GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרית לארי:
 חלק מהמוסדות כבר פתחו
איימן עודה:
אני רוצה להגיד משהו לגבי זה, אני מקווה שזה בשם הוועדה כולה ולא רק בשמי
איימן עודה:
 31 בדצמבר זה יום השנה הלועזי, יש פה גם אזרחים שחוגגים, זה חג, זו ארץ המולד למי שמאמין או לא מאמין, וצריך לכבד את זה
איימן עודה:
 מה זאת אומרת דמוקרטיה? מה זה אומר זכויות של קבוצות? צריך לכבד
איימן עודה:
 לבוא חודש לפני ולקבוע שדווקא ב-31 מתחילים, לא ב-3 בינואר, לא ב-28, אלא דווקא ב-31, זה ממש לשים אצבע בעין
איימן עודה:
 לא כך מתנהגים
איימן עודה:
 לכן אני פונה בשם הוועדה כולה – אלא אם ייצא מישהו ויגיד אחרת – אני מבקש שתהיה החלטה אחרת
איימן עודה:
 בשם ועדת מדע וטכנולוגיה אנחנו פונים לאוניברסיטאות לא להתחיל את שנת הלימודים ב-31 בדצמבר
איימן עודה:
 אפשר אחרי 3 ימים, אחרי 10 ימים, אבל לא ב-31 בדצמבר, לא ביום חג של חלק מהאזרחים
שרית לארי:
אני אגיד שהפתיחה של שנת הלימודים השתנתה כמה פעמים
שרית לארי:
 הדחייה קרתה כמה פעמים
שרית לארי:
 אני לגמרי שומעת מה שאתה אומר על התחשבות בחגים ועל פרשנות שתינתן, זה משהו שבאמת צריך לחשוב עליו והוא חשוב בהקשר הזה
שרית לארי:
 אני לא ארחיב כי אני לא רוצה לתפוס יותר מדי זמן
שרית לארי:
      רואים שהרבה מאוד סטודנטיות וסטודנטים ערבים ויהודים שקלו לנשור, אנחנו שואלות ושואלים את עצמנו למה ועונים: הם מרגישים פחד מאוד גדול, 1 מ-5 פחד מאוד גבוה, גם יהודים וגם ערבים, הם מרגישים מידה נמוכה של מוכנות, זאת אומרת הם לא רוצים להיות בקרבה חברתית, אפילו לא להיות בקורס ביחד, וככל שרמת הקרבה החברתית עולה רמת ההתנגדות עולה
שרית לארי:
 זה נכון גם על יהודים וגם על ערבים, קצת יותר על יהודים, זה לא לגמרי שוויוני
שרית לארי:
     אנחנו רואים שסטודנטיות וסטודנטים ערבים חשים פחות מוגנים ויותר מופלים לרעה מסטודנטיות וסטודנטים יהודים
שרית לארי:
 זה חשוב על רקע הדברים שנאמרו כרגע על פתיחת שנת הלימודים בחג למשל
שרית לארי:
 בואו תסתכלו איתי רק עכשיו על שני הגרפים מצד שמאל של המסך
שרית לארי:
 אנחנו רואים פה שמחצית מהסטודנטיות והסטודנטים הערבים מרגישים מופלים לרעה במידה בינונית וגבוהה
שרית לארי:
 1 מכול 2 מרגיש מופלה לרעה וחמישית מהסטודנטיות והסטודנטים היהודים מרגישים שהם מופלים לרעה
שרית לארי:
 אז יש לנו תחושה קשה של סטודנטיות וסטודנטים ערבים שהם מופלים לרעה
שרית לארי:
     בשקף הבא אני רוצה לחבר שני דברים שאמרנו עכשיו ולעשות לנו הקשר, אני חושבת שהוא חשוב מאוד למחקר ופיתוח
שרית לארי:
 ככל שסטודנטיות וסטודנטים מרגישים מופלים יותר, ככל שסטודנטיות וסטודנטים פוחדים יותר, ככל שסטודנטיות וסטודנטים פחות מוכנים להיות בקשר עם קבוצת החוץ שלהם – יהודים עם ערבים וערבים עם יהודים – כוונת הנשירה שלהם מתחזקת
שרית לארי:
 זאת אומרת שיש לנו אינטרס באקדמיה שסטודנטים ערבים ויהודים – אבל ערבים, כמו שראינו, מרגישים מופלים יותר – ירגישו פחות מופלים ויהיו פחות מופלים
שרית לארי:
 יש לנו אינטרס שתעלה הנכונות והמוכנות ללמוד ביחד עם קבוצת החוץ ויש לנו אינטרס להוריד את רמת הפחד
שרית לארי:
      כל מה שאמרתי עד עכשיו הוא קצת מדכא ואפילו מדאיג
שרית לארי:
 אני רוצה להציע שתי שקופיות שהן קצת פחות מדכאות כי הן נותנות לנו גם משהו לעשות, הן יכולות לתת לנו איזושהי אחיזה למשהו שאנחנו יכולים לעשות
שרית לארי:
 בשקף לפניכם אנחנו רואים שתדירות של מפגש שלילי בין יהודים לערבים – סטודנטים שלמדו בקמפוס הקודם והיה להם מפגש שלילי, ליהודים עם ערבים וערבים עם יהודים – התחזקו אצלם הרגשות השליליים
שרית לארי:
 זה נכון גם על יהודים וגם על ערבים
שרית לארי:
      אנחנו רואים שיהודים שהייתה להם תדירות גבוהה של מפגש שלילי עם ערבים, רגשות הכעס שלהם הסמסטר הזה, בגלל המלחמה, יותר גבוהים, רגשות השנאה שלהם יותר גבוהים – זה נכון גם על יהודים וגם ערבים אבל יותר על יהודים – רגשות הפחד שלהם גבוהים יותר
