GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' דוד וטשטיין:
 אנחנו באמת נפגשנו מידי חודש השנה וכל הנקודות שהם העלו הן נקודות חשובות
פרופ' דוד וטשטיין:
      אני רוצה להדגיש רק עוד שני דברים: הזכירו את מודל התקצוב של ות"ת שהוא מותאם יותר למדעי הטבע
פרופ' דוד וטשטיין:
 חשוב מאוד שכל ההצעות שהעלינו במהלך השנה וכל הוועדות וכל הדירוגים שעשו של כתבי עת והוצאות ספרים ופעילות למען הקהילה, כיצירת ידע וכל הדברים האלו, שייכנסו למודל התקצוב של ות"ת
פרופ' דוד וטשטיין:
 כי ככה מדעי הרוח מקבלים חשיבות נמוכה מידי, כי הכול נראה אותו דבר
פרופ' דוד וטשטיין:
 כל ניתוח מדורג אותו דבר וחלק גדול מהתפוקה החשובה של ספרים ושל הרצאות פומביות וכן הלאה לא נספרת
פרופ' דוד וטשטיין:
      דבר אחר, נקודתי, שלא הוזכר ועלה בפורום של מדעי הרוח זה לשנות את מבנה התואר הראשון, אבל בצורה רק שיהיה כתוב בתעודה
פרופ' דוד וטשטיין:
 למה אני מתכוון? שאם מישהו מסיים תואר במדעי המחשב יהיה כתוב לו תואר במדעי המחשב עם חטיבה בתרבות צרפתית, עם חטיבה במשהו אחר
פרופ' דוד וטשטיין:
 שיהיה כתוב, והמעסיק הפוטנציאלי, ואף אחד לא יצטרך לחפש כדי לראות שהוא גם יודע שפה ותרבות צרפתית או שהוא גם יודע פילוסופיה
פרופ' דוד וטשטיין:
 שיהיה כתוב
פרופ' דוד וטשטיין:
 פעם זה היה כתוב בתארים
פרופ' דוד וטשטיין:
 היה מותר להכניס חטיבות
פרופ' דוד וטשטיין:
 נדמה לי שזה דבר חשוב מאוד וזה יגדיל את הביקוש למדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
      דבר נוסף זה באמת השילוב
פרופ' דוד וטשטיין:
 אצלנו אנחנו חושבים למשל על תוכנית של מהנדסים עם שאר רוח או דברים כאלו, שגם האנשים שלומדים את המקצועות המאוד מעשיים כאילו יהיה להם איזה 6 או 10 נקודות של מדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
      דבר נוסף וזה תודעתי, אני כל הזמן, גם היום בבוקר, שמעתי פרסומת ברדיו לקורס סייבר, שיכין אותך לחיים
פרופ' דוד וטשטיין:
 צריך לחשוב איכשהו להגיד לאנשים שגם קורס בהבנת שפה או קורס בבלשנות או קורס בפילוסופיה יכול להכין אותך לחיים
פרופ' דוד וטשטיין:
 וזה עבודה חשובה מאוד ש-"דרך רוח" עושה
פרופ' דוד וטשטיין:
 וכל הפרויקטים של נוער שוחר מדע, שאני גם כשהייתי ילד הלכתי לנוער שוחר מדע במתמטיקה, לא רואים אותם מספיק בנוער שוחר מדע בבלשנות או בדברים של רוח
פרופ' דוד וטשטיין:
 זה גם מדע
פרופ' דוד וטשטיין:
      דבר אחרון, צריך להקפיד שהתקצובים של מדעי הרוח יגיעו כמה שאפשר ישירות לפקולטות למדעי הרוח ולאנשים שמתעסקים במדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
 כי איפה שהוא בדרך יש נזילה כשזה עובר דרך ההנהלות של האוניברסיטאות ואחר כך אמור להגיע למדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
 כמו גם בהתחייבויות של הנהלות האוניברסיטאות כשהן נותנות Matching לכל מיני פרויקטים
פרופ' דוד וטשטיין:
 צריך להשגיח שהדברים האלה באמת מגיעים למדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
      אני מאוד מודה לכם על ההזדמנות לדבר
פרופ' דוד וטשטיין:
 אני רק אגיד שאני לא ממדעי הרוח
פרופ' דוד וטשטיין:
 אני מודה לרות שבאה לפה, פרופ' להיסטוריה
פרופ' דוד וטשטיין:
 אני פרופ' לכלכלה
פרופ' דוד וטשטיין:
 אבל אצלנו זה רוח וחברה
פרופ' דוד וטשטיין:
 אז תודה רבה לכם
איימן עודה:
 טוב מישהו רוצה להעיר הערה לפני שאני מסכם, בבקשה? כן, בבקשה
פרופ' שמואל רפאל:
אפשר להתייחס? אוקיי, תודה רבה
פרופ' שמואל רפאל:
 אני רוצה לומר משהו שאולי פרטיקולרי
פרופ' שמואל רפאל:
 שמואל רפאל, אני דיקן הפקולטה למדעי היהדות באוניברסיטת בר אילן
פרופ' שמואל רפאל:
      אני חושב שמהבחינה הזאת בר אילן זו אוניברסיטה מאוד ייחודית משום העובדה שיש בה שתי פקולטות שבעצם עוסקות בסוגיות של רוח
פרופ' שמואל רפאל:
 יושבת כאן עמיתה שלנו, פרופ' דניאלה דוויק, שהיא דיקנית מדעי הרוח
פרופ' שמואל רפאל:
 ואנחנו בשיתוף פעולה כמובן הדוק מאוד
פרופ' שמואל רפאל:
      אנחנו מתלבטים מאוד בשאלות שמועלות כאן
