GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט:
 בגרסה שהופצה ב-14 בינואר לדיון בממשלה לא הופיעו הגזרות הללו במתכונתן האמורה, כן הופיע שהמחקר היישומי נעשה ביחידות המדענים הראשיים שמפוזרות במשרדי הממשלה ושפיזור הקצאת מקורות המימון מקשה על צמיחת תחום המחקר היישומי באופן תחרותי מהשטח והעברת הידע מהאקדמיה לתעשייה ובנוסף לא מאפשר טיפול נכון במחקרים רב תחומיים
אלי גולדשמידט:
      בשל האמור הוצע בדברי ההסבר להקים קרן לאומית למחקר יישומי במודל דומה לקרן הלאומית למדע שתמומן על ידי איגום משאבים מיחידות המדענים הראשיים של המשרדים השונים ותנוהל על ידי מועצה שבה יהיו חברים המדענים הראשיים במשרדי הממשלה
אלי גולדשמידט:
 מהמסמך שהוצג לממשלה משתמע שהכוונה היא להקים קרן מרכזית אחת שעשויה להביא לצמצום משמעותי של תקציבי יחידות המדען הראשי
אלי גולדשמידט:
 משתמע שהכוונה נותרה על כנה, בשלב זה לא הובאה בפני הממשלה החלטת ממשלה מפורשת בעניין הזה
אלי גולדשמידט:
      אבל כן מופיע בהחלטת הממשלה איגום משאבים ליחידות המדענים הראשיים והשאלה שנראה לי שראוי להידרש לה בדיון היא מה המתווה המתוכנן להמשך פעילות המדענים הראשיים, מה אמור להיות כוח האדם שלהם, מה התקציב הייעודי להם
אלי גולדשמידט:
      נקודה נוספת, התייחסתי לזה אולי חלקית קודם בדבריי, בקרב מי שעוסק בנושא הזה מקובל להבחין בין מדיניות עבור מדע, כלומר policy for science, למשל תקצוב של תחומי עיסוק מדעיים, תעדוף שלהם, זיהוי תחומי דעת שדורשים חיזוק וכדומה, ומדע למען מדיניות, science for policy, כלומר תפיסה שאומרת שלידע המדעי יכולה וצריכה להיות תרומה לתהליכי קבלת ההחלטות
אלי גולדשמידט:
 בהיבט הזה אני חושב שראוי לשאול כיצד להבנת הממשלה המשימה הזאת תמומש בהינתן המגמות של מה שמתכוונים או לא מתכוונים לעשות עם לשכות המדענים הראשיים
אלי גולדשמידט:
      כן חשוב לציין שההצעות לקיצוצים האלה ולשינוי בדפוסי הפעילות של המו"פ הממשלתי היישומי מתרחשים על רקע ההיסטוריה של קשיים בפעילות של חלק ממכוני המחקר הממשלתיים, של השקעה ממשלתית נמוכה יחסית במו"פ יישומי של טובין ציבוריים, כלומר כשמקור ההכנסה העתידי הוא יותר ברור או כשהתחום הוא מסחרי והערך שלו לצדו היקף ההשקעה הממשלתית בישראל הוא גבוה
אלי גולדשמידט:
 בתחומים שבהם יש פחות ערך ברור ושהזמן שלהם לשוק הוא ארוך יותר ובעצם אלה התחומים שתפקידו ההיסטורי של המו"פ היישומי נועד להם, כלומר לא להיות זהה למימון מו"פ תעשייתי, אלא לסייע בתחומים שבהם יש כשלי שוק שמונעים השקעה והתפתחות של מו"פ באופן עצמאי וכוחות השוק, אם זה בגלל זמן ארוך להגעה לשוק ואם זה בגלל קושי למסחר את המידע, או אם זה התוצר שלו הוא טובין ציבוריים, כדאי לראות אם וכיצד גוף חדש כזה שיוקם, כלומר קרן לאומית למחקר יישומי, איך היא תצליח לממש את היעדים האלה בלי להיות מוטה לפוטנציאל המסחור
אלי גולדשמידט:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, רועי
איימן עודה:
 אנחנו מתחילים עם פרופ' פרץ לביא, יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי
פרץ לביא:
תודה רבה ליושב ראש
פרץ לביא:
 המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי עסקה בנושא של מדענים ראשיים במשך כמעט שנה במסגרת ועדה שבראשה עמד פרופ' ארנון בנטור, היא גם הכינה דוח, אבל בצוק העיתים הנושא הזה כרגע לפחות נדחק לקרן זווית
פרץ לביא:
 לאור ההמלצות והמסמכים שהגיעו לידינו קיימנו דיון בשאלה האם הקמת קרן לאומית למחקר יישומי זה דבר נחוץ ודרוש
