GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף עטאונה:  לפני שנתיים נפגשנו עם נשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ו-50% מהסטודנטים שלומדים מדעים בבן-גוריון הם היו בוגרי מערכת החינוך בחורה, דבר שאפשר להתגאות בו
איימן עודה: חברי, יוסף עטאוונה, אני רוצה לבקש ממך משהו בסוד
איימן עודה:  במידה ויש לך רעיון טוב, אל תביא אותו לוועדת חינוך אלא לוועדת המדע
איימן עודה:       חברי אמג'ד שביטה, מנכ"ל שותף של עמותת "סיכוי", תצטרף לשולחן בבקשה
איימן עודה:       בבקשה, עורכת הדין תמי, היועצת המשפטית לוועדה
תמי סלע: תודה
תמי סלע:  רציתי לגעת בשני עניינים
תמי סלע:  אחד, להתחבר לנושא של התפקיד החשוב של הוועדה בפיקוח על הממשלה ולקרוא גם לאקדמיה, כגורם מקצועי שמעביר ייעוץ לממשלה בנושאים שונים, להשתמש ביכולת של הוועדה לעשות עבודה של פיקוח ולקדם נושאים שראויים בעיניכם
תמי סלע:  זה אחד הדברים שהוועדה יכולה לעשות
תמי סלע:  גם כשזה נוגע להחלטות ממשלה שצריך לפעול כדי לפקח ולראות שהן מיושמות ובוודאי כשזה נוגע לתקנות, לחקיקה, שגם חברי הוועדה יכולים להציע תיקונים בעקבות דיונים שיהיו פה ויצביעו על כשלים, חסמים או תיקונים שנדרשים כדי שנושאים שונים יתקדמו
תמי סלע:       עוד הערה לגבי הנושא של הייצוג שעלה פה
תמי סלע:  באמת דובר על חוק שיווי זכויות האישה והיה תיקון נוסף שחל על תאגידים סטטוטוריים מ-2016 שמדבר אמנם על ייצוג בקרב העובדים ולא בקרב חברי האקדמיה, אבל זה לא פחות חשוב, מקרב יוצאי העדה האתיופית
תמי סלע:  אני לא יודעת עד כמה זה מיושם אבל הערתי גם לתשומת ליבו של היושב-ראש, שזה גם לא נוגע לכלל המגזרים שהיום חלות עליהן הוראות של ייצוג הולם, בין היתר המגזר הערבי, ויכול להיות ששווה לבדוק את זה
תמי סלע:  גם לבדוק את היישום של הוראות הייצוג ההולם הקיימות, למרות שהן חדשות יחסית, אבל זה חשוב
איימן עודה: בואו נחליט שאנחנו מגדירים את הערבים כחברה ערבית ולא מגזר ערבית, נלך על זה
תמי סלע: מאה אחוז
איימן עודה: חברי אמג'ד, רוצה להגיד משהו?
אמג'ד שביטה: לא, תודה
איימן עודה:       בבקשה, תציגי את עצמך
איימן עודה:  אם מישהו רוצה לדבר שירים יד כי אנחנו סוגרים את הישיבה
נעמי פליס איסקוב: שלום לכולם ותודה רבה על ההזדמנות להיות כאן
נעמי פליס איסקוב:  אני כאן מייצגת את אגף התזונה במשרד הבריאות
נעמי פליס איסקוב:  אני שמחה להיות כאן, זאת הפעם הראשונה שלי בכנסת בכלל ובוועדה בפרט
נעמי פליס איסקוב:  אני מאוד מתרגשת
נעמי פליס איסקוב:  אני רוצה לאחל לך הצלחה, כבוד היושב-ראש ותודה על ההזדמנות הנהדרת להיות כאן
איימן עודה: תודה
נעמי פליס איסקוב: אני אציג את עצמי בקצרה
נעמי פליס איסקוב:  בגלל שאני מאוד מתרגשת, אני אקריא מה שכתבתי
נעמי פליס איסקוב:  אני דיאטנית ואני דוקטור לאפידמיולוגיה וחוקרת באגף התזונה
איימן עודה: טוב, אז אני זקוק לך ברמה האישית, אז נדבר אחרי הוועדה
איימן עודה:  מנסה להוריד, לא מצליח
נעמי פליס איסקוב: בשמחה
דוד ראם: היתה תקופה שהצלחת יפה מאוד
איימן עודה: נכון, כי היתה קורונה, בלי חתונות, בלי הזמנות
איימן עודה:  בתקופת הקורונה ירדתי
נעמי פליס איסקוב: אתה בניגוד להרבה אחרים
נעמי פליס איסקוב:       אמרו לי לא לדבר אלא אם כן לא פונים אלי אבל הרגשתי שאני חייבת להעלות כאן לדיון איזה נושא שבאמת הוא מאוד יקר לליבנו באגף התזונה ולדעתי הוא נוגע כמעט לכל אחד מהנושאים שעלו כאן וזה הנושא של הביטחון התזונתי
נעמי פליס איסקוב:  אני רוצה לברך על שיתוף פעולה קודם שהבנתי שהיה עם האקדמיה למדעים בנושא של ביטחון תזונתי וגם עם משרדים אחרים
נעמי פליס איסקוב:      אציין שהנושא הזה עדיין בוער בעצמותינו ובעל חשיבות עליונה מבחינתנו
נעמי פליס איסקוב:  השיעורים של אי ביטחון תזונתי בישראל לא יורדים לצערנו, לא ברמה מספקת
נעמי פליס איסקוב:  אנחנו מאמינים שהם אפילו עלו מאוד בתקופת הקורונה
