GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: הוועדה היא אכן ועדת המדע והטכנולוגיה, ואני חושב שמה שמאפיין את עולם המדע והטכנולוגיה זה המהירות שהדברים נעשים, קצב ההתפתחות האדיר, ובמובן זה אנחנו בהחלט בכנסת עומדים בסטנדרט הזה.
יריב לוין: אני חושב שחברת הכנסת לשעבר עינב קאבלה עוד לא הספיקה לעכל את זה שהיא נבחרה לכנסת וכבר עמדה בראשות הוועדה, והנה עוד לא הספקנו לעכל את התפטרותה ויעל נכנסת לכנסת וכבר נכנסת לתפקיד הזה, כך שבמובן הזה לפחות הכנסת הולכת יד ביד עם המדע וצועדת קדימה במהירות אדירה, והדברים הם מאוד מאוד דינמיים והם משתנים כל רגע.
יריב לוין: קודם כול, אני רוצה להודות לעינב על העבודה שהיא עשתה כאן.
יריב לוין: אני חושב שהיא הצליחה בזמן קצר לעשות פה באמת עבודה רצינית, והצליחה גם לקדם בהיקף גדול חקיקה, מה שלא תמיד קורה בוועדה הזו, והיא עשתה את זה גם בצורה מהירה ובאופן מאוד נכון ומדויק בעזרת צוות הוועדה וכמובן חברי הכנסת כאן.
יריב לוין: יעל, אני רוצה לאחל לך הצלחה.
יריב לוין: אני חושב שהנושאים שהוועדה הזו עוסקת בהם הם ברובם נושאים שאפשר לייצר סביבם הסכמות רחבות, ולכן אני גם מקווה שכאשר יהיה מקום ותמצאי לנכון להעלות נושאים, אפשר יהיה לקבל את ההסכמה של ועדת ההסכמות ולקיים כאן את הדיונים ולהפעיל את הוועדה הזו.
יריב לוין: זה נכון שבדרך כלל בתקופות פגרה היקף הפעילות הוא מצומצם, אבל צריך לקחת בחשבון שאנחנו, לצערנו הרב, נמצאים במציאות של מערכת בחירות כמעט רציפה והכנסת כמעט ולא פועלת במשך תקופה ארוכה מאוד.
יריב לוין: יכול להיות שלנוכח המצב הזה יש מקום לנסות לעשות בכל זאת איזשהו מאמץ ולתת מענה לדברים שנמצאים על השולחן ככל שהדבר הזה מתאפשר.
יריב לוין: אני בטוח שעם הידע והדברים שעשית בעולם שמחוץ לכנסת, שלהרבה מהם יש נגיעה גם לנושאים שהוועדה הזו עוסקת בהם, תוכלי גם בזמן הזה, ובאמת זה לא זמן ארוך שעומד לרשותך, בכל זאת לקדם דברים ולהשאיר כאן בסיס טוב גם להמשך הדרך.
יריב לוין: אני מאחל לך הצלחה גדולה ומאחל לכולנו שנשכיל באמת לנצל את הזמן שנותר לנו עד תום הקדנציה הזו בצורה מיטבית.
משה אבוטבול: קודם כול, ברכות לרגל המינוי.
משה אבוטבול: אני חושב שזו ועדה מאוד מאוד חשובה.
משה אבוטבול: כחבר הוועדה הייתי שותף לכל הדיונים פה בוועדה.
משה אבוטבול: אני חושב שתוכלי לתרום המון.
משה אבוטבול: עינב עשתה עבודה מאוד מאוד טובה.
משה אבוטבול: מצד אחד, היא הייתה פתוחה גם לדברים נוספים שקיימים בציבורים אחרים.
משה אבוטבול: הדוגמה החשובה ביותר היא העברת חוק הפקס שאני וידידי הרב מלכיאלי קידמנו פה, וזה עבר כמובן דרך הוועדה.
משה אבוטבול: היו המון דיונים, אבל בסופו של דבר החוק נכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.
משה אבוטבול: יש עוד הרבה מה לתקן.
משה אבוטבול: מצד אחד, אנחנו צריכים להבין את הקידמה, המדע והטכנולוגיה ואת כל הדברים האלה, אבל אסור לנו לשכוח פלחים מסוימים באוכלוסייה שנמצאים קצת אחורה, אם זה עולים חדשים, חרדים, ואוכלוסיות נוספות שלא יכולות להשתמש בסמארטפונים ובכל הדברים.
משה אבוטבול: עלינו להנגיש עבורם את השירות עד כמה שיותר.
משה אבוטבול: כאדם חברתי חשוב לומר שיש לדאוג גם לאוכלוסיות הללו, ומצד שני, לאפשר עולם פתוח ורחב לאלה שכן נמצאים קדימה.
משה אבוטבול: אני חושב שהוועדה הזו תתרום המון למדינת ישראל.
משה אבוטבול: עינב עשתה עבודה נהדרת, ואני רוצה להודות לה.
משה אבוטבול: חבל שהיא לא נמצאת פה בזמן העברת השרביט, זה היה יכול להיות יותר חביב אם היא הייתה פה.
משה אבוטבול: היא באמת חסרה פה.
משה אבוטבול: אני בטוח שהיא תקבל ד"שים חמים מאיתנו על עבודתה הטובה.
משה אבוטבול: אדוני יושב-ראש הכנסת, גם אני כמוך מצר.
משה אבוטבול: כולם לקחו את התמונה שלך כשהרמת את הפטיש ואמרת שהכנסת מתפזרת.
משה אבוטבול: זו הייתה תמונה הכי עצובה שראיתי מהכנסת.
משה אבוטבול: אסור שזה יהיה כך, אנחנו חייבים לבסס את המשילות ואת השלטון.
משה אבוטבול: אני מקווה שגם ידידי איתן ייתן יד לכך שבפעם הבאה תהיה קואליציה איתנה, בעזרת השם.
משה אבוטבול: אני לא יודע איך, אבל אני בטוח בדבר אחד - שנשמור קצת יותר על העבודה.
משה אבוטבול: לדוגמא, 12 חוקים שהגשתי נמצאים על המגש, וצריך להתחיל הכול מהתחלה – טאבולה ראסה.
משה אבוטבול: זה כאב לב מאוד גדול כי עבדתי קשה על זה, וזה אחד מהדברים.
משה אבוטבול: אני מקווה שזו תהיה באמת הