיכולות להיות ענקיות במשק שלהם גם אם טכנולוגיות נראות מאוד מאוד פשוטות
יעל גרמן:
 רואים? שמנו פאנל מעל לתפוז, זה כל מה שעשינו פה, אין בזה איזה חדשנות מטורפת ובכל זאת הבעיה בישראל זה שאין שטחים ואם נצליח לייצר אנרגיה ולייצר חקלאות מדהימה זה שיתוף פעולה עם המדען הראשי של משרד החקלאות
יעל גרמן:
     ופה לנושא המגזרי אני רוצה להגיד, זה שיתוף פעולה לא רק בין משרד האנרגיה והחקלאות אלא גם הגנת הסביבה, זה מחקר חוצה משרדים בתקציב מאוד מרשים שגייסו במשרד החקלאות שבו אנחנו בודקים את השפעת הפאנלים, ייצור האנרגיה מעל החקלאות, וגם את ההשפעה על הזבובים והדבורים והחיפושיות בשטח כדי לראות את כל המעטפת של האגרו וולטאי
יעל גרמן:
 זה פרויקט שהתחלנו ב-2020 וזה שם את ישראל על המפה מבחינת אגרו וולטאי בעולם כי אף אחד לא עשה כזה דבר
יעל גרמן:
 ומה הייתה ההתרשמות של הגרמנים והאמריקאים ומדינות אחרות מהפעילות הזאת? שהיא הייתה חוצת משרדים, שהרגולטור עצמו, לא מוסדות מחקר, יושב בוועדות, גם האוצר ישב שם ורמ"י ומינהל התכנון ויחד עשינו מהפכה
יעל גרמן:
 בשביל זה מדענים ראשיים צריכים תקציב, אם ייתנו להם יותר תקציב וייתנו להם לעשות מהפכות הם יעשו אותן
יעל גרמן:
      אולי קרן זה נשמע רעיון אוטופי, אבל השאלה אם הרעיון האוטופי הזה באמת יביא לנו את המציאות של אקזיטים מהאקדמיה לתעשייה ושל מהפכות בשווקים שלנו, שהחקלאים יהיו יותר טובים
יעל גרמן:
 אני רוצה שחקלאים יחזרו לעשות חקלאות, שהם ירצו לעבוד בזה, שהילדים שלהם והנינים שלהם ירצו לעבוד בזה וזה על ידי הכנסת טכנולוגיה ודברים חדשניים
יעל גרמן:
 וזה מה שהמדענים הראשיים עושים
איימן עודה:
תודה רבה, ד"ר הרמן, תודה רבה על המצגת החשובה
איימן עודה:
 אשל ליפמן רוצה להשלים
איימן עודה:
 ליפמן הוא יושב ראש עמותת הפעילים בתחום חדשנות, באנרגיה ובאקלים
אשל ליפמן:
צוהריים טובים
אשל ליפמן:
 תודה, יושב ראש הוועדה
אשל ליפמן:
 אני יו"ר של עמותת Ignite the Spark ויזם אנרגיה בעצמי ואני רוצה לתת את הזווית קצת של התעשייה עצמה שכרגע לא קיבלה ביטוי פה, וספציפית בתחום האנרגיה
אשל ליפמן:
      החברה לתועלת הציבור שלנו מאגדת 250 חברות הזנק בתחום האנרגיה, אנחנו מקדמים את החברות בהכשרה, בליווי הגדילה שלהן, בקשר עם משקיעים ועם נטוורק מכל העולם
אשל ליפמן:
 חשוב לציין, וזה כנראה נכון לכל תחומי הדיפ-טק בארץ שזה תחום שסובל מ-underfunding משמעותי, כולם מסכימים פה
אשל ליפמן:
 בתחום האנרגיה למשל חברות בבריטניה יקבלו פי 12 מימון ממשלתי ותל"ג לראש מאשר חברות בישראל, אם בישראל אנחנו מדברים על משהו כמו 150 מיליון שקל אנחנו מדברים בשנה שם על קרנות של מאות מיליונים של פאונד בבריטניה
אשל ליפמן:
      כדי לחזק את ההתייחסות שלנו בקרב היזמים של הקהילה שאנחנו הקמנו אספנו תשובות לשאלון של 100 יזמים שונים שקיבלו מענקים ממשרד האנרגיה מאז הפרסום של הטיוטה הראשונה על תקציב
אשל ליפמן:
 חשוב לנו לשתף מה היזמים שקיבלו מענקים כאלה אומרים
אשל ליפמן:
 קודם כל אנחנו לא נגד הקמת קרן, אנחנו בעד ההקמה שלה בצורה חכמה כי בסוף אם הקרן תהיה טובה זה יוסיף גם יוקרה וגם כסף ל-RND וחדשנות, מן הסתם אנחנו גם לא נגד לייעל את התוכנית הזאת, אבל מצד שני אם לא נעשה תכנון נכון ולא נוודא, כמו שד"ר יעל הרמן התייחסה, לכל שלבי הערך בפיתוח מהמחקר היישומי הראשון דרך הבנייה של המפעל הראשון, והדוגמה של אפולו היא דוגמה טובה, אנחנו לא נצליח לייצר כאן יוניקורנים בתחום האנרגיה או בתחום האקלים בישראל וזה בתחום הדיפ-טק בישראל וזה ממש חשוב
אשל ליפמן:
     אני חושב שכל המדענים הראשיים עושים פה עבודת קודש, אבל ספציפית המדען של משרד האנרגיה, בגלל שיש לו את התוכניות הייחודיות שלו אפשר ממש להראות איך העבודה שלו בשנים האחרונות מגדילה מצד אחד את כמות ההגשות ואת כמות המענקים שמגיעים ויזמים שרוצים להקים בתחום מיזמים, ומצד שני באופן שיטתי בכמה שנים האחרונות התקציב של המדען הספציפי הזה קוצץ
אשל ליפמן:
      הם עושים משהו מאוד מאוד ייחודי, מעבר לכל הדברים שיעל ציינה קודם, אם זה הקרנות הבילטרליות ואם זה היכולת להתמודד עם הפטור מרגולציה כובלת ולהקים איזה שהוא סנדבוקס, ואת זה באמת קרן מחקר יישומי יכולה לעשות, הם יודעים להביא פיילוטים של חברות טכנולוגיות מחו"ל וזה אף אחד לא יודע להביא לפה חברות של טכנולוגיות נדרשות
אשל ליפמן:
 אני אתן דוגמה, חברה שמייצרת טכנולוגיית אגירה ייחודית שהייתה יכולה למשל, שלא נדע שוב, לעזור לקהילות שנפגעות ב-7 באוקטובר, אם היו סוללות כאלה היום בתוך קהילות בעוטף לאנשים היה חשמל לאורך כל ההפסקות וכדי לעשות את זה, זו טכנולוגיה שלא קיימת בחברה היום בחברה בארץ ובמדען הראשי יודעים לעשות את זה
אשל ליפמן:
 התייחסו גם למרכזי מחקר ארציים
אשל ליפמן:
 יש כאן הרבה עבודה שצריך לעשות כדי לוודא שלא מבטלים תוכניות חשובות ולא עושים את זה כלאחר יד אלא אחרי תהליך חשוב כדי לוודא שכל השלבים של המיזמים מקבלים מענה
אשל ליפמן:
      לחשו לנו לא לבוא לכאן ברגע ולהניף דגלים אדומים אלא להגיד לפי דעתנו מה צריך לעשות
אשל ליפמן:
 דבר ראשון, ואני מניח שזה פתור, אבל אני בכל זאת רוצה להרים את הדגל, אני קראתי שהקיצוץ בתקציבים של המדענים הראשיים קורה כבר ב-2024 והקרן לא תקום עד 2025, אני חושב שחשוב להתייחס לזה ולוודא שלא קורה קיצוץ בכלל כי התוכניות הקיימות, הזנק וחלוץ במשרד האנרגיה וגם במשרדים אחרים, הן חשובות גם השנה, ההמשכיות הזאת היא חשובה וגם ככה קוצץ המון מהתקציב
אשל ליפמן:
 ואם כבר מקצצים למה מחליטים על קיצוץ מראש אם לא הוחלט על הקמת הקרן? בואו ננסה להביא את התקציב הזה ממקום אחר
אשל ליפמן:
 המדענים הראשיים, כולם מסכימים שהם חשובים, בסדר, לכן אני מרים כאן דגל
אשל ליפמן:
      בנוסף, כמו שאמרנו, אנחנו חל"צ שרוצה לקדם פרויקטי חדשנות בתחום האנרגיה גם בעוטף ישראל, באזור העוטף שנפגע, ואני קורא להתייחס לזה בהקמת הקרן כדי שכמה שיותר מימון ממשלתי לא מדלל יעמוד כדי להקים פיילוטים כדי שיעזרו לחבל הספציפי הזה לצמוח
אשל ליפמן:
      ובאמת המדענים הראשיים הם שותפים חשובים של התעשייה, 81% מהחברות שענו לשאלון הודו שהמענקים של שהמדען הראשי של משרד האנרגיה עזרו להם לגייס מימון משלים מחו"ל פרטי, אל תפגעו בהם בבקשה
איימן עודה:
 פרופ' נגה קרונפלד-שור, המדענית הראשית במשרד להגנת הסביבה
נגה קרונפלד-שור:
תודה
נגה קרונפלד-שור:
 אני רוצה להגיד שבגדול אני מאוד בעד הקמה של קרן למחקר יישומי בתקציב תוספתי, הוא לא יכול לבוא על חשבון המדענים הראשיים
נגה קרונפלד-שור:
 אין ספק שאפשר לשפר את הפעילות של המדענים הראשיים, אפשר לעשות יותר שיתופי פעולה, אפשר לשתף אפילו ברמה הטכנית, פלטפורמות של הגשה ומעקב אחרי הצעות המחקר שמוגשות למדענים הראשיים, יש הרבה שאפשר לתקן, אבל בין זה לבין לקחת את הכסף של התקציבים שיש היום למדענים הראשיים יש מרחק מאוד מאוד גדול
נגה קרונפלד-שור:
     אחד הדברים שמאוד מדאיגים אותי בתור מדענית של המשרד להגנת הסביבה זה שאנחנו מדברים פה שוב ושוב על יישום ומסחור עתידי ולפחות בנושא של סביבה, וזה נכון גם לנושאים אחרים כמו חינוך, כמו רווחה, כמו המשרד לביטחון לאומי, אנחנו בהרבה מאוד מקרים מונעים נזק ואסונות עתידיים ולא מייצרים הכנסה
נגה קרונפלד-שור:
      אני אתן לכם דוגמה, למשל לפי ה-European Investment Bank, אני כתבתי את זה באחת הגרסאות שרצו בינינו, יותר מ-50% מהתמ"ג העולמי מסתמך על הטבע ואם אנחנו פוגעים בטבע, פוגעים במים, בקרקעות, בהאבקה, באוויר, באקלים, אנחנו למעשה פוגעים בתמ"ג באופן אנוש
נגה קרונפלד-שור:
 וזה נכון גם ברמה המקומית, אם אנחנו לא נשמור על הטבע שלנו בישראל אנחנו לא נוכל להמשיך את הצמיחה ואת השלומות או ה-well being שלנו
נגה קרונפלד-שור:
      פה אין אף אחד אחר חוץ מהממשלה שייכנס לשאלות האלו מכיוון שאין להם פוטנציאל מסחרי ואני חושבת שיש שונות נורא גדולה בין המדענים הראשיים בסוג העבודה שהם עושים
