GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוגב שמני: יותר קל, אבל עדיין אנחנו מאפשרים, כי בסוף אם יש אזרח שרוצה להשתמש בתעודת זהות, זכותו, כמו בכל כרטיס חכם אחר
שירה לב עמי: עוד כמה נושאים קטנים
שירה לב עמי:  נושא נוסף שאנחנו רואים כפער מאוד משמעותי היום בממשלה זה תחום הדאטה, איך אנחנו ממנפים את הנתונים שקיימים או לא קיימים בצורה שתאפשר לנו לעשות את עבודתנו כממשלה טוב יותר, לתת שירות טוב יותר
שירה לב עמי:  אני לא אכנס לכל הפרטים אבל אני אגיד שזה נושא שאנחנו היום בונים אותו ברמת הממשלה וברמה של משרדי הממשלה השונים, איך הם יכולים להשתמש בכלים האלה, כשהמטרה היא לאפשר לנו לשפר את תהליכי העבודה מאחורי הקלעים, לשפר את השירות ואת הפרסונליזציה, לתת שירותים מדויקים יותר לכל אחד מהתושבים לשפר את תהליכי קבלת ההחלטות
שירה לב עמי:  למעשה, מידע שנועד לצורכי עיצוב מדיניות, לשפר את המחקר והפיתוח, ובסוף להגיע לשימוש בבינה מלאכותית, לעשות אופטימיזציה מבוססת על נתונים בתהליכי העבודה הממשלתיים כולם
שירה לב עמי:      נושא שחשוב להתייחס אליו כשמדברים על עבודת הדיגיטל בממשלה הוא נושא הגנת הסייבר
שירה לב עמי:  נגיד שאנחנו גוף מאוד מותקף, בערך 60,000 אירועי תקיפה מגיעים אלינו מכל העולם בכל שנייה, 87 מיליארד אירועי תקיפה בחודש
שירה לב עמי:  מה שאתם רואים פה זה את מסך הניטור מתוך security operations center של מערך הדיגיטל הלאומי, שמגן על שער הכניסה לממשלה, למשרדי הממשלה השונים שמשתמשים בו
שירה לב עמי:  אנחנו מספקים גם שירות של ניטור באותו SoK גם לרשתות של משרדי הממשלה הפנימיים ומתריעים על אירועים, מתחקרים אירועים שאנחנו מזהים כחריגים ומנסים להבין מה אפשר לעשות, האם זאת בעיה אמיתית, חדירה אמיתית לתוך הארגון, או התראת שווא, ומה הטיפול שאפשר לתת או לסייע במתן שלו
יאסר חוג'יראת: מה שיעורי ההצלחה בתקיפה?
שירה לב עמי: אפס, כמעט אפס
שירה לב עמי:  יש אירועים שאנחנו מזהים ומטפלים בהם, בהחלט, אבל הם אחוזים אפסיים מתוך כלל ניסיונות התקיפה
יאסר חוג'יראת: כמה מקרים הצליחו?
יוגב שמני: אין אירועים שהצליחו, בטח לא בתשתיות שלנו, לשמחתנו
יוגב שמני:  זה לא אומר שאין אירועים שמאתגרים
יוגב שמני:  חלק מההתקפות האלה הן, בשפה המקצועית, בעיקר בעולמות של DDoS, תרחישים של מניעת שירות, פגיעה בזמינות האתרים
יוגב שמני:  היה אירוע אחד לפני שנה, שגם תוקשר, התקפה בסדר-גודל שלא רואים הרבה בעולם - - -
מטי צרפתי הרכבי: גם היה בבית חולים
יוגב שמני: מה שהיה בהלל יפה זה אירוע אחר לגמרי
יוגב שמני:  אגב, זה לא קשור לתשתיות שלנו
יוגב שמני:  אבל זה אירוע של ממש תקיפה וחדירה לתוך רשת ארגונית של בית החולים
יוגב שמני:  במקרה שלנו זה גרם לאיזושהי איטיות באתרי הממשלה, אבל יש לנו, לשמחתנו, יכולות מאוד-מאוד גבוהות בעולמות הסייבר ולכן ההתמודדות שלנו היא מאוד מאוד מהירה
יוגב שמני:  בגלל שאנחנו מחזיקים את דומיין gov
יוגב שמני: il, כל אתרי הממשלה שנמצאים מאחורי gov
יוגב שמני: il,  לכן מאוד "אוהבים" אותנו בעולם
יוגב שמני:  אנחנו יודעים להתמודד עם ההתקפות האלה בצורה מאוד מאוד טובה
יוגב שמני:  יש לנו הרבה מאוד יכולות, גם אנשים מצוינים וגם טכנולוגיה מאוד מאוד מתקדמת
יאסר חוג'יראת: יש לכם שירותים שאתם קונים מהסינים?
יוגב שמני: לא
יאסר חוג'יראת: קודם אמרת שכן, לא?
שירה לב עמי: אמרתי שבעולם של חברות הענן הציבוריות יש גם חברות סיניות
יאסר חוג'יראת: בישראל אין חוזים עם חברות סיניות?