שרית לארי:
 מצד שני, ככל שיש לי תדירות של מפגש חיובי בסמסטר הקודם בין יהודים לערבים יש יותר נכונות לקרבה חברתית
שרית לארי:
 יותר מוכנים ללמוד באותו קורס, יותר מוכנים להשתתף בפעילות משותפת, לעבוד על עבודה משותפת, להיות חברים ואפילו לגור בבנייני המעונות
שרית לארי:
 זה אומר שיש משהו לעשות
שרית לארי:
      יש כרגע התגייסות והירתמות של מוסדות אקדמיים כדי למנוע התנגשות בקמפוסים
שרית לארי:
 קמפוסים זאת הזירה המגוונת בישראל מבחינת יהודים וערבים ומעוד בחינות
שרית לארי:
 זה הישג גדול של המוסדות האקדמיים, של המל"ג-ות"ת ושל הפילנתרופיה
שרית לארי:
 להימצאות הזאת של קבוצות שונות ביחד יש פוטנציאל חברתי עצום שהוא חיובי, וכמובן שהיא מהדהדת למתחים של החברה ויש לה גם פוטנציאל שלילי
שרית לארי:
 ככל שנמעיט מפגש שלילי בין סטודנטיות וסטודנטים ערבים הרגשות בקמפוס יהיו קשים פחות, ככל שנגביר מפגש חיובי בין סטודנטיות וסטודנטים ערבים ויהודים כוונות הנשירה שלהם והמוכנות שלהם לקרבה חברתית יהיו טובות יותר
שרית לארי:
 יש לנו הרבה עבודה לעשות, שיבואו ימים יותר טובים
מטי צרפתי הרכבי:
במסגרת המחקר פילחתם את האוכלוסיות של יהודים וערבים נניח לדתיים, חילוניים, גיל?
שרית לארי:
גיל, בטח
שרית לארי:
 זאת שאלה מצוינת שצריך להפנות לחוקרת שלי, שנמצאת על מטוס כרגע ולכן אני לא יכולה לענות על זה
מטי צרפתי הרכבי:
הגיל הממוצע של הסטודנטים הערבים בדרך כלל נמוך יותר מהגיל הממוצע של הסטודנטים היהודים
מטי צרפתי הרכבי:
 הנושא של הזיקה הדתית מעניין בשני המגזרים
שרית לארי:
אנחנו בדרך כלל שואלים על מידת דתיות
שרית לארי:
 אני לא עונה כי אני רוצה לוודא שעשינו את זה גם פה קודם, אבל בסקרים שלנו אנחנו בדרך כלל שואלים על מידת דתיות, נגיד חילוני, מסורתי, דתי, אדוק וכו'
דבי קאופמן:
גם פקולטות, כי מסקרים שאנחנו מצאנו, למשל באוניברסיטת קולומביה, בארצות הברית ובעולם, יש הבדלים ניכרים בין סטודנטים במדעי הרוח והחברה לעומת STEM ומדעים מדויקים
דבי קאופמן:
 להערכתי, יש הבדלים גם בהתאם לתחומים אז כדאי גם את זה לבדוק כשמעלים את הנתונים הללו
שרית לארי:
שאלנו סטודנטים וסטודנטיות מה הם לומדים וגם שאלנו אותם באיזה מוסדות הם לומדים
שרית לארי:
 אני לא בטוחה שהפילוחים האלה מובהקים אבל בהחלט אפשר ליצור אתנו קשר ושנסתכל על זה
איימן עודה:
ד"ר לארי, תודה רבה לך, למדנו, מקווה שתמשיכו במחקרים במיוחד בתקופה הזו
איימן עודה:
 אין ספק שהם כלים שעוזרים לכולנו
איימן עודה:
 פרופ' יפעת ביטון, יו"ר ועד ראשי המכללות הציבוריות ונשיאת המכללה האקדמית אחוה – אחוה מי ייתן– בבקשה
יפעת שאשא ביטון:
 אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר ראשית שהדברים של ד"ר לארי נסמכים על מחקר שעשה מכון אקורד
יפעת שאשא ביטון:
 מכון אקורד יושב באוניברסיטה עברית, עושה עבודה מדהימה בהקשר של יחסי יהודים ערבים בקמפוסים
יפעת שאשא ביטון:
 אתמול היה אירוע בבית הנשיא לכלל האקדמיה בישראל, שכוללת אוניברסיטאות ומכללות, ישבנו שם ושמענו גם את ההרצאה הזאת, דיברנו על האמצעים השונים שבהם אנחנו יכולים וצריכים לעסוק בנושא של החזרה אל הקמפוס בהקשר הזה
יפעת שאשא ביטון:
      אני חושבת שהעבודה בתחום של יהודים-ערבים רק מתחילה
יפעת שאשא ביטון:
 אני מזכירה גם שרוב הסטודנטים והסטודנטיות הערבים בישראל לומדים במכללות ולכן האתגר הזה מצוי בעיקר לפתחן של המכללות, אבל החשיבות של הנושא היא שכל סטודנט וסטודנטית במדינת ישראל ירגישו בנוח, ירגישו ביטחון
יפעת שאשא ביטון:
 אפרופו, אם אנחנו משווים למה שקורה בארצות הברית, חזרתי עכשיו ממשלחת של ההסתדרות הציונית העולמית ביחד עם "שזור", ביקרנו בקמפוסים בארצות הברית וזה היה שובר לב לראות את תחושת אי הביטחון והחשש הפיזי שהביעו סטודנטיות וסטודנטים יהודים במקום
יפעת שאשא ביטון:
 אני חושבת שזה חייב לעורר את האקדמיה הישראלית
יפעת שאשא ביטון:
 אני חושבת שזה עניין מובהק שלה
מטי צרפתי הרכבי:
זה לא תלוי בקונטקסט?
