GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איימן עודה:  אחרון הדוברים דוד וורטמן, בבקשה
דוד קורן: שלום לחברי הוועדה הנכבדים ולכבוד היושב-ראש, שמי דוידי, אני מנכ"ל אולטרה-סייט, חברה בתחום הבריאות הדיגיטלית, וגם חבר ברשת הבריאות 8400, ששמה לה למטרה לקדם את תחום הבריאות בישראל
דוד קורן:  אני רוצה לחזק את מה שאמר פרופ' שפר
דוד קורן:  הפגיעה במימון של חברות ישראליות כבר קורית
דוד קורן:  אני חוויתי את זה בתוכנית הורייזן של האיחוד האירופי לפני חודש וקצת
דוד קורן:  1 מתוך 22 חברות ישראליות הצליחו לזכות במענק, לעומת 1 מ-3 באירופה
דוד קורן:  זאת אומרת, אנחנו 4% לעומת 40%
דוד קורן:       הבוקר דיברתי עם אחד מהשותפים הבכירים במשרדי עורכי הדין הגדולים בישראל, אני רוצה לבשר לכם שהנזק של המהפכה המשטרתית כבר פה
דוד קורן:  משקיעים זרים מכניסים כבר היום סעיף משטר דמוקרטי בחוזה ההשקעה
דוד קורן:  הסעיף הזה זו התחייבות של החברה להתאגד אך ורק תחת משטר דמוקרטי - - -
איימן עודה: מי עשה כך? זה חשוב
דוד קורן: אני מדבר עם אחד משלושת המשרדים הגדולים במדינה, אני לא יכול לחשוף את שמות המשקיעים אבל אני יכול להגיד לכם שכל משרדי עורכי הדין הגדולים רואים את זה
מיכל צור שלו: כמעט כל החברות מתחילת השנה לא התאגדו במדינת ישראל כבר כי 90% מהקרנות דורשות מהחברות להתאגד מחוץ לישראל מאז ההכרזה על הרפורמה
דוד קורן: מה שהסעיף הזה אומר זה התחייבות של חברה להתאגד אך ורק תחת משטר דמוקרטי
דוד קורן:  כלומר, ברגע שהמהפכה המשטרתית מתרחשת וחוקי הדיקטטורה עוברים המשקיעים רשאים למשוך חזרה את כספי ההשקעה שלהם
דוד קורן:  יזמים לא יכולים לקחת את הסיכון הזה, לכן אין להם ברירה, הם חייבים להקים את החברה מחוץ לישראל
דוד קורן:       זה יביא לפגיעה ישירה בתשלום מסים כי החברות האלה לא ישלמו מס בישראל
דוד קורן:  צריך להבין שחלק גדול מהסיבה שגוגל, אמזון, פייסבוק וחברות גלובליות אחרות הקימו פה מרכזי פיתוח שהם מהגדולים ביותר שלהם מחוץ לארצות הברית היא תוצאה של רכישות של חברות סטארט-אפ ישראליות שהקניין הרוחני שלהם היה בישראל ולא היה כלכלי להוציא אותו
דוד קורן:  אבל היה גם את האלמנט האנושי, היזמים לא הסכימו להעביר את החברה מחוץ לישראל, הם פעלו מתוך ציונות ואהבת המדינה ונלחמו לשכנע את חברות הענק שישראל היא מעצמת ההייטק, למרות שהיא בגודל של מדינת ניו ג'רזי העם עלות כוח אדם זהה או גבוהה ובמרחק 12 שעות טיסה ו-7 שעות הבדל זמן
דוד קורן:       ברגע שהמהפכה המשטרית תעבור, לא רק שיזמים לא יילחמו, הם ושאר העובדים בחברה יעשו כל שביכולתם כדי להוציא את החברה ואנשיה מישראל, וכך נראה שחברות גלובליות שאחראיות לחלק משמעותי מאוד מהצלחת הסטארט-אפ ניישן יעבירו את המרכזים שלהן למקומות אחרים
דוד קורן:  לסיכום, אני רוצה לחדד
דוד קורן:  המשבר כבר התחיל, הוא פה, כדי לא לרסק את תעשיית ההייטק אנחנו מבקשים מממשלת ישראל: תעצרו עכשיו
איימן עודה:  דברים חשובים מאוד
איימן עודה:       חברות וחברים, היום הגיעו לכאן מכובדים מהקהילה האקדמית כדי להשמיע קול זעקה
איימן עודה:  איכות החיים של כל אזרחים כולם תיפגע אם לא יהיה חופש אקדמי, אם לא יהיו תקציבים למחקר ופיתוח, אם לא תהיה חברה שבה מותר לשאול שאלות ולאתגר את המשטר
איימן עודה:  חברים, אני מצטרף לקול הזעקה שלכם
איימן עודה:  שמענו מהחבר מלמד, נציג אוניברסיטת בן גוריון, אשר הצהירה כי תשבית את האוניברסיטה אם החקיקה לא תיעצר, אני קורא לשאר האוניברסיטאות, המוסדות האקדמיים ומרכזי המחקר, הצטרפו להצהרה הזו, השביתו את המוסדות האקדמיים עד שהממשלה תעצור את החקיקה
איימן עודה:  אל תהיו עלה תאנה למשטר שהולך להיות דיקטטורי
איימן עודה:       
     מעבר לכך, אני רוצה לומר לכם, המאבק שלכם הוא מבורך
איימן עודה:  תגדילו אותו
איימן עודה:  אל תבקשו חזרה אל הסטטוס-קוו, תדרשו אלטרנטיבה טובה יותר, צודקת יותר
איימן עודה:  תדרשו דמוקרטיה אמיתית לכולם, אבל לכולם
איימן עודה: ב-95' לא נהרגו אנשים
איתי קורזון: לא בישראל
איתי קורזון:  אני לא יודע מה קרה בסיני, אבל היו נזקים באילת
איימן עודה: אבל לא נהרגו אנשים
איימן עודה:  ב-27' כן נהרגו אנשים
איתי קורזון: ב-27' נהרגו 300 איש בכל רחבי ישראל
איתי קורזון:  ב-1837 רעידה גם - - -
איימן עודה: גם אנשים בצפון נהרגו ב-27'
איתי קורזון: נכון, גם ברמלה, גם בלוד
איתי קורזון:  בהרבה מקומות
איתי קורזון:  סך הכול 300 הרוגים ספרו פה
איתי קורזון:  ב-1837 הייתה רעידה יותר צרה, במקטע יותר צפוני
איתי קורזון:  בגדול מספר אלפים שנהרגו ב-1837
איימן עודה: לא, גם מה שקרה ב-23', אם באותו כוח תהיה רעידה כזו בזמן הזה, אז זה לא 300
איתי קורזון: אמרת משהו שהוא מאוד מאוד חשוב
שמעון סולומון: תלוי בהיערכות שלנו
איתי קורזון: היה לנו אז חצי מיליון איש, 800,000 איש על כל האזור הזה, היום אנחנו מדברים על עשרה מיליון איש על אותו אזור
איימן עודה: גם לא היו קומות
איתי קורזון: אז מצד אחד בונים יותר טוב ממה שבנו פעם, מצד שני יש יותר תושבים, אז ה-300 הזה יכול בכיף לטפס למספרים יותר גבוהים
איתי קורזון:  לדבר הזה אנחנו צריכים להתכונן
איתי קורזון:  אחד הדברים שאנחנו לא יכולים לעשות זה לחזות רעידות אדמה
איתי קורזון:  נכון להיום
איתי קורזון:  אף אחד לא אומר שזה לא יכול לקרות בעתיד, אבל נכון להיום אנחנו לא יודעים, לא מכירים, עדיין אין מודל שמסוגל לחזות מיקום ומועד של רעידות אדמה, מתי זה הולך לקרות
קריאה: תוכל להסביר מה קורה כל 100 שנה או כל 1,000 שנים שאנחנו צופים לרעידות האלה
איתי קורזון: בערך כל 100 שנה אנחנו מקבלים, זה יכול להיות 100 שנה, זה יכול להיות 50, זה סטטיסטיקה, זה איזה שהוא ממוצע, מה שקורה זה שיש איזה שהוא שחרור של אנרגיה על איזה שהיא נקודה
איתי קורזון:  נחזור אחורה לאיזה שהיא נקודה לאורך ההעתק הסורי אפריקאי, איפה שהוא פה יהיה שחרור אנרגיה על אחד המקטעים והמקטע הזה, ברגע שאתה משחרר אותו, אתה נותן לו תזוזה, אתה יכול לקבל רעידה
איתי קורזון:  כל הרעידות שאתה רואה פה זה מלא מלא שחרורים קטנים של אנרגיה
איתי קורזון:  בערך פעם ב-100 שנה נצברת מספיק אנרגיה כדי שהיא תשתחרר על אחד המקטעים ותיתן לנו רעידה בעוצמה גדולה יותר, 6, אפילו 7 לפעמים
איתי קורזון:       מה אנחנו כן יכולים לעשות? אני מראה לכם סיסמוגרמה, זה מה שאנחנו מודדים פה, כל הדברים האלה שאתם רואים פה זזים פה לאט לאט בזמן אמת
איתי קורזון:  אז כשיש לנו רעידת אדמה הגל הראשון שמגיע זה אותו גל P שהראיתי לכם קודם, ככה הוא נראה, אחר כך מגיע גל הגזירה, אחר כך מגיעים גלי השטח
איתי קורזון:  שימו לב שבמקרה הזה ספציפית גל ה-P וגל ה-S הם בערך באותה אמפליטודה, הם בערך אותו דבר, אבל גל השטח כשהוא מגיע לפה הוא הרבה יותר גדול, הוא הרבה יותר עוצמתי והוא הרבה יותר הרסני
איתי קורזון:       את מרווח הזמן הזה, זה הסיפור שאותו אנחנו מנסים לתפוס במקרה של רעידת אדמה
איתי קורזון:  אני מראה פה עכשיו במהירויות
איתי קורזון:  זו המהירות של גל P, הגל הראשון, זה מהירות של גל S
איתי קורזון:  אתם רואים שהמהירות בסביבות חמישה קילומטר לשנייה וככל שמעמיקים זה נהיה יותר גבוה ובמקרה של גל S זה שלושה קילומטר לשנייה בפני השטח
איימן עודה: כמה זמן מבחינתנו אנחנו? 30 שניות?
איתי קורזון: נגיע לזה עוד רגע
איתי קורזון:  מה אנחנו משתמשים? מה היתרון שלנו? מהירות האור
איתי קורזון:  את התקשורת שלנו אנחנו מעבירים בכמעט מהירות האור, יש איזה שהוא זמן שנקרא זמן עיכוב שקשור לסוגים שונים של תקשורת, לא ניכנס לזה, אבל בגדול אנחנו מנצלים את המהירות הזאת
איתי קורזון:  אנחנו מנסים לתפוס את הרעידה פה, שהיא קטנטונת, עם הגלים האלה, ומעבירים את המידע כל הזמן למרכז הנתונים ונותנים איזה שהיא הערכה לגבי הרעידה, האם הרעידה היא מספיק גדולה, האם הרעידה היא הרסנית ומנסים להשיג לפני שגל S יגיע ולפני שגלי השטח שמגיעים אחריו, לפני שהם מגיעים, לתת התרעה ולהגיד שיש לנו פה רעידה גדולה
איתי קורזון:       איך זה נראה באופן סכמתי? יש לנו פה רעידת אדמה, זה גל P, הגל הראשון שלנו, זה גל S השני שלנו, הוא מגיע לחיישנים, החיישנים משדרים כל הזמן לאיזה שהוא מרכז שליטה ובקרה
איתי קורזון:  פה יושב המוח של המערכת הזאת, עושה את החישוב ובמידה שהוא מזהה רעידת אדמה מספיק גדולה הוא נותן התרעה לתושבים
איתי קורזון:  זה הקונספט
איתי קורזון:       עכשיו תגידו לי כמה שניות, אנחנו נגיע גם לכמה שניות, אבל תגידו לי, בסדר, נניח שזה עניין, יש לנו את ארץ ישראל, היא קטנטונת, רוחב של 60, 80 קילומטר
איתי קורזון:  ראיתם את ההעתק, ההעתק נמצא ממזרח
איתי קורזון:  אין פה הרבה שניות, אנחנו לא מדברים פה על המון שניות, אז למה בכלל להשקיע בסיפור הזה של התרעה מוקדמת? פה אני מראה לכם איזה שהוא גרף שיכול לעזור לכם טיפה להבין את העניין הזה
איתי קורזון:  פה רואים את המרחק ואת הזמן ופה זה השלב של הזמן שבו מגיעה ההתרעה המוקדמת, ושימו לב שככל שמתרחקים מהמקור יש לנו יותר זמן, הזמן הולך וגדל, ושיא התזוזות, הוא מגיע פה
איתי קורזון:  זאת אומרת פה זה גלי השטח שראינו קודם, הם מגיעים בכלל פה
איתי קורזון:       יש לנו פה את כל הזמן הזה, שהוא הולך ומצטמצם ככל שאנחנו מתקרבים, כל הזמן הזה בשביל להגיב לאותה התרעה שאנחנו מקבלים
איתי קורזון:  אז זה לא כל כך קצת
איתי קורזון:  הלוואי שהיינו כמו ביפן, לא מבחינת כמות הרעידות, אלא מבחינת המרחק למקור
איתי קורזון:  שם המרחק הוא 150 קילומטר, הם מקבלים 40 שניות, 50 שניות, אנחנו נקבל במקסימום 25 שניות, 30 שניות
איתי קורזון:  במקסימום
איימן עודה: אם המקור באמצע סיני, כמה זמן אילת וכמה זמן חיפה?
איתי קורזון: אני אתן לך משהו אחר, כי זה כרגע לא יושב לי בראש בדיוק המרחקים וגם אמצע סיני זה לא בדיוק מקור טקטוני שאני יכול כרגע להגיד ששם יהיה לי המקור
איתי קורזון:  צפון ים המלח, ירושלים תקבל 5 שניות
איתי קורזון:  זה לא נותן לה יותר מדי
איתי קורזון:  תל אביב תקבל 20 שניות וחיפה תקבל 27 שניות
איתי קורזון:  טבריה תקבל במצב כזה בסביבות 23-22 שניות
איתי קורזון:  רעידה בכנרת לעומת זאת טבריה לא תקבל כמעט כלום, שתי שניות, חיפה תקבל 12, תל אביב תקבל בסביבות ה-20 וגם ירושלים תקבל בסביבות ה-20
איתי קורזון:  תלוי באמת איפה הרעידה מתרחשת
קריאה: כחיפאי אתה במקום מצוין
קריאה: הסנסורים, זה רק שלנו או שעובדים בשיתוף עם מדינות מסביב?
איתי קורזון: הסנסורים של המערכת הזאת הם רק שלנו
קריאה: זאת אומרת שאם יש רעידה בירדן רק כשהגל יגיע לישראל נגלה עליו
איתי קורזון: זה נכון מאוד, רק כשהוא יגיע לחיישנים שלנו
איתי קורזון:  כיום אין לנו שיתוף פעולה ברמה הזאת עם ירדן, יש יותר מחקרים, יש תחנות שמדי פעם אנחנו משתפים מידע, אבל אין איזה שהיא מערכת בזמן אמת שמסוגלת לעשות את זה יחד
זהר גבירצמן: אבל רוב הרעידות יקרו על הגבול, לא באמצע ירדן
איתי קורזון: כן, רוב הרעידות יקרו באמת לאורך הגבול
איתי קורזון:  מה היה לנו לפני כן? היה לנו איזה שהיא רשת מחקרית יותר, 25 תחנות, בגדול קצבי דגימה נמוכים, בעיות כיול, תקשורת איטית, היו לנו הרבה דברים שלא מאפשרים לעשות התרעה מוקדמת, מבחינה טכנולוגית
איתי קורזון:  גם טכנולוגית, אבל גם מבחינת פריסה של תחנות
איתי קורזון:  כל המשולשים זה 25 תחנות ששידרו בזמן אמת, אבל זמן האמת שלהם היה שמונה שניות איחור, תשע שניות איחור, דברים כאלה
איתי קורזון:       התחלנו לפני עשור, הייתה החלטת ממשלה ב-2012 ובעקבות החלטת הממשלה הזאת התחיל הפרויקט הזה במכון הגיאולוגי כשהמכון הגיאולוגי אחראי על ההתרעה עצמה, על גילוי רעידת האדמה ופיקוד העורף אחראי על ההפצה
איתי קורזון:  בחנו המון המון אתרים והיה ברור שאנחנו צריכים לייצר איזה שהיא רשת חדשה עם טכנולוגיה טובה, תקשורת מהירה, תחנות איכותיות במרחקים קטנים אחת מהשנייה כדי שנוכל לעשות התרעה מוקדמת מאוד מאוד יעילה, מאוד מהירה
איתי קורזון:       כשיצאנו לדרך יצאנו עם סוג של משהו סכמתי כזה, 120 תחנות קצה, ערוץ מהיר לטובת ההתרעה המוקדמת, ערוץ גיבוי לטובת למשל ניטור של רעידות משנה אחרי הרעידה, איזה שהוא מרכז שליטה ובקרה ראשי, גיבוי והוצאת התרעה והייתה שאיפה להגיע לשבע שניות, תוך שבע שניות מרגע ההתרחשות שאנחנו נצליח לתת את ההתרעה
איתי קורזון:  כשיצאנו לדרך הספרות המחקרית דיברה על מספרים של תשע שניות, עשר שניות, עדיין לא היינו שם
איתי קורזון:  במקביל לזה שאנחנו מקימים את המערכת הצלחנו להגיע למצב שבו אנחנו יורדים הרבה יותר, יורדים לארבע-חמש שניות של התרעה מבחינת היכולת
איתי קורזון:       התחלנו ב-2017 את ההקמה עצמה, עברנו ממצב של 25 תחנות, רשת ישנה, למצב שבו אנחנו נמצאים היום בגדול עם כמעט 120 תחנות פעילות, משדרות בזמן אמת, המון המון שכבות של יתירות, כי בנינו את זה קודם כל כמערכת חירום ובאופן משני כמערכת ניטור מדעית
איתי קורזון:  זאת אומרת יש לנו פה היום רשת שמתפקדת בזמן אמת, אתם יכולים לראות כל הזמן את הגלים נכנסים, פה אתם רואים רק חלק מהתחנות, יש עוד מלא, אם אני סוגר פה את התמונה הזאת, ויש לנו כל מיני סוגים של תחנות, יש תחנות שהן רק מדי מהירות, בכל התחנות יש מדי תאוצה, יש פה גם מדים של GPS שמודדים מיקום אמיתי בזמן אמת
שמעון סולומון: ה-120 נותן לכם מעטפת מלאה?
איתי קורזון: 120 נותן לי מעטפת מלאה סביב אותם מקורות שאני מזהה אותם מבחינה מחקרית, הראיתי איפה מתרחשות רעידות אדמה
איתי קורזון:  זה לאורך השבר הרוסי האפריקאי, העתק ים המלח, ולאורך העתק הכרמל גלבוע, האזור הזה
איתי קורזון:  פה בנינו את הצפיפות הגדולה ויש גם תחנות פזורות שנותנות לנו עומק בכל רחבי ישראל
שמעון סולומון: יש הבדל בין ההתרעות האלה בכל 120 התחנות, או שזו אותה תחנה?
איתי קורזון: אני אסביר, כי באמת לא נכנסתי לעניין הזה כל כך
שמעון סולומון: לא, אבל המשמעות של מה שאני שואל, אני רק אשאל, אם אנחנו מבינים שהסיכון במצב של רעד הוא על השבר הסורי אפריקאי אנחנו מבינים שיש פה עשרה יישובים מאוד מאוד מאוימים בהקשר הזה, האם בהם יש התרעה יותר רחבה?
איתי קורזון: התשובה בגדול היא לא, זו מערכת אחת שבה ברגע שאני מקבל התרעה, בעצם האלגוריתם של תרועה, שהוא בעצם יבוא מקליפורניה, ברגע שיש לנו ארבע תחנות שמרימות דגל ואומרות: יש לנו רעידת אדמה, זה מה שצריך בשביל לייצר את אותה התרעה מוקדמת
איתי קורזון:  זה יכול להיות ארבע תחנות פה ופה ופה ופה, קח לי מקבץ של ארבע תחנות והם אלה שיכולות לעשות את ההתרעה
איתי קורזון:  זה לא מפריד כרגע אזור מסוים מאזורים אחרים, ואתה צודק, אנחנו כן יודעים שיש מקומות שאם הרעידה תתרחש איפה שהוא פה אז בית שאן זה המקום בסיכון הכי גבוה
איתי קורזון:  אם זה מתרחש יותר צפונה אז טבריה תהיה בסיכון גבוה, ועוד יותר צפונה קרית שמונה וצפת יהיו בסיכון יותר גבוה
איתי קורזון:  יותר דרומה נקבל את יריחו בסיכון וירושלים בסיכון, וככל שנרד דרומה יש פחות סיכון כי יש גם פחות תושבים
איתי קורזון:      אז הרשת הזאת שהקמנו וסיימנו אותה בעיקרון ממש לא מזמן במהלך 2022, וגם מבצענו אותה, זאת אומרת המערכת מובצעה וחוברה לפיקוד העורף
איתי קורזון:  המערכת הזאת מאפשרת לנו לעשות את כל הדברים האלה, את כל ההתרעה הרשתית, רשת צפופה
איתי קורזון:  אני מראה פה סכמה של איך נראית תחנה בשטח, אני אראה תמונות, זה טיפה ימחיש לכם
איתי קורזון:       אלה תחנות המדבר, הן מקבלות אנרגיה מפאנלים סולריים
איתי קורזון:  יש מערכת שידור, פה רואים לוויינית, יש סלולרית, יש פה למשל תחנה של GPS שמודדת מיקום אמיתי בזמן אמת
איתי קורזון:  יש גם סוגים שונים של מכשור, של ציוד, פה התא הוא תת קרקעי כדי שנקבל צימוד יותר טוב של התחנה שתהיה יותר איכותית
איתי קורזון:  אלה המכשירים עצמם, זה למשל מד התאוצה שלנו
איתי קורזון:  פה יושב למטה בעומק של חמישה מטר סיסמומטר
איתי קורזון:  מערכת חשמל עם הארקות, מגני ברקים, כל מה שצריך, גיבוי לשבוע שלם
איתי קורזון:  כל הבטריות האלה מאפשרות לנו למעשה שגם אם הפאנלים הסולריים נעלמים משום מה התחנה תיתן עבודה במשך שבוע
קריאה: יש בעיות של ונדליזם או התעסקות או גניבות מהתחנות?
איתי קורזון: התשובה היא כן, כבר גנבו לנו, פרצו לארבע תחנות, גנבו בעיקר פאנלים סולריים עם בטריות וזה משהו שאנחנו עדיין מתמודדים ומחפשים פתרונות יצירתיים ולא יקרים מדי
קריאה: באיזה אזור בארץ בעיקר?
איתי קורזון: בנגב והערבה
איתי קורזון:  האיכות של הרשת, רק כדי שתבינו בגדול, מה שאני מראה פה זה כמה תחנות שקטות
איתי קורזון:  ככל שאנחנו נמצאים מתחת לקו השחור העליון אז התחנה שקטה יותר, כמה מהנתונים מצליחים להגיע, שזה לא straightforward לקבל מעל 99% מהנתונים שמגיעים לפה, נוחתים פה, מגיעים ולא נעלמים בדרך בגלל כל מיני עניינים טכנולוגיים
איתי קורזון:       הזמנים שלנו, זמני העיכוב, אותם זמנים של תקשורת
איתי קורזון:  אנחנו מדברים עד 800 מילי שניות, זה פחות משנייה
איתי קורזון:  כל האלמנטים האלה מאפשרים לרשת הזאת, לתשתית הזאת, לאלגוריתמיקה של ההתרעה המוקדמת לעבוד כמו שצריך
איתי קורזון:       פה אני מראה ממש על קצה המזלג מה היה לפני ומה קרה אחרי
איתי קורזון:  פה יש רעידה מיולי 2018
איתי קורזון:  מי שזוכר את צבר רעידות האדמה בצפון הכנרת, הרעידה הכי חזקה הייתה 4
איתי קורזון: 5, זו הרעידה הראשונה, 4
איתי קורזון: 2, שהייתה שם, ועדיין לא היו התחנות של רשת תרועה, אלה התחנות שהיו קיימות ומה שקיבלנו זה שזמן ההתרעה היה כ-13 שניות
איתי קורזון:  13 שניות זה משהו שאי אפשר לעשות איתו שום דבר
איתי קורזון:  חצי שנה אחרי כבר הקמנו את כל הצפון מבחינת התרעה ומבחינת התחנות החדשות ואנחנו מקבלים רעידה באותו מקום, עוצמה של 3, זמן ההתרעה היה שלוש שניות
איתי קורזון:  זה מראה לכם את מה שהיינו לפני ומה שאנחנו מסוגלים היום
איתי קורזון:       הטווחים פה באדום, ככל שזה יותר באדום זה אומר שאנחנו מסוגלים לתת התרעה גם בזמנים קצרים יותר
איתי קורזון:  האדומים זה אורך הזמן, האזורים האדומים זה פחות מחמש שניות
איתי קורזון:  זה שהצלחנו לעשות במסגרת מערכת תרועה
איתי קורזון:       הדבר הבא זה איך אנחנו מעבירים את המידע הזה ואיך אנחנו מעבירים את ההתרעה ואת ההתרעה למעשה מפיצים פיקוד העורף ובנינו יחד עם פיקוד העורף איזה שהוא קונספט שבו ההתרעה היא התרעה מתגלגלת ממגניטודה, מעוצמה של 4
איתי קורזון: 5, היא מתגלגלת והיא מתריעה לפי המרחק
איתי קורזון:  זאת אומרת יש לנו קורלציה בין המגניטודה לבין המרחק שאנחנו מתריעים עליו
איתי קורזון:  בנינו את זה יחד עם פיקוד העורף, יש לנו את היכולות האלה, יש לנו יכולות הרבה יותר מזה, אבל זה מה שרלוונטי אלינו
איתי קורזון:  כשהרעידה מגיעה ל-6 ומעלה כל המדינה מקבלת את ההתרעה
איתי קורזון:       אז החלק של זיהוי הרעידות והוצאת ההתרעה זה החלק של המכון הגיאולוגי, פיקוד העורף מפיץ את זה דרך מסר לאומי ובגדול פה אני מראה לכם את התוכנה של פיקוד העורף, של מסר לאומי, ואת מערכת הצופרים ששודרגה גם כן במקביל בשנים האחרונות כדי שהם לא יעכבו את הוצאת הצפירה
איתי קורזון:  יש להם גם את האפליקציה שלהם
קריאה: מה זה האס
קריאה: אמ
קריאה: אסים?
איתי קורזון: זה קשור לאפליקציה שלהם, זה מוציא גם אס
איתי קורזון: אמ
איתי קורזון: אסים
שמעון סולומון: עם פוליגונים כאלה
איתי קורזון: כן
איתי קורזון:  פה יש איזה שהוא סוג של הדמיה
איתי קורזון:  מתחילה רעידת אדמה, זה הגל הראשוני, הכחול, הגל המשני פה זה האדום וכל פעם רגע לפני שזה מגיע, אתם רואים, הקלפי הגיעה ותחנות נוספות נדלקו ואנחנו רואים כל פעם תחנה אחרת נדלקת פה באדום
שמעון סולומון: ככל שזה רחוק יותר העוצמה קטנה יותר, נכון?
איתי קורזון: ככל שזה רחוק יותר העוצמה קטנה יותר
איתי קורזון:  בגדול, חוץ מאם יש אזורים מסוימים עם כל מיני מורכבויות גיאולוגיות למיניהן
קריאה: הטענה שמה שיושב על המקור זה פחות?
איתי קורזון: לא, אם אתה יושב על המקור, יש לנו אזור שנקרא אזור עיוור, שאם אתה יושב עליו אתה לא מקבל התרעה
שמעון סולומון: או שאתה קיים או שאתה לא קיים
איתי קורזון: העוצמה היא הכי גדולה במקור
איתי קורזון:  התנודות, כמות התנודות היא הכי גדולה במקום
איתי קורזון:  העוצמה היא אותה עוצמה, אבל התנודות
קריאה: מה זאת אומרת מקום עיוור? זה מקום שההתרעה לא מגיעה אליו?
איתי קורזון: פשוט ההתרעה לא רלוונטית אליו
איתי קורזון:  אני אקפוץ לשקף הזה, כדי שתבינו
איתי קורזון:  זה האזור העיוור, ההתרעה פה היא חסרת משמעות
איתי קורזון:  אין לה שום ערך כי אין פה שניות
שמעון סולומון: לגבי השאלה הקודמת, זה יוצר את הפוליגונים, כשזה מתרחב אז ההתרעה יודעת להתריע גם מבחינת העוצמה?
איתי קורזון: כן, ההתרעה שלנו מוציאה מיקום ועוצמה
איתי קורזון:  כמות תנודת הקרקע עצמה, אנחנו לא מוציאים את זה, אנחנו קובעים, הייתה רעידת אדמה בעוצמה כזאת וכזאת במרחק כזה וכזה וזהו, וזאת ההודעה שיוצאת
איתי קורזון:  ברגע שזה עבר את ה-4
איתי קורזון: 5 - - -
שמעון סולומון: אז אם מה שמחולל את זה היה 4
שמעון סולומון: 5 ו-50 קילומטר משם זה מגיע אליו, אז זה מגיע גם 4
שמעון סולומון: 5?
איתי קורזון: זו טעות נפוצה בשאלות שאנחנו מקבלים
איתי קורזון:  העוצמה היא העוצמה של הרעידה
איתי קורזון:  אני עכשיו נותן בעיטה לשולחן, זו העוצמה שנתתי לשולחן
שמעון סולומון: אבל ההשפעה שלה?
איתי קורזון: ההשפעה שלה עליך הולכת וקטנה ככל שיש מרחק
שמעון סולומון: אבל מה שאתה רוצה ליידע אותי כאזרח, האזרח רוצה לדעת כמה זה משפיע עליו לוקלית
איתי קורזון: אז ברמת ההתרעה אנחנו לא אומרים לך כמה זה משפיע עליך, אנחנו מתריעים על דברים שאנחנו לוקחים בחשבון שישפיעו עליך
איתי קורזון:  4
איתי קורזון: 5 זו כבר רעידה שכולם מרגישים ואולי יש סיכוי שהיא גם תעשה נזק מסוים
איימן עודה: סליחה על הבורות, אבל בכל זאת אנחנו לא מקצועיים, לכן אנחנו מנסים להבין דברים שהם מבחינתכם ממש א'-ב'
איימן עודה:  שני דברים
איימן עודה:  אחת, המדע לא הגיע לשלב שיידע שיש סיכוי לרעידת אדמה תוך זמן כל כך קצר
איימן עודה:  אני מבין שאם יש פריצת סלע גדולה מאוד מאוד והיא עלולה ליפול בכל רגע, בכל רגע כלומר בכל מספר שנים, אבל עם החיישנים, עם האפשרויות, לא הגעתם עד לשלב הזה, המדע לא הגיע לשלב הזה? והשאלה השנייה, זה נכון שחלק מהחיות, לרבות כבשים, מזהות רעידת אדמה לפני בני אדם?
איילת חאקימיאן: דגים וכלבים, לא?
שמעון סולומון: רק הם לא יודעים להתריע, זו הבעיה
איתי קורזון: אני אתחיל בשאלה השנייה
איתי קורזון:  נכון להיום אני לא מכיר מחקר שעשה את הביולוגיה, הסיסמולוגיה, בצורה סיסטמתית מדעית שבנה גן חיות במרחקים ובנה את זה בצורה מדעית, כמו שבונים ניסוי מדעי, שאתה צריך באמת להיות ב-100% בטוח שמה שאתה מודד ומה שאתה מצלם אצל בעל החיים זה רעידת אדמה
איימן עודה: אין מחקר מדעי
איתי קורזון: אני לא מכיר מחקר מדעי
איתי קורזון:  היו כל מיני תצפיות קטנות כאלה, תצפיות שיכול להיות שהן נכונות, אבל אין לנו כרגע יכולת מדעית לקשור אותן ביחד בצורה משכנעת
איתי קורזון:  זה דבר אחד
איתי קורזון:  גם היום עולם לימוד המכונה וכל הדברים האלה שאתם שומעים, ביג דאטה והדברים האלה, יכול להיות שבדברים האלה תהיה בשורה לנושא החיזוי, אבל נכון להיום אנחנו עדיין לא נמצאים במקום שאנחנו יכולים לחזות רעידות אדמה, עם כל הטכנולוגיה, עם כל הידע שנצבר
איתי קורזון:  זו מערכת מורכבת, בסופו של דבר אנחנו מודדים תנועות או מעוותים, בשפה המקצועית שלנו, אבל אלה תנועות, אנחנו לא מודדים את המאמץ עצמו, מה תקוע שם
איתי קורזון:  את זה אנחנו לא יודעים למדוד, רק להעריך
זהר גבירצמן: איתי, סיימת?
איימן עודה: תודה רבה לך, למדנו
זהר גבירצמן: תודה רבה לאיתי ואנחנו נעבור עכשיו לד"ר רני קלבו, שייקח אתכם למה שהוא עושה
זהר גבירצמן:       (בהמשך הסיור)
רן קלבו: שלום לכם, לי קוראים רני, יש את צפריר פה ואת ורוניק וערן בחדר ממול
רן קלבו:  אנחנו צוות שלוקח את המידע שקרה שם למטה, דיברו איתכם על מערכת ההתרעה, אבל מרגע שהתריעו יושבות מפענחות ומסתכלות ואומרות מה באמת קרה ונותנות בסוף את המידע המדויק ומפיצות אותו לתקשורת, רעידת אדמה במיקום מסוים, בעוצמה מסוימת ובעומק מסוים
רן קלבו:  בשלב הראשון אפילו את זה לא יודעים, אבל הם מגדירים את הרעידה
רן קלבו:       ברגע שהם הגדירו את הרעידה תפקידם נגמר
רן קלבו:  הם הפיצו את המידע הזה לקהל הרחב ובזה נגמר העניין, הם יכולים לעקוב אחרי רעידות המשנה שיקרו, אבל אין להם שום מושג תכלס מה יקרה בשטח
רן קלבו:  בתים ייפלו, אנשים ייהרגו, צינורות ייקרעו, אין להם שום מושג מה יקרה ואנחנו, צוות תרחישים, לוקח את המושכות בשלב הזה והמטרה של הצוות הזה, בהתבסס על כל אירועי העבר שקרו בכדור הארץ ועל כל המדע ועל כל הסטטיסטיקה שהלכו ובדקו מה נהרס, איך נהרס ברעידות שונות, לבוא ולתת איזה שהיא תחזית, לבוא ולהגיד שלדעתנו זה מה שיקרה
רן קלבו:       אז אנחנו משתמשים בתוכנה שנקראת HAZUS, שזה קיצור של Hazard US, והתוכנה הזאת יודעת להתעסק גם ברעידות אדמה, גם בסופות, הוריקנים למיניהם, בהצפות, יש להם המון, ובאירועי צונמי
רן קלבו:  אנחנו משתמשים בזה, משתמשים בתוכנה הזאת הרבה מדינות בעולם
רן קלבו:      מה שאנחנו יכולים לעשות עם התוכנה זה דבר ראשון, להכין לפני האירוע איזה שהוא תרחיש, מה יקרה אם תהיה רעידה בבית שאן 7, להכין את זה מראש, לשלוח את זה למהנדס העיר או לכל מיני אנשים שזה רלוונטי ולעשות תמ"א כלשהי ולהתקדם עם זה לקראת האירוע עצמו
רן קלבו:  כשקורה אירוע אנחנו נהיה הראשונים שנפיץ איזה שהיא מפה שיכולה להגיד: שם בערך יהיה עיקר הנזק
רן קלבו:  עד שאנשים ייצאו, עד שכל אחד ירים טלפון ויגיד שהבית שלו נהרס ופיקוד העורף או המשטרה יבנו אצלם בחמ"לים את תמונת המצב אנחנו כבר נפיץ להם איזה שהיא תמונה שנראית הכי קרובה לסטטיסטיקה העולמית והנתונים שלנו
רן קלבו:  כמובן שאחרי האירוע
רן קלבו:  רוצים עכשיו להתחיל לשקם דברים, אז מה העלויות, איפה יש את עיקר ההרס, את עיקר הערימות שצריך לפנות
רן קלבו:       מה שצריך לזכור, כשאנחנו מדברים על נזק אז יש את המקורות
רן קלבו:  הוא הראה לכם למטה את המקורות לאורך הבקע, אנחנו נכנסים כבר למצאי
רן קלבו:  שאלתם מה יקרה אם יקרה בסיני, אבל ליד סיני אין בתים, גם אם תהיה רעידה קשה לא יקרה כלום, אז הנזק צריך להיות תלוי גם במצאי, אם יש שם דברים, וגם בחוזק של המצאי הזה, מה הרגישות שלו לתנודת הקרקע
רן קלבו:  זאת אומרת אם כל הבתים הם עמידים אז שום דבר לא יקרה גם ברעידת גדולה
רן קלבו:  אז זה לא מכפלות אמיתיות, אבל אנחנו חייבים להתחשב בשלושת המרכיבים האלה
קריאה: הנתונים על כך שייהרסו ברעידת אדמה 50,000 בתים זה שלכם?
רן קלבו: חלק זה שלנו
רן קלבו:  המספר המדויק אני לא יודע להגיד לך, אבל חלק קיים, זו פשוט תוכנה אחרת לפני זה שפיקוד העורף השתמש בה
רן קלבו:  נכון לעכשיו יש מספרים אחרים, אנחנו לא נדבר על מספרים, פחות חשוב המספרים
קריאה: לא, אתם עושים מיפוי לכל הבתים בארץ?
רן קלבו: כן, האינוונטר שלנו, הדאטה שעליו אנחנו מפעילים עכשיו את הרעידה כולל את כל הבתים בישראל, את כל מתקני התשתית, את כל בתי הספר, את כל בתי החולים, כל מה שיש
קריאה: גם בתים ללא היתר?
רן קלבו: כעיקרון זה מה שמרכז מיפוי ישראל רואה כבית, זה לא משנה לו אם בנו אותו בהיתר או לא
רן קלבו:  רואים בית בתצ"א זה בית
קריאה: יודעים לזהות אם הוא בנוי מבחינה הנדסית?
רן קלבו: אז אם אני לא יודע אז אני פשוט אומר שהוא כנראה גרוע ואני מכניס אותו לקטגוריה של הגרועים, ואז הוא ייפול לטעמי
רן קלבו:  בסוף הוא לא ייפול כי אולי הם כן שמו מספיק ברזל
רן קלבו:  זאת אומרת אנחנו לא אחראים על זה, אבל אנחנו כן ניזונים מזה
רן קלבו:       אלה הנושאים שאני אדבר עליהם, קצת על פיזור ועל הסתברות של רעידות אדמה
רן קלבו:  נדבר על אירועים יחידניים, זאת אומרת איזה שהוא אירוע שקורה במקום מסוים
רן קלבו:  מילה אחת על איך HAZUS מחשב את זה ושני נושאים שאנחנו קוראים להם, האחד זה תרחיש זמן אפס ואחד זה תרחיש אמת
רן קלבו:       אז ראיתם את זה קודם, הרבה רעידות אדמה לאורך בקע ים המלח
רן קלבו:  נעשתה עבודה שבה עשו מקבצים, לקחו מקבצים וחילקו את המרחב לאזורים שאנחנו קוראים להם אזורים סיסמוגניים, אזורים שבהם יכולה להיות פעילות סיסמית, רעידות אדמה, ולכל אזור סיסמוגני כזה אני יכול להגיד מה העוצמה
רן קלבו:  הוא הראה לכם את זה בגרף כזה שפעם ב-100 שנה צריך להיות 6 וכן הלאה, אבל הוא דיבר על ארץ ישראל כולה, פה כל קו מייצג אזור סיסמוגני נפרד
רן קלבו:  למשל להגיד שביגור תקרה רעידה 7, לא יכול להיות, כי ביגור הממוצע הוא איפה שהוא בשמאליים
רן קלבו:  לא יקרה לו אף פעם עוצמה 7, 6
רן קלבו: 5 זה המקסימום שלו
רן קלבו:  זה מה שכתוב שם גלבוע
קריאה: לצורך השוואה, מה הייתה העוצמה של הרעידה בטורקיה וסוריה שהייתה?
רן קלבו: היה להם 7 משהו ועוד 7 משהו
קריאה: והמקסימום שיהיה בבקע ים המלח - - -
רן קלבו: אז תלוי איפה
רן קלבו:  למשל יש נגיד רעידות שיהיו יותר צפוניות, נגיד בחולה ובכנרת, אתם רואים כאן, חולה, כנרת ודברים צפוניים בתוך לבנון, יידעו לייצר 7
רן קלבו: 5
רן קלבו:  בערבה, בים המלח, אילת, כל אלה יודעים לייצר 7