נגה קרונפלד-שור:
 אז במשרד האנרגיה יש יותר כניסה למסחור ולטכנולוגיות, אני כמעט ולא עוסקת בטכנולוגיות, כמעט כל המחקרים שאני עושה הם מחקרים שמייצרים ידע לטובת קביעת מדיניות וסדרי עדיפויות
נגה קרונפלד-שור:
 זה נכון בהיערכות לשינויי אקלים, ששם אנחנו רואים שההשלכות של חוסר היערכות לשינוי אקלים הן הרסניות גם מבחינה בריאותית, גם מבחינת תשתיות וגם מבחינה כלכלית, אנחנו צריכים להבין מה קורה פה
נגה קרונפלד-שור:
      וזה מוביל אותי לנקודה הבאה, שבהרבה מאוד מקרים שאנחנו עובדים במשרדים ואנחנו צריכים לספק את האינפורמציה הזאת, לאינפורמציה המקומית יש חשיבות עליונה, לא מספיק לי ש-NOAA האמריקאי יצרו מודל שחוזה את שינוי האקלים בארה"ב, אני צריכה שיהיו לנו את הנתונים האלה פה בישראל ולהבין גם מה ההשלכות שלהם
נגה קרונפלד-שור:
 מחקר כזה שלוקח טכנולוגיות או ידע שקיים בעולם ועושה להם המרה כך שאנחנו נוכל להשתמש בו, יש בו חשיבות מאוד מאוד גדולה, אבל לא פוטנציאל מסחור
נגה קרונפלד-שור:
      ניקח למשל את הנושא של חישה מרחוק, אני עובדת הרבה עם סוכנות החלל הישראלית, אני רוצה להשתמש בחישה מרחוק כדי לזהות זיהום ים בשמן למשל, או אני רוצה עכשיו לראות פגיעה בשטחים פתוחים בעוטף, או פגיעה בערוצי זרימה, אני עכשיו מממנת מחקרים שבעצם באים ומעלים את הטכנולוגיות ואת הידע הזה לישראל כדי שאנחנו נוכל לקבוע סדרי עדיפויות, איפה ומה הבעיה, להבין אותה, לאפיין אותה ולהבין מה אנחנו צריכים לעשות וגם אחר כך לעקוב אחרי הפעולות שאנחנו עושים, ההשקעות שאנחנו עושים, אם הן עובדות או לא עובדות
נגה קרונפלד-שור:
 הדבר הזה לא יהיה בקול קורא לאקדמיה שיישפט על מצוינות בלבד, בגלל שיש לי שאלה ספציפית שאני צריכה לענות עליה ולפעמים זה שאלות שאני מאוד מודה לאקדמיה – אני בעצמי פרופ' באוניברסיטת תל אביב, אני עכשיו בחל"ת ואני המדענית הראשית, אני בתור פרופ' באוניברסיטה לחלק מהקולות קוראים האלה לא הייתי עונה, כי הם לא מעניינים, הם לא יתפרסמו בשום מקום, אני לא אקבל בגלל זה העלאה בדרגה או תוספת תקציב, אז אני מאוד מודה לחוקרים ולאנשי האקדמיה שמוכנים לענות על השאלות האלה ובאמת עונים המוסדות הטובים ביותר
נגה קרונפלד-שור:
      אני אתן לכם דוגמה קטנה, יש לנו תוכנית לניטור מצב ים תיכון, אז גם הניטור, בזמן האחרון ראינו שיש עלייה ברמות הכספית בדגים בים התיכון, אנחנו רוצים להבין מאיפה הכספית הזאת מגיעה, אז אנחנו הוצאנו קול קורא לבדיקה של הנקזים של הגשם בכל האזור שסביב האזור שבו מצאנו רמות כספית גבוהות ומישהו מהטכניון ענה ומוכן לבדוק את זה עבורנו