פרופ' שמואל רפאל:
 גם בפורום של הדיקנים וגם במסגרת שלנו בתוך האוניברסיטה
פרופ' שמואל רפאל:
 אני חושב שאנחנו מתמודדים עם בעיות לא רק של ירידה במדעי הרוח, אלא גם בתחרותיות מאוד גבוהה
פרופ' שמואל רפאל:
 אני אומר דברים שהם נקודתיים ביחס לנושא של מדעי היהדות
פרופ' שמואל רפאל:
      יש הייתי אומר היצע עצום בתוך החברה הישראלית למפגעים עם תכנים שונים שקשורים לעולם היהדות
פרופ' שמואל רפאל:
 כמעט כל מי שרוצה למצוא את עצמו על הרצף של התעניינות בתכנים יהודיים יכול למצוא את זה היום בקלות רבה מאוד, קרוב לבית, רחוק מן הבית
פרופ' שמואל רפאל:
 אבל אפשר למצוא את זה בקלות
פרופ' שמואל רפאל:
 מה שבעבר הם היו מגיעים לאוניברסיטאות ללמוד במסגרת האוניברסיטאות
פרופ' שמואל רפאל:
 היום ניתן לעשות את זה בגופים שהם חוץ אוניברסיטאיים והם במידה מרובה מאוד מתחרים במה שקורה היום בתוך האוניברסיטאות
פרופ' שמואל רפאל:
      אני חושב שמבחינה מסוימת הייתי מעלה סוגיה שאני לא שמתי לב אם היא עלתה פה, אני מתנצל, כי הגעתי מעט באיחור
פרופ' שמואל רפאל:
 זה עצם העובדה שהמבנה של התואר במדעי הרוח הוא מאוד מאוד זהה למבנה התואר בכל אחד מן המדעים האחרים באוניברסיטאות
פרופ' שמואל רפאל:
 ואני חושב שהיה צריך לייצר כאן איזה שהיא מסגרת שהיא מעט יותר גמישה והרבה יותר פרטיקולרית
פרופ' שמואל רפאל:
 אנחנו עוסקים ברוח, אז צריך לתת גם לפרטיקולריות הזאת את הביטוי שלה ופחות את הקשיחות של 64 נקודות לתואר, חצי מפה וחצי משם ומבנים מאוד מדויקים
פרופ' שמואל רפאל:
 לייצר הרבה יותר גמישות ויכולת כמובן גם ללקט ולבנות את התוכנית בצורה הרבה יותר רכה והרבה יותר מתחשבת
פרופ' שמואל רפאל:
      העלו כאן את הסוגייה של האופן שבו מודדים אותנו
פרופ' שמואל רפאל:
 את אנשי הסגל שנמצאים בחזית ועושים את העבודה
פרופ' שמואל רפאל:
 ואני בהחלט מצטרף לדעה שנאמרה כאן
פרופ' שמואל רפאל:
 אנחנו לא רק תוצר של מאמרים, אנחנו לא רק תוצר של מדידה של המאמרים בבמות השפיטות
פרופ' שמואל רפאל:
 אינני יודע כמה מכם יודעים, אבל הכול היום מאוד מאוד מדיד
פרופ' שמואל רפאל:
 כשאני נכנס לוועדת מינויים אני מרגיש שאני צריך להגיע עם איזה שהוא מד מדידה של הבמות השונות
פרופ' שמואל רפאל:
 מתי זה A, מתי זה A+, מתי זה B וכדומה
פרופ' שמואל רפאל:
 דברים שהם כמעט על גבול הלא נורמלי, כדי לעסוק בסוגיות שונות
פרופ' שמואל רפאל:
 כשבעצם את הרוח אנחנו כמעט לא מביאים
פרופ' שמואל רפאל:
 כשאנחנו מעלים מישהו לוועדה שעוסקת בקידומים, לא משנה לאיזה שהיא דרגה, אנחנו ממש, אני לפחות משתדל מאוד לדבר על הבן אדם ולדבר על העשייה שלו ועל התרומה שלו בתחום מדעי הרוח, בתחום מדעי היהדות ופחות על המדידות האלה
פרופ' שמואל רפאל:
     מה שנקרא, בתכל'ס, בואו נרד קצת מהמדידה הזאת ובואו נפחית קצת את ההתעסקות בשאלה עד כמה אנחנו מדע
פרופ' שמואל רפאל:
 אנחנו עוסקים בהנחלה של תרבות
פרופ' שמואל רפאל:
 אנחנו עוסקים בהנחלה של רוח
פרופ' שמואל רפאל:
 אנחנו צריכים להביא איזה שהוא מסר לתוך החברה הישראלית וזה המסר שאתם מדברים עליו שם ב-"דרך רוח"
פרופ' שמואל רפאל:
 למשל חלק גדול מהמאמצים שלי בתקופה שלי כדיקן זה לנסות אולי, אולי, להכניס איזה שהוא שינוי
פרופ' שמואל רפאל:
 ולא בהכרח מדעי היהדות, אלא חקר היהדות ותרבות ישראל
פרופ' שמואל רפאל:
 ואז לייצר איזה שהוא אופק הרבה יותר רחב שגם ידבר אל החברה הישראלית בכל המנעד המאוד גדול שלה
פרופ' שמואל רפאל:
 תודה רבה
איימן עודה:
 אמיר גת, בבקשה, נציג ה-ות"ת, בקשר למודל התקצוב
אמיר גת:
 אני אגיד את זה בקצרה, כי אני מבין שאנחנו כבר בסוף הדיון
אמיר גת:
 עלה פה הרבה לאורך הדיון כל הנושא של מדידת תפוקות של מדעי הרוח
אמיר גת:
 א', אני אגיד שיש פה כמה חברים לדעתי שמכירים את הנושא הזה יותר טוב ממני, את כל הנושא של הכנסה של פרקים בספרים וכתיבת ספרים לתוך המודל
אמיר גת:
 ויציאה מתוך הנושא הזה של רק מאמרים
אמיר גת:
 עד היום באמת, עד היום מודל הפרסומים של ות"ת התבסס על נושא של מאמרים, אתם מכירים את זה יותר טוב ממני
אמיר גת:
 אין פה איזה שהוא משהו אידיאולוגי, קודם כל זה חשוב לשים על השולחן
אמיר גת:
 אתם מכירים את זה גם כן טוב
אמיר גת:
 יש פה עניין של קשיים במדידה
אמיר גת:
      ממש עכשיו אנחנו עושים רוויזיה בתוך הנושא הזה של מודל הפרסומים, להכניס את כל הנושא הזה של מערכת הקריס למוסדות
אמיר גת:
 ואז המוסדות יוכלו לדווח על כל תפוקות המחקר, ובין היתר גם על הנושא של התפוקות המיוחדות של מדעי הרוח
אמיר גת:
 ספרים, פרקים בספרים וכיוצא בזה
אמיר גת:
 אז אני מקווה שזה ממש ייכנס לתוקף בזמן הקרוב
אמיר גת:
 אנחנו נחזור למשרד ונברר מתי, אם זה השנה הזאת, שנה הבאה
אמיר גת:
 אבל אתם יודעים שזה קורה
אמיר גת:
 כולל פרופ' אוטמזגין
מיכל בירן:
אנחנו יודעים שזה קורה כבר 10 שנים
מיכל בירן:
 N פלוס שנתיים, N פלוס חצי שנה
מיכל בירן:
 זה צריך לקרות
אמיר גת:
אני חושב שהחברים פה יודעים בדיוק שזה קורה
אמיר גת:
 אנחנו נלך למשרד ואני אחזור ואעדכן אתכם בדיוק
אמיר גת:
 מה שהיה חשוב לי להגיד אבל שזה לא על בסיס אידיאולוגי, חס וחלילה, אלא על בסיס של קשיי מדידה
אמיר גת:
 זה דבר אחר
אמיר גת:
      ודבר אחרון שחשוב לי להגיד גם כן, שהסיפור הזה, אני חושב שכולם פה מכירים את זה, לא פוגע בתקצוב
אמיר גת:
 הוא לא קשור לתקצוב שמדעי הרוח מקבלים בתוך המוסדות
אמיר גת:
 זאת אומרת, הנתח של מדעי הרוח בתוך המודל נשאר, בין אם הפרקים בספרים נמצאים בתוכו ובין אם לא
אמיר גת:
 ועדיין, ברור שהחשיבות בהכרה של התפוקות האלה זו חשיבות גדולה
אמיר גת:
 אנחנו לא ממעיטים בערך של הדבר הזה
איימן עודה:
     אני רוצה לסכם בבקשה: 1
איימן עודה:
 הוועדה מבקשת לקבל ממשרד החינוך פירוט של אסטרטגיית המשרד לגבי לימודי מדעי הרוח והתייחסות לעתיד לימודי מדעי הרוח בחטיבות הביניים והתיכונים
איימן עודה:
      2
איימן עודה:
 הוועדה דורשת ממשרד החינוך ליצור תפקיד של נציב הדורות הבאים אשר יהיה אמון על מצב מדעי הרוח בחטיבות הביניים ובתיכונים
איימן עודה:
      3
איימן עודה:
 הוועדה קוראת ל-ות"ת ולמל"ג לקדם תוכניות המעודדות שילוב של מדעי הרוח ומדעים מדויקים
איימן עודה:
     4
איימן עודה:
 הוועדה קוראת ל-ות"ת להיענות להמלצות האקדמיה למדעים לשינוי בצורת התגמול של מדעי הרוח
איימן עודה:
      5
איימן עודה:
 הוועדה תקיים ישיבת מעקב בנושא מדעי הרוח לקראת סיום שנת הלימודים הבאה
איימן עודה:
      בנוסף גם אני אבקר אצלכם תוך שבוע ימים
ליאור פרלמן:
אנחנו בחופש
איימן עודה:
אז אחרי החופש שלכם, בשמחה
איימן עודה:
 יש לכם הצעה לעוד תמונה של אחד או אחת ממדעי הרוח? אם מישהו שרוצה להציע לי, לבוא ולדבר איתי
איימן עודה:
 אני אשמח מאוד
איימן עודה:
חברים וחברות, אנחנו מתחילים את הישיבה שלנו בנושא אחד עד שכולם יגיעו, ואחר כך נעבור לנושא של הנגב
איימן עודה:
 אז אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא הקמת ועדת משנה לנושא בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת
איימן עודה:
 חברת הוועדה חברת הכנסת אורית פרקש הכהן פעלה רבות בנושא בתפקידה הקודם כשרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:
 לאור הרקע והמקצועיות שלה חשבתי שנכון יהיה להקים ועדת משנה בראשותה בנושא זה
איימן עודה:
      אני רוצה היום, שלישי, 11 ביוני 2023, להביא להצבעת חברי הוועדה את ההחלטה להקים ועדת משנה לנושא בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת בהרכב הבא: חה"כ אורית פרקש הכהן יו"ר ועדת המשנה
איימן עודה:
 הרכב החברים הנוספים יובא לאישור הוועדה בהקדם
איימן עודה:
 ועדת המשנה תהיה רשאית לעסוק בנושאים הקשורים בבינה מלאכותית וטכנולוגיות מתקדמות, בדגש על התחום האזרחי שאינו ביטחוני
איימן עודה:
 תוקף פעילות הוועדה מיום הקמתה ועד תום כהונת הכנסת הנוכחית
איימן עודה:
      אני מביא הצעה זו בפניכם להצבעה, ומדגיש כי ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה יש סמכות להחליט בנושא מסוים, למרות שהוא בסמכות ועדת המשנה
איימן עודה:
      מי בעד שירים את האצבע בבקשה, או את היד
איימן עודה:
 מי נגד? מי נמנע?