נעמי פליס איסקוב:  הדבר הזה מבחינתנו רק מחדד את הרגישות שלנו כחברה לנושא הזה תחת משברים
נעמי פליס איסקוב:  היות ואנחנו רואים שמשברים באים והולכים גם ברמה המדינית, גם ברמה הבינלאומית, גם ברמת משבר האקלים, אנחנו מרגישים שאנחנו לא עושים מספיק כדי לטפל בו
נעמי פליס איסקוב:  מבחינתנו, ההשפעה שלנו, היכולת שלנו לייצר רגולציה מתאימה ותמריצים נכונים כדי לקדם את הבטחת הביטחון והאיכות התזונתית של הציבור
נעמי פליס איסקוב:  לא רק לספק לאנשים מזון כמזון או קלוריות כקלוריות, אלא לדאוג ולוודא שהמזון שאנחנו מספקים לכלל הציבור שלנו הוא איכותי, בריא והוא יכול לקדם אותם
נעמי פליס איסקוב:  מבחינתנו זה ערך שכרגע לא מיושם במלואו והיינו רוצים לראות אותו בנוכחות גבוהה יותר
נעמי פליס איסקוב:       הנושא של ביטחון תזונתי באמת נוגע לכל מה שנאמר כאן
נעמי פליס איסקוב:  מבחינתנו הוא משפיע ישירות על מצב הבריאות של האוכלוסייה וספציפית גם על אוכלוסיות שהן ברות פיתוח מבחינתנו
נעמי פליס איסקוב:  אנחנו יודעים ששיעורי ההשמנה והתחלואה הנלווית אליה גבוהות יותר במגזר החרדי ובחברה הערבית
נעמי פליס איסקוב:  חסר לנו המון מידע על החברה הבדואית שהיינו רוצים כמובן לטפח גם אותה בהקשר הזה
נעמי פליס איסקוב:       המצב הבריאותי של האוכלוסייה משפיע כמובן על סיכויי ההצלחה שלהם כמעט בכל המישורים
נעמי פליס איסקוב:  במובן האקדמי, השגשוג החברתי כלכלי וכמובן ביכולת שלהם להתנייד במוביליות חברתית
נעמי פליס איסקוב:       מבחינתנו, השאיפה לביטחון תזונתי של האוכלוסייה היא בין היתר גם אחד הביטויים להגברת השוויון והסולידריות החברתית והחוסן הלאומי שלנו
נעמי פליס איסקוב:  אני מקווה מאוד שנוכל למצוא כאן שותפים בהקשר הזה
איימן עודה: תודה רבה ד"ר נעמי
איימן עודה:  אנחנו שותפים
איימן עודה:  אני מבקש ממך, כמו מכל אחד פה, להרגיש שהוא בעצמו מנהיג הוועדה הזאת
איימן עודה:  אנחנו רוצים עבודה קולקטיבית עם יוזמות של כל החברים וכל האנשים שנמצאים פה
איימן עודה:       אני מקווה שממש תהיה ועדה שתטיב עם החברה כולה
איימן עודה:       מעומק ליבי, תודה רבה לכולם
איימן עודה:       הישיבה נעולה
איימן עודה: חברות וחברים, חברי הכנסת, האנשים שעוסקים בתחום ההייטק, מייצגי גם החברה האזרחית, שלום לכולכם, זה נושא חשוב ביותר מן הסתם
איימן עודה:  בעקבות ההפיכה השיפוטית יש כל מיני עמדות בעולם, בחברות בין-לאומיות שמדברות על החרמה
איימן עודה:  אנחנו התבקשנו לדון בנושא החשוב הזה
איימן עודה:  כולם יודעים מה חשיבות ההייטק בכלכלה
איימן עודה:  54% מהייצוא של המדינה זה מתחום ההייטק
איימן עודה:  10% מהשכירים במדינת ישראל הם בתחום ההייטק למרות שזה לא שוויוני מבחינה אזורית, מבחינה לאומית, מבחינת מגזרים
איימן עודה:  הרוב מושקע באזור תל אביב
איימן עודה:  2% מהאנשים בהייטק זה מהאוכלוסייה הערבית, 3% מהחרדים
איימן עודה:  אלה דברים שטעונים שיפור מיידי
איימן עודה:       לגבי העמדה של החברות הבין-לאומיות, אני תמוה במשהו לגבי העמדה שלהם, האם היא עמדה ערכית או שהיא עמדה כלכלית? למה אני שואל? הרי הפגיעה בדמוקרטיה במדינת ישראל, הדבר הגדול ביותר זה לא ההפיכה השיפוטית, אז למה עכשיו? יש דברים שהם יותר קשים
איימן עודה:  למשל כיבוש עם אחר זה דבר יותר קשה מההפיכה השיפוטית
איימן עודה:  למשל האפליה נגד האוכלוסייה הערבית, למשל עצם העובדה שרק 2% מהערבים בהייטק, רק 3% מהחרדים
איימן עודה:  זה לא עשה כלום לגבי החברות הללו, לכן חשוב לי גם להבין
איימן עודה:  אחרי הישיבה הזו אנחנו נתבקש גם לשבת עם הקבוצות הללו ולהבין את המניע שלהן, האם הוא ערכי, דמוקרטי או פחד מחוסר יציבות ותו לא?     אנחנו נתחיל את הדיון
איימן עודה:  חברי הכנסת שירצו לדבר, ירימו את היד ואני אתן להם ממש בהקדם האפשרי
נעמה לזימי: יו"ר הוועדה, אפשר לשאול איזה רשויות הגיעו? מי מהמשרדים?