שירה לב עמי: לנו כממשלה לא
שירה לב עמי:       דיגיטל ברשויות המקומיות זה נושא שאנחנו הולכים ומפתחים
שירה לב עמי:  נמצאת פה גם שרון, שמובילה את היחידה הזאת במשרד הפנים ובמערך הדיגיטל
שירה לב עמי:  אנחנו מזהים כאן פער מאוד גדול
שירה לב עמי:  רשויות מקומיות הן כמו משרדי ממשלה יחסית לא טריוויאליים בצרכים שלהם
שירה לב עמי:  הם מאוד מפוזרים
שירה לב עמי:  יש הרבה מאוד רשויות וכל אחת היום נדרשת לתת את הפתרונות האלה לתושבים שלה בצורה עצמאית ונפרדת
שירה לב עמי:  אנחנו היינו רוצים לראות איך הממשלה יכולה לעזור בייצור של יתרונות לגודל, בסיוע במעבר לענן, בהגנת סייבר, בשימוש בתשתיות ממשלתיות כמו מערכת ההזדהות או האזור האישי, ובסופו של דבר לאפשר לתושבים ולעסקים לקבל שירות בנקודה אחת באותו חלון ראווה ממשלתי, שייתן מענה גם לשירותים ממשלתיים וגם לשירותים של רשויות מקומיות מקצה לקצה, בלי לאבד כמובן את הייחודיות של כל אחת מהרשויות שרוצה לתת שירות מותאם לציבור שלה לפי הצרכים שלו
יאסר חוג'יראת: האם יש לכם נתונים לכמה מתוך הרשויות המקומיות יש את היכולת לתת את הדיגיטציה?
שירה לב עמי: יש לנו נתונים מסוימים על רמת הבשלות הדיגיטלית של רשויות מקומיות
שירה לב עמי:  לא הצגנו את זה כאן אבל יש שונות מאוד גדולה בין הרשויות
שירה לב עמי:  אין היום הרבה רשויות שיכולות לתת מענה מקצה לקצה, למעט הגדולות והעשירות ביותר
שירה לב עמי:  רוב הרשויות נותנות חלק מהמענים, נותנות מענה לצורך מסוים או לצורך אחר, ולא למכלול של כל השירותים
איימן עודה: יש פה נקודה חשובה מאוד
איימן עודה:  אם דווקא הרשויות הגדולות כן יכולות והקטנות לא יכולות, אבל המוחלשים גרים בעיקר במקומות של רשויות מוחלשות, זה יוצר פער בין הרשויות, בין התושבים, בין המרכז לבין הפריפריה
איימן עודה:  פה הממשלה צריכה להתערב עם גישה דיפרנציאלית בין הרשויות בשביל להגיע למשהו שוויוני, או שהמוחלשים דווקא צריכים להרוויח מזה ביתר שאת
איימן עודה:  לכן אני חושב שאולי אחת ממסקנות והמלצות הוועדה היום זה לפנות לממשלה לקראת הגשת התקציב שהנושא הזה יהיה נושא גם משמעותי וברור
מטי צרפתי הרכבי: אבל זה צריך להתבסס על התשתיות הלאומיות, כי רשות קטנה, גם אם יעזרו לה לבנות את המערך הדיגיטלי, תהיה גם חשופה להתקפות, גם לא תדע לתחזק את זה
מטי צרפתי הרכבי:  אם מדובר ברשות של 5,000 תושבים ויש 3 דוחות בשנה אז אין מה להקים מערך דיגיטציה
מטי צרפתי הרכבי:  בשביל לקיים מערך דיגיטציה אתה צריך נפח מסוים שמצדיק אותו
מטי צרפתי הרכבי:  עדיף כבר לשים בן-אדם שיעשה את זה עבורה
מטי צרפתי הרכבי:  לכן, במקרים שאתה מציין, כדאי שזה יתבסס על פלטפורמות ממשלתיות, שהן בפיקוח הממשלתי, והרשות המקומית הקטנה תקבל את זה כמוצר מדף, היא לא מתחזקת, מפעילה, מחזיקה אנשים, כי רוב הרשויות לא מסוגלות להקים כזה מערך
שירה לב עמי: אני מאוד מסכימה
שירה לב עמי:  ד"ר שרון אפריל, את רוצה להתייחס?