פרץ לביא:
      אתמול הייתה התכנסות של המועצה ואני חייב לומר שהייתה תמימות דעים שיש חיוב רב בהקמת קרן לאומית למחקר יישומי או, כפי שהצענו, שם אלטרנטיבי, קרן למחקר לתועלת החברה שלוקחת בחשבון גם מחקרים שאין בתפוקה שלהם איזה שהם יתרונות כלכליים, אבל יש בתפוקה שלהם שיפור החברה, שיפור איכות החיים וכדומה
פרץ לביא:
 ראינו בהקמת קרן כזאת חשיבות ליצירת תשתיות, גם פיזיות וגם אנושיות, שיקדמו את החברה ואת המדינה
פרץ לביא:
 הייתי רוצה לגעת ביתרונות של קרן כזאת ולאחר מכן לדבר על העקרונות שאנחנו חושבים שצריך לקחת בחשבון כשמקימים קרן כזאת
פרץ לביא:
      ראשית הקמת קרן מרכזית תאפשר אינטגרציה, שהיום קיימת אבל במשורה בין משרדי ממשלה שונים, לצורך יישום פרויקטים ברמה לאומית, משרד התחבורה ומשרד השיכון, משרד האנרגיה ומשרד התחבורה וכדומה
פרץ לביא:
 קרן עם תקציב קבוע, והתקווה היא כמובן שיהיה לה תקציב קבוע, תאפשר לתכנן אסטרטגית תחומים עתידיים עם אופק של חמש או עשר שנים
פרץ לביא:
 הקרן תאפשר ליצור אחידות בקולות הקוראים, בהליכי השיפוט אל מול האקדמיה, דבר שהיום קיים בצורה מאוד חלקית
פרץ לביא:
 משרדי ממשלה עם תקצוב קטן, ואתה, רועי, נגעת בפער העצום בין התקציבים של משרדים שונים, יוכלו ליהנות מהקרן ויוכלו להוביל מחקרים משמעותיים, דבר שעד היום היה בלתי אפשרי עבור אותם משרדים ואז ההחלטות באותם משרדים יהיו טובות יותר
פרץ לביא:
      הקרן הלאומית למחקר בסיסי, ה-ISF, ה-Israel Science Foundation, אחד הדברים המעניינים שקרו שם זה הצטברות של כספים ממקורות שונים, למשל יש להם תרומת ענק לנושא של מחלות נוירו-דגנרטיביות שמשתמשות בקרן הזאת על מנת לתמוך במחקר ייעודי בנושא הזה
פרץ לביא:
 הקרן הזאת יכולה להפוך להיות יעד לתרומות שיראו בתמיכה במחקרים יישומיים או במחקרים לטובת החברה יעד נאות, כך שהיא יכולה להיות איגום של משאבים של קרנות פילנתרופיות
פרץ לביא:
 הקרן הלאומית למחקר לתועלת החברה תשלים את ה-ISF ותבנה מוניטין למחקר יישומי
פרץ לביא:
      כיום, אינני יודע אם אתם יודעים, אבל כשאתה דן בקידום אקדמי במוסד אקדמי למחקר הבסיסי יש עדיפות על מחקר יישומי, לא מסתכלים עליו באותה עין בוחנת
פרץ לביא:
 אני חושב שהקיום של קרן כזאת יתרום למוניטין של מחקר שתורם לחברה ויעזור לאותם חוקרים גם בקידום אקדמי
פרץ לביא:
      מה הן ההמלצות שלנו? ראשית, כפי שאמרת, רועי, צריך לוודא שהקרן הזאת תעסוק גם במחקרים שאין להם תפוקה כלכלית, כלומר מחקרים שהם לטובת איכות החיים, לטובת המדינה, לטובת החוסן של המדינה, לאו דווקא פיתוחים תעשייתיים וכדומה
פרץ לביא:
 הקרן צריכה להיות קונסורציום שיאגד את כל המדענים הראשיים, הם חייבים להיות שותפים מלאים בקביעת היעדים בתוכנית העבודה של הקרן, בטווח הקצר ובטווח הארוך
פרץ לביא:
      המדען הראשי של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, לא מקשיב לי, אבל אנחנו ממליצים שכרגע בראש הקרן יעמוד המדען הראשי של משרד המדע
פרץ לביא:
 אנחנו חושבים שכיום כשהוא עומד בראש פורום המדענים הראשיים הוא יכול גם לתפוס את המקום של יושב ראש הקרן
פרץ לביא:
      יש חשיבות עצומה לתקציב רב שנתי, כלומר הקרן הזאת חייבת להיות עם תקציב רב שנתי, שאם לא כן לא יהיה לה שום אופק ושום תוכנית רב שנתית וזה אחד היתרונות הגדולים של קרן מהסוג הזה
פרץ לביא:
      הקרן הזאת, וזה אני רוצה להדגיש ולחזור ולהדגיש, היא לא באה במקום המדענים הראשיים, אסור בשום פנים ואופן שהקמת הקרן תנבל את מוסד המדען הראשי