איימן עודה:  אני מעביר את השאלה לכם
איימן עודה:  מי מהמשרדים הגיעו? בבקשה
איתמר גזלה: אני מנהל תחום בכיר, מחקר, כלכלה ונתונים במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה
איימן עודה: אהלן וסהלן
איימן עודה:  מי עוד?
רועי לבנון: אני ממשרד העבודה
איימן עודה: אהלן וסהלן, מעריכים זאת
איימן עודה:  איפה משרד הכלכלה?
נעמה לזימי: והאוצר? הם תמיד לא באים
נעמה לזימי:  הם גם לא באו אתמול לכספים
איימן עודה: השר ניר ברקת מהליכוד, הוא החליט לא להגיע?
איילת חאקימיאן: הוזמנו, לא הגיעו, גם משפטים
קריאה: אבל לא שלחו נציג
קריאה:  הכלכלה והאוצר לא שלחו גם לוועדה הזו נציג
נעמה לזימי: אני רק רוצה להגיד שזה קורה כל דיון שדנים בנושא הזה
איימן עודה: אוקיי, הערה חשובה, נעמה לזימי, חברת הכנסת
איימן עודה:      שחי שנרך, בבקשה, תציג את עצמך ואת התפקיד
צחי שנרך: שלום לכולם, אני המשנה למנכ"ל רשות החדשנות
צחי שנרך:  המנכ"ל נמצא בחו"ל ואני אציג היום
צחי שנרך:  למי שלא מכיר אותנו, אנחנו למעשה הגוף הממשלתי שאמון על החדשנות בישראל
צחי שנרך:  אנחנו למעשה זרוע ההשקעות של מדינת ישראל והמטרה שלנו זה לקדם את החדשנות לטובת הכלכלה הישראלית, ובצורה הזאת לשמר את היתרון התחרותי של מדינת ישראל ביחס לעולם
צחי שנרך:      אני ארצה לגעת היום בשלוש נקודות
צחי שנרך:  הנקודה הראשונה, הנושא של חשיבות ההייטק, התחלת לגעת בדבר הזה ואני אתן עוד כמה מספרים
צחי שנרך:  הדבר השני הוא מצב ההייטק בישראל, והדבר השלישי הוא מיצוב של ההייטק הישראלי ביחס לעולם, התחרות וכן הלאה
צחי שנרך:      הכנו מצגת קצרה
צחי שנרך:  בואו נעבור שקף
צחי שנרך:      (הצגת מצגת)     כמו שאמרת יושב-ראש הוועדה, 11% מהשכירים בישראל, זה קצת עלה, אחראים על 25% מתשלום מס ההכנסה בישראל
איימן עודה: אולי בתקופת הקורונה אפילו היה יותר גבוה, נכון?
צחי שנרך: אנחנו מטפסים לאט-לאט במספר הזה וכיום זה פחות או יותר סביב ה-11%
צחי שנרך:  מעל חצי מהייצוא הישראלי, 15% מהתוצר וכן הלאה
צחי שנרך:  אלה נתוני מקרו משמעותיים ביותר לכלכלה הישראלית
צחי שנרך:       אם אנחנו מסתכלים על סך הגיוסים, אז אנחנו רואים ששנת 2021 הייתה למעשה שנת השיא בגיוסים בישראל
צחי שנרך:  כמעט 26 מיליארד דולר של גיוסים הגיעו למדינת ישראל
צחי שנרך:  שנת 2022 היא השנה השנייה הטובה ביותר בגיוסים עבור מדינת ישראל, קרוב ל-15 מיליארד דולר
צחי שנרך:  בסך הכול אלה נתונים טובים, אבל אם אנחנו מסתכלים על מגמות, אז אנחנו רואים שבערך 80% מהגיוסים שבוצעו בשנת 2022 היו בחצי הראשון, ובחצי השני הרבה פחות
צחי שנרך:  אלה דברים שאנחנו מוטרדים מהם ואפשר להבין כמובן למה
צחי שנרך:       עוד פרמטר שאפשר להבין בו את החשיבות של ההייטק הישראלי הוא למעשה הפריון
צחי שנרך:  אם מסתכלים על ממוצע ה-OECD, הוא עומד על כ-61 דולר לשעה
צחי שנרך:  ישראל עומדת על קצת פחות, על 52
צחי שנרך: 2 אבל אם אנחנו רגע בוחנים את המספר הזה טיפה יותר לעומק, אנחנו רואים שאותם 11% שהזכרתי קודם בעצם מייצרים פריון של כמעט 80 דולר לשעה, בעוד ששאר המשק ללא ההייטק הוא הרבה יותר נמוך כבר מהממוצע של ה-OECD ולכן שוב פעם, אני מדבר על החשיבות של ההייטק לכלכלה
צחי שנרך:  אסור לנו להיות בלי הייטק
צחי שנרך:  אם נגיע למצב כזה, אנחנו נדרדר באופן משמעותי גם בפרמטר הפריון
צחי שנרך:       עוד פרמטר שהוא בעצם מתחיל לאפיין את מצב ההייטק הוא הירידה בהקמת הסטארט-אפים
צחי שנרך:  אנחנו מזה שמונה שנים נמצאים למעשה בנקודה הנמוכה ביותר בכמות הסטארט-אפים שנפתחים בישראל
צחי שנרך:  הגרף הסגול הוא בעצם הגרף האמיתי שמציג נתונים שהם נתונים שכוללים לא רק את המידע שיש בידנו אלא גם איזושהי תחזית, אין לנו את כל נתונים 2022
איימן עודה: מה הסיבה של הירידה בהקמת הסטארט-אפים?