נגה קרונפלד-שור:
 זה לא יתפרסם בשום מקום, זה לא מעניין את העולם האקדמי, זו שאלה שעלתה אצלי במשרד ואני, בתור מי שצריכה לדאוג שבסופו של דבר לא תהיה כספית בדגים ושאנחנו לא נצרוך דגים עם כספית, שהיא רעילה למי שלא יודע, זה התפקיד שלי בתור מדענית לדאוג שהאינפורמציה הזאת תגיע
נגה קרונפלד-שור:
 זה לא משהו שאקדמאים או קרן תחרותית יכולים לענות עליו
נגה קרונפלד-שור:
      אני רוצה להוסיף על זה שיש לנו הרבה מאוד תפקידים חוץ מאשר הוצאה של קולות קוראים, אנחנו מייצגים את המשרד בפורומים בין-לאומיים, אנחנו נחשפים למדיניות חדשה, לטכנולוגיות חדשות, למודלים חדשים, לפעולות חדשות, אנחנו מביאים את זה למשרדים, אנחנו מציגים את זה במשרדים ומציעים להשתמש בשיטות או בטכנולוגיות או בכל דבר כזה וזה יכול להיות בכל תחום, זה יכול להיות מתחום הכלכלה ההתנהגותית וזה יכול להיות טכנולוגיה, אז אנחנו צריכים להביא את הדבר הזה, לשבת בישיבות ההנהלה, להבין עם מה אנחנו מתמודדים ולהעלות רעיונות איך אפשר לעשות את זה טוב יותר
נגה קרונפלד-שור:
      והדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה המקורות התקציביים
נגה קרונפלד-שור:
 בעיניי צריך להגדיל את התקציב של המדענים הראשיים
נגה קרונפלד-שור:
 נכון, יש שני מדענים ראשיים שיש להם תקציב מאוד גדול, או שלושה, אם אני כוללת גם את משרד המדע, אבל התקציבים שלנו הם מאוד קטנים
נגה קרונפלד-שור:
 בדוח המדענים הראשיים כתוב שב-2022 יש לי 36 מיליון שקל, מתוך זה עקרונית 900,000 שקל הוא בבסיס התקציב, בפועל היה רק 100,000 שקל וכל שאר ה-35 מיליון שקל, כמעט 36 מיליון שקל, היו כספים שאני השגתי ממקורות שונים, כמו למשל הצטרפות לקונסורציום, ל- partnershipאירופאי, שתמורת זה שאני נותנת תקציב מינימלי אני מקבלת תמורתו הרבה יותר, וזה הגיע למצב שב-2022 קיבלתי כמעט 3 מיליון שקל, השנה 7 מיליון שקל
נגה קרונפלד-שור:
 זה בכלל לא כסף ישראלי, אי אפשר לקצץ אותו
איימן עודה:
הכיוון ברור מאוד
איימן עודה:
 תגידו לי, בבקשה, במידה שוועדת ההיגוי תחליט שאין היתכנות לקרן, 90 מיליון שקלים יחזרו למדענים או לקופת האוצר?
גדי אריאלי:
קודם כל עוד לא הורידו אותם
גדי אריאלי:
 זו שאלה טובה, צריך לשאול את חמיצר, זו חידה גדולה, אבל כרגע אנחנו עוד לא שם
איימן עודה:
יש מישהו שרוצה להתייחס?
פרץ לביא:
רציתי להגן על הכבוד האבוד של האקדמיה לאור הסקירה
פרץ לביא:
 בתקופתי כנשיא הטכניון עשר שנים הטכניון הקים 93 חברות
איימן עודה:
באיזה שנים היית נשיא הטכניון?