שרון אפריל: ד"ר שרון אפריל, מנהלת הצוות הממשלתי לטרנספורמציה דיגיטלית בשלטון המקומי, במשרד הפנים, מטעם המערך הדיגיטלי
שרון אפריל:  אז באמת המצב הוא לא טוב
שרון אפריל:  כיום יש רק כ-70 מנמ"רים ברשויות מקומיות מתוך 258, וכמו שאמרת, באמת לרשויות הקטנות אין את היכולות ולא את כוח האדם לתת את השירותים הדיגיטליים שקיימים בארץ
שרון אפריל:  גם משרד הפנים וגם מערך הדיגיטלי, "ישראל דיגיטלית", נתנו מענים ממשלתיים בשנים האחרונות שבעיקר היו הכשרות, תמיכות, שיתוף ידע
שרון אפריל:       המענים האלה הסתיימו ואנחנו עכשיו לקראת בניית מענים חדשים מתוך הסתכלות של פלטפורמות רוחביות ולתת יתרון לגודל לרשויות השונות בהסתכלות דיפרנציאלית
שרון אפריל:  כלומר, מה שרמת גן צריכה שונה לחלוטין מכסייפה
שרון אפריל:  יש כאן שונות מאוד גדולה
שרון אפריל:  אנחנו מסתכלים גם על האזוריות, דרך אשכולות משרד הפנים, יצאנו לפיילוט לבדוק ולמדל את המנמ"ריות האזוריות כדי לתת את המענה האזורי לרשויות עם בשלות דיגיטלית מאוד נמוכה
איימן עודה: ממשלה שאומרת שהנציגים שלה באים מפריפריה – יש ש"ס, יש חרדים – אז בואו נראה, אנחנו נשב אתם ונבדוק
שרון אפריל: נשמח לתקציב
שירה לב עמי: אנחנו רוצים להוסיף בעשייה שלנו ברשויות המקומיות נושא שמתחבר לסוגיה הקריטית שהעלית בהתחלה והוא איך אנחנו מאפשרים נגישות לשירותים הממשלתיים ולשירותים דיגיטליים בכלל למי שפחות מכיר ומרגיש בנוח להשתמש בעולמות הדיגיטליים
שירה לב עמי:  התוכנית של אוריינות דיגיטלית ברשויות המקומיות התחילה מפיילוט בעיריית ירושלים במשך מספר שנים ובעוד מספר רשויות שמהן למדנו איך לעשות את זה בצורה טובה
שירה לב עמי:  עכשיו אנחנו מרחיבים את זה ל-200 רשויות מקומיות שונות שניגשו לאותו קול קורא, שרוצות להצטרף ולהעביר לאוכלוסיות הרלוונטיות אצלן הכשרות של אוריינות דיגיטלית
שירה לב עמי:  אנחנו בימים אלה יוצאים לדרך עם ההרחבה של הפרויקט הזה
שירה לב עמי:  זה פרויקט גדול מאוד שמושקעים בו משאבים רבים כדי לאפשר לאוכלוסיות שבהן פחות מרגישים בבית להרגיש בבית בעולם הדיגיטלי
יאסר חוג'יראת: כמה מתוך ה-200 הן רשויות ערביות?
שרון אפריל: סך הכול 115 שניגשו – זה גם על סוציו-אקונומי יותר נמוך אז יש שם המון
שרון אפריל:  אני יכולה לחפש את הרשימה, יש שם הרבה מאוד
שירה לב עמי: כמעט כולן
שירה לב עמי:  כמעט כל הרשויות המקומיות ניגשו, לא כולן, אבל רובן הגדול
שירה לב עמי:  כמו שהעלתה חברת הכנסת, אנחנו פועלים לעשות שימוש בתשתיות הממשלתיות הלאומיות, כמו מערכת ההזדהות הלאומית, ולהנגיש אותה לרשויות מקומיות
שירה לב עמי:  אז יש לנו כאן כמה מהרשויות הראשונות והמובילות שלקחו את ההזדמנות הזאת
שירה לב עמי:  אנחנו גם בשירות של ה-SoK הממשלתי רוצים לתת את ההזדמנות לרשויות שמעוניינות ונרחיב את זה לתחומים נוספים
שירה לב עמי:      רק מילה אחת לסיכום על תוכנית העבודה שלנו, מה התחומים העיקריים שאנחנו מתכוונים להתמקד בהם בשנה הקרובה
שירה לב עמי:  בתוך הכותרות האלה של מעבר הממשלה לענן, מינוף דאטה ובינה מלאכותית - - -
יאסר חוג'יראת: סליחה על ההפרעה
יאסר חוג'יראת:  בשקף של הרשויות אני לא מזהה אף רשות ערבית
שרון אפריל: יש לי רשימה מלאה
יאסר חוג'יראת: אם אתם מציגים שקף ויש רשויות ערביות – לפחות להכניס
שירה לב עמי: השקף הזה הוא רק רשויות שהצטרפו כרגע לתהליך החיבור למערכת ההזדהות הלאומית
יאסר חוג'יראת: ואין אף רשות ערבית?
שירה לב עמי: אין, נכון לעכשיו
שרון אפריל: במערכת ההזדהות יצאנו בקול קורא כחלק מהחלטת ממשלה 260 - - -
איימן עודה: נציג השלטון המקומי, אולי תענה בבקשה לשאלה של חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת?
צחי שלום: צחי שלום, ראש מנהל טכנולוגיות ומידע, מרכז השלטון המקומי
צחי שלום:  הרשויות הערביות נמצאות בפער גדול
צחי שלום:  הן לא נמצאות בשקף הזה – זה לא שקף שלי אבל אני אסביר למה – בגלל שהן צריכות המון משאבים כדי להיות שם
צחי שלום:  כדי להפעיל את ההזדהות עבור התושבים שלהן הן צריכות את כוח האדם שיתפעל את זה ויקדם את זה קדימה
צחי שלום:       אני חושב שהמערך עושה עבודה נפלאה ברשויות, אנחנו רואים את השינוי מאז ששרון הצטרפה, אנחנו רואים שיפור מהותי בחשיבה, בכיוון
צחי שלום:  אני חושב שהם הולכים בדרך הנכונה
צחי שלום:  רק אני מקווה – אני שמעתי עוד פעם את נושא קולות הקוראים – שהכסף יגיע בצורה אחרת ולא בשיטת המצ'ינג
צחי שלום:  סיימנו את האירוע הזה, היינו באירועים קודמים
צחי שלום:  אני חושב שאם באמת הממשלה תתקצב סכומים נכבדים וטובים למערך נוכל לקדם את הדיגיטציה ברשויות ולאפשר דווקא לחלשים להתקדם ולצמצם את הפער, כי הגדולים יעשו את זה לבד
איימן עודה: מאז שהתחילה הממשלה לדבר במונחים של מצ'ינג, אני חושב שזה היה אולי לפני 20 שנה – האם יש מידע, או נעשה מחקר, על הרשויות שעמדו, לא עמדו בכלל, ועמדו יחסית? אחרי 20 שנה שהשיטה הזו נעשית שווה מאוד לעשות מחקר, כי אני חושב שחלק מאנשי האוצר יודעים מלכתחילה שהמוחלשים לא יעמדו בזה, נותנים ויודעים שאחרי שנה זה לא יבוצע והכסף יישאר אצלם
איימן עודה:  בתוכנית, על הנייר, זה נמצא, בפועל זה לא מגיע
איימן עודה:  יש מחקר כזה? נעשה?