צחי שנרך: יש כמה סיבות
צחי שנרך:  קודם כל זה תופעה גלובלית
צחי שנרך:  יש תופעה של התבגרות של הענף הזה שנקרא הייטק בכל העולם, גם בישראל, ולמעשה המונח הזה של התבגרות הוא מתקשר הרבה פעמים להשקעה בחברות יותר בוגרות
צחי שנרך:  השקעה בחברות יותר בוגרות מביאה לפעמים לזה שהמשכורות שם למשל עולות, שהתחרות על הטאלנט מתגברת ולמעשה הרבה יותר קשה לפתוח הסטארט-אפים כי אנשים מעדיפים לפעמים בגלל תנאים ובגלל כל מיני היבטים אחרים של חשש מסיכון לפתוח סטארט-אפ
צחי שנרך:  סטארט-אפ בדרך כלל לא מצליח ברמה הסטטיסטית, אז מעדיפים להישאר במקומות שהם מקומות של חברות יותר גדולות, יותר בוגרות, יודעות לשלם משכורות יותר טובות, לתת תנאים יותר טובים
צחי שנרך:  זאת תופעה גלובלית, היא קיימת גם בישראל, אלא שאני לא חושב שיש עוד מדינה בעולם שנקראת סטארט-אפ ניישן ולכן התופעה הזאת, למרות שהיא גלובלית, בישראל כשראינו את הנתונים של ההייטק, כמה הוא קריטי לכלכלה הישראלית, התופעה הזאת היא מאוד מטרידה
צחי שנרך:  אין לי מה להוסיף, זה פשוט נתון מטריד
רים יונס: יש לכם מידע על סטארט-אפים ישראלים שהוקמו בחו"ל?
צחי שנרך: אין כאן את המספרים של סטארט-אפים של ישראלים שהוקמו בחו"ל
צחי שנרך:  יש לנו את הנתונים האלה, לא הבאתי אותם, אבל באמת רואים בין השאר גם לא מעט סטארט-אפים שהידע שלהם למשל הושג באוניברסיטה בישראל או הושג בשלבים מאוד מוקדמים ואז או שעברו לחו"ל או שנפתחו מחדש בחו"ל
צחי שנרך:  זו תופעה שהיא קיימת ואפילו אפשר להגיד שהיא מתגברת
צחי שנרך:       עוד על מצב ההייטק, אז אני רוצה לגעת בנושא של הון אנושי
צחי שנרך:  היום אנחנו נמצאים בסדר גודל של 370,000 איש שעובדים בתחום הזה של הייטק
צחי שנרך:  זה נתון שיא, אבל אם מסתכלים רגע על המגמה, אז רואים שהגרף הזה היה מאוד בעלייה בשנים 2020–2021 וב-2022 התחילה למעשה איזושהי ירידה והתמתנות בגידול במשרות השכיר בהייטק
צחי שנרך:       פרמטר משלים לדבר הזה הוא למעשה המשרות הפניות של שכירים בהייטק, ואנחנו רואים שוב פעם שבשנים 2019 עד תחילת 2022 היה גידול בכמות המשרות הטכנולוגיות שפנויות במשק, גם בנושא של מהנדסים וגם בנושא של אנשי תוכנה, והחל מתחילת 2022 אנחנו רואים פחות דרישה למהנדסים ולאנשי תוכנה
צחי שנרך:  גם זו כשלעצמה תופעה מטרידה
צחי שנרך:  זה לא כי אנחנו היינו כמדינה כאלה טובים שהכשרנו עוד אנשים והקטנו את המחסור באנשי הייטק
צחי שנרך:  זה יותר מהצד השני, הדרישה היא בעצם יורדת וזה איזשהו פרמטר שהוא מטריד
צחי שנרך:      כאן יש שקף שהוא מאוד מעניין לדעתי והוא מסתכל רגע על מי נמצא היום בשנת 2021, זה הנתונים שיש לנו, באותה שכונה הייתי אומר, של ישראל
צחי שנרך:  אנחנו מסתכלים למשל על מספר חברות הסטארט-אפ ומסתכלים על מספר החברות השלמות, החברות הגדולות יותר
צחי שנרך:       אנחנו רואים שבסביבה הזאת של ישראל, אם אנחנו מסתכלים על המרובע המקווקו בגרף בצד ימין, זה היה מרובע שנדיר היה למצוא בו תחרות לישראל
צחי שנרך:  אם אנחנו מסתכלים על האבים, אנחנו קוראים לזה האבים של חדשנות, מי שהיה מסביבנו זה היה לא הרבה חברות
צחי שנרך:  כמובן היה תמיד את כל הנושא של הסיליקון ואלי והנושא של ניו יורק ולונדון ואחרים