יפעת שאשא ביטון:
 עדיף שאני לא אגיד מה אני חושבת על זה, אבל אני גאה לומר שגם בהקשר הזה ור"מ הוציאה מכתב לשלוש הנשיאות
יפעת שאשא ביטון:
 פגשתי גם את שגריר ארצות הברית בישראל בשבוע שעבר והעליתי גם בפניו את הנושא של מה שקורה באקדמיה האמריקאית
יפעת שאשא ביטון:
 אני חושבת שבסופו של דבר הדברים שזורים אלה באלה
יפעת שאשא ביטון:
      אם אני מסתכלת על מה שקורה במכללות, ממידע שלא אספתי בצורה מאוד שיטתית אבל התחלתי לאסוף קצת לקראת הישיבה היום – שקיבלתי עליה התראה קצת מאתגרת מבחינת יכולת לבוא עם נתונים ברורים – המגמה היא מאוד בהירה
יפעת שאשא ביטון:
 גם במכללות הסגל החוקר, ויש סגל רב כזה, מצביע כבר על כל מיני מאמרים שהיה נראה שהם בתוך process, עם progress, של review, ופתאום הועברו ל-desk rejection
יפעת שאשא ביטון:
 כל מיני דברים כאלה שנראים קצת חריגים, בוודאי לא בווליום שאנחנו רגילים לו
יפעת שאשא ביטון:
      זה מאוד מטריד, זה מאוד מלחיץ את חברי וחברות הסגל
יפעת שאשא ביטון:
 במובנים רבים אני חושבת שבמכללות עוד יותר מאוניברסיטאות בגלל שהם מגיעים עם איזושהי עמדת נחיתות בסופו של דבר, גם לצערי בתוך החברה הישראלית אבל גם כלפי חוץ, מבחינת התפיסה של היסוד המחקרי שלהם, ועכשיו הם מרגישים שהם יצטרכו להילחם קשה שבעתיים
יפעת שאשא ביטון:
 אבל אני באמת מוטרדת ברמה הארצית הרחבה
יפעת שאשא ביטון:
      מבחינת מנגנונים שהממשלה הזאת יכולה וצריכה לחשוב עליהם: יש את הדברים שאנחנו יכולים לקוות שנצליח לעשות כלפי חוץ – להוריד מתיחויות, להשתמש באמצעים של קשרים אישיים כדי לוודא שלא יופעלו כלים כאלה כלפי האקדמיה הישראלית
יפעת שאשא ביטון:
 אגב, זה יהודים וערבים כאחד, כלפי חוקרים וחוקרות יהודים וערבים, אבל גם דברים שהממשלה הזאת צריכה לעשות ושצריך לקדם דרך הבית הזה, הבנה שלמשל ההקצאות התקציביות הן משהו שצריך לקחת בחשבון את הירידה מההקצאות בחו"ל
יפעת שאשא ביטון:
      יש גם מוסדות בתוך ישראל שיצטרכו לתת את הדעת איך מתמודדים עם הדבר הזה, לא לגרום לנו לשלם עוד ועוד מחירים אקדמיים
יפעת שאשא ביטון:
 אני אומרת "מחירים אקדמיים" אבל אני חושבת על נופר פה ועל המחיר האנושי האישי שהיא משלמת והכל נראה לי באמת מתגמד למול הדבר הזה, אבל בסוף לא בכדי הסיפור שלך מתחבר גם לסיפור של הרקע שממנו את מגיעה, של האקדמיה ושל הפרויקט האקדמי שאת רוצה וצריכה להמשיך, ואנחנו רוצות וחייבות שתמשיכי
יפעת שאשא ביטון:
     אני מזכירה שוב, הדברים שזורים אלה באלה, גם מה שקורה מבחינת המדינות בחוץ, גם מה שקורה לנו כחברה מבפנים
יפעת שאשא ביטון:
 אני יכולה לומר שאין לי ספק שהמכללות והאוניברסיטאות מחויבות בכל לבן לגרום לסטודנטיות והסטודנטים הערבים שלנו להרגיש את מלוא הביטחון בקמפוסים שלנו
יפעת שאשא ביטון:
 אנחנו לא נגיד שזה depends on the context ואנחנו לא נחכה שזה turn into conduct will
יפעת שאשא ביטון:
 העובדה היא שיש כבר הקשרים שבהם הסטודנטים מרגישים הרבה פחות בטוחים והקשרים של ועדות משמעת שנערכו וכיוצא באלה
יפעת שאשא ביטון:
      אני יכולה להגיד, בניגוד למה שאמר חבר הכנסת, שהמספרים הם לא מספרים מדאיגים, הם יכולים לגרום אי נוחות אבל הם לא מספרים של רדיפה ותופעה של רדיפה, ועדיין חשוב לנו ואנחנו בקשר עם ועדת המעקב העליונה הערבית לענייני חינוך, נפגשתי איתם כיו"ר ור"מ בשבוע שעבר ואנחנו עובדים ביחד
יפעת שאשא ביטון:
 חשוב גם לתקף את הכאב אבל גם לשקף את המציאות