צחי שלום: אני לא חושב שיש מחקר מדויק כזה אבל אני חושב שאפשר לראות במספרים
איימן עודה: צריך לעשות אחד כזה
צחי שלום: אנחנו רואים בקולות הקוראים האחרונים של הדיגיטציה שרשויות פשוט קיבלו את ההרשאה אבל לא יכלו לעמוד במצ'ינג
שרון אפריל: 40% מימוש קול הקורא הראשון
צחי שלום: 60% לא מומשו
שרון אפריל: אנחנו עכשיו בעיצומו של הקול הקורא השני, אנחנו מקווים לראות תוצאות יותר טובות
איימן עודה: על מה אמרת ש-60% לא מומשו?
צחי שלום: 60% מההרשאות לא מומשו, 40% מומשו ע"י הרשויות, וזה לרוב הרשויות היותר חזקות, שיכלו לשים את המצ'ינג, 60% מהכסף חזר כמובן לאוצר
יאסר חוג'יראת: בגלל המצ'ינג
שרון אפריל: בגלל כל מיני סיבות, לא רק מצ'ינג – אנשים שהתחלפו, מורכבות בהגשה, יש הרבה סיבות
צחי שלום: הרוב
שרון אפריל: יש לי תשובה לשאלתך קודם – 68 רשויות ערביות לוקחות חלק במכרז אוריינות מתוך ה-115
יאסר חוג'יראת: הם זכו במכרז?
שרון אפריל: המכרז רק התפרסם, עדיין לא התחילו בכלל יישום, ניגשו
יאסר חוג'יראת: ניגשו למכרז
שרון אפריל: התחייבו לרכז בנושא
שירה לב עמי: יש למכרז הזה שני חלקים: אחד זה מכרז לספקים שמספקים את אותן הכשרות של אוריינות דיגיטלית, והצד השני זה קול קורא לרשויות המקומיות
שירה לב עמי:  כל רשות שניגשה קיבלה תקצוב להשתתף במכרז
שירה לב עמי:  זה לא עניין של לזכות או לא לזכות
שירה לב עמי:  כל מי שניגש לוקח חלק בפרויקט
שירה לב עמי:  האם הן יממשו, זאת שאלה
יאסר חוג'יראת: זה על בסיס מצ'ינג גם?
שרון אפריל: לא, וגם זה מכרז מאוד מיוחד שבעצם ההתקשרות זה מעין משולש – מערך, רשות וספק
שרון אפריל:  כלומר, יש כאן עבודה משותפת
שרון אפריל:  זה רק התחיל אז עוד לא התחלנו לממש שום דבר אבל זה בתהליכים
אלי גולדשמידט: זה במודל של "דיגיטלי", או איך שלא קראו לתוכנית הקודמת שהייתה בנושא הזה?
שרון אפריל: מכרז חדש
שירה לב עמי: זה הכשרות פיזיות
אלי גולדשמידט: בכיתה? קורס בנושא דיגיטציה?