צחי שנרך:  אלה גדולים, אנחנו לא מתחרים איתם, הם תמיד יהיו יותר גדולים מאיתנו, אלא שמבחינת סדרי הגודל, אז אנחנו רואים שממש בחמש שנים האחרונות בעצם התפתחה תחרות מאוד מאוד משמעותית למדינת ישראל ויש הרבה מקומות שדומים לנו מהרבה מאוד פרמטרים, גם כמות החברות אבל גם התמ"ג לנפש ומספר תושבים ומועסקים בהייטק
צחי שנרך:  הדבר הזה מבחינתנו אולי הוא הנתון המדאיג ביותר
צחי שנרך:       אם פעם היינו בעולם הזה של סטארט-אפ ניישן, היינו סוג של מובילים בעולם, מכאן גם זכינו לשם הזה, היום אנחנו נמצאים בתחרות
צחי שנרך:  כולם למדו את הפטנט הזה של להקים סטארט-אפים וכן הלאה
צחי שנרך:  חלק אפילו חיקו את העבודה של ממשלת ישראל ואפילו את של רשות החדשנות, הקימו חממות, הקימו כל מיני מנגנונים שמתחרים ובסופו של דבר מאוד מגדילים את השכונה הזאת, שכונת החדשנות שנמצאת במקומות אחרים בעולם
צחי שנרך:       עוד ככה לסבר את האוזן, אפשר לראות פה בעצם פרסומים של ממשלות זרות במדינות שהן בסך הכול מדינות שהן מקבילות לנו בכל מיני מדדים כלכליים
צחי שנרך:  רואים את ההשקעות שהן באמת השקעות עתק בנושא הזה של טכנולוגיה, של הייטק
צחי שנרך:  כולם למדו שזה מנוע שהוא מנוע שצריך לתת לו את ההשקעות הנכונות כדי לעמוד באותה תחרות
איימן עודה: צחי, בבקשה, זה הזמן לשאול
איימן עודה:  נכון שמדינת ישראל היא האחרונה ב-OECD בהשקעה בהייטק מבחינת המדינה עצמה?
צחי שנרך: כן
צחי שנרך:  זה באמת שקף מוסתר בהמשך המצגת, אבל אתה צודק
צחי שנרך:  אם אנחנו מסתכלים על ההשקעות במו"פ בישראל, מדינת ישראל היא הראשונה בהשקעות במו"פ ביחס לעולם, אבל ההשקעות האלה הן פרטיות
צחי שנרך:  אתה מסתכל על ההשקעות של המדינה, אז אנחנו אחרונים
איימן עודה: אז החברות הפרטיות, יש להן אינטרס להגדיל את הכסף שלהן, אבל המדינה, יש לה אינטרס חברתי כלפי האזרחים כולם, לכן אפשר להבין למה בתל אביב ולא בפריפריה ולא במדינה כולה
איימן עודה:  המחויבות של המדינה, היא משקיעה הכי פחות מ-OECD, אז זה משליך על המצב בפריפריה
צחי שנרך: אני אנסח את זה בצורה אחרת
צחי שנרך:  אני חושב שהמדינה יכולה לקבוע לעצמה יעדים, ובאמצעות השקעות בין השאר לבוא ולקדם את אותם יעדים
צחי שנרך:  אנחנו לעצמנו עשינו גם את הדברים האלה ואנחנו משקיעים הרבה באוכלוסיות של מיעוטים, נשים, חרדים, ערבים וכן הלאה
צחי שנרך:  זה השקעות שלנו כמובן בסדרי הגודל של מה שאנחנו יכולים לעשות, ואני מחבר את זה לשאלה שלך
צחי שנרך:  ההשקעה של מדינת ישראל היא הנמוכה ביותר במדינות ה-OECD
איימן עודה: זה נתון חשוב מאוד
איימן עודה:  הנתון השני, ביחס להשקעה של חברות אחרות, כמה ההשקעה של המדינה בהייטק במדינה, 10%, 20% והשאר פרטי?
צחי שנרך: טוב, בטח לא נוכל לקפוץ לשקפים המוסתרים
איימן עודה: אם אתה עוד תדבר על זה, אז לא צריך לענות עכשיו
קריאה: אני מכיר נתון של 9% השקעה במו"פ ממשלתי
איימן עודה: 9% המדינה ו-91% - - -
קריאה: 50% מחו"ל, 40% מגזר פרטי, פלוס-מינוס
צחי שנרך: אני אגיד ככה, למעשה פרקטית 90% מההשקעות שדיברתי עליהן שמגיעות להייטק הישראלי, 90% ממנו מקורו בחו"ל
צחי שנרך:  רק 10% הוא כסף ישראלי ובתוכו הכסף של המדינה הוא באמת נתון זעום
איימן עודה: טוב, נתונים חשובים ביותר
אחמד טיבי: כמה חממות יש בישראל וכמה בחברה הערבית?
צחי שנרך: יש נדמה לי שלוש חממות בחברה הערבית
אחמד טיבי: מתוך?