פרץ לביא:
 למוסד המדען הראשי יש חשיבות מעבר לקולות הקוראים שבהם הוא תומך במחקרים יישומיים, הרבה יותר חשוב שיחידת המדען הראשי במשרדי הממשלה תהווה את החזית המדעית של אותו משרד ממשלתי ואת הקשר בין המשרד לבין האקדמיה, לכן אסור לפגוע במעמדם של המדענים הראשיים
פרץ לביא:
 להיפך, הקמת קרן כזאת יכולה לחזק את מעמדם של המדענים הראשיים
פרץ לביא:
      כדי שהקרן תהיה כלי יעיל צריך לחשוב איזה מנגנון הפעלה יהיה לקרן, האם יהיו שותפים מהאקדמיה, האם יהיו שותפים מהתעשייה, האם הם יהיו במעמד של משקיפים וכן הלאה
פרץ לביא:
 אלה דברים שצריך לקבוע בנוהל הפעולה של הקרן
פרץ לביא:
      אנחנו חושבים שהקרן תתמוך בשני סוגים של מחקרים, מחקרים שהם בוטום אפ, שבאים מהשטח, הקולות הקוראים שבאים מהשטח, כל תחום והקולות הקוראים שלו, ומחקרים שנקבעים על ידי המועצה של הקרן שיש להם חשיבות לאומית, שיש בהם אינטגרציה בין משרדים ויש בהם הגשמה של תוכניות לאומיות לטווח הארוך
פרץ לביא:
 בוטום אפ וטופ דאון, אלה שני הסוגים של המחקרים שאנחנו חושבים שיהיו
פרץ לביא:
     אנחנו חושבים שאסור לפטר היום את אותה קבוצה שקשורה במחקרים האלה, חלק מהאנשים האלה יכולים להוות המנגנון האדמיניסטרטיבי של הקרן החדשה ולכן האיום בפיטורים לפי דעתנו צריך לרדת מהשולחן
פרץ לביא:
      צריך לקבוע גבולות בין הפעילות של הקרן הזאת לבין הפעילות של הרשות לחדשנות, כדי שלא תהיה כפילות, לא תהיה חפיפה ולא תהיה תחרות
פרץ לביא:
 וזה דבר נוסף, הקרן צריכה להיות מקצועית, בלתי תלויה ולא פוליטית, וזה תלוי בהרכב של המועצה
פרץ לביא:
 אנחנו חושבים שצריכים להיות שם נציגים של האקדמיה הלאומית למדעים, הוות"ת, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, משרד המדע והמדענים הראשיים
פרץ לביא:
     כך שהנושא הזה בסיכום, יש בו חשיבות לאומית, אנחנו מאוד מקווים שהממשלה מתכוונת לממן את הפרויקט הזה ואין פה דרך לעשות קיצוץ תקציבי ותו לא, ואנחנו מברכים על ההחלטה, אבל אני חייב לומר, מובע חשש כמעט על ידי כל אחד מהדוברים במולמו"פ, שמא מדובר בהצהרה שאין לה כיסוי תקציבי וזה אחד הדברים שמטרידים מאוד מפני שאם זה כך זו גם תהיה פגיעה במדענים הראשיים וגם לא תהיה אלטרנטיבה למחקר יישומי
פרץ לביא:
      ד"ר גורי זילכה בהמשך ישלים לגבי מכוני המחקר הממשלתיים
פרץ לביא:
 תודה רבה, היושב ראש
איימן עודה:
תודה רבה, פרופ' לביא
איימן עודה:
 גדי אריאלי, מנכ"ל המשרד, בבקשה
גדי אריאלי:
בוקר טוב, תודה שהזמנת אותי לכאן עם כל הצוות
גדי אריאלי:
 אחרי דבריו המלומדים של פרופ' לביא אני רוצה גם להשתתף במשאלה שלך שבעזרת ה' יחזרו במהרה כל החטופים לחיק משפחותיהם
גדי אריאלי:
      במעבר חד, צריך לציין מספר עובדות
גדי אריאלי:
 אחת, מה שרועי הזכיר לגבי הדוחות, אני לא יודע על מה אתה מדבר, אבל אני מקבל דוחות מהמדענים הראשיים, כל הזמן זורמים אלי דוחות ואני מתעדכן וגם פרופ' לביא, כך שאנחנו מעודכנים ומודעים היטב למצב
גדי אריאלי:
 צריך רק לציין רק עובדה אחת, התקציב של שנת 2024-2023 נקבע כבר בתחילת 2023 ומה שנעשה עכשיו אלו הן רק התאמות
גדי אריאלי:
      מעבר לכך אני הראשון ש"נידבתי" 40 מיליון שקל להקמת הקרן שהזכיר הפרופ' לביא, אבל אנחנו מתחילים בתהליך של בחינת ההיתכנות להצדקה לקרן כזאת
גדי אריאלי:
 כולם חושבים שזה נכון, אבל צריך לבנות גם איזה שהוא מנגנון, זה לא סתם - - -
איימן עודה:
אם הקרן תהיה רחוק מהמשרדים הממשלתיים מי יכול להבטיח שהמטרות יהיו חברתיות ולא רווחיות?