שרון אפריל: בנוסף לזה גם יהיו הכשרות לעובדי הרשויות המקומיות לאוריינות דיגיטלית
שרון אפריל:  עוד רובד של זה זה גם להציע לעובדי הרשויות – כי זה מיועד לתושבים, אנחנו מזהים שגם עובדי הרשויות הם ברמת אוריינות דיגיטלית נמוכה אז הצטרפנו לתת הכשרות לעובדים עצמם
שירה לב עמי: לסיכום שקף תוכנית העבודה אני רק אגיד שאנחנו, בכל אחד מההיבטים האלה, פועלים מצד אחד בחזית האסטרטגית, לגבש את האסטרטגיה של הממשלה בתחום הדאטה, בתחום הרשויות המקומיות, בשירותים הדיגיטליים וקידום הממשלה לענן, ובהיבט התשתיתי של בניית השירותים המרכזיים שיכולים לשמש את כלל משרדי הממשלה, וביישומים שהם חוצי-משרדים שאמורים לתת שירות טוב יותר לציבור
שירה לב עמי:      יש כאן עוד נושא שאני רק אזכיר אותו כי לא דיברנו עליו קודם וזה יותר בצד המדיניות
שירה לב עמי:  יש לנו אתגר מאוד גדול בתחום של ההון האנושי, הטכנולוגי דיגיטלי בממשלה
שירה לב עמי:  יש לכל המשק אתגר אבל לנו בממשלה, עם התנאים הממשלתיים שאנחנו יודעים להציע, זה קשה ומאתגר במיוחד, ואנחנו, במערך הדיגיטל, רואים את זה כנושא רוחבי שצריך לעזור יחד עם גורמי המטה הנוספים, עם משרד האוצר, הממונה על השכר, החשב הכללי וכו', למצוא פתרונות שיאפשרו לנו להביא ולשמר את האנשים הטובים והמתאימים ביותר במשרדי הממשלה כדי לקדם את אותם חמישה עולמות תוכן: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, סייבר ושירות
יאסר חוג'יראת: כמה עובדים מהחברה הערבית נמצאים בתוך מערך הדיגיטל הלאומי? אני שואל שאלות קשות
שירה לב עמי: אני לא בטוחה שיש לי סטטיסטיקה על זה אבל יש לנו מספר עובדים
יוגב שמני: אני לא זוכר מספר מדויק, אני חושב שהשאלה כבר נשאלה, אבל נבדוק
יוגב שמני:  יש לנו עובדים ערביים, אם זו השאלה, מספר - - -
יאסר חוג'יראת: הכול מתחיל מכאן, אם יש ייצוג נכון לחברה הערבית בתוך המערך הדיגיטלי, אין ספק שזה גם יחלחל פנימה, לתוך המערכת, ואז אפשר לעזור לכל המוחלשים בפריפריה
יאסר חוג'יראת:  זה לא רק החברה הערבית והישובים הערביים אלא גם הפריפריה, גם החברה החרדית
יאסר חוג'יראת:  לפתח זה טוב מאוד, זה מוביל את המדינה למעלה, לגבי כל הנושא של דיגיטציה, טוב ויפה, אבל צריך גם לחשוב תמיד מאחורה שיש אנשים מוחלשים, יש אנשים שצריך לעזור להם עם נגישות לכל נושא הדיגיטציה, בכל החברה המוחלשת בפריפריה ובמיוחד לחברה הערבית, וגם נוסיף לזה את החברה החרדית, אין ספק בזה
יאסר חוג'יראת:       המוקדים שאתם מקימים זה טוב ויפה, אבל בנוסף לכל הפיתוח הדיגיטלי והדיגיטציה חשוב במקביל גם להעלות את נושא המודעות לתושבים, כי בסך הכול אם אני מפתח דבר ואנשים לא יודעים עליו, לא משתמשים בו
יאסר חוג'יראת:  אבל כשאתה מעלה את המודעות – אני לא יודע איך תעשו את זה – חשוב שהאנשים גם יידעו בסופו של דבר שהמוצר הזה קיים, ואם הוא קיים יש אפשרות להשתמש בו
יאסר חוג'יראת:  קחו בחשבון תמיד את הפריפריה, את הקבוצות המוחלשות ואת החברה הערבית
יאסר חוג'יראת:  אני גם מייצג את החברה הערבית כאן וחשוב לי גם לקדם אותה גם בכל נושא הדיגיטציה
יאסר חוג'יראת:       מה שנאמר כאן גם מהניסיון שלי כראש מועצה לשעבר – כשהממשלה חייבה את הרשות להקים אתר אינטרנט אני זוכר שהרבה רשויות הקימו, עשו את הדף הזה, בלי להשתמש בזה, אף אחד לא השתמש בזה, רק בשביל לעמוד בדרישות החוק
יאסר חוג'יראת:  אנחנו לא רוצים להקים את זה בשביל שאנשים יידעו שזה קיים אלא חשוב להביא את זה גם לכדי שימוש, שאנשים ישתמשו בזה וגם שהרשויות, עם כל המערך שאתם עושים, הדרכה לעובדי הרשויות, לאוכלוסיות יותר רחבות, כדי שבסופו של דבר המידע הזה יונגש לכל התושבים
