GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אוריאל רייכמן:
 אני לא בטוח בכך, אין לי את ההיסטוריה הארגונית, אולי גורי זילכה יגיד, שיש לו הרבה יותר ניסיון, אבל את המסקנות האלה לא הבאנו לממשלות קודמות ולכן אני לא יכול להתייחס לכך
גורי זילכה:
הפרוצדורה שבה עובדת המולמו"פ על פי חוק – היא צריכה להמליץ לוועדת שרים לענייני מדע וחדשנות, ברגע שהיא מגיעה לוועדת שרים לענייני מדע כל החלטה שם הופכת להיות דה-פקטו החלטת ממשלה אם הממשלה לא מתנגדת לה
גורי זילכה:
 הישיבות לא היו כל כך תכופות בעשור האחרון
גורי זילכה:
 לאחרונה התחילו ישיבות בנושא הזה, הייתה לנו ישיבה לאחרונה בנושא של הפודטק
גורי זילכה:
 הדרך היחידה – אנחנו לא גוף ביצועי, אנחנו גוף ממליץ – לעשות את זה היא באמצעות משרד המדע והחדשנות
גורי זילכה:
 זאת הדרך
נירה לאמעי-רכלבסקי:
כי חוק ההסדרים וכל הצעות המחליטים שלפני החוק – 50% שם מתייחס לטכנולוגיה, למדעים, ל-AI ועוד
גורי זילכה:
כל הנושא של הסייבר התחיל במולמו"פ בזמנו של איציק בן ישראל, שהיה יושב-הראש
גורי זילכה:
 זה גם אומר שברגע שמסתכלים על המולמו"פ כטריגר והוא יכול להוביל את ההחלטות שלו באמצעות משרד המדע, אז הנושא הזה עולה לדרגים הגבוהים ביותר
נירה לאמעי-רכלבסקי:
צריך לחזור לרנסנס בעניין הזה
יאסר חוג'יראת:
מתי הייתה ועדת שרים לענייני מדע?
גורי זילכה:
הייתה לפני שבועיים-שלושה, ממש לאחרונה
פרץ לביא:
היו כבר שתי ישיבות אבל דנו בנושא של תעדוף נושאים להשקעות במחקר ולא בנושא הזה
פרץ לביא:
 אני חושב שזאת הפעם הראשונה שהוקמה ועדה עם טובי האנשים במדינת ישראל שעוסקים בחינוך מדעי
פרץ לביא:
 אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה שבאמת הצליח להביא לוועדה הזאת את מיטב המוחות בתחום הזה ואני מאוד מקווה שההמלצות וגם האינפורמציה שהוועדה אספה יניעו מישהו לעשות משהו
נירה לאמעי-רכלבסקי:
  אפשר אולי לקיים ועדה משותפת של מדע וחינוך, אני יועצת משפטית גם של ועדת חינוך
פרץ לביא:
אני חושב שזה קריטי
פרץ לביא:
 תודה, אריאל
פרץ לביא:
 נעבור לוועדה הבאה
פרץ לביא:
 הוועדה הבאה עוסקת בנושא מצוינות במחקר מדעי בישראל, בראשה עומדת פרופ' מינה טייכר, שנמצאת כרגע בכינוס בגרמניה
פרץ לביא:
 מינה, בבקשה
מינה טייכר:
תודה רבה
מינה טייכר:
 השאלות לגבי נושא המצוינות המדעית ומצוינות המחקר במדינת ישראל עולות כל הזמן מכיוון שאנחנו יודעים שמחוץ למדינת ישראל איכות המדע בישראל היא אחד האמצעים הכי טובים בשביל למצב את ישראל בצורה חיובית
מינה טייכר:
 אסור לנו להפסיד את הכוח של המצוינות הזאת
מינה טייכר:
 זו נקודת מבט אחת
מינה טייכר:
 נקודת מבט שנייה – מכיוון שאנחנו יודעים שמדע מקדם פיתוח, מדע מקדם GDP, על כל דולר שאתה משקיע במדע אתה מקבל 10 דולר בחזרה בתפוקות כלכליות
מינה טייכר:
 לכן המצוינות שלנו חשובה מאוד
מינה טייכר:
     מצד שני, אנחנו מדינה קטנה וכמדינה קטנה אנחנו לא יכולים להשקיע בציוד מדעי בהיקף שמדינות הענק משקיעות
מינה טייכר:
 אין לנו כמות, יש לנו איכות
מינה טייכר:
 לכן אנחנו צריכים לשמור על הנישות שלנו, אותם תחומים בתוך המדע שבהם אנחנו מובילים בעולם
מינה טייכר:
 התחומים שבהם אנחנו מובילים הם מדעי המחשב התיאורטיים, מדעי המוח התיאורטיים, מתמטיקה, חומרים מתקדמים, יש לנו כמה נישות שאותן אנחנו חייבים לשמור
מינה טייכר:
 זו נקודה אחת שוועדת המצוינות אומרת, לשמור על הנישות
מינה טייכר:
     הדבר השני זה האיכות הרבה בתוך הנישות האלה
מינה טייכר:
 והדבר השלישי הוא שצריך לשמר את הידע בכל התחומים
מינה טייכר:
 לא ייתכן שאנחנו נוותר על מדעי הרוח ולא ייתכן שנוותר על מחקרים במדעי החברה, כי האחריות של האקדמיה היא גם לשמר את הידע שהאנושות הצליחה לקיים ואם האקדמיה לא תשמר את הידע אז אף אחד לא ישמר את הידע הזה
מינה טייכר:
     עכשיו אנחנו רוצים לראות איפה הנישות האלה, איך אנחנו מקיימים איכות ומצוינות
מינה טייכר:
 הוועדה רשמה 23 קריטריונים שמחולקים ל-4 קטגוריות
מינה טייכר:
 הקטגוריה הראשונה זה התפוקה עצמה
מינה טייכר:
 זה מאמרים, זה פטנטים, זה התזכורות שלנו וכו'
מינה טייכר:
 הקטגוריה השנייה זה התהילה מהקהילה – כמה אנחנו מצליחים לקבל גראנטים ממקורות בין-לאומיים, כמה מדענים מישראל מוזמנים לתת הרצאות מובילות בכנסים גדולים, ההובלה של ישראלים ארגונים בין-לאומיים, שזה תמיד מאוד אתגרי ורק בגלל שאנחנו כל כך טובים אז ישראלים מצליחים להגיע למקום הזה
מינה טייכר:
     קטגוריה שלישית זה מדע ותעשייה, איך אנחנו מצליחים למסחר פטנטים, להפוך ידע אקדמי למוצר בר מסחור, אבל זה לא רק מסחור בתעשייה, גם לטובת המשק ולטובת האזרחים, כי לא כל ידע מדעי הוא בר מסחור
מינה טייכר:
 לפעמים הוא בר מסחור אבל בלי פוטנציאל כלכלי, כמו איכות המים, איכות האוויר וכו'
מינה טייכר:
 הקטגוריה הרביעית היא לא קטגוריה שמעידה על מחקר אבל היא קטגוריה שיש לה קורלציה גדולה למחקר והיא כמות ההשקעות של הממשלה במדע ובטכנולוגיה
מינה טייכר:
 ישראל די מובילה – הייתה פעם מקום ראשון, היום היא לא מקום ראשון אבל היא די מובילה – באחוז מהתמ"ג שהולך למדע, אבל רוב האחוז הזה מגיע מהחברות הבין-לאומיות שמשקיעות בישראל ולא מהשקעות מדינה במדע בסיסי, וזה דבר מרכזי בכדי שנוכל לשמור על האיכות שלנו
מינה טייכר:
     זו ועדה אחת שאנחנו עושים ושלחנו למכרז לאסוף בהשוואה בין-לאומית ובהשוואה של 10 שנים, כשתהיינה התוצאות האלה, כשהדאטה הזה יהיה קיים, כמות האינפורמציה והמסקנות שאפשר להוציא מזה תהיה אין סופית וגם ההמלצות
מינה טייכר:
 ועדה שנייה זו ועדה לקשרי מו"פ בין-לאומיים
מינה טייכר:
 למה הוועדה הזאת היא כל כך חשובה ומקבלת במסגרת המצוינות ועדה בפני עצמה? מכיוון שזה הפנים שלנו
מינה טייכר:
      דבר שני, מכיוון שאנחנו מדינה מאוד מצוינת במדע הרבה מאוד מדינות בעולם רוצות לקשור אתנו קשרי מדע
מינה טייכר:
 זה כמובן טוב מבחינת דיפלומטית אבל זה גם חשוב מבחינה מדעית, כי אנחנו יודעים שהיום, כשהמדע הוא אינטרדיסיפלינרי, מולטידיסיפלינרי, אי אפשר עכשיו לעשות שום דבר לבד
מינה טייכר:
 אתה צריך שיתוף פעולה, גם מדען למדען אבל גם מדינה למדינה
מינה טייכר:
 מכיוון שכל המדינות רוצות לקיים אתנו קשרים דו-לאומיים ולנו יש תקציב מועט, עשינו – לא במסגרת הוועדה הזאת, העבודה הזאת בראשותי במולמו"פ הקודם – מחקר גדול בשביל למצוא את הקריטריונים ולמיין את המדינות שכדאי לנו לעשות איתן שיתופי הפעולה
מינה טייכר:
      את המדינות חילקנו לשלוש קבוצות: קבוצה אחת אלה מדינות ענק, כמו ארצות הברית, סין וכו', על זה בכלל אין ספק
מינה טייכר:
 מדינות שניות זה המדינות הבינוניות, כמו צרפת, גרמניה, איטליה וכו', שאנחנו רוצים לעשות אתן קשרים
מינה טייכר:
 והסוג השלישי אלה המדינות הקטנות, בגודל שלנו, שוויץ, דנמרק והרבה מאוד מדינות קטנות במזרח אירופה, באמריקה הלטינית וכו', מיינו את המדינות האלה ויש בזה מסמך מדיני, פוליטי במידה מסוימת
מינה טייכר:
 לא התייחסנו לכל המדינות
מינה טייכר:
      תנאי הסף להיכנס לדירוג שלנו היה מדינה שמפרסמת לפחות רבע אחוז מכמות המאמרים בעולם
מינה טייכר:
 רבע אחוז נראה מעט מאוד מכיוון שיש מדינות שמפרסמות 10%, כמו ארצות הברית וכו' – אפילו ישראל בזמנו, למרות שאנחנו רק פרומיל מאוכלוסיית העולם, זאת אומרת שהתפוקה המדעית שלנו מאוד גבוהה – אבל לא היו הרבה מדינות שנכנסו לתוך הקריטריונים האלה
מינה טייכר:
 יש רשימה בשקף שאתם רואים, הקטגוריה השלישית, דירוג יתר המדיניות
מינה טייכר:
      יש הרבה מאוד עבודה בזה
מינה טייכר:
 בזמנו, כשהייתי מדענית ראשית, היו פונים אלי מכל מיני מדינות בעולם
מינה טייכר:
 היה אפילו מצב שהייתי לובשת כובע ומשקפי שמש כאילו מי יודע מה, כי כל מיני שגרירים של כל מיני מדינות קטנות רצו לעשות אתנו שיתופי פעולה ולמחלקה לקשרי מדע בין-לאומיים במשרד המדע והטכנולוגיה לא היה תקציב אינסופי
מינה טייכר:
 בקיצור, הקריאה העיקרית היא שהמדענים צריכים לעשות מה שאנחנו צריכים לעשות אבל המדינה, כדי לשמור על המיצוב שלה ולשמור על המעמד הבין-לאומי שלה, צריכה להשקיע גם במדע בסיסי וגם בקשרי מדע בין-לאומיים
מינה טייכר:
 תודה רבה
פרץ לביא:
תודה רבה לפרופ' טייכר
פרץ לביא:
 אני מניח שבשנה הבאה נדווח גם על המלצות בתחום הזה
פרץ לביא:
 האינפורמציה כרגע נאספת
איימן עודה:
אני רוצה לברך את השתתפותה של חברת הכנסת ד"ר מטי הרכבי צרפתי
פרץ לביא:
הוועדה הבאה היא הוועדה למחקר ופיתוח סביבתי בעידן של שינויים גלובליים, פרופ' תמר דיין
פרץ לביא:
 אני גם מקדם בברכה את המדענית הראשית של משרד הסביבה, פרופ' נגה קרונפלד
פרץ לביא:
 בבקשה, תמר
משה דיין:
תודה רבה, המדענית הראשית, שגם חברה בוועדה וגם המל"ג חברים בוועדה, כך שאנחנו משתדלים שזרימת המידע תהיה מיטבית לשני הכיוונים
משה דיין:
 אני רוצה להתחיל באמירה כללית והיא שאין ספק שאנחנו בעידן של שינויים גלובליים ואין ספק שהאתגר של התמודדות עם אתגרי הסביבה היום זה האתגר הכי גדול שניצב בפני האנושות, ובמדינה מאוד קטנה וצפופה, עם אתוס פיתוח חזק, עם קצב גידול אוכלוסייה גבוה וספר מדברי, האתגרים שלפנינו עצומים ואנחנו חייבים להתמודד איתם באופן מבוסס מדע, כי להחלטות לא נכונות יש השלכות מאוד כבדות ואנחנו צריכים במקרה הזה לייצר את הידע
משה דיין:
 הידע הוא מקומי בראש ובראשונה, מעבר למה שאנחנו שואבים מבחוץ, ולכן הדבר הראשון שניסינו להתמודד אתו היה איך אנחנו מתמרצים מדענים ישראלים קיימים במערכת להתמודד עם אתגרי הסביבה
משה דיין:
     צריך להביא בחשבון שנושא הסביבה הוא מאוד רחב ומולטידיסיפלינרי כי חלק מההתמודדות היא טכנולוגית
משה דיין:
 אנחנו דווקא מרגישים התעוררות משמעותית בישראל בכיוון הזה בשנים האחרונות
משה דיין:
 חלק מההתמודדות היא כלכלית, חברתית, בריאותית וחקלאית וחלק עוסק בנושא של ניהול משאבי טבע וצריך לגשת לכל הנושא הזה באופן מולטידיסיפלינרי
משה דיין:
      יש דברים שהם המלצות פשוטות יחסית שאנחנו מקווים שיאומצו, למשל הכרה במענקי מדענים ראשיים רלוונטיים כמענקים תחרותיים, מה שעושה שינוי מאוד גדול באוניברסיטאות, מקל על קידום הנושאים הללו ויכול לתת תמריץ מאוד משמעותי
משה דיין:
 נושא נוסף שעלה זו השאלה איך אנחנו לוקחים את הידע הזה ודואגים שהוא יגיע גם לציבור הרחב, גם לקובעי מדיניות
משה דיין:
 יש לזה מודלים בעולם, הזכיר את זה פרופ' בנטוב
משה דיין:
      אנחנו התייעצנו עם הקרן הלאומית למדע בארצות הברית למשל, הוצע לשים איזשהו אחוז מהתקציב על הדבר הזה
משה דיין:
 אנחנו צריכים לרתום מדענים מקומיים לשאול שאלות מקומיות כאשר חלק גדול מהמצוינות וממדדי המצוינות המדעית מתבטאים בפרסומים על נושאים גלובליים, אז צריך להיות מסוגלים לאזן בין השניים
משה דיין:
 ההמלצות שלנו: ביקשנו לתת תמריצים גם למחקר מולטי-דיסיפלינרי, כי הרבה מבעיות הסביבה דורשות התבוננות מולטי-דיסיפלינרית, וגם כי חיזוק הקשר בין מכוני המחקר לבין ההשכלה גבוהה יכול בהרבה מהדברים לקדם את המחקר בתחום הזה
משה דיין:
      שאלה שעלתה בנושא האחריות על ייצור הידע – בארץ יש, וגם יוצגו בוועדה, שני מכוני מחקר: מכון גיאולוגי ומכון וולקני, חברה – ועומד המנכ"ל שלה אתנו – לחקר ימים ואגמים, יש תשתית מרכזית, שהיא מוזיאון הטבע, שדווקא לא נדונה כדי להימנע מניגוד עניינים – היא מי אחראי במדינת ישראל למחקר הסביבה
משה דיין:
 יש מדינות שיש להן מכוני מחקר לאומיים בתחום הזה והשאלה היא מה נכון למדינת ישראל לעשות, כשאנחנו מבקשים לבחון שתי חלופות: אחת, להעניק מעמד סטטוטורי כלשהו למשרד להגנת הסביבה וגופי המחקר האלה – שזה אתגר פוליטי אבל הוא האתגר היותר פשוט להתמודדות – ולהבטיח שהמשרד מקבל מענה לשאלות שהוא צריך לניהול משאבי הטבע והסביבה של ישראל
משה דיין:
 האופציה השנייה, והיותר רחוקה וקשה כמובן, היא להקים מכון מחקר בתחום הסביבה בישראל
משה דיין:
 אנחנו לא מורידים אותה מהשולחן, אלה האופציות שנבחנות
משה דיין:
      קביעת קדימויות במחקר – יש לנו עבודה של מוסד נאמן שעכשיו באמצע הדרך, יש לנו עוד עבודה שאנחנו מזמינים היום לגבי מיפוי תחום הסביבה בצורה רגישה יותר ברחבי ישראל
משה דיין:
 לגבי מחקר המגוון הביולוגי – היה דוח מוכן שיכולנו להראות שלמרות שבכל העולם התחום הזה בפריחה אדירה ישראל בסטגנציה כבר לפחות 15 שנה ומעלה
משה דיין:
 בין השאר עלה שבעוד שהמו"פ הטכנולוגי הולך ומתחזק צריך לצדו להקפיד על פיתוח מחקר מדעי שמאפשר קבלת החלטות ורגולציה מבוססי מדע בתחום הסביבה
משה דיין:
 אנחנו עדיין בשלב המיפוי
משה דיין:
 אלה הדברים שכרגע על השולחן מבחינתנו בעבודת הוועדה
משה דיין:
 תודה רבה
פרץ לביא:
תודה רבה לתמר
פרץ לביא:
 אני אסיים בדיווח על שתי ועדות בקצרה
פרץ לביא:
 הוועדה לבחינת תהליכי השקעה בתשתיות מחקר ופיתוח, בראשה עמד פרופ' ישעיהו טלמון מהטכניון, שנמצא כרגע בחוף המערבי בארצות הברית
פרץ לביא:
 הנושאים שבהם היא עסקה: דוח מבקר המדינה על תשתיות לאומיות, התמיכה של הקרן הלאומית למדע, תמיכת ות"ת בתשתיות ונושאים הקשורים בהשקעה בסדרי גודל של מאות אלפי דולרים בתשתיות שאמורות לשרת את כל הקהילה המדעית
פרץ לביא:
 הנושא גם היה על שולחנה של האקדמיה הלאומית למדעים
פרץ לביא:
      הבעיות העיקריות שזוהו בהקמת תשתיות מחקר ופיתוח, בנוסף להשקעה הראשונית בתשתית, גיוס כוח אדם להפעיל את המעבדות, איך מפעילים את אותו כוח אדם לטווח ארוך
פרץ לביא:
 היום רוב המימון הוא לטווח מאד קצר ולאחר מכן ישנו מחסור במשאבים
פרץ לביא:
 ישנן תשתיות שמוקמות ללא בנייה מערכתית מספקת וישנו גם תת ניצול של מרכזי תשתית קיימים
פרץ לביא:
 השקיעו כסף רב והמרכזים אינם בניצול מלא
פרץ לביא:
     הנושא של מעבדות לאומיות נבחן גם ע"י האקדמיה הלאומית למדעים כבר ב-2013, ב-2016, ולאחר מכן פרופ' רשף טנא, בדוח שלו, המליץ בשנת 2019 וגם בשנת 2020, כך שהנושא הזה הוא נושא עדיין על השולחן וישנן שאלות לא פתורות
פרץ לביא:
 הוועדה התעסקה בשני פרויקטים: פרויקט אחד זה המרכז לפוטוניקה והשני זה המאיץ, השרף
פרץ לביא:
 ועדת טנא המליצה להפוך אותם למעבדות לאומיות והוועדה דנה בכך
פרץ לביא:
     המלצות הוועדה איך להקים ומתי להקים היא על פי ארבעה קריטריונים: כאשר יש חיוניות של המעבדה למחקר בישראל, כאשר אין פתרון חלופי נגיש בחו"ל, ישנה מחויבות לאומית להבטחת בסיס תקציבי לאורך כמה עשורים, וקיום מוכח של קהילת משתמשים גדולה מספיק שיש לה צורך בשירותי המעבדה
פרץ לביא:
 ישנם נושאים נוספים שהוועדה כרגע משלימה ואני מניח שההמלצות יובאו למליאה בהמשך ויגיעו לשולחן הזה בעוד שנה
פרץ לביא:
      הוועדה האחרונה שהשלימה כבר את עבודתה וההמלצות הוגשו לממשלה הקודמת, אומצו על ידה וגם נדונו ע"י הממשלה הזאת זו הוועדה שאני עמדתי בראשה לגיבוש נושאים לתחומי עדיפות לאומית, הבחירה של הנושאים הללו
פרץ לביא:
 הוועדה כללה בשלב הראשון 17 חברים מארגונים שונים עם אינטרסים שונים
פרץ לביא:
 הוועדה שמעה 14 מצגות על נושאי מחקר בעלי חשיבות לאומית
פרץ לביא:
 לאחר מכן הוועדה דירגה את הנושאים הללו על פי 10 קריטריונים: האם יש אתגר לאומי ייחודי לישראל בתחום הזה, האם יש לישראל יתרון יחסי בתחום הזה, האם ישנו פוטנציאל לצמיחה כלכלית, האם יש צורך בתמיכה ממשלתית ומה ההיקף שלה, מה יהיו התוצאות ליישום מידי, האם תהיה תרומה לשיתוף פעולה בין האקדמיה לבין התעשייה והרשויות, האם יש בישראל את כוח האדם המקצועי הנחוץ לאותו תחום, האם התחום רחב מספיק והאם יש לתחום חשיבות מדעית והשלכות רוחביות
פרץ לביא:
     לאחר הדירוג הוקמה תת ועדה
פרץ לביא:
 תת הוועדה כללה את מרבית חברי המליאה של המועצה והדירוג של הנושאים מופיע לפניכם: ביו קונברג'נס, פודטק – שזה נושא שנדון באופן מיוחד ע"י ועדת שרים למדע וטכנולוגיה בישיבה האחרונה שלה לפני כשבועיים וחצי – הים כמשאב לאומי, או מה שנקרא בלוטק, אנרגיות מתחדשות ואגירת אנרגיה, ותעשייה אזרחית בחלל
פרץ לביא:
 הוועדה גם המליצה שבכל אחד מהתחומים תוקם ועדת מומחים שתחליט לגבי ההשקעות ברזולוציה שונה מאשר הטייטל הכללי
פרץ לביא:
 המלצת הוועדה היא שהממשלה גם תמשיך לתמוך בטכנולוגיות ה-AI, נושא חם ורגיש, ונושא הקוואנטום
פרץ לביא:
 היו החלטות לגבי שני הנושאים האלה בעבר ואנחנו מאששים את ההחלטות
פרץ לביא:
      אלה הוועדות של המולמו"פ
פרץ לביא:
 כעת ביקשו להצטרף לדיון שני חברי מליאה, אהרון אהרון ומר עמאד יונס
פרץ לביא:
 עימאד ,בבקשה
עמאד יונס:
תודה רבה
עמאד יונס:
 אני רוצה להתייחס לסוגיית ההשקעות הזרות והשפעתה על המו"פ בישראל בכלל ועל החברה הערבית בפרט
עמאד יונס:
 לפי הדוח, הושקע בישראל במו"פ אזרחי בשנת 21 כ-77 מיליארד ש"ח
עמאד יונס:
 השקעת המדינה היא פחות מ-10%
איימן עודה:
פחות מ-6% – 5
איימן עודה:
6%
עמאד יונס:
לפי דעתי זה הפיל בחדר
עמאד יונס:
 להשקעות זרות יש הרבה יתרונות כמובן, אבל יש להן שתי תכונות שצריך לשים לב אליהן: הראשונה היא שהשקעות זרות הן אופורטוניסטיות
עמאד יונס:
 אם כדאי להשקיע בישראל אז משקיעים בישראל, אם לא אז משקיעים בהודו או במקום אחר
עמאד יונס:
 אם ישראל חזקה בסייבר אז משקיעים בישראל בסייבר
עמאד יונס:
 כסף זר לא ישקיע בישראל בתחומים שישראל היא חלשה ורוצה להתפתח בהם
עמאד יונס:
 לכן זה תפקיד המדינה לעשות זאת
איימן עודה:
אתה חושב שההשקעה הזרה מגדילה את הפערים החברתיים כי הם מחזקים את החזק, כי הם רוצים להרוויח ממנו, ומשאירים את החלש אחורה?
עמאד יונס:
בדיוק זו הנקודה השנייה, התכונה השנייה של ההשקעה הזרה
עמאד יונס:
 התכונה השנייה של ההשקעות הזרות היא שהכסף הוא פחדן, הוא פחדן ואוהב יציבות
עמאד יונס:
 אם כך, אם אני משליך את שתי התכונות של ההשקעות הזרות על החברה הערבית, אין שום סיבה בעולם, שום סיבה בעולם, שכסף זר יושקע בחברה הערבית
עמאד יונס:
 בחברה הערבית אין מסה קריטית של חוקרים ותעשייה חזקה, יש הצלחות בודדות של חוקרים, כמו עוסאם שיושב פה, וחברות בודדות
עמאד יונס:
      כולנו גם יודעים על הפשיעה והאלימות בחברה הערבית
עמאד יונס:
 היא חוגגת ואין שום חברה זרה או כסף זר שיהיה מוכן להשקיע
עמאד יונס:
 יש השקעות בודדות פה ושם של חברות כמו מיקרוסופט, ברודקום ואחרים, השקעה במו"פ בחברה הערבית היא זניחה יחסית לסך כל 77 מיליארד השקלים המושקעים בישראל
עמאד יונס:
 לפי הנתונים האלה אין שום סיכוי לחברה הערבית לתת את חלקה בפיתוח הטכנולוגיה והחדשנות בישראל
עמאד יונס:
 אין שום סיכוי
עמאד יונס:
 לכן, אם אנחנו רוצים שהחברה הערבית תהיה שותפה למשיכת השקעות זרות ושותפה להגדלת היצוא, השקעת המדינה במחקר ופיתוח בחברה הערבית חייבת לגדול באופן משמעותי, הרבה יותר מאחוז הערבים בארץ
עמאד יונס:
 החברה הערבית הוכיחה שהשקעה בה היא כדאית
עמאד יונס:
 ראינו איך השקעת המדינה הצליחה בשינוי המגמה בנושא השכלה גבוהה ותעסוקה, בואו נעשה את זה גם במחקר ופיתוח
עמאד יונס:
 תודה
איימן עודה:
עמאד, מנהל אלפא אומגה, ברוך הבא, מעריכים מאוד את מה שאתה ורים ביחד עשיתם, הרבה הערכה
איימן עודה:
 יש לי כמה שאלות: השאלה הראשונה, אתה חבר המליאה אבל מטעם התעשייה, נכון?
עמאד יונס:
כן
איימן עודה:
כמה ערבים יש חוץ מעמאד?
פרץ לביא:
אחד, עמאד
איימן עודה:
חברים, אני חושב שהתפיסה של כולנו צריכה להיות שהחברה זה כמו מבנה הגוף
איימן עודה:
 יש את העין, יש את הראש, יש את הלב, יש את הידיים, יש את האצבעות, אם אנחנו מחלישים חלק מהגוף זה מחליש את הגוף כולו
פרץ לביא:
היושב-ראש, היה לי מועמד נוסף, פרופ' חוסאם חאיק, אבל לשמחתי הוא מונה כדיקן לימודי הסמכה בטכניון ולא יכולתי לקחת אותו
איימן עודה:
אז צריך מישהו אחר
איימן עודה:
 חוסאם חבר טוב אבל צריך מישהו אחר כדי שיהיו כמה שיותר נציגים וזה יתרום לחברה כולה, זה יתרום למדע כולו במדינה
איימן עודה:
 רציתי לשאול לגבי ההשקעה הממשלתית בקרב החברה הערבית, כמה היא? אתה יודע?
עמאד יונס:
אני לא יודע
איימן עודה:
תודה רבה לך, עמאד
יאסר חוג'יראת:
תודה, פרופ' לביא, על החומר, ההשקעה והדיון
יאסר חוג'יראת:
 כמובן שזו ועדה מכובדת, ועדת המדע, זה העתיד של כל מדינה מפותחת וגם של הלא מפותחות
יאסר חוג'יראת:
 ניתן לראות שאין הרבה חברי כנסת שמתעניינים במדע, כנראה שזה לא מעניין, לא מושך ואין בזה הרבה מבחינתם
יאסר חוג'יראת:
      אני רוצה להתרכז בשני דברים
יאסר חוג'יראת:
 קודם כל, אני תמיד מסתכל על הרכב הוועדות
יאסר חוג'יראת:
 הייתי רוצה לראות גם חברים מתוך החברה הערבית בכל הוועדות
יאסר חוג'יראת:
 אני חושב ומאמין שגיוון זה סוד ההצלחה בכל ארגון, אם זה המולמו"פ, אם זה אוניברסיטאות, אם זה בתעשייה
יאסר חוג'יראת:
 גיוון חשוב לתעסוקה ויש לשלב את כל מגוון החברה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה, בתעסוקה, זה רק יביא הצלחה
יאסר חוג'יראת:
     דובר כאן גם על הנושא של חינוך למדע, שמעתי שבעתיד יהיה מחסור במורים למדע
יאסר חוג'יראת:
 אני רוצה להגיד לכם – אני לא יודע אם אתם מכירים את האינפורמציה הזאת – לפני נתוני מחוז צפון במשרד החינוך יש בין 10,000 ל-14,000 מורים מובטלים מהחברה הערבית
יאסר חוג'יראת:
 אז יש לכם כאן אוצר, אפשר לעשות הסבה למורים האלה למדעים
יאסר חוג'יראת:
 יש הרבה מורים – אני הייתי ראש מועצה, אני מכיר את הנתונים האלו אבל הם משתנים, יש בין 10,000 ל-14,000 מורים מובטלים שסיימו את לימודיהם בכל מיני מכללות, סמינרים, והם לא מוצאים עבודה
יאסר חוג'יראת:
 אני יודע גם על חלק קטן של מורים שנוסעים כמעט כל יום מהצפון לדרום בשביל ללמד
יאסר חוג'יראת:
 אז יש לכם אתגר לגבי מערכת החינוך, זה מקום שאפשר לנצל אותו ולעשות בו שילוב
יאסר חוג'יראת:
     לגבי ההשקעה בחברה הערבית במו"פ, אני גם רוצה לראות יותר חוקרים, בהמשך למה שהתייחס עמאד
יאסר חוג'יראת:
 בסך הכול בחברה הערבית יש שני מו"פים, מו"פ הגליל ומו"פ בוואדי עארה
יאסר חוג'יראת:
 מושקעים מהממשלה 4 מיליון שקל – היינו בסיור בשבוע שעבר –במו"פ הגליל ומשהו דומה במו"פ השני
יאסר חוג'יראת:
 יש מחקרים, יש מחקרים ברמה גבוהה, היו אפילו כמה אקזיטים שם
יאסר חוג'יראת:
 יש מוחות בחברה הערבית שצריך להשקיע בהם ולתת להם את המקום ואת המרחב בשביל לבצע ולעשות את הדברים, לחקור ולהיות חוקרים מובילים במדינה
יאסר חוג'יראת:
 אז הייתי רוצה בעתיד – ואני אומר לגבי כל הדוחות – לשים דגש על נושא הגיוון גם בתעשייה וגם במדע כי זה נושא מאוד מאוד חשוב
פרץ לביא:
תודה רבה
פרץ לביא:
 אהרון, בבקשה
אהרן אוזן:
תודה
אהרן אוזן:
 אני הייתי רוצה לחדד את הנושא של תחושת החירום
אהרן אוזן:
 אם אני מסתכל על ההצלחות הקודמות של ההייטק הן בעצם הבעיות של המחר
אהרן אוזן:
 נסתכל על העלייה בהייטק: מ-2017, כשנכנסתי לרשות החדשנות ומדדנו את זה, היו כ-8
אהרן אוזן:
8% מועסקים בהייטק, היום זה 12%
אהרן אוזן:
 העלייה הדרמטית הזאת היא טובה ורעה
אהרן אוזן:
 היא טובה כי יש הרבה אנשים עם פריון גבוה, ההייטק הוא באמת קטר
אהרן אוזן:
 ממה נובעת העלייה הזאת? אחד, מחברות שלמות, כלומר שהמו"פ בתוך החברה הוא חלק קטן מסך כל הפעילות של החברה ויש 80% של אנשים שלא עוסקים במו"פ
אהרן אוזן:
 זאת אומרת שהם יכולים להיכנס להייטק, לעבוד בפריון גבוה אבל לא בהכרח בעלי תואר רלוונטי בתחום המדעים
אהרן אוזן:
 המוביליות של אותן חברות היא מאוד גבוהה
אהרן אוזן:
 כלומר, ה-80% יכולים להיות בכל מקום בעולם ואנחנו צריכים לחשוב על זה
אהרן אוזן:
     הדבר השני, הייתה שם הגדלה מאוד משמעותית של יוצאי המכללות והאוניברסיטאות – במקום 6,000 בשנה זה הפך להיות 7,500
אהרן אוזן:
 זו עלייה מאוד דרמטית בפרק זמן קצר
אהרן אוזן:
 זה אומר ירידה באיכות
אהרן אוזן:
 כלומר, אין מקור נוסף לאנשים
אהרן אוזן:
 הפירוש של זה הוא ירידה באיכות
אהרן אוזן:
      הדבר הנוסף, שהוא עוד יותר גרוע מבחינתי, הוא שכ-25% מסך כל הנכנסים להייטק לא נכנסים דרך האוניברסיטאות – או שהם נכנסים ישירות מהצבא, אם הייתה להם הפריבילגיה לעשות משהו דומה למה שהם עושים בשוק האזרחי, או שהם נכנסים דרך ההכשרות האלטרנטיביות, הייתי קורא לזה
אהרן אוזן:
 יש הכשרות טובות אלטרנטיביות והם נכנסים דרכן
אהרן אוזן:
 יש הרבה מאוד סטודנטים שלא מסיימים את לימודיהם, כלומר, התחילו שנה ראשונה, שנייה, התחילו לעבוד באיזשהו מקום, ראו שהתואר לא מוסיף להם ולכן הפסיקו את לימודיהם, ויש אוטודידקטים כי היום יש הרבה מאוד אפשרויות ללמוד לבד
אהרן אוזן:
     אני חושב שנשמת אפו של ההייטק הישראלי זה המחקר האקדמי
אהרן אוזן:
 כלומר, זה מה שבעצם הבדיל אותנו מבין מדינות אחרות בעולם
אהרן אוזן:
 כולם יודעים לעשות פחות או יותר את הסטארט-אפ ניישן שאנחנו עושים
אהרן אוזן:
 מדברים על הרבה מאוד מסלולים שהם מסלולים יותר פרקטיים, אני דווקא רוצה שהמסלולים יהיו יותר אקדמיים
אהרן אוזן:
 כלומר, המסלולים הפרקטיים הם טובים להכשרת מהנדסים, המהנדסים ייכנסו להייטק וההייטק ידאג לעצמו בצורה כזאת או אחרת תמיד
אהרן אוזן:
 נראה לי שהקטנת האיכות או הירידה לפרקטיקה פוגעת בסוף במחקר האקדמי הבסיסי, שזו בעצם נשמת אפו של ההייטק הישראלי, מעבר לחברה כמובן
אהרן אוזן:
 זה מה שרציתי להגיד כדי לעורר את הנושא של החירום בצורה יותר משמעותית
יאסר חוג'יראת:
אמרת שבגלל העלייה במספר הסטודנטים של המכללות תהיה ירידה ברמה
אהרן אוזן:
והאוניברסיטאות, שתיהן ביחד
יאסר חוג'יראת:
למה?
אהרן אוזן:
כי כמות האנשים שכרגע מדברת על החינוך הטכנולוגי היא נשארת פחות או יותר קבועה, המעוניינים, ולכן, אם אתה מעלה אז אתה מוריד את הספים
פרץ לביא:
תודה
פרץ לביא:
 נשיא האקדמיה, פרופ' דוד הראל, בבקשה
דוד ראם:
קודם כל, אני חותם על כל מילה שאמרת
דוד ראם:
 יש לי שאלה קטנה לתמר מוועדת הסביבה ושאלה קצת יותר כללית אליך
דוד ראם:
 שמתי לב שאמרת בסוף שלא סיימתם, שיש לכם עדיין עבודה, אבל לא הבנתי איך אפשר להמליץ לבנות מכון חדש לחקר הסביבה לפני שממליצים למשל לעבות ולמצוא תקנים לחוקרים – זה גם קצת מתקשר למה שאתה אמרת – באוניברסיטאות
דוד ראם:
 אני מסכים אתך שסביבה זה אחד הנושאים החשובים ביותר
משה דיין:
התשובה היא פשוטה
משה דיין:
 כפי שאמרתי, זה הטווח הארוך, זו לא הקדימות שלנו וההמלצה
משה דיין:
 אנחנו כן חושבים שאת גופי המחקר הנוכחיים צריך לרתום והצענו בשתי דרכים: אחת, שמתמרצת את האוניברסיטאות
דוד ראם:
את זה לא ראיתי בהמלצות שלך בשקף
משה דיין:
כן, בשקף הראשון יש
משה דיין:
 כל הדברים של להכיר וכו' זה דברים שמתמרצים אוניברסיטאות ומדענים
משה דיין:
 לגבי מכוני מחקר קיימים, אנחנו חושבים שצריך לרתום אותם יותר למענה לצורכי הסביבה
משה דיין:
 והאפשרות השלישית, ששמנו בכוונה בקטן, היא אם לא יהיה המענה הזה ולא יהיה המענה ההוא, אז צריך לחשוב על גוף מחקר לאומי בתחום הזה
דוד ראם:
אני רק אומר שמבחינת סדר הדברים אני לא הייתי ממליץ על מכון חדש לפני שהייתי ממצה את כל האופציות
משה דיין:
אני מסכימה אתך לחלוטין
משה דיין:
 אין פה שאלה
דוד ראם:
שאלה קצת יותר כללית
דוד ראם:
 הדוח הזה הוא על 2022, בטח סיימתם לכתוב אותו בינואר השנה, או בדצמבר שנה שעברה, ואתם מגישים כל שנה דוח כזה
דוד ראם:
 עכשיו אנחנו ביוני אז מן הסתם אתם כבר די יודעים
דוד ראם:
 אני לא מבקש קדימון אבל אני שואל האם יש איזושהי תחושה שבדוח הבא יהיו איזשהן דרמות בעקבות השינוי המשטרי הקיים ותכנונים לצעדים אחרים, שאת חלקם אנחנו כבר רואים פוגעים במחקר, בפיתוח, בהייטק, בתרבות?
פרץ לביא:
הנושא של מה שמתרחש סביבנו הובא בדיון עם שר החדשנות, המדע והטכנולוגיה
פרץ לביא:
 המועצה והיועצים נפגשו אתו ושוחחנו על הנושא הזה
פרץ לביא:
 אני אוכל לומר שישנם שני נושאים כרגע על הפרק שאני מניח שנדון בהם במהלך השנה, אחד זה הנושא של open science, נושא שנמצא היום, גם בארצות הברית וגם באירופה, ממש בקדמת הבמה, והנושא של המשמעויות האתיות של AI, שזה נושא שגם הוא דורש התייחסות
פרץ לביא:
 למעט הוועדה לתעדוף נושאים למחקר, מרבית הוועדות נמצאות כרגע בשלב איסוף המידע ע"י סקרים או כתיבת ההמלצות
פרץ לביא:
 יכול להיות שתהיה שם דרמה
דוד ראם:
שנינו השתתפנו בישיבה של הוועדה הזאת שהנושא שלה היה ההשפעה של מה שקורה בחוץ על הנושאים שלנו
איימן עודה:
זה מתקשר למה שדיבר עליו עמאד, שאין מחויבות למדינות זרות כלפי ערכים בתוך מדינת ישראל
איימן עודה:
 מה שמעניין אותן זה היציבות
איימן עודה:
 זו המילה
איימן עודה:
 יציבות זה כסף
איימן עודה:
 לכן זה אכן משפיע, בוודאי
דוד ראם:
הסיבה לשאלה שלי היא כי– אנחנו יושבים פה ומאוד מאוד נעים לראות את הדוחות, נעשתה עבודה נהדרת, אבל לך תדע אם בעוד חצי שנה הדוח לא יהיה מזעזע לחלוטין
דוד ראם:
 אנחנו לא יודעים בוודאות אבל אנחנו, באקדמיה למדעים, מדברים ללא פחד על הדאגה שלנו מפני הבאות ואני רוצה לדעת אם אתה שותף לדאגה הזאת
פרץ לביא:
אני אישית שותף לדאגה וכל חברי המועצה שותפים לדאגה והבענו אותם בפני שר החדשנות, המדע והטכנולוגיה
פרץ לביא:
 היו אפילו שני דיונים בנושא הזה, כך שהנושא עדיין על הרדאר
אלי גולדשמידט:
רציתי לשאול את נציגי רשות החדשנות, שאני רואה שנמצאים פה, וגם את אנשי המולמו"פ ביחס לרעיון של מדיניות אנטי מחזורית של תקצוב