פרץ לביא:
2019-2009, הטכניון הקים - - -
איימן עודה:
תודה רבה לך, כי הייתה עלייה גדולה מאוד במספר הסטודנטים הערבים
פרץ לביא:
כן, היה על זה אפילו מאמר ב-Nature
איימן עודה:
זו לא עלייה טבעית, זה היה משהו מעולה
פרץ לביא:
93 חברות שהתבססו על טכנולוגיות שפותחו בטכניון, כך שלהגיד שלאנשי האקדמיה אין לא ידע ולא מושג באיך בונים חברות, הייתי אומר שזה קצת הגזמה
אברהם דואן:
אני רק אוסיף משפט אחד, המטרה של הקרן הזו היא לגייס את האקדמיה לטובת פעילות משרדי הממשלה ולא הפוך, כדי לתמוך באקדמיה
אברהם דואן:
 המטרה שלנו היא לגייס את האקדמיה, לקחת דווקא את המוחות הטובים ביותר, ויש הרבה מוחות יצירתיים, מעשיים, פרקטיים, בכל תחום שהוא וזו בעצם המטרה
איימן עודה:
 מישהו רוצה להוסיף? בבקשה
רון גרמה:
תודה, אדוני היושב ראש
רון גרמה:
 בחרנו להגיע דווקא לדיון הזה כי א', אנחנו מאוד מברכים על הקמת הקרן ואני בטוח וסמוך שמשרד המדע יידע לקחת את זה למקום שהוא צריך להיות
איימן עודה:
אל תהיה בטוח, תהיה בטוח ב-60%
מטי צרפתי הרכבי:
הטלת ספק במדע זה דבר אלמנטרי, הטלת הספק במדע זה מאסט
הדסה גטשטיין:
הוא בטוח במאמץ
רון גרמה:
בדיוק
רון גרמה:
 אני פה כי יש חברות אצלנו באיגוד שאמרו שהם מקבלים היום כסף מהאיחוד האירופי במודל של מצ'ינג עם אותם משרדים ממשלתיים
רון גרמה:
 במידה שהאיחוד האירופי יחליט שלא להמשיך לממן את זה, כי הוא ישמע שיש פה קיצוצים, לחברות האלה לא תהיה זכות קיום
רון גרמה:
 לכן אנחנו חושבים שהקיצוץ הזה של ה-90 מיליון הוא לא רק 90 מיליון, יש פה עוד את הכסף של הגורמים הבין-לאומיים שיכולים להגיד שהם גם מקצצים
איימן עודה:
 אני עובר להמלצות, ברשותכם
איימן עודה:
 הוועדה דורשת שהאוצר יכין תוכנית מפורטת ועניינית לקרן המוצעת לאור החששות שהובעו כאן בוועדה והם, אחת, לא מצוינים אמצעים שיוודאו כי הקרן מחויבת לקדם מחקר ופיתוח חברתי ולאו דווקא מחקר המניב רווחים
איימן עודה:
 שתיים, לא מצוינים אמצעים שיוודאו כי כל משרד ממשלתי יכול לקבל את המענה למחקר יישומי הקשור באופן ספציפי לבעיות הקשורות למשרד הספציפי
איימן עודה:
 שלוש, קרן של 90 מיליון שקלים אינה עומדת בסטנדרטים הבין-לאומיים ובייחוד של קרנות דומות במדינות ה-OECD
איימן עודה:
      הוועדה דורשת שהפרטים הללו ייכנסו לנוסח התקציב שיונח על שולחן הכנסת בשבוע הבא
איימן עודה:
 אנחנו נדאג בעניין הזה לנהל מאבק ואני מקווה שגם המשרד והשר יהיו חלק מהמאבק הזה ונצליח
איימן עודה:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:
 כבכל דיון, אנחנו רוצים לשמוע את משפחות החטופים
נועה רחמים:
שלום, אני נועה רחמים, בת דודה של מתן אנגרסט, שנחטף לפני 94 יום ולא הוחזר עדיין
נועה רחמים:
 יותר מידיי זמן שהוא שם, יותר מידיי זמן בלי אוכל, בלי חמצן
נועה רחמים:
 אני רוצה לראות אותו בחיים, אני לא רוצה לראות אותו בארון
נועה רחמים:
 הוא חי ואני מאוד מקווה שהוא יישאר בחיים ושיוציאו אותו עכשיו כי זה לא הגיוני
נועה רחמים:
 אין להם זמן יותר
נועה רחמים:
 אין זמן לחכות
נועה רחמים:
 אין זמן להרוס אותם
נועה רחמים:
 להרוס אותם – יש לנו את כל הזמן שבעולם, להחזיר אותם בחיים אין
נועה רחמים:
 הזמן כל יום הולך ואוזל
נועה רחמים:
 כל יום עוד אחד נהרג, עוד הודעה שאנחנו מקבלים, וזה כבר לא הגיוני