צחי שנרך: 15 אנחנו מפעילים היום
צחי שנרך:  זה סדר הגודל
קריאה: ודווקא כי הרבה מהן בפריפריה, אני חושבת
צחי שנרך:  המדיניות הייתה להעדיף חממות בפריפריה, בעבר
צחי שנרך:  היום זה יותר נפתח בעצם על בסיס של תחרות, על בסיס של מצוינות
צחי שנרך:       אני רק רוצה לבקש מכם להסתכל על המספרים בצד ימין
צחי שנרך:  בצד ימין זה החלטה של הנשיא ביידן בעצם בעקבות המתיחות הבין-גושית שהביאה בעצם גם למעין תחרות טכנולוגית על טכנולוגיות מפתח כמו למשל נושא של צ'יפים
צחי שנרך:  בין גושית היא בין המזרח למערב, בין בעיקר סין לבין שאר העולם המערבי
צחי שנרך:       זה הביא למעשה להחלטה של חלק גדול מהמדינות המערביות כולל האיחוד האירופי ונוספים, להשקיע השקעות מאוד משמעותיות בטכנולוגיה כאלמנט שהוא אלמנט שמחזק את החוסן הלאומי שלהם
צחי שנרך:  הטכנולוגיה האזרחית, אני לא מדבר על טכנולוגיה צבאית
צחי שנרך:  טכנולוגיה אזרחית כחלק מהחוסן הלאומי, הכלכלי, וכאן זה דוגמה שהבאתי אבל יש אין-סוף דוגמאות כאלה של השקעה של קרוב ל-280 מיליארד דולר בנושא של צ'יפים בחמש השנים הקרובות בארצות הברית
צחי שנרך:  אלה השקעות עתק וישראל היא שחקנית בעולם הזה של צ'יפים, ואם אל מול ההשקעות האלה אנחנו לא ניתן איזשהו פייט שהוא פייט שמתאים לישראל, אז בתחרות הזאת ומול ההאבים שהזכרתי קודם אנחנו עשויים למצוא את עצמנו בבעיה
צחי שנרך:  אגב, השקעות כאלה אפשר למצוא גם באירופה
צחי שנרך:       אני אסיים בשקף הזה ואני רק אדבר על החשיבות של היציבות להייטק הישראלי בפרט בטיימינג הנוכחי
צחי שנרך:  אנחנו מדברים על זה שהנכסים הגלובליים, בין אם זה מוסדיים בארץ, בחו"ל בעיקר, גופי השקעה אחרים מתרחקים מכל הנושא של הון סיכון
צחי שנרך:  זה בגלל שהריבית עולה, זה בגלל שהשווי של החברות בשנים האחרונות היה שווי מאוד גבוה, יש מי שיגיד לא ריאלי
צחי שנרך:  אנחנו מדברים על האטה וירידה בצמיחה העולמית ואנחנו מדברים על לא מעט חברות שבשנות השיא גייסו כספים מאוד גדולים
צחי שנרך:  בעצם זה הטיימינג שבעצם הן צריכות לצאת לסיבוב של גיוס כספים נוסף
צחי שנרך:  זה לגבי הטיימינג
צחי שנרך:      לגבי הנושא של חשיבות היציבות, אז יש פה אמירה שהיא אולי אמירה הכי חשובה במצגת הזאת, שגם המשקיעים וגם השווקים לא אוהבים אי-ודאות, ומכיוון שדיברנו על זה ש-90% מהמימון של ההייטק הישראלי הוא מגיע בעצם מחו"ל, בין אם זה קרנות ישירות מחו"ל או בין אם זה קרנות ישראליות שהמשקיעים שלהם נמצאים בחו"ל, אז הנושא הזה של יציבות הוא נושא שמאוד מטריד אותם בהיבט הכלכלי נטו, בהיבט של סיכון, בהיבט של איפה לשים את הכסף
צחי שנרך:  יש להם הרבה אפשרויות
צחי שנרך:  יציבות זה אחד מהדברים שחשובים להם כשהם מקבלים החלטה
צחי שנרך:      דבר אחרון שרציתי להגיד, לאור ההשקעות המאוד גדולות האלה בנושא של טכנולוגיה, בנושא של הייטק בעולם, אנחנו כמדינה, גם אם הכי נרצה, לא נוכל לשים את אותם מאות מיליארדי דולרים בהשקעות האלה, אבל אנחנו כן יודעים לעשות את זה גם דרך המדינה וגם דרך השוק הפרטי
צחי שנרך:  אנחנו כן יודעים לרכב על הגל של ההשקעות העולמיות האלה, לחבור לשותפים, לעשות איתםJV וכן הלאה
צחי שנרך:  כדי לרכב על אותו גל השקעות בעולם אנחנו צריכים להדק את יחסי המו"פ עם הארצות הרלוונטיות, עם אירופה, עם ארצות הברית, עם יפן, והאווירה צריכה להיות כדי שיקרה, אווירה תומכת שתייצר את אותן שותפויות לטווח הארוך
צחי שנרך:  זהו
צחי שנרך:      השורה התחתונה, גם אנחנו שומעים למעשה את מה שכולם שומעים ויש להקשיב לאיתותים של השוק, כי אי הקשבה לאיתותים של השוק יכול להביא אותנו גם בטווח הקצר - - -
איימן עודה: אתה יכול להסביר לנו מי החליט להחרים או אותת בכיוון הזה? כמה קבוצות? מה האחוז שלהם?
צחי שנרך: קודם כל אני לא יכול להגיד את זה ברמה הסטטיסטית כי אנחנו אוספים נתונים סטטיסטיים רק ברמה של שנה אחרי או רבעון אחרי
צחי שנרך:  כל מה שאני עכשיו אגיד הוא לא באמת סטטיסטי, אבל אני חושב שכמו שכולנו שומעים, גם אנחנו שומעים, סדר גודל של 50 פעם בשבוע באינטראקציה עם תעשייה והון סיכון כי זה העבודה שלנו, אז אני חושב שאת מה ששומעים כולם, גם אנחנו שומעים
צחי שנרך:  אנחנו יודעים על חברות שמעבירות IP לחו"ל
צחי שנרך:  אנחנו מכירים קרנות שמהססות אם לבצע השקעות נוספות בישראל
צחי שנרך:  אלה הדברים שאנחנו שומעים
צחי שנרך:  אלה לא דברים שאנחנו שומעים אותם באופן בלעדי
ארז שחר: אשמח להשמיע כי אנחנו מהקרנות, אז אולי נשמיע אנחנו את מה שאנחנו משמיעים כבר כמה שבועות
צחי שנרך: המסר היחיד שלנו, שכדאי להקשיב לאיתותים שאנחנו מקבלים מהשוק, כי זה מסוכן
יאסר חוג'יראת: לפני הקרנות כי אני חייב לצאת
איימן עודה: בבקשה
יאסר חוג'יראת: קודם כל תודה על המצגת
יאסר חוג'יראת:  אין ספק שההייטק זה ענף כלכלי מאוד חשוב גם לכלכלת המדינה, אבל אני כחברה ערבית לא נהנה מזה, פעמיים
יאסר חוג'יראת:  פעם ראשונה, כי כל ההשקעות של ההייטק וכל החברות הן בכלל לא נמצאות בפריפריה וביישובים הערביים
יאסר חוג'יראת:  הדבר השני, גם בכוח אדם, בעצם 350,000 או 370,000 המועסקים בהייטק, אני לא יודע כמה, 3% מתוכם ערבים? הייתי שמח לראות מה אתם חושבים, איך לקדם את כל הנושא של ההייטק בחברה הערבית? זה אחד
יאסר חוג'יראת:       הדבר השני, יש היום תוכניות, כבוד היושב-ראש, שנקראות "פרחי ההייטק"
יאסר חוג'יראת:  אני גם ביקשתי לעשות דיון על הנושא הזה
יאסר חוג'יראת:  אני אשמח לעשות דיון על הנושא של "פרחי ההייטק"
יאסר חוג'יראת:  זו תוכנית בחברה הערבית שבעצם היא מכשירה או מטפלת בתלמידים, לוקחת אותם בכיתה ח' ועוקבת אחריהם עד י"ב בשביל להכשיר אותם ישר למקצועות של מחשבים ותכנות בשביל שישתלבו ישר בתוך ההייטק
יאסר חוג'יראת:  אני אשמח אם נקיים דיון על זה באחת מהישיבות של ועדת המדע
יאסר חוג'יראת:  זה חשוב לנו
איימן עודה: חבר הכנסת יאסר חוג'יראת, אחד, קיבלת
איימן עודה:  מתי שתרצה אנחנו נקיים את הדיון הזה
איימן עודה:      אני רוצה לברך את חברי הכנסת עידן רול, אהלן וסהלן, ואת סימון מושיאשוילי על הגעתם
איימן עודה:      בבקשה, איתמר בשם משרד המדע
איתמר גזלה: שלום, תודה אדוני היושב-ראש
איתמר גזלה:  אני אתייחס בעיקר לנושא של הוועדה של הון אנושי בהייטק שכידוע עברה בהחלטת מממשלה של הממשלה הקודמת בספטמבר שנה שעברה
איתמר גזלה:       עכשיו נכנס לטיוטת חוק ההסדרים חלק נכבד ממסקנות הוועדה
איתמר גזלה:  כרגע בדיוני התקציב עובדים על לתקצב את זה ולהוציא את זה לדרך
איתמר גזלה:  בגדול, למי שלא מכיר, הדוח או המסקנות של הוועדה לקידום ההון האנושי בהייטק, מכירים את זה כוועדת פרלמוטר למי שמכיר בשם הזה, קבעה בעצם יעדים להגדלה של ההון האנושי בהייטק מ-11% ל-15%, ולהדגיש שלא מדובר רק בהייטק נטו אלא במקצועות טק
איתמר גזלה:       היום אנחנו בעולם שגם בבנקים, גם עורכי דין, גם רואי חשבון כולם כבר צריכים משרות טכנולוגיות בתוך החברות והמשרדים שלהם
איתמר גזלה:  סתם כדי לסבר את האוזן, אם בבנקים, אם אני לא טועה זה היה 5% מקצועות טכנולוגיים שהועסקו בבנקים, היום זה כבר סביב ה-9% וזה רק עולה, כלומר כל הסקטורים במשק בעצם צריכים משרות טכנולוגיות, והוועדה בעצם שמה לה למטרה להגדיל את האנשים שיכולים לעבוד במשרות כאלה בעיקר באוכלוסיות בייצוג חסר שזה אוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית, יוצאי אתיופיה
איתמר גזלה:  נשים במקצועות STEMהן גם לא מיוצגות כגודלן באוכלוסייה
איימן עודה: כמה אחוז נשים?
איתמר גזלה: כמה אחוז נשים בהייטק?
איתמר גזלה: אם אני לא טועה זה סביב ה-20%
קריאה: 35%
איתמר גזלה: אני לא זוכר את המספר בעל פה, אז 35%
קריאה: אבל רק אחוזים בודדים מקבלים השקעות, נשים
צחי שנרך: מתוך ה-370,000 שדיברתי עליהם קודם, 240 זה גברים ו-120 זה נשים
צחי שנרך:  שליש
איימן עודה: רים יונס, את יודעת מה אחוז הנשים הערביות בהייטק?
רים יונס: אחוז הנשים הערביות עובדות בהייטק הוא אחוז אפסי, הוא פחות מ-1%
צחי שנרך: 1,500 נשים ערביות
רים יונס: כן, 1,500 נשים ערביות בהייטק
איימן עודה: גם ביחס לגברים ערבים, שזה 2%
רים יונס: גם ביחס לגברים הערבים, וזה אחד הדברים שוועדת פרלמוטר ממש התריעה עליהם
רים יונס:  כשיגיע תורנו לדבר אנחנו גם נציין את העובדות האלה
צחי שנרך: המספר הוא 5,000 גברים ביחס ל-240,000 גברים סך הכול
איימן עודה: טוב, אני רוצה לברך את חבר הכנסת רון כץ שהגיע
איימן עודה:  אהלן וסהלן
רון כץ: תודה רבה
איימן עודה: שלום חברת הכנסת שלי מירון
איתמר גזלה: כפי שהתחלתי לומר, חלק מהתוכניות עדיין מחכות לתקצוב ואנחנו מאוד מקווים שזה יקרה עכשיו בתקציב הקרוב
איתמר גזלה:  חלק מהתוכניות התחילו לפעול מתקציבים קיימים של המשרדים
איתמר גזלה:  אצלנו במשרד יש מספר תוכניות משמעותיות שפועלות וכבר מתוקצבות ומקווים שיתוקצבו בהמשך, כמו הייטקלאס שזה בעצם תוכניות שנועדו לעודד בגרות טק אצל אוכלוסיות בייצוג חסר
איתמר גזלה:  יש תוכניות של משרד העבודה שרועי יכול אולי להרחיב עליהן אחרי זה
איתמר גזלה:  משרד החינוך גם הגדיל כיתות תמ"ת שזה עתודה מדעית-טכנולוגית, שזה גם אמור ביעדים להכפיל את המסיימים שהם בוגרים של מקצועות שהם רלוונטיים, אחרי זה להשתלב בתעשיית ההייטק
איתמר גזלה:       אנחנו בכלל כוועדה, דובר על זה שהמקומות שמאוד חשובים להתערבות במיוחד באוכלוסיות בחסר הם בשלבים המוקדמים יותר, בשלבי החינוך
איתמר גזלה:  אפילו יש תוכניות של גן חובה אבל גם מקפידים על כיתות ח' ו-ט' שזה רגע אחד לפני שבוחרים את המגמה לבגרות ומה רוצים ללמוד
איתמר גזלה:      יש עוד תוכניות שאנחנו מפעילים יחד עם החברה למתנ"סים, מרכז המראה שזה נועד לעודד יזמות בפריפריה ובתוכם גם בחברה הערבית
איתמר גזלה:  יש תוכניות של אנגלית דבורה שזה גם דגש מאוד חשוב ששמו עליו, של קידום וחיזוק השפה האנגלית, אז גם באקדמיה יש תוכנית להגדלה דרך ות"ת וגם בפעילות שלנו של המשרד יש תוכניות, גם קורסים באנגלית דבורה וגם תוכניות שיעודדו מצוינות, אולימפיאדת אנגלית, יעודדו מצוינות באנגלית
איתמר גזלה:       עוד תוכנית שהיא משמעותית בות"ת, הם לא נמצאים פה אבל כחלק מהוועדה הם העבירו גם הגדלה ל-40% נשים בלימודי טק באקדמיה
איתמר גזלה:  העבירו יעד בעצם אצלם ותקצבו אותו, והם גם עשו מצבור של קורסים וחיבורים בין קורסים טכנולוגיים וגם מקצועות אחרים, כמו שאמרתי שזה חשוב, אז כשמישהו ילמד נגיד משפטים ומדעי המחשב, משהו שהוא לא היה קיים עד עכשיו
איתמר גזלה:  הם שמים על זה דגש של לעודד גם אינטרדיסציפלינריות בתוך האקדמיה
איתמר גזלה:  חוץ מזה שגם משקיעים במחקר יישומו בכלל, גם בתחומי עדיפות לאומית וגם בנושאים אחרים
איימן עודה: בבקשה, ד"ר טיבי
אחמד טיבי:  מכודי היושב-ראש, רבותיי, בהתאם לכותרת והזימון לדיון, האם יש מישהו מהנוכחים שיכול לתת לנו נתונים מדויקים או הערכות לגבי מה הפסד המשק והנזקים למשק בישראל ממה שקרוי רפורמה או ההפיכה המשפטית? אם יש מישהו, נציג ממשלה, נציג שוק פרטי אפילו?