גדי אריאלי:
קודם כל אני לא בטוח שהיא תהיה רחוקה מכל הקטע הזה, אבל לפחות בהתחלה, בשלבים הראשונים, כמו שהזכיר מר לביא, אנחנו הולכים לשתף את כל המדענים הראשיים של כל המשרדים, לא הולכים לפטר אף אחד, ההיפך, מכל מלמדיי השכלתי ואני חושב שאנחנו נוכל לבנות איזה נוסחה
גדי אריאלי:
 נבחן את זה, יש לנו משהו כמו 90 עד 120 יום ואנחנו נבחן את זה ונראה מה התקציב ההתחלתי כדי ליצור מנגנון עם בקרה, לא סתם להעביר כסף מסעיף א' לסעיף ב'
גדי אריאלי:
 עדיין נשארו לנו, יזכיר אולי יותר מאוחר פרופ' דומב מה אנחנו עושים
גדי אריאלי:
      מעבר לכך כל הנושא של חברות הייטק, ברשות החדשנות בתקציב הזה מעבירים משהו, תיבנה קרן של קרוב למיליארד שקל לתמוך בכל חברות ההייטק
גדי אריאלי:
 הרי בסוף מה אנחנו רוצים לעשות? אחרי כל המחקרים וכל התהליכים בסוף רוצים שייצא מוצר, את כל התהליך הזה, כדי שנעודד את התעשייה כי זה אחד ממנועי הצמיחה של למעלה מ-30% מהמיסים במדינה נכנסים ממנו
גדי אריאלי:
      אז כולם צודקים וזה טוב, אני אתרום את חלקי ואנחנו נשתף את כולם ונבחן את זה
גדי אריאלי:
 כבר הקמתי צוות אצלי במשרד, נשתף את כולם, נעשה מרתון של לוח זמנים כדי שנוכל לקדם את זה ככל האפשר
גדי אריאלי:
 בהנחה שבסוף יש את השותף האסטרטגי שלנו, משרד האוצר, ואנחנו נבנה נוסחה מבלי לבטל, יש את הצרכים, לכל משרד בפני עצמו יש את הצרכים שלו
גדי אריאלי:
     רק אתמול הייתי בראש ועדת איתור, מיניתי את המדען הראשי החדש, במקום הד"ר עמי אפלבאום התמנה אלון סטופל, הוא היה המדען הראשי של אלביט
גדי אריאלי:
 היינו בוועדת איתור במשך כשלושה-ארבעה חודשים, הוא מונה אתמול ויתחיל את תפקידו ב-1
גדי אריאלי:
2
גדי אריאלי:
 היו בהתחלה 20 מועמדים, נשארו 13 ו-11 והיו כולם אנשים מקצועיים לעילא ולעילא שיש למדינת ישראל במה להתגאות
גדי אריאלי:
 שוב, על מנת לשמור על האינרציה של כל המערכת הזאת של מחקרים אקדמיים ומחקרים יישומיים ובסוף להגיע למוצרים בתעשייה אנחנו נשקיע את מרב מרצנו וחלק לא מבוטל מתקציב המשרד להמשך
גדי אריאלי:
 תודה רבה
איימן עודה:
 טוב, השר הוא מפלגת השלטון, אתם צריכים להיאבק טוב טוב, חזק
איימן עודה:
 זה כל כך חשוב, זה לא רק חשוב - - -
הדסה גטשטיין:
הם לא קראו בסוף את הנוסח שבאמת עבר
גדי אריאלי:
כן, הנוסח שעבר זה לא הנוסח ש –
איימן עודה:
אתם יכולים להקריא?
הדסה גטשטיין:
אתם רוצים שאני אקריא? אני יכולה להקריא
גדי אריאלי:
זה פחות או יותר בארבע בבוקר נחתם
הדסה גטשטיין:
הסעיף הוא שונה לחלוטין ממה שקרא רועי ולא מתייחס בכלל לתקנים ולא למעמד של המדענים הראשיים, הפוך
איימן עודה:
אז את היית צריכה לדבר ממש ראשונה אחרי רועי בשביל להסתמך על הנתונים החדשים ביותר
הדסה גטשטיין:
הסעיף ארוך: במטרה להבשיל מחקר ולקדם העברת ידע מהאקדמיה לשימושים יישומיים לטובת שיפור הכלכלה והחברה בישראל ובמטרה לקדם יצירת ידע הדרוש בישראל לצורך קביעת מדיניות ופעילות הממשלה ולייעל את קידום המחקר היישומי בישראל על ידי איגום משאבים מתקציבי המחקר והפיתוח הממשלתיים, להורות לשר החדשנות, המדע והטכנולוגיה ולשר האוצר להקים צוות לבחינת הקמת קרן לאומית למחקר יישומי אשר תפעל במודל תחרותי בדומה לקרנות תחרותיות מקבילות בארץ ובעולם
הדסה גטשטיין:
 הקרן תנוהל על ידי מועצה בה יהיו חברים מדענים ראשיים של משרדי ממשלה שונים לצד מומחים מהאקדמיה ונציגים מתחומי היישום הרלוונטיים
הדסה גטשטיין:
      בראש צוות הבחינה יעמוד המנהל הכללי של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, הצוות יכלול את המדענים הראשיים של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, משרד האנרגיה והתשתיות, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה, נציג האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, נציג הוות"ת ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר
הדסה גטשטיין:
      במסגרת הבחינה ימליץ הצוות בין היתר על הצורך בקיום קרן לאומית, מבנה הקרן ומוסדותיה, הרכבם ודרכי מינויים כאשר במסגרת קביעת נציגי הממשלה במועצה תינתן גם הדעת להיקף השקעת המשרדים השונים בתחום המחקר היישומי, תפקידי הקרן ובכללם אסטרטגיה מדעית, מדדים שיבטיחו תחרותיות ויעילות בעבודת הקרן, לרבות תרומתה לעבודת המשרדים והכול תוך שמירה על עצמאותה של הקרן
הדסה גטשטיין:
      המלצות הצוות יוגשו על ידי המנהל הכללי לאישור השרים תוך 120 יום ככל שהצוות ימליץ על הקמת הקרן
הדסה גטשטיין:
 מועד תחילת הפעילות יהיה ינואר 2025
הדסה גטשטיין:
 על אף האמור ככל שהקרן תחל את פעילותה טרם המועד האמור המשרד יוכל להעביר את תקציב המחקר שלו לקרן לטובת מימון מחקרים כבר בשנת 2024
הדסה גטשטיין:
 כמו כן תוכל מועצת הקרן לפנות למשרד ממשלתי בהצעה להעביר מימון למחקר בטיפולה
הדסה גטשטיין:
      אין באמור בהחלטה זו או בהקמת צוות לפגוע בעבודת המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, בעצמאות המל"ג ובעצמאותם של המוסדות האקדמיים
גדי אריאלי:
מה יש לך להגיד להגנתך?