איימן עודה:
ההחלטה התקבלה
איימן עודה:
      מברוק, חה"כ אורית פרקש
איימן עודה:
 אני רוצה להגיד שאני גם הייתי חיובי לא רק בגלל הדברים שהזכרתי, אלא גם בגלל שבאתי אלייך בקדנציה שעברה, ביקשתי מרכז המראה בעיר טמרה
איימן עודה:
 את בחנת את הנושא הזה ממקום מקצועי והחלטת כן להקים את המרכז
איימן עודה:
 אני מאוד מעריך את זה
איימן עודה:
 ואני בין היתר מחזיר לך בגישה החיובית הזאת הרבה הערכה
איימן עודה:
 אם את רוצה לדבר, אז נשמח לשמוע אותך
אורית פרקש הכהן:
 אז קודם כל, באמת תודה רבה אדוני יושב הראש, אני מאוד מאוד מעריכה את זה
אורית פרקש הכהן:
 ואני רוצה גם להדגיש שכמובן הכול יהיה בתיאום איתך ואתה כיושב ראש הוועדה מוזמן גם לקיים דיונים בנושא הזה, בנושאים שאתה תרצה וחשובים
אורית פרקש הכהן:
      ובאמת, אני חושבת שהנושא של הבינה המלאכותית מטלטל את כל העולם
אורית פרקש הכהן:
 לצערי, אנחנו בארץ עסוקים כרגע בדברים אחרים
אורית פרקש הכהן:
 אבל השינויים הם לא פוסחים עלינו
אורית פרקש הכהן:
 ובאמת, כמדינה שהיא מהווה אומת הייטק ובכלל, אני חושבת שיש כאן הזדמנות מאוד גדולה להשתמש בטכנולוגיה הזאת לטובת הממשלה, לטובת השירות הציבורי
אורית פרקש הכהן:
 ואני מקווה שנעשה שימוש בוועדה הזאת כדי להיות עזר לקידום הנושא הזה לטובת אזרחי ישראל, בוועדה
אורית פרקש הכהן:
 ואני חושבת שזה גם כבוד גדול לך שאתה מכיר בחשיבות של הנושא הזה, שבעצם אם אני לא טועה, בפעם הראשונה יש ועדת משנה שעוסקת בנושא הזה
אורית פרקש הכהן:
 כן, כן, לגמרי
אורית פרקש הכהן:
 ופרלמנטים בעולם עוסקים בו
אורית פרקש הכהן:
 פרלמנטים בכל העולם עוסקים בו
אורית פרקש הכהן:
 יש חקיקה מאוד משמעותית שמתקדמת באירופה ובעולם
אורית פרקש הכהן:
 ואנחנו מצטרפים עכשיו, בזכותך, להיות פרלמנט שהנושא הזה חשוב לו
איימן עודה:
תודה רבה לך, חברת הכנסת אורית
תמי סלע:
שני משפטים באמת לגבי סמכות של ועדת משנה
תמי סלע:
 אז כמו שצוין פה, המנדט והתקופה והחברים
תמי סלע:
 אני היועצת המשפטית של הוועדה, תמי סלע
תמי סלע:
 רק לומר שוועדת המשנה לא יכולה לקיים ישיבות בזמן שהוועדה מקיימת ישיבות במליאתה
תמי סלע:
 זה עניין אחד
תמי סלע:
      היא לא יכולה, אין לה סמכות לדון בדברים שלפי חיקוק הועברו לסמכות הוועדה במליאתה
תמי סלע:
 כמו למשל אישור של תקנות או הליכי חקיקה
תמי סלע:
 בשאר העניינים יש לה בעצם סמכות זימון, ועידה, סמכויות אחרות של קביעת סדר יום כמו לוועדה במליאתה
תמי סלע:
 כמו שאמרת, בתיאום עם היו"ר
אורית פרקש הכהן:
בהחלט
תמי סלע:
בהצלחה
איימן עודה:
טוב חברים, אני עובר לנושא הבא
יאסר חוג'יראת:
רק גם נאחל לה בהצלחה
איימן עודה:
תודה רבה חבר הכנסת יאסר חוג'יראת
סלעית לב:
אפשר שנייה רק להגיד משהו על הנושא של בינה מלאכותית, מרשות החדשנות?
איימן עודה:
בבקשה, אני, האמת, אני רוצה להעביר קצת זמן, עד שיגיע יוסף עטאונה שיזם את היום למען הנגב
איימן עודה:
 לכן את מוזמנת לדבר, בבקשה
סלעית לב:
מצוין
סלעית לב:
 אז אנחנו רק נשמח לכלול, אני מניחה בדיונים המאוד חשובים האלה את ד"ר זיו קציר, הוא בעצם מנהל התוכנית הלאומית לתשתיות בינה מלאכותית ברשות החדשנות
סלעית לב:
 והוא אחראי על פעילות הממשלה בנושא בתחום הבינה המלאכותית
סלעית לב:
 והוא הוביל את זה עם הרבה ידע ומקצועיות
סלעית לב:
 אז נשמח כמובן להיות חלק
איימן עודה:
את יודעת שאת תמיד מדברת דברים חיוביים?
סלעית לב:
אני ממש משתדלת
איימן עודה:
כן, לקדם, קדימה
סלעית לב:
ממש משתדלת
איימן עודה:
כך שמתי לב במו"פ בשפרעם
איימן עודה:
 כל הכבוד, הרבה הערכה
סלעית לב:
תודה
איימן עודה:
טוב, תגידו לי בבקשה וגם אורית, הבינה המלאכותית, זו עוד התקדמות טכנולוגית או שזה שינוי היסטורי ברמה של מאות שנים? מה את חושבת?
אורית פרקש הכהן:
שאלת השאלות, לא? אני חושבת שמדובר במשהו שמשנה, שישנה את העתיד
אורית פרקש הכהן:
 הוא משנה כבר
אורית פרקש הכהן:
 זה לא עוד טכנולוגיה
אורית פרקש הכהן:
 גם רואים את זה בקצבים של ההתפתחות, בקצבים של הזה
אורית פרקש הכהן:
 וגם העובדה שזה כל כך קונטרו-וורסלי
אורית פרקש הכהן:
 אני חושבת, הרי יש מדענים מובילים בעולם שעסקו ב-AI ומזהירים את העולם מפניו
אורית פרקש הכהן:
 ויש כאלה שחושבים אחרת
אורית פרקש הכהן:
 אנחנו נצטרך לחיות ולראות
אורית פרקש הכהן:
      וגם יש את שתי התפיסות הרגולטוריות, של איך ממשלות צריכות להתייחס לטכנולוגיה הזאת
אורית פרקש הכהן:
 האם הם צריכים לפקח עליה בצורה אדוקה, או האם הם צריכים להתייחס אליה סתם כעוד טכנולוגיה ולתת לשוק העסקי לעשות את שלו
איימן עודה:
מתי את חושבת שמבחינה גם יצירתית הבינה המלאכותית תהיה שווה, לא תהיה אף פעם שווה לבן אדם
איימן עודה:
 מה את חושבת? חשבו שעוד 100 שנה
איימן עודה:
 אחר כך חשבו שבשנת 1929
איימן עודה:
 מה את חושבת?
אורית פרקש הכהן:
אני לא יודעת
אורית פרקש הכהן:
 אולי אתם רוצים להשיב?
איימן עודה:
יתחיל לכתוב ספר, ספר שלם?
אורית פרקש הכהן:
אני כן יכולה להגיד לך שנגיד כבר באירופה מקדמים חקיקה מאוד מאוד מתערבת, שצובעים את סוגי הפעילות שהבינה המלאכותית יכולה לעשות בשלושה צבעים
אורית פרקש הכהן:
 ומה שנקרא צבע אדום שיכול להשפיע על החלטות
אורית פרקש הכהן:
 נכון שיכול לפגוע בזכויות של אנשים
אורית פרקש הכהן:
 הם פשוט מתחילים כבר להטיל עליהם איסורים לעשות את הטכנולוגיה הזאת בלי אישורים או בלי פיקוח
אורית פרקש הכהן:
      לגבי מתי באמת יהיה לה את היכולת האנושית מלא מלא, כולל רגשות וכו'? בסוף יש אומרים שזה רק אלגוריתם, נכון? מצד שני יש מדענים שאומרים שקורים שם דברים שלא יכולים להסביר
אורית פרקש הכהן:
 אבל את הדברים האלו נלמד גם בוועדה
איימן עודה:
עכשיו אפשר להכין נאום שלם, כולל דוגמאות, כולל משלים, ורק להצביע האם הגישה הדתית, החילונית, השמאלית, ממי אתה רוצה לקבל את המשלים ואת הדוגמאות
איימן עודה:
 אז מי שכותב נאום יכול לכתוב גם ספר
איימן עודה:
 וזה עניין של שנה שנתיים, לא יותר
איימן עודה:
      ואני עכשיו סיימתי כתיבת ספר, פרסמתי אותו כבר
איימן עודה:
 אמרתי לצוות שלי אני חייב לפרסם לפני שהבינה המלאכותית תגיע ואנחנו אפשר ממש להוציא ספר תוך דקות
איימן עודה:
 לכן באמת, זה דבר משנה דברים שהאנושות התרגלה אליהם
איימן עודה:
      הנה, הגיע חבר הכנסת יוסף עטאונה
איימן עודה:
 עשינו שיחת חולין כזו עד שתגיע
אורית פרקש הכהן:
לי יש שאלה אליך
אורית פרקש הכהן:
 אתה חושב שהיא תוכל להחליף חברי כנסת ואולי גם ממשלה לא כל כך סבירה? מה אתה אומר?
איימן עודה:
את זה הציבור צריך לעשות
איימן עודה:
 לכן אני מברך את האנשים שהפגינו וחסמו כבישים
איימן עודה:
 אני מברך את פועלם
איימן עודה:
 לדעתי זה כל כך חשוב
איימן עודה:
 ולגבי האוכלוסייה הערבית, אנחנו צריכים להיות חלק אינטגרלי מההפגנות
איימן עודה:
 עוד פגיעה במרחב הדמוקרטי אנחנו נהיה הקורבנות הראשונים
איימן עודה:
 יש לנו הרבה הערות, יש לנו הרבה כעסים, ובצדק
איימן עודה:
 ובצדק
איימן עודה:
 ובכל זאת, עוד צמצום במרחב הדמוקרטי זה עוד פגיעה
איימן עודה:
 כולנו צריכים להפנים שבכל מקום בעולם רק אחדות בין הקבוצה הדמוקרטית לבין קבוצת מיעוט זה עשוי להביא לרוב לכל מדינה בעולם
איימן עודה:
 צריך לעשות את זה גם במדינת ישראל
איימן עודה:
 דמוקרטיה כלומר דמוקרטיה לכולם
איימן עודה:
 ועל זה צריך להיאבק
איימן עודה:
אני רוצה לברך את חברי היקר חה"כ יוסף עטאונה על יום הנגב, לרבות הכפרים הבלתי מוכרים
איימן עודה:
 שאם יש קבוצה שהיא המוחלשת ביותר והמוזנחת ביותר והמופלית ביותר לרעה במדינה, זה אנשים שחיים ללא חשמל, ללא מים, ללא מערכת חינוך
איימן עודה:
 וזה הכפרים הבלתי מוכרים בנגב
איימן עודה:
 לכן זה נושא שמבחינה הכי מוסרית אין יותר חשוב ממנו
איימן עודה:
      אני רוצה להגיד גם חברים, אני רוצה לפנות אל הציבור היהודי
איימן עודה:
 ולך חברי היקר והבן אדם המתמיד בוועדה, שאני מעריך אותו מאוד, חה"כ סימון מושיאשוילי
איימן עודה:
 אני חושב שלאורך כל ההיסטוריה היהודים שסבלו מהסתה, גם לפני הספירה, בתקופת מצרים, עד לתקופת אירופה במאה ה-20, אותם דברים של השתלטות ושל המספר שלהם הולך וגדל ובעיה דמוגרפית ומזיקים, משתלטים על אדמות
איימן עודה:
 אני חושב שצריך להקשיב להסתה נגד התושבים בכפרים הבלתי מוכרים ולהגיד די
איימן עודה:
 די עם ההסתה הפרועה הזאת
איימן עודה:
 טובתם היא טובת החברה בכלל
איימן עודה:
 טובתם היא טובת המדינה בכלל
איימן עודה:
 וצריך שוויון
איימן עודה:
      טובת הנגב
איימן עודה:
 תגידו לי בבקשה, איך המצב בנגב יהיה טוב אם יש שם 32% ערבים, 50% מהם חיים בכפרים בלתי מוכרים
איימן עודה:
 אז איך המצב של הנגב כולו ישתפר בלי שיפור מצב הכפרים הבלתי מוכרים? צריך להכיר בהם בכולם
איימן עודה:
 צריך תכנון, צריך תשתיות, צריך מערכת חינוך
איימן עודה:
 ולשם כך אנחנו התכנסנו עכשיו
איימן עודה:
      אנחנו רוצים לקדם נושא שנשמע את ההתייחסות של כולכם וזה הקמת מו"פ בנגב
איימן עודה:
 בקרב האוכלוסייה הערבית יש שני מו"פים טובים ומוצלחים ומוסיפים לכולם
איימן עודה:
 אחד בכפר קרע, אחד בשפרעם
איימן עודה:
 כמו בגליל
איימן עודה:
 אנחנו ביקרנו בשניהם
איימן עודה:
 וראינו איך הם מוסיפים לכולם
איימן עודה:
 לכן אנחנו רוצים שמו"פ נוסף יוקם בנגב
איימן עודה:
      אני רוצה לברך את משרד המדע שהוא תומך בהצעה הזו
איימן עודה:
 משרד האוצר מתנגד, מכל מיני סיבות
איימן עודה:
 אנחנו נשמע את הסיבות של משרד האוצר
איימן עודה:
 אבל כולנו צריכים להבין שזה לא רק מוסיף כמו שבשפרעם זה מוסיף, כמו שבכפר קרע זה מוסיף, אלא שזו אמירה
איימן עודה:
 מו"פ ביישוב ערבי זו אמירה
איימן עודה:
 האוכלוסייה רוצה גם empowerment
איימן עודה:
 הכסף הטוב זה לאו דווקא הכסף שחוזר היישר בצורה המהירה ביותר, תוך מספר חודשים חוזר לאוצר
איימן עודה:
 תשקיע בהייטק, תוך שנה אתה מתחיל להרוויח, אני מברך על זה
איימן עודה:
 אבל יש גם השקעה אסטרטגית
איימן עודה:
 גם בפילוסופיה הכלכלית יש את ההשקעה האסטרטגית וזה מתן empowerment, העצמה לקבוצות מיעוט, זה דבר טוב
איימן עודה:
      אני זוכר - - - כשדיברנו על הקמת בית חולים אמרו זה לא ממש כסף טוב
איימן עודה:
 כשדיברנו על גמלאים אמרו זה לא ממש כסף טוב
איימן עודה:
 רוצים להשקיע בעשירים שמשלמים מיסים יותר מקבוצות מוחלשות, בשביל שהכסף יחזור ישר לאוצר
איימן עודה:
 זה מגדיל את הפערים החברתיים כלכליים
איימן עודה:
 בסופו של דבר זה לא טוב לכלכלה וזה סותר את העמדות החברתיות שלנו
איימן עודה:
 לכן כן, כן, צריך להקים מו"פ ביישוב ערבי, אולי ברהט
איימן עודה:
 אולי, אתה מחורה, אני יודע שאתה יכול לחשוב על מקומות אחרים
איימן עודה:
 אבל בסוף זה ייטיב עם האוכלוסייה הערבית בנגב ועם הנגב כולו, יהודים כערבים
איימן עודה:
      אני בהתחלה, ברשותך, אתן לחבר הכנסת יוסף עטאונה
איימן עודה:
 אחר כך נמשיך הלאה
יוסף עטאונה:
תודה רבה כבוד יושב הראש, חברי איימן עודה
יוסף עטאונה:
 אני חושב שהנושא שבדיון שמונח על השולחן הוא נושא מאוד חשוב, משמעותי
יוסף עטאונה:
 מהבוקר אנחנו קיימנו בוועדות השונות דיונים רבים על האוכלוסייה הערבית, על המצוקות שלה בעיקר ועל הזכויות שלה
יוסף עטאונה:
 גם להתפתח וגם להכרה
יוסף עטאונה:
 אבל במקביל אני חושב שנלחמים על הקיום ביום יום בחברה הערבית הבדואית בנגב
יוסף עטאונה:
 במיוחד על הכרה וקורת הגג ועל זכות בסיסית לחינוך וכל הנתונים שראינו בתוך הוועדות מראות בצורה ברורה שהאוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב היא האוכלוסייה הכי חלשה מבחינה חברתית כלכלית באשכול הכי נמוך שיכול להיות במדינה
יוסף עטאונה:
      לכן גם במצב הזה, וגם כאיש חינוך, אני חושב שנושא של השכלה בכלל וגם המרכז פיתוח הוא מאוד חיוני לחברה שהיא גם חברה שנמצאת בהתפתחות מאוד מתקדמת וגם מורכבת
יוסף עטאונה:
 גם התהליך שעוברת החברה הערבית הבדואית בנגב, כולל הנושא של האורגניזציה בכלל זה מחייב גם תהליך שיביא ליווי של מחקרים מדעיים, חברתיים, בתוך החברה
יוסף עטאונה:
 והגיע הזמן שבמקום שכל מיני אנשים שמתיימרים להיות מבינים באוכלוסייה הערבית הבדואית שהם יובילו את המחקרים, יובילו את ניירות העמדה
יוסף עטאונה:
 יובילו את המורכבות של החברה
יוסף עטאונה:
 מרכז כזה בתוך החברה עצמה ואני בטוח שבתוך החברה יש את הפוטנציאל לאנשים בחברה הערבית הבדואית שיהיו שם, יובילו את התהליכים
יוסף עטאונה:
      לכן כבוד יושב הראש, אני בציפייה, כמו שהלכתי לכל הוועדות ועם כל יושבי הראש, יש מתווה שאני מוביל ביום הזה שאנחנו רק מתחילים את הדיונים בכל הנושאים שעלו
יוסף עטאונה:
 ולכן גם יהיה מעקב בכל הוועדות
יוסף עטאונה:
 בוועדה שלך אני מצפה גם שתוביל את הנושא שהמו"פ הבא, השלישי, יהיה בנגב
יוסף עטאונה:
 ואתה תבחר איפה הוא יהיה
יוסף עטאונה:
 לא בחורה
יוסף עטאונה:
 כי בסוף המטרה היא לשרת את האוכלוסייה ואני בטוח שאתה בעקביות שלך והאמונה שלך בצדקת הדבר, שבסוף ביחד נגזור את הסרט לפתיחת המו"פ
יוסף עטאונה:
 אני חייב לחזור לדיון בנגב גליל, על מרכזי שירות בסיסיים
איימן עודה:
יעטיכ אלעפייה, אבו בשאר, תודה רבה חבר הכנסת יוסף עטאונה
איימן עודה:
 טוב חברים, אנחנו מתחילים
איימן עודה:
 חברי הכנסת יכולים לדבר מתי שירצו
איימן עודה:
 אנחנו מתחילים עם רינת שפרן ממשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:
 תציג מצגת על הנושא
רינת שפרן:
שלום לכולם
רינת שפרן:
 שמי רינת שפרן, אני מנהלת אגף בכיר, מדע וקהילה במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה
רינת שפרן:
 ואני אציג קצת נתונים בסיסיים לתחילת הדיון
רינת שפרן:
      (הצגת מצגת)     אז באמת למשרד יש שבעה מרכזי מו"פ, תכף אני אראה את הפרישה שלהם
רינת שפרן:
 אשר תפקידם להוות מנוע צמיחה לאזור שבו הם פועלים
רינת שפרן:
 הם פועלים בפריפריה בלבד
רינת שפרן:
 מטרה ראשונה שלהם היא מצוינות במחקר בעל פוטנציאל יישומי
רינת שפרן:
 מחקר יישומי הוא טרום מחקר מסחרי ואחרי מחקר אקדמי
רינת שפרן:
 זאת אומרת, הוא מחקר שמטרתו היא כבר לבחון אפשרות יישומית, אפשרות של מסחור של, כן, האם זה בכלל שווה את ההשקעה
רינת שפרן:
      המטרה השנייה היא פיתוח כלכלי אזורי בפריפריה
רינת שפרן:
 תכף אני אציג קצת נתונים על זה
רינת שפרן:
 והמטרה השלישית, הקטנה יותר יש לציין, אבל עדיין חשובה, פיתוח חברתי אזורי
רינת שפרן:
 תרומה לעולמות החינוכיים, להוות מודל לחיקוי באזור וגם נדבר על זה
רינת שפרן:
      איפה המרכזים הקיימים? המשרד תומך בשבעה מרכזים
רינת שפרן:
 קיימים, אני אגיד, גם מרכזים נוספים, קטנים, בתמיכת משרד החקלאות
רינת שפרן:
 ועוד מרכזים גדולים כגון מכון וולקני, המכון הגיאולוגי וכדומה
רינת שפרן:
 הם פרושים בפריפריה, כמו שאפשר לראות
רינת שפרן:
 הנקודות האדומות מייצגות את המרכזים הקיימים
רינת שפרן:
 כאשר מכון שמיר נמצא בקצרין, אגודת הגליל שגם הוועדה ביקרה בה היא יושבת בשפרעם
רינת שפרן:
 מו"פ במשולש יושב בכפר קרע
רינת שפרן:
 מו"פ מזרח יושב באריאל, מו"פ עוטף עזה בשדות נגב ומו"פ ים המלח, מדבר וערבה, שנציגיו גם נמצאים כאן יושב בארבע שלוחות בעצם לאורך כל הנגב: מצדה, דרך מצפה רמון, חצבה ועד אילות
איימן עודה:
יש ארבעה מרכזים?
רינת שפרן:
זה שלוחות
רינת שפרן:
 זה משנה של שלוחות קטנות
רינת שפרן:
 הוא פשוט פרוש על שטח מאוד מאוד גדול
איימן עודה:
כל מה שטוב לחברה אני תומך, אני בעד
איימן עודה:
 יחד עם זאת, צריך אחד ברהט או במקום שיבחרו
רינת שפרן:
באמת המו"פ הגדול מגיע לקריית שמונה
רינת שפרן:
 יושב בניין אחד בתוך קריית שמונה, בעניין שני בתל חי בגן הטכנולוגי
רינת שפרן:
      תחומי מחקר, זה קצת קטן, אמרת קודם שאתה לא רואה טוב, איימן, גם אני לא
רינת שפרן:
 בעצם בתחומי המחקר המו"פים מיועדים לחקור אתגרים של האזור שבו הם יושבים
רינת שפרן:
 כך שאנחנו יכולים לראות בהרבה מקומות באמת יש עיסוק בעולמות של האזור
רינת שפרן:
 מיגל עוסק הרבה בפודטק המפותח מאוד בצפון
רינת שפרן:
 באגרוטק ובעולמות כאלה
רינת שפרן:
 פיתוחים מתחום החקלאות
רינת שפרן:
 מכון שמיר בגולן עוסק גם הרבה בחקלאות, בשפכים, בקרקע ומים
רינת שפרן:
 מכון מדבר וים המלח, שגם תכף ידבר על עצמו, עוסק הרבה בעולמות של מדבור, שמש, השפעות השמש על האור וחקלאות מדברית, שיטפונות וכדומה
רינת שפרן:
 מו"פ מזרח באריאל עוסק במדעי הסביבה, חקלאות ומדעי החברה
רינת שפרן:
 גם הרבה בשפכים ובטיפול בפסולת
רינת שפרן:
 מו"פ אגודת הגליל עוסק הרבה בתחומי מים, תחומי בריאות הציבור באזור בו הוא יושב
רינת שפרן:
 וגם מחקרים חברתיים
רינת שפרן:
 מו"פ המשולש עוסק הרבה בעולמות של סולארי, שם גם הפיתוחים המוצלחים ביותר שלו
רינת שפרן:
 בעולמות של מדעי מחשב, התחלה של בינה מלאכותית של השפה הערבית
רינת שפרן:
 דברים מאוד מאוד מעניינים
רינת שפרן:
 ומו"פ קטיף בעוטף עזה עוסק בעיקר בחקלאות וחקלאות מדברית
רינת שפרן:
      קצת נתונים על המחקרים, על מה יכול מרכז מו"פ כזה לתת בעצם לאזור שבו הוא יושב
רינת שפרן:
 אז אפשר לראות כאן בעצם תועלות מתחום המחקר
רינת שפרן:
 הבסיס הראשון של מחקר כזה הוא לעשות, זה חוקרים, מעבדות, מבחנות
רינת שפרן:
 באמת מחקר יישומי ממשי