איימן עודה:
 חברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי, בבקשה
מטי צרפתי הרכבי:
תודה רבה
מטי צרפתי הרכבי:
 אני רוצה להתחבר לכל מה שנאמר, גם ע"י ד"ר זילכה ופרופ' ביטון
מטי צרפתי הרכבי:
 ישראל אחרי ה-7 באוקטובר הרי היא לא אותה ישראל
מטי צרפתי הרכבי:
 במלחמה יש כמה מערכות, יש את החזית של "תנו לצה"ל לנצח", הכול בסדר, אבל מאוד מאוד מטריד היום שאחרי, וגם ההווה של המלחמה, וזה בכל העולמות התוכן, בבריאות, בחינוך, בכלכלה, ביחסי החוץ, ברווחה, בתשתיות לאומיות, בשיקום, ובטח וקל וחומר באקדמיה
מטי צרפתי הרכבי:
 אני חושבת שאנחנו צריכים לצאת בקריאה לאיזושהי חשיבה אסטרטגית, תוכנית של היום שאחרי מבחינת עתיד ההשכלה הגבוהה כי באמת יש לנו בעיה
מטי צרפתי הרכבי:
     ד"ר זילכה, פרסת את כל הדאגות על כך שאנחנו מאוד מאוד תלויים, המחקר שלנו ובכלל האקדמיות, בשיתופי פעולה בחו"ל, ואם נחשפנו למצב האנטישמיות בארצות הברית, שזאת הידידה הכי גדולה שלנו, אז קל וחומר בכל העולם
מטי צרפתי הרכבי:
 הבת שלי הייתה צריכה לנסוע לכנס בסין, לא נסעה, לכנס בצרפת, לא נסעה
מטי צרפתי הרכבי:
 באמת יש בעיה וחייבת להיות תוכנית אסטרטגית שתכלול גם עידוד חוקרים יהודים לחזור, מניעת בריחת מוחות
מטי צרפתי הרכבי:
 הייתה לנו בעיה כבר קודם אז עכשיו היא מתחזקת עוד יותר
מטי צרפתי הרכבי:
     מבחינת המדינה, אם היא חפצת חיים היא צריכה לוודא שהאקדמיה חיה, בועטת ונושמת במלוא עוזה
מטי צרפתי הרכבי:
 אני יכולה לומר שאחת ההערות שלי לתקציב 23 שאושר לפני שבוע הייתה שתקציבי ההשכלה הגבוהה לא עלו
מטי צרפתי הרכבי:
 עלו כל מיני קצבאות וכל מיני תקציבים מיוחדים בכל מיני אצטלות כאלה ואחרות, תקציב ההשכלה הגבוהה לא עלה ולא נתן דעתו, אחת, לדחיית השנה האקדמית – הרי לכל סטודנט יש את התקצוב שלו מהמל"ג אז עכשיו מספר הסטודנטים כנראה יהיה נמוך יותר
מטי צרפתי הרכבי:
 יש את הדחייה בת החודשיים, מה לעשות שהמרצים מקבלים משכורות ושכפול של מערכות לימודים
מטי צרפתי הרכבי:
      המדינה חייבת לתת את הדעת על זה וצריכה לצאת פה קריאה, בטח לתקציב 24 שכבר התחילו לעבוד עליו, שמה שהיה לא יכול להישאר
מטי צרפתי הרכבי:
 לא נתנו לזה ביטוי ב-23 בעדכונים, למרות שהיה צריך כי הדחייה הזאת משמעה בור תקציבי לכל מוסדות ההשכלה הגבוהה מבחינת המשלמים
מטי צרפתי הרכבי:
 זה עובד למרות שאין סטודנטים
מטי צרפתי הרכבי:
 אנחנו צריכים לצאת בדרישה שתקציב ההשכלה הגבוהה יקבל ביטוי למצוקה ויקבל ביטוי גם למצבת הסטודנטים, שיכול להיות שהיא תפחת, אבל גם לכל מה שאנחנו רוצים בדינמיקה או בממשק עם האקדמיות בעולם
מטי צרפתי הרכבי:
 זה משהו שאנחנו חייבים אותו אם אנחנו רוצים לאורך זמן
איימן עודה:
 דבורה מרגוליס, נציגת ועד ראשי האוניברסיטאות, בבקשה להתייחס לפתיחת שנת הלימודים
דבורה מרגוליס:
אני רוצה לחזק ולהודות לך על מה שאמרת לעניין התקציב
דבורה מרגוליס:
 יש לנו מידע מדויק שהולך להיות קיצוץ דרקוני ודרסטי ספציפית בתקציבי ההשכלה הגבוהה ב-2024 ואנחנו ממש מבקשים מכול חברי הכנסת פה לשמור על הדבר הזה
דבורה מרגוליס:
 זה יעבור בוועדת הכספים, כן או לא, אז זה החלק שלכם
דבורה מרגוליס:
     לגבי פתיחת השנה
דבורה מרגוליס:
 ועד ראשי האוניברסיטאות דחה את פתיחת שנת הלימודים מה-15 באוקטובר שלוש פעמים והדחייה האחרונה נקבעה ל-31 בדצמבר
דבורה מרגוליס:
 הדחייה הקודמת הייתה ל-24 בדצמבר אגב
איימן עודה:
ערב חג המולד
דבורה מרגוליס:
אחרי התייעצות עם אגודות הסטודנטים והאוניברסיטאות ובקשה של סטודנטים נוצרים שלא לפתוח את השנה בתקופת חג המולד, האוניברסיטאות שחשבו לפתוח ב-24 מיד אמרו שיפתחו רק ב-26
דבורה מרגוליס:
 בסוף התקבלה החלטה ליישר קו ל-31 בדצמבר
דבורה מרגוליס:
 לא קיבלנו פניות על העניין שזה סוף שנה ושנה חדשה
דבורה מרגוליס:
 אני מהתפוצה של הנובי גוד אבל זה עדיין כנראה לא מצדיק לדחות עוד פעם את תחילת השנה
איימן עודה:
דבורה, אני חושב שיש בעיה רצינית אם צריך לחכות שמישהו יפנה
איימן עודה:
 אלה דברים שכל העולם חוגג, כל העולם חוגג את חג המולד, כל העולם חוגג את 31 בדצמבר לקראת ה-1 בינואר, כל העולם
איימן עודה:
 מה, אנחנו מחכים שמישהו יפנה?
דבורה מרגוליס:
אבל אנחנו לא במסיבות  חגיגיות, אדוני
איימן עודה:
חוץ מזה, ד"ר מנאל תותרי כתבה מאמר מצוין בעיתון "הארץ" בנושא הזה לפני כשבוע
איימן עודה:
 לא צריך שמישהו יזכיר
איימן עודה:
 יש ימים שאי אפשר, כמו חג הקורבן, עיד אל-פיטר, חג המולד, חג הפסחא וכל החגים של היהודים בוודאי
איימן עודה:
 כל החגים הללו, אני חושב, צריכים להיות בראש מעיינינו
איימן עודה:
 לכן אני פונה אליכם ומבקש לדחות ולא לקיים בערב ראש השנה הלועזי, כשכל העולם חוגג וחלק גדול מהאזרחים
איימן עודה:
 גם הרבה אנשים שהגיעו לפה מרוסיה חוגגים ביום הזה, זה יום חשוב להם
איימן עודה:
 אני חושב ממקום מאוד מאוד עקרוני, אם זה חג אישי של חלק מהאזרחים, לא צריך לפתוח ביום הזה
איימן עודה:
 פשוט מאוד
איימן עודה:
 אני מבקש כן לדחות
דבורה מרגוליס:
המסר יועבר, ההחלטה לא שלי
גורי זילכה:
אני חושב שזה הרבה יותר פרוזאי
גורי זילכה:
 ה-31 יוצא ביום ראשון אז מתחילים לימודים ביום ראשון
גורי זילכה:
 אין שום סיבה לא להתחיל ביום שני, זה הכול
מטי צרפתי הרכבי:
יום שלישי, ביום ראשון אנחנו עם הנגאובר
יפעת שאשא ביטון:
חברים, אם יורשה לי לסייע לראשי המוסדות, אנחנו בדרמה שכל יום נחשב, גם זה הסיפור, עם כל הכבוד
איימן עודה:
חבר הכנסת ד"ר עופר כסיף, בבקשה
עופר כסיף:
תודה לכולם
עופר כסיף:
 אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו, אני מסכים עם חלק נכבד
עופר כסיף:
 אני רוצה רק לומר שאני מוטרד מהפגיעה בחופש האקדמי, בעיקר מאז הטבח של ה-7 באוקטובר, לא שלא היו בעיות לפני זה אבל אני חושב שזה החמיר
עופר כסיף:
 חברי, שהוא יושב-ראש ועדת המעקב לענייני חינוך, ד"ר שרף חסאן, ידבר על כך יותר מאוחר, אני לא אקדים
עופר כסיף:
      תראו, ב-2010 הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, הוציא דוח בנושא חופש אקדמי
עופר כסיף:
 מי שביקש את זה בזמנו היה חבר הכנסת דאז חיים אורון
עופר כסיף:
 נכתב שם כך: "החופש האקדמי נועד לאפשר מחקר והוראה בחתירה לאמת המדעית ללא תלות, ללא מורא וללא משוא פנים
עופר כסיף:
 בדיון על חופש אקדמי מקובל להבחין בין חופש המחקר וההוראה לבין חופש פעולה והתבטאות חוץ-אקדמיים וכו', אפשר להבחין בכמה מקורות איום אפשריים על החופש האקדמי, הממשלה ורשויות המדינה, גורמים מממנים, גורמים אידאולוגיים קיצוניים, הגמוניה תוך אקדמית"
עופר כסיף:
     מה שאנחנו רואים מאז ה-7 באוקטובר במיוחד שמטריד אותי – והוא גם פוגע בנושא הדיון, הוא גם פוגע באיכות האקדמית – הוא שהחופש האקדמי מוגבל באופן שרירותי, ואני מדגיש את המילה שרירותי
עופר כסיף:
 הוזכרו קודם הדוגמאות של אוניברסיטאות בארצות הברית, אני לא חושב שבמסגרת חופש אקדמי צריך לאפשר למשל בכלל לשאול אם מותר לעשות ג'נוסייד של עם מסוים, זה נראה לי מחוץ לתחום
עופר כסיף:
 אבל אם מישהו רוצה לחקור נושא שהוא נושא ראוי למחקר מבחינה אקדמית וגם אם הוא לא כל כך פופולרי בלשון המעטה – במחוזותינו למשל מחקרים על הנכבה – לא יעלה על הדעת שיהיו איומים כאלו או אחרים או מגורמים מממנים, או מטעם רשויות המדינה או מגורמים פנים-אקדמיים שימנעו את זה
עופר כסיף:
     אני נזכר תוך כדי זה שאני מדבר שהפילוסוף של המדע, קרל פופר, השווה את החוקר האקדמי לדייג
עופר כסיף:
 למה? כי הוא אמר כמו דייג, החוקר האקדמי מחליט איפה הוא יזרוק את הרשת, הוא יכול להחליט שהוא זורק את הרשת בים "איקס" או באגם "וואי", אבל הוא לא יודע מה יעלה לו ברשת, ואם הוא חוקר ראוי הוא אמנם מחליט איפה הוא זורק את הרשת אבל הוא נאמן למה שיוצא ברשת גם אם הוא לא אוהב את זה
עופר כסיף:
      אני רואה יותר ויותר, בעיקר בחודשיים האיומים האחרונים – אם כי נתקלתי בזה גם כשאני הייתי באקדמיה לפני שנים, אני חייב לומר, אבל הרבה פחות – שיש ניסיון להגביל את החוקרים היכן לזרוק את הרשת ויש ניסיון להגביל גם את השלל שיוצא ברשת
עופר כסיף:
 זה דבר שהוא סכנת נפשות לא רק לחופש האקדמי ולזכויות הסטודנט, החוקר וכן הלאה, אלא לאקדמיה ככלל
עופר כסיף:
 אין אקדמיה בלי חופש אקדמי
עופר כסיף:
 אין
עופר כסיף:
 אקדמיה מגויסת היא לא אקדמיה ואני מציע שניקח את זה לתשומת הלב
עופר כסיף:
      אני חושש מאוד – ראינו את הניסיון של שר החינוך להתערב אבל אני חייב להגיד שבחודשיים האחרונים, ואני מנסה להיות מאוד מאוד זהיר פה, חלק מהמוסדות האקדמיים, בחלק מהמקרים, התחילו להשתמש בכוח ממשטר
עופר כסיף:
 הדבר הזה לא יכול לעבור והוא בסופו של דבר גם יחזור אל אותם מוסדות ואל כולנו כבומרנג
עופר כסיף:
 אני מבקש שייקחו את זה לתשומת הלב ושימנעו את זה מבעוד מועד
איימן עודה:
 ד"ר שרף חסאן, ראש ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי, בבקשה
איימן עודה:
 גילוי נאות, הוא חברי הטוב, אני קורא לו אבו-מוחמד
אשר חסין:
תודה רבה, איימן
אשר חסין:
 אני מברך אותך על היוזמה לישיבה החשובה הזאת בתקופה הזאת
אשר חסין:
 אני חושב שעלו דברים חשובים מאוד שחשוב לטפל בהם ולקחת אותם בחשבון
אשר חסין:
 אני אתחיל בדברים עם כיוון טוב
אשר חסין:
 פרופ' יפעת ביטון הזכירה את הפגישה בינינו והיא אכן הייתה פגישה חשובה עם כיוון טוב
אשר חסין:
 מתחילת המלחמה פנינו לפורום ראשי האוניברסיטאות והמכללות וגם למועצה להשכלה גבוהה, העלינו את הבעיות שאנחנו מזהים כבר מהשבועות הראשונים בכל הקשור לרדיפה נגד סטודנטים ומרצים ערבים
אשר חסין:
 ביקשנו להיפגש ואפילו הושטנו יד, באנו עם נכונות לעזור בכדי למנוע הידרדרות
אשר חסין:
 אני מקווה שהדיאלוג הזה כן יוביל לטיפול בבעיות שהעלינו
אשר חסין:
      מתוכננת עוד פגישה בשבוע הבא עם המועצה להשכלה גבוהה כי אנחנו מזהים כבר בתחילת המלחמה משבר, משבר אמיתי, בקרב סטודנטים ומרצים ערבים
אשר חסין:
 אני ברשותכם אתמקד בזה
אשר חסין:
 אני מודע לכך שיש עוד בעיות חשובות וראויות אבל זה המנדט שלי כראש ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי, שזה גוף מקצועי, עצמאי, ייצוגי, שמוקד העבודה שלו הוא קידום חינוך והשכלה גבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית בישראל
אשר חסין:
      מתחילת המלחמה התחיל קמפיין מתוכנן שאני מציע לכולנו לשים לב אליו, של גורמים בימין, כנראה אותם גורמים שרצו לקדם את מה שנקרא הרפורמה המשפטית, הם המשיכו באותו קמפיין וסימנו את האוכלוסייה הערבית כאויב, קראו למוסדות אקדמיים, לאגודות הסטודנטים, לסטודנטים, לכולם, לפקח על מה שיש ברשתות חברתיות ואפילו הבטיחו מספרים גדולים של סטודנטים שאמורים להיות מורחקים מהמכללות
אשר חסין:
 זה הכניס את כל המערכת לדעתי לאווירה לא טובה, קשה מאוד
אשר חסין:
      לצערי הרב, חלק מהמוסדות האקדמיים – אני מדגיש חלק כי אכן יש שונות בין המוסדות השונים – הצטרף אפילו לקמפיין הזה, שהוא בעצמו קרא לפיקוח מהסוג הזה, הוא בעצמו יזם כל מיני מהלכים בעיתיים מאוד מבחינת הליך הוגן
אשר חסין:
 חלק מהמוסדות, מהמכללות, כבר בארבעת השבועות הראשונים קיימו ועדות משמעת והרחיקו והשעו סטודנטים מהחברה הערבית בלי בדיקה לעומק של הטענות שלהם
אשר חסין:
 זה היה באוניברסיטת חיפה למשל
אשר חסין:
 אני לא אזכיר את כל המוסדות, היו יותר מ-20 שהתנהלו בצורה בעייתית לדעתנו
אשר חסין:
     ההערכה שלי מבדיקת המגמות היא שהמגמה הזאת נעצרה, נעצרה והמספרים אכן נמוכים ממה שהובטח בהתחלה ע"י מי שהוביל את הקמפיין, כי לדעתנו אנחנו עשינו מאמץ בכדי לעצור את זה, גם מבחינה משפטית, מבחינת פנייה למוסדות ומבחינת העלאת הנושא לסדר-היום, אבל נראה לי שמהר מאוד גם המוסדות קלטו שהם מתחילים לטעות והתחילו לבדוק לעומק
אשר חסין:
 אנחנו יודעים שבחלק מהמוסדות מגישים המון תלונות, על כל דבר, כנראה יש איזו אפליקציה שעושה את זה, או איזה תוכנת מחשב שמאתרת כל דבר וישר מוגשת תלונה נגד ערבים
אשר חסין:
      זה נעצר כרגע, אין תלונות חדשות, אבל לצערי אני חושב שיש אי צדק לגבי אלה שנשפטו בתקופה הכל-כך קשה של אווירה ציבורית עכורה, של מתח, של גזענות, של לחצים מכל הצדדים על המוסדות להעניש
אשר חסין:
 במוסדות התנהלו וקיימו לפעמים משפטי שדה, הרחיקו סטודנטים, הענישו סטודנטים, במקרים מסוימים גם מרצה אחת ממכללה הורחקה אחרי 28 שנות ותק
אשר חסין:
     יש כ-60,000 סטודנטים ערבים בכל המוסדות, אנחנו מדברים על אולי 120 סטודנטים ומרצה אחת שהורחקה, אבל זה יצר אווירה קשה, זה יצר אי אמון, זה יצר מתח גדול
אשר חסין:
 חוץ מזה, זה סימן את המרצים, את הסטודנטים הערבים כאויב, כי יש קמפיין שנמשך עד היום
אשר חסין:
 מה שקרה בהמשך, חלק מהמוסדות בפני עצמם הפכו לאויב או לקורבן של הקמפיין הזה והתחילו להפעיל לחץ על המוסדות בכדי להרחיק סטודנטים מהחברה הערבית
אשר חסין:
      כל האווירה הזאת שמתנהלת בצורה שיטתית היא לא סתמית
אשר חסין:
 זה לא שמישהו כדרך אגב מצא איזה פרסום והגיש תלונה, לא
אשר חסין:
 זה נעשה בצורה שיטתית, קמפיין משומן שצריך לשים לב אליו ולנזק שהוא עשה
אשר חסין:
 אני חושב שזה גם גורם בצורה עקיפה לכך שגם מוסדות אקדמיים וגם אגודות סטודנטים שהם חלק מהקמפיין הזה יהפכו בפני עצמם לסוג של קבלן ביצוע
אשר חסין:
 יש צד אחד שעובד בצורה שיטתית בכדי להגיש ולפקח ולהגיש עוד ועוד תלונות, ומצד השני, כולכם יודעים, שגם בצד השני, בעיקר בסטודנטים יהודים, יש גם אווירה גזענית
אשר חסין:
 אפילו היו הפגנות שקראו "מוות לערבים" למשל מול המכללה ומעונות הסטודנטים בנתניה ולא הוגשו תלונות, לא ועדות משמעת ושום דבר
אשר חסין:
 זה בעצם הופך את האכיפה למשהו לא הוגן וסלקטיבי
איימן עודה:
ד"ר שרף, אתה רוצה להגיד לנו שאין סטודנט יהודי אחד שהוגש נגדו כתב אישום?
אשר חסין:
נראה לי שהוגשו אבל בודדים
אשר חסין:
 אני מדבר על סגנון העבודה השיטתי הזה, שיש מישהו שיושב ,שזו עבודתו, לפקח על ערבים, והצליח לצרף גם מוסדות וממסדיים אקדמיים ואגודות סטודנטים לעשות את העבודה הזאת וגם להפוך את הנושא הזה למרכזי בשיח הציבורי
אשר חסין:
 אני מכיר מכללות שאין אף תלונה אחת, למרות הכול, אף תלונה אחת נגד מרצים וסטודנטים, וגילויי הדעת והשיח הציבורי נותנים תחושה שיש תופעה כזאת גם במכללה מהסוג הזה
אשר חסין:
      אני מציע שנסתכל מה קורה לכולנו בתקופה הזאת ונחשב את הצעדים בצורה יותר הוגנת
אשר חסין:
 אני גם קורא למוסדות שכבר קיימו בשיא האווירה הציבורית הזאת משפטי שדה או ועדות משמעת כאלה לחזור בהם, לחשוב מחדש, לשקול את צעדיהם מחדש, כי זה לא הוגן לקיים בתי משפט כשיש אווירה כזאת, זה בוודאי ישפיע על ההליך, על ההחלטות, על הכול
אשר חסין:
 זה לא הוגן, במיוחד כשמתקבלות החלטות של הרחקה לצמיתות
אשר חסין:
 במקרה אחד אפילו הייתה סטודנטית בשנה מתקדמת שאמרו לה שגם לא יתנו לה אישורים על מה שלמדה קודם, כך שברור שזה לא-חוקי
אשר חסין:
 אבל לצערי באווירה הציבורית הזאת, גם מה חוקי ומה לא-חוקי לא כל כך ברור לכל מי שעוסק בעבודה בשטח
אשר חסין:
      אני קורא למוסדות, א', כן לעשות מאמץ בכדי להבטיח את הדבר הבסיסי, ביטחון
אשר חסין:
 יש חששות רבים בקרב סטודנטים ערבים גם מהנושא של נשק שמסתובב, גם האווירה, ההסתה, וגם ממשיכות כל מיני התארגנויות בוואטסאפ וברשתות חברתיות, וגם חזרת המילואים, ברור שזה גם ישפיע על האווירה וצריך להיערך לכל הדבר הזה
אשר חסין:
     הדבר השני, המרצים הערבים
אשר חסין:
 נכון, מדובר במרצה אחת שפוטרה, לדעתי זה לא הוגן אחרי 28 שנים לקיים בית משפט כזה למרצה הזאת במכללה
אשר חסין:
 אני קורא למכללה לחזור בה מהחלטתה
אשר חסין:
 בסך הכול מדובר במרצה אקטיביסטית
אשר חסין:
 היא כל הזמן הייתה בתנועות שלום
אשר חסין:
 לא במקרה עשרות ומאות מכתבים הגיעו למכללה מכל מיני ארגוני שלום בארץ ובעולם
אשר חסין:
 גם אם הדעה שלה לא נוחה היא עדיין אינה לא חוקית ולגיטימית
אשר חסין:
 נראה לי שיש כאן מהלך שצריך באמת לחזור ממנו
אשר חסין:
 המכללות ואוניברסיטאות, במיוחד מי שעשו דברים מהסוג הזה, מתבקשים לעשות צעדים בוני אמון כי האמון בהם מאוד מאוד נפגע
אשר חסין:
      לצד זה יש כל מיני צרכים, במיוחד גם כלכליים
אשר חסין:
 בדרך כלל יש כל מיני צעדים של עזרה לסטודנטים במילואים ודברים כאלה, גם החברה הערבית נפגעה כלכלית באופן מיוחד ולסטודנטים אין מקורות מימון נוספים
אשר חסין:
 אנחנו מבקשים ודורשים שתהיה תוכנית כוללת, גם בכדי לתת מענה לצרכים של הסטודנטים הערבים וגם בכדי לחזק את המרצים הערבים, לקחת בחשבון שהמרצים הערבים, הסגל, הם מיעוט קטן באקדמיה בישראל והמיעוט הזה, הזה גם אם לא מוגשות נגדו תלונות, כי בכלל יש אווירה של פחד ואף אחד לא מדבר כמעט, צריך חיזוק וצריכים שירגישו שהבית הזה, האקדמיה, היכן שהם עובדים, זה מרחב בטוח גם מבחינתם, לא רק ברמה של ביטחון אישי אלא גם ברמה של חופש אקדמי, כי בלי חופש אקדמי ובלי מרחב שמבטיח מקום בטוח אי אפשר להביא לפריחת המדע
אשר חסין:
 אני מדבר על המדע בכלל, לא מה שהודגש בשיחה בהקדמה אלא גם מדעי החברה וחינוך, שזה בסיס מאוד חשוב במדע בכל מדינה
אשר חסין:
 תודה רבה
איימן עודה:
תודה רבה לך, ד"ר שרף חסאן
איימן עודה:
 פרופ' מלאת שמיר, סגנית נשיא לבינלאומיות, אוניברסיטת תל אביב, ויו"ר פורום סגני הנשיא, בבקשה
מלאת שמיר:
תודה רבה ותודה על ההזמנה להשתתף בישיבה החשובה ביותר הזאת
מלאת שמיר:
 כפי שאמרת, התפקיד שלי באוניברסיטה הוא הקשרים של המחקר והאקדמיה הבינלאומיים של אוניברסיטת תל אביב
מלאת שמיר:
 הייתי רוצה ברשותכם לחזור לנושא הזה ולומר משהו שהוא כמובן מובן מאליו לכל היושבים בחדר והוא, כפי שאמר חברי מהמולמו"פ, שאין מדע בישראל בלי שת"פ בינלאומי
מלאת שמיר:
 הדבר הזה ברור בעולם עולם הגלובלי והמקושר של היום