הדסה גטשטיין:
עבדנו על זה קשה מאוד
אלי גולדשמידט:
איגום משאבים, מה המשמעות המילולית של איגום משאבים? אתם יכולים להאיר את עיניי? אני יודע שאיגום משאבים זה לקחת משאבים קיימים ולרכז אותם במקום אחד, לא לקחת - - -
גדי אריאלי:
כן, אבל הכול זה יהיה בהסכמות, אנחנו לא הולכים פה ליפול על אף אחד
גורי זילכה:
אפשר להוסיף?
גורי זילכה:
כפי שאמר פרופ' לביא, הנושא הזה של קרן לאומית למדע יישומי זה נושא שלמעשה מקיף את רוב מדינות ה-OECD שאנחנו חלק מהן והשאלה הנשאלת, השאלה הבסיסית הנשאלת, לפי התפיסה של משרד האוצר, האם ישנה סתירה או חפיפה בין התפקיד של המדענים הראשיים ומכוני המחקר הממשלתיים לבין הפעילות של אותה קרן
גורי זילכה:
 אם אנחנו לוקחים וגולשים למדינות מפתח כמו אנגליה וארה"ב, אבל גם מדינות קטנות כמו שבדיה ודנמרק, כי זה מדינות ייחוס אלינו מבחינת מדע וטכנולוגיה, אנחנו רואים שיש גם את זה וגם את זה
גורי זילכה:
 זאת אומרת התפקידים של המדענים הראשיים לא עומדים בסתירה או בחפיפה לקרן לאומית למדע יישומי
גורי זילכה:
      קרן לאומית למדע יישומי היא יותר קרובה לנושא של ה-ISF שלנו, שגם הוקמה לפני כ-20 ומשהו שנה, ואנחנו רואים את העסק הזה שהוא כר נרחב לפעילות, לא רק יישומית אלא גם כלכלית, יישומית כלכלית, אבל היישומית הכלכלית מתחילה במחקר בסיסי
גורי זילכה:
 זאת אומרת השילוב הזה בתוך הקרנות האלה הוא חשוב ביותר
גורי זילכה:
      לגבי מכוני המחקר הממשלתיים
גורי זילכה:
 מכוני המחקר הממשלתיים לדעתנו דורשים בחינה מאוד מעמיקה, האם הם ממלאים את ייעודם, איך צריכים למלא את ייעודם, היו על זה דיונים רבים, גם בוועדת המדע, נכתבו על זה הרבה מחקרים
גורי זילכה:
 אני הייתי גם בתוך הנושא הזה ואני רוצה לומר לכם, מכוני מחקר ממשלתיים נמצאים ברוב מדינות המערב בצורה הרבה יותר נרחבת ממה שיש במדינת ישראל
גורי זילכה:
      אנחנו לא מדברים על כל משרד שיהיה לו גם מכון מחקר
גורי זילכה:
 במדינת ישראל יש שלושה-ארבעה מכוני מחקר מובילים, ביניהם זה מכון וולקני במשרד החקלאות, במשרד האנרגיה יש את המכון הגיאולוגי והמכון הגיאופיזי שהיום הוא חברה עסקית אבל חברה ממשלתית, ויש לנו כמובן את חקר ימים ואגמים
גורי זילכה:
 אלו שלושה מכונים שיש להם מקבילות בעולם
גורי זילכה:
 דרך אגב התקצוב בעולם, אם אנחנו לוקחים את NOAA, את National Geographic Agency בארה"ב, שזה מכון פדרלי, 90% מהכספים שלו מגיעים מהמדינה, ואצלנו זה סדר גודל של 50%-60% מהמדינה, כל היתר נמצא בידי היוזמות הפנימיות של החוקרים
גורי זילכה:
      אנחנו חושבים שהנושא הזה צריך לקבל בחינה, בנוסף להקמת קרן יישומית למחקר בסיסי, כדי לקדם את הנושאים האלה
גורי זילכה:
 דרך אגב זה מכסה גם את המדענים הראשיים, מדענים ראשיים לא חייבים להיות בכל משרד ממשלתי, יכול להיות שצריכים לבנות את כל הנושא הזה בצורה של אשכולות, יש אשכול של מדעי האדמה, יש אשכולות של אנרגיה, תשתיות, תחבורה, עוד מכוני מחקר
גורי זילכה:
 זה לא הוצאה גרנדיוזית
גורי זילכה:
      אם אנחנו רוצים רק לסבר את האוזן, סדר גודל של מחקר יישומי יכול להגיע בין חצי מיליארד למיליארד שקל כאשר זה התקציב היום של המדענים הראשיים ומכוני מחקר ממשלתיים, מדגדגים מלמטה את המיליארד שקל
גורי זילכה:
 זה כל הסיפור
איימן עודה:
 בכל זאת חשוב להבין מכם בקשר לקרן, כי אם זה עניין תחרותי מאוד חשוב לי, אני חוזר על השאלה, איך הכיוון יהיה חברתי יותר מאשר רווחי
איימן עודה:
 להגיד שאנחנו נבחן זה לא מספיק, זה צריך להיות בבסיס ההחלטה, מה אתם אומרים?
גדי אריאלי:
מה, מבחינת האופי של הקרן?
אברהם דואן:
גם היום אנחנו עושים את זה
אברהם דואן:
 יושב פה אסי ממשרד הרווחה והיוזמות של המענקים שלו הם בתחום החברתי, גם עם הבט"פ אנחנו יצאנו בקול קורא חברתי
אברהם דואן:
 הנושא הזה עומד על הפרק כל הזמן וזה עוד רק המשרד שלנו
אברהם דואן:
 ברגע שתהיה את הקרן הזו אין שום ספק שנרכז בתוכה את כל הצרכים של משרדי הממשלה וגם של הגופים הציבוריים שנזקקים לזה
איימן עודה:
זה לא היה אמור להיות דגש גם בהחלטה שנוסחה בשעה ארבע לפנות בוקר?
גדי אריאלי:
לא, היינו צריכים להתחיל מאיזה שהוא מקום
הדסה גטשטיין:
המילה 'חברה' מופיעה
איימן עודה:
זה עניין מהותי ביותר
אברהם דואן:
כתוב 'כלכלה וחברה', כלכלה זה זה וחברה זה הצד החברתי שבהחלט יהיה דגש עליו
איימן עודה:
אנחנו ממשיכים
איימן עודה:
 פרופ' איתי הלוי נמצא איתנו פה, יו"ר האקדמיה הישראלית הצעירה, האקדמיה הלאומית למדעים
איימן עודה:
 בבקשה, פרופ' הלוי
איתי הלוי:
תודה רבה, היושב ראש
איתי הלוי:
 האקדמיה הצעירה פועלת בחסות האקדמיה הלאומית למדעים והיא מורכבת מ-30 חוקרות וחוקרים מצטיינים ממגוון מוסדות בתחומי דעת
איתי הלוי:
 כגוף אקדמי מאוד חשוב לנו לפעול מתוך ידע אז אני אשען בדברים שלי על שתי פעילויות שהובילה האקדמיה הצעירה בשבועות האחרונים שמאפשרות לנו להתייחס בצורה מושכלת לשתי סוגיות שעלו כאן לדיון, תפקידים המדענים הראשיים ותקצוב ההשכלה הגבוהה באופן כללי
איתי הלוי:
      אני מודה שהתקשיתי קצת לכתוב את דבריי בגלל קצב שינוי ההחלטות של היומיים האחרונים, בסוף בחרתי להתמקד בשתי סוגיות עקרוניות
איתי הלוי:
 הסוגיה הראשונה נוגעת במדיניות מבוססת ידע שכבר עלתה פה, נושא science for policy שהוזכר
איתי הלוי:
 זה נושא שעמד בליבה של כנס שקיימנו יחד עם האקדמיה הלאומית לפני שבועיים בערך, בכנס השתתפו נשות ואנשי רוח, כולם מובילים בתחומם, בשלושה פאנלים שעסקו בשיקום גיאופוליטי, בשיקום חברתי חינוכי פסיכולוגי ובשיקום הכלכלה והצמיחה
איתי הלוי:
 בכל הדיונים בכנס הודגשה החשיבות הרבה של מדיניות מבוססת ידע בשיקום מהטרגדיה של ה-7 באוקטובר והמלחמה
איתי הלוי:
 המחקר במוסדות האקדמיים בתחום התכנון, הרפואה, רפואת הנפש, החקלאות, החינוך ועוד הוא בעל חשיבות מכרעת לשיקום הקהילות שנפגעו, לפיתוח יכולות מודיעיניות וטכנולוגיות ולמיצוי הפוטנציאל של החברה הישראלית
איתי הלוי:
      דווקא בעת הזאת חשוב לחזק את הקשרים בין האקדמיה לממשל ולא להחלישם והמדענים הראשיים במשרדי הממשלה הם גורם מכריע כיום בקשר הזה והם אמונים על הבאת חזית הידע מהאקדמיה לקובעי המדיניות ולגופי היישום
איתי הלוי:
 אין לנו התנגדות עקרונית לשינוי ארגוני ולייעול כל עוד התפקיד של המדענים הראשיים כגשר בין המחקר האקדמי למדיניות וליישום לא נפגע
איתי הלוי:
      אז חשוב לנו להתריע ולהדגיש שצמצום מוגזם בכוח האדם והמשאבים של המדענים הראשיים יוביל בסבירות גבוהה לפגיעה קשה בהעברת הידע מחזית המחקר למוקדי קבלת ההחלטות והעשייה ובמיוחד בעת הנוכחית יפריע לשיקום מבוסס נתונים של המדינה והחברה
איתי הלוי:
 החלטה על שינוי כזה במידה שתתקבל חייבת לכלול הגדרה מדויקת של מנגנון חלופי שיספק את הגשר החשוב הזה בין האקדמיה לממשל
איתי הלוי:
      הסוגיה השנייה היא תקצוב ההשכלה הגבוהה, שהיא המנוע של המחקר והפיתוח
איתי הלוי:
 בחודש האחרון ערכנו סקר בקרב הסגל האקדמי הבכיר במטרה למפות ולאפיין את הפגיעה במחקר האקדמי עקב הטבח והמלחמה ולזהות דרכי התמודדות עם הפגיעה
איתי הלוי:
 מהסקר עולה כי כבר עכשיו מורגשת פגיעה משמעותית במעמד האקדמיה הישראלית בעולם, בקשרים ובשיתופי פעולה בין-לאומיים, בפרקי הכשרה והשתלמות בחו"ל ומעבר לזה קיים חשש לפגיעה משמעותית נוספת
איתי הלוי:
 הפגיעה מורגשת במידה רבה יותר בקרב חברי סגל טרום קביעות בהשוואה לחברי סגל ותיקים
איתי הלוי:
 חברי הסגל הצעירים האלה הם העתודה המדעית של ישראל לעשורים הבאים ועזיבה של אפילו מעט מהחוקרים האלה תהווה מכה קשה לעתיד המחקר, התעשייה והכלכלה הישראליים
איתי הלוי:
      בסקר אנחנו ביקשנו מהחוקרים גם להציע אסטרטגיות להתמודדות עם הפגיעה שעליה דיווחו והפתרונות שהוצעו ומעבר להם גם הרצון האפשרי של חוקרים ישראלים ויהודים לעבור לישראל בעקבות גילויי השנאה בעולם, הם כולם דורשים הקצאת משאבים נוספים, לא קיצוץ
איתי הלוי:
 אנחנו מברכים על ההחלטה לצמצם את הקיצוץ בתקציב ההשכלה הגבוהה בשנת 2024, אבל מביעים דאגה מפני פגיעה עתידית
איתי הלוי:
      יש בהחלט מקום לבחינת מודל התקצוב של מוסדות ההשכלה הגבוהה ולביקורת חיצונית עניינית וגם כמובן הקמת קרן למחקר יישומי שצוינה על ידי קודמיי, אבל ההתנהלות בהקשר הזה בינתיים לא מעוררת ביטחון
איתי הלוי:
 הצעדים לשינוי, הפעם הראשונה שקיבלתי איזה שהיא אינדיקציה שהם נשענים על מדיניות מנומקת ועקבית זה היה בדברים שהוקראו פה על ידיכם
איתי הלוי:
 זה חוזר לעניין של policy for science שגם צוין פה קודם
איתי הלוי:
      ללא מדיניות סדורה קיים חשש שבחינת מודל התקצוב והקמת קרן למחקר יישומי תלקה בחוסר עקביות וחוסר ענייניות וסקטוריאליות וכתוצאה מזה יקוצצו תקציבי ההשכלה הגבוהה והמחקר או שיחולקו לא על פי קריטריונים של מצוינות
איתי הלוי:
 לדעתנו קיצוץ כזה יפגע קשות במעמדה של ישראל כמובילה עולמית במחקר ובטכנולוגיה, יגרום לבריחת מוחות, בעיקר בקרב חוקרים צעירים, ויוביל לאורך זמן לדרדור בביטחון, בכלכלה ובחינוך
איתי הלוי:
      אנחנו קוראים לממשלה להימנע מפגיעה בתקצוב ההשכלה הגבוהה והמחקר, לשמר את המדענים הראשיים כגשר בין המחקר האקדמי למדיניות וליישום ולרתום את המחקר האקדמי הישראלי המצוין למאמץ השיקום הלאומי
איתי הלוי:
 תודה
הדסה גטשטיין:
המילה החשובה הייתה 'מברכים'
איימן עודה:
נעם דן, רכזת תקשורת, נמצאת בזום
נעם דן:
שלום
נעם דן:
 קודם כל אני מתנצלת שאני לא נוכחת פיזית, אני פשוט חולה מאוד
איימן עודה:
החלמה מהירה ופה אנחנו לא יכולים לתקוף אותך אם את קצת חולה
איימן עודה:
 החלמה מהירה, זה העיקר
נעם דן:
 רציתי להתייחס ולהגיד שההצעה במקור, המטרה שלה הייתה לאגם את כלל תקציבי המדענים לכדי קרן תחרותית ועצמאית שתתמקד במחקר יישומי ולא כמו הקרן הלאומית למדע שהיא מתמקדת במחקר בסיסי, זה נאמר פה מקודם, רצינו שהיא תתמקד במחקר יישומי, כלומר בהעברת הידע מהאקדמיה לחברה, לצרכים חברתיים ולתעשייה גם, לצרכים יישומיים
נעם דן:
 מהרגע שהנוסח הראשון פורסם ערכנו שיח מאוד מאוד אינטנסיבי עם המדענים שחלקם נמצאים פה וגם עם המולמו"פ וכמובן כמובן עם משרד המדע שנמצא פה ואנחנו החלטנו לשנות את הנוסח כי באמת הבנו שחלק משמעותי בעשייה של המדענים הוא לא רק מתעסק במחקר יישומי אלא בעוד תחומי מו"פ אחרים חשובים שרצוי שהם ימשיכו לקדם, כמו תמיכה בתשתיות מו"פ למשל
נעם דן:
     לכן אנחנו החלטנו לשנות את ההצעה לחלוטין, הורדנו את כל החלק של איגום כלל המשאבים ואנחנו רק ביצענו העברה של חלק מהתקציב, ביטלנו את כל החלק של קיצוץ בתקנים
נעם דן:
 בעצם היחידות של המדענים יתנהלו לצד אותה קרן מחקר יישומית שכל המטרה שלה זה ליצור אחידות בקולות הקוראים ובוועדות השיפוט במטרה לייצר הצעות מחקר תחרותיות יותר וטובות יותר ומצוינות יותר, ובאמת כל מטרת הקרן הזאת זה לחזק את המעמד של מדינת ישראל בחזית המו"פ בעולם ולחזק את העברת הידע מהמחקר לכדי סיוע לחברה כולה
נעם דן:
 זה גם דגש שנאמר פה על ידי המדענים ואנחנו ממש ממש חידדנו את זה בנוסח הסופי שהקריאה גם הדסה מקודם
נעם דן:
      באמת כל מטרת השינוי הזה היא רק לחזק את המחקר והפיתוח ואנחנו נעשה את זה
נעם דן:
 הצוות יהיה בראשות סמנכ"ל ומנכ"ל משרד המדע שנמצא פה, ואני בטוחה שעם כל הקרן הזאת הם ידגישו גם את הנושא של המדדים, משרד המדע בעצמו, מדדים תחרותיים ומדדים של מצוינות ואני בטוחה שזה מה שיקרה בראשותם
נעם דן:
 תודה רבה
איימן עודה:
נעם, מאיפה יגיע תקציב הקרן?
נעם דן:
מההפחתה שבוצעה למדענים
אלי גולדשמידט:
מה גובה ההפחתה המדובר?
נעם דן:
ההפחתה עומדת על כ-90 מיליון שקלים, ביחס לכל משרד, אנחנו עברנו משרד משרד וראינו בדיוק מה מוקצה למחקר יישומי מתוך התקציב של אותם משרדים, כלומר לא התייחסנו לכלל התקציב של אותם המדענים
איימן עודה:
אנחנו ניאבק נגד זה, זה לא המקום שצריך לקבל ממנו את הכסף
דבי קאופמן:
עוד שאלה לנעם, מדוע המולמו"פ לא מופיעה בצוות ההיגוי?
הדסה גטשטיין:
המולמו"פ תחת משרד החדשנות
דבי קאופמן:
היא לא מופיעה בהחלטה, מדוע?
הדסה גטשטיין:
המולמו"פ הוא גוף שיושב תחת מדיניות משרד החדשנות והמדע, אנחנו לוקחים את זה כמובן מאליו שהמולמו"פ הוא בתוך המשחק
דבי קאופמן:
הדברים הם לא מובנים מאליהם
גדי אריאלי:
אנחנו נסדר את הכול
גדי אריאלי:
 את יכולה לסמוך עליי, ללכת בעיניים עצומות, אבל לפעמים לפקוח את העיניים לראות שאני לא בעיניים עצומות
קריאה:
ובהתאם לזה יש גם עוד משרדים שלא נמצאים בתוך הצוות
איימן עודה:
עוד מישהו רוצה להתייחס? עוד מישהו רוצה לשאול את נעם, להביע עמדה?
גורי זילכה:
כן
גורי זילכה:
 90 מיליון שקל, את אומרת, נעם? זה לעג לרש לקרן יישומית
נעם דן:
אני אתייחס
נעם דן:
 זה מה שהצלחנו לאגם בשלב זה
גורי זילכה:
אז כדאי באמת לעשות עוד דיונים בנושא הזה ולהיכנס לעומק ולעשות השוואות בין-לאומיות, לראות מה קורה ב-OECD בנושאים האלה
נעם דן:
אתה צודק, הכוונה שלנו הייתה שהקרן תהיה הרבה יותר משמעותית
נעם דן:
 בסופו של דבר זה מה שהצלחנו, זה המקור שהצלחנו לאגם דרך המדענים
נעם דן:
 אני מסכימה איתך שזה לא מקור מספיק גדול
נעם דן:
 אני בטוחה שאחרי שהצוות יוקם ויגדיר עוד פעם את המדיניות של הקרן ויחדד אותה התקציב של הקרן הזה יגדל בהתאם
נעם דן:
      כרגע קם צוות שאמור להגדיר את מטרות הקרן ולכן התקציב הזה הוא בסיסי אמנם ואני בטוחה שאחרי שהקרן תקום וגם תוכיח את היעילות שלה ואת התחרותיות שלה ואת המצוינות שלה התקציב הזה יגדל
נעם דן:
 ושימו לב בהחלטת הממשלה שהוספנו שם סעיף שמאפשר למשרדים להקצות תקציב נוסף לקרן לפי החלטתם
נעם דן:
 אם הם מאמינים, אותם מדענים, שהקרן הזאת היא טובה למחקר בתחומם הם יעשו את זה
נעם דן:
 אני בטוחה שהם יעשו את זה