יוגב שמני: קודם כל חשוב להדגיש שכשאנחנו מפתחים שירות דיגיטלי אנחנו מסתכלים מנקודת המבט של האזרח ולא משנה איפה הוא גר
יוגב שמני:  זו נקודה שהיא מאוד חשובה
יוגב שמני:  כשאנחנו עושים מחקרים להבין מה באמת מצפה האזרח משירותי הממשלה אנחנו בודקים ומפתחים את השירות בהתאם
יוגב שמני:  זה לא משנה אם זה החברה הערבית, היהודית, זה לא רלוונטי
יוגב שמני:  אנחנו לא אומרים את זה כסיסמה, אנחנו לא רוצים להשאיר אף אחד מאחור
יוגב שמני:  זה לא משנה, אגב, כמה עובדים ערביים יש לנו, זו הדרך שבה אנחנו מפתחים שירותים לכלל האוכלוסייה במדינת ישראל
יוגב שמני:       לגבי המודעות, רק לאחרונה העלינו קמפיין לשירות של העברת בעלות על רכב במשרד התחבורה, ופה, כמו שאמרתי גם בדיון על החברה הערבית, הקמפיין לערבית נעשה מותאם לשפה הערבית
יוגב שמני:  זה לא תרגום של מה שנעשה, אלא אותה פרסומת שרצה בטלוויזיה וברשתות החברתיות מותאמת לחברה הערבית
יוגב שמני:  נכון, צריך עוד לדעת ולהמשיך לקדם את המודעות של הציבור, אנחנו מכירים את זה, עובדים על זה כמובן
איימן עודה: יוגב, שני דברים: תחת המילה "אזרח" יש כל מיני קבוצות – יש מוחלשים, יש עשירים, יש מבוגרים, יש צעירים, יש אנשים שלא יודעים קרוא וכתוב, יש אינטלקטואלים – לכן זה צריך להתאים לכולם, ביתר שאת למוחלשים
איימן עודה:  זו הגישה החברתית הנכונה
איימן עודה:       אבל אני רוצה להמשיך את שאלתו של ד"ר יאסר חוגי'ראת
איימן עודה:  בשביל שהנושא הזה לא יישאר באוויר
איימן עודה:  אמרת שאתה לא יודע מה מספר הערבים שעובדים אצלכם, אני רוצה לשאול אותך מתי אתה יכול לתת לנו תשובה? עוד יום? עוד 5 ימים? אתה יכול להתקשר אליו, להגיד שבדקת וזה המספר? למה זה חשוב? כי לדעתי הוויה מייצרת תודעה
איימן עודה:  אם יש ערבים אז יש גם תפיסה לגבי שוויוניות ונוכחות
איימן עודה:  הווייה מייצרת תודעה, לכן חשוב שיהיו ערבים וגם בדרגים גבוהים של קבלת ההחלטות אצלכם
איימן עודה:  מתי תיתן לנו תשובה, בבקשה?
יוגב שמני: היום
איימן עודה: תתקשר אלי ותגיד לי שבדקתם?
יוגב שמני: אין בעיה
איימן עודה: זה חשוב
איימן עודה:  יובל וגנר, שאנחנו מאוד מעריכים את העשייה בקשר לנגישות, בבקשה
יובל צלנר: שלום לכולם
יובל צלנר:  כבוד יושב-הראש, תודה על הדיון החשוב
יובל צלנר:  חברי כנסת וכמובן עובדי מערך הדיגיטל, אני מייצג אנשים עם מוגבלות וקשישים, זה הפוקוס של עמותת "נגישות ישראל"
יובל צלנר:  אני שמח לראות שנמצא גם נציג איגוד האינטרנט הישראלי כי יחד איתם קידמנו במשך שנים את נושא נגישות האינטרנט
יובל צלנר:  אני אתחיל במחמאות על כך שרשות התקשוב וממשל זמין במשך שנים – ויוגב נמצא פה – משקיעים בנושא נגישות אתרי אינטרנט לאנשים עם מוגבלות, כאלה שמוגבלים בידיים, כאלו עם כיסאות גלגלים, כאלה שלא רואים או מתקשים בראיה ובשמיעה
יובל צלנר:  עבורם הדרך הנוחה ביותר לקבל שירותים ממשלתיים היא דווקא השירות הדיגיטלי, אבל הוא חייב להיות נגיש פיקס
יובל צלנר:      אחרי שהחמאתי אני רוצה לקרוא למקצה שיפורים בשלושה-ארבעה נושאים הבאים שאני רוצה לציין: הראשון, אני מצטרף לשאלתך כמה ערבים עובדים בדיגיטל, הייתי שמח לדעת גם כמה אנשים עם מוגבלות עובדים בדיגיטל - - -
איימן עודה: כולנו מצטרפים לשאלה הזו
יובל צלנר: כי אמרת נכון, שככל שאוכלוסיות המיעוט נמצאות במקום עבודה, הן מייצגות שם את האינטרסים ואת הידע שגורם לשירות ולמוצרים שמפתחים להיות יותר מותאמים לקהלי היעד הרלוונטיים
יובל צלנר:      הנושא השני – למרות השנים הרבות של הנגשה עדיין הנגישות של האתרים והשירותים טעונה שיפור
יובל צלנר:  אנחנו רוצים לראות שמגיעים למצב שבאמת האתרים, האפליקציות והכלים נגישים באופן מלא, כולל זה שהם נבדקים לא רק על פי התקנים, אלא במבחן המעשי של אנשים עם מוגבלות, שיבדקו את זה ויגידו: כן, זה נוח לנו לשימוש
יובל צלנר:  זה קריטי
יובל צלנר:      הנושא השלישי – בבדיקת הנגישות כתוב שיש חובה לפרסם באתרי האינטרנט את סידורי הנגישות ואת השירותים המונגשים שמשרדי הממשלה נותנים
יובל צלנר:  זה על מנת שכאשר אדם עם מוגבלות יוצר קשר עם משרד ממשלתי הוא יידע כבר באותו דף שמפרסם את אתרי הנגישות איזה סיוע ייעודי ומיוחד הוא מקבל אם הוא בן-אדם עיוור או בן אדם חירש או כל מוגבלות אחרת
יובל צלנר:  הנושא הזה כרגע כמעט לא קיים בכלל באתרי משרדי הממשלה
יובל צלנר:  זה גם נדרש על פי חוק אבל זה בעיקר חשוב כדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות לדעת איך לצרוך בצורה קלה ושימושית שירותים נגישים ממשרד ממשלתי
יובל צלנר:      נושא אחרון – שמים המון דגש בשירותים הדיגיטליים על האוכלוסייה הערבית, על הגיל השלישי, על האוכלוסייה החרדית, אבל אנשים עם מוגבלות וקשישים עם מוגבלות, שמהווים כמיליון וחצי אנשים עם מוגבלות במדינה, פה אין פוקוס, אין תוכניות מיוחדות, וזה דורש זאת
יובל צלנר:  אנחנו קוראים לוועדה לקרוא למערך הדיגיטלי לפתוח עוד תחום, שהוא דורש את המשאבים שלו, שהוא דורש את המיקוד שלו, הוא דורש את הידע שלו, אבל עבור אנשים עם מוגבלות זה לא רק ללמוד איך להשתמש באינטרנט או באפליקציה, זה דורש מהם ללמוד איך משתמשים בכלי נגישות כדי להשתמש בטלפון או באינטרנט בעבודה המונגשת
יובל צלנר:  כך נוצר פה מצב קצת אבסורדי, המדינה משקיעה המון כסף בהנגשה, אבל אם לא נלמד את התושבים איך משתמשים בזה בצורה נגישה, אנחנו לא סוגרים את המעגל
יובל צלנר:       אני שוב רוצה להודות על כל העשייה מצד אחד, מצד שני יש לנו עוד כמה מהלכים שחייבים לעשות כדי שבסוף ציבור גדול שהדיגיטל קריטי עבורו – הוא רוצה שהדיגיטל יהיה הכלי שהוא ישתמש בו – יהפוך לפרקטיקה
איימן עודה: תודה רבה, יובל, דברי טעם חשובים, חשובים לאוכלוסייה המוחלשת ביותר
איימן עודה:  יוגב, בבקשה
יוגב שמני: קודם כל, אנחנו מכירים את יובל מצוין, אנחנו עובדים לא מעט עם עמותת נגישות ישראל וכמובן גם עם גופים נוספים
יוגב שמני:  כשדיברתי קודם על הכשרות שאנחנו עושים, היו לנו לא מעט פגישות גם עם יובל
יוגב שמני:  כמו שאמרתי, כל שירות שאנחנו מפתחים אנחנו מתאימים אותו, ואם אנחנו חלילה מפספסים משהו, גם הוא מטופל במידי כי אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו
יוגב שמני:  זה באופן כללי
יוגב שמני:  זה נושא שהוא מאוד מאוד חשוב
איימן עודה: איך אפשר למדוד את מה שאמרת? ענית שאתם בודקים, עושים – איך אפשר למדוד? מגישים דוח פעם בשנה, למשל?
יוגב שמני: קודם כל, יש לנו חברה חיצונית שבודקת אותנו גם
יוגב שמני:  אנחנו בודקים את עצמנו כל הזמן
יוגב שמני:  דבר שני, ליקויים כלשהם יכולים פתאום לעלות מהשטח – אגב, פעם קיבלתי מאחד היועצים המשפטיים פה בכנסת הודעה על ליקוי כזה – ואנחנו ישירות מטפלים בהם
יוגב שמני:  אנחנו מנסים למנוע את זה כבר בתחילת הדרך
יוגב שמני:  כמו שאמרתי שאנחנו מפתחים שירותים שיהיו ברמה המאובטחת הגבוהה ביותר, אז גם בעולמות של נגישות, ששירותים יהיו מותאמים
יוגב שמני:  יותר מזה, אנחנו גם מסייעים למשרדים - - -
איימן עודה: אני מבין
איימן עודה:  יובל מעלה שאלה, אומר שהמדינה משקיעה הרבה בעמדות ונגישות לאנשים עם מוגבלות, אבל זה צריך להגיע לציבור עצמו
איימן עודה:  איך אפשר למדוד האם זה הגיע? כמה הגיע? כמה השתמשו? איך מודדים את כל זה?
יוגב שמני: זו מדידה באופן כללי, זה לאו דווקא - - -
שירה לב עמי: האמת שאנחנו היום, במסגרת האסטרטגיה, בונים גם תפיסת מדידה לנושא הדיגיטל בכלל ברמה הלאומית, לנושא הדיגיטל בממשלה ולמדידה של העשייה שלנו, עד כמה אנחנו עומדים ביעדים שהצבנו לעצמנו
שירה לב עמי:  זה נושא בהתגבשות, אחרי שהוא יושלם אנחנו נשמח להציג אותו
יוגב שמני: אני אתן דוגמה לשירות אחד של משרד התחבורה – במקרה החברים כאן – כשאנחנו מסתכלים על העברת בעלות על רכב, שזה אחד השירותים הפופולריים ביותר באזור האישי, אנחנו בודקים גם מול המשרד כמה שירותים מבצעים עדיין בדואר
יוגב שמני:  אנחנו תמיד בודקים את עצמנו לראות שבאמת אחוז החדירה של השירות הדיגיטלי הולך וגדל
שירה לב עמי: יחד עם זאת, אנחנו נגיד שאנחנו לא מבטלים את היכולת לקבל שירות פיזי
שירה לב עמי:  אין היום אף שירות לציבור שאפשר לקבל אותו רק באופן דיגיטלי
שירה לב עמי:  יש מעט שירותים כאלה לעסקים, לחברות, והמטרה היא שהדברים האלה יחיו אחד ליד השני, כשכל אחד בוחר מה הדרך שבה הוא רוצה לקבל את השירות
איימן עודה: ועדת המדע לימדה אותי להיות יותר ויותר סוציאליסטי, דרך אגב, ונגד הפרטה כמה שיותר, נגד דברים שפוגעים במוחלשים, שמחפשים רק רווח
איימן עודה:  אני בעד שזה יהיה כמה שיותר בידי המדינה ושיתנו לקבוצות המוחלשות בעיקר
איימן עודה:  זה נושא שממש הולך לאורך כל ישיבות הוועדה הזו
איימן עודה:  בבקשה, עו"ד צח בן יהודה
צבי יהודה: ראינו שבהצעת המחליטים לקראת חוברת התקציב, שאמורה להגיע לבניין הזה בקרוב וחוק ההסדרים, יש קצת חקיקה שקשורה גם לתחום שלכם
צבי יהודה:  נשמח אם תוכלו להתייחס איזה חוקים אתם מתכוונים להביא במסגרת חוק ההסדרים
צבי יהודה:       בנוסף, חלק מהצעת המחליטים היו תיקונים רבים לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים
צבי יהודה:  זה חוק שעוד לא מלאו לו 5 שנים
צבי יהודה:  לחלק מהתיקונים שלו בקושי מלאו שנה
צבי יהודה:  מה אתם מבינים כבר שלא עובד שם שהוא דורש כל כך הרבה תיקונים? גם ראינו שיש התייחסות לגבי העברת מידע בין גופים ציבוריים, אם תוכלו גם מעט לפרט על כך
צבי יהודה:  כתוב אמנם שזה בראי פרטיות, אבל בשירותים הממשלתיים יש המון המון מידע וזה מביא איתו את הסיכונים שלו
שירה לב עמי:  חוק תקשורת דיגיטלית, שקראנו לו פה "חוק הדיוור" – השינויים שנעשו בחוק לפני שנה מצד אחד מאפשרים לממשלה לתקשר באופן דיגיטלי, כלומר לשלוח אימיילים במקום לשלוח דואר פיזי לתושבים ועסקים, אבל נקבעה שם סדרת כללים מאוד מאוד נוקשים בדרך שבה החוק ממומש וההצעות הן יחסית מינוריות ופרוצדורליות כדי לאפשר שימוש יותר ריאלי בכלי הזה עבור משרדי הממשלה
שירה לב עמי:  זה בעצם מה שנכנס לתוך ההסדרים
שירה לב עמי:       יש שתי ועדות שאנחנו מקימים במסגרת המחליטים של הסדרים, אחת עוסקת בנושא של קידום דיגיטל ברשויות המקומיות, מה שתיארתי קודם, שעדיין אין קונצנזוס על תפיסת ההפעלה, מה הדרך הנכונה לספק את השירותים המרכזיים האלה, מה הדרך הנכונה להבטיח שהחלשים לא יישארו מאחור בתחום המורכב הזה
שירה לב עמי:  המטרה היא לעשות עבודת צוות שתביא את אותה אסטרטגיה במהלך השנה הנוכחית, לפני התקציב של שנה הבאה
שירה לב עמי:       הדבר השלישי שציינת זו הסוגיה של העברות מידע בין גופים ציבוריים
שירה לב עמי:  אנחנו רואים כאן חסם מאוד משמעותי ליכולת לייעל ולשפר את השירות לציבור
שירה לב עמי:  מנהלת הוועדה הזכירה את החלטת הממשלה של ask once, שעברה כבר לפני שנים רבות יחסית, והיכולת לממש אותה תלויה ומוחזקת בידיים של הוועדות להעברת מידע בתוך משרדי הממשלה
שירה לב עמי:  זה תהליך מאוד קשה, מאוד מורכב, יש בו זכות וטו להרבה מאוד גורמים בדרך שלאו דווקא הם הגורמים המקצועיים ביותר להבין איזה מידע נדרש, האם נכון להעביר אותו, שני הצדדים צריכים לאשר את מה שנקרא טופס א' וטופס ב', ועדה להעברת מידע, גם בגוף המקבל וגם בגוף המוסר
שירה לב עמי:       המטרה במחליטים של הסדרים היא לייצר ועדה שתעשה את החשיבה על התהליכים הקיימים, תמליץ מה נכון לעשות בראי פרקטיקות שמקובלות במדינות אחרות בעולם להעברת מידע בין גופים ציבוריים, כמובן תוך הגנה על פרטיות אבל בצורה שתאפשר לשפר את השירות, מה שהיום אנחנו רואים כחסם שמפריע להרבה מאוד תהליכים דיגיטליים לקרות ולהתממש
איימן עודה:  רועי, בבקשה
אלי גולדשמידט: רציתי לשאול ביחס ל-ask once
אלי גולדשמידט:  החלטת ממשלה 1933 מ-2016 – מצאתי במקרה את דוח מבקר המדינה שמתייחס לזה, דוח מ-2021, ואני לא טוען כמובן שהאחריות מונחת רק לפתחכם, וגם הדוח מציין את זה, שאתם נתקלתם בקשיים כשעוד הייתם שני גופים, גם התקשוב הממשלתי וגם ישראל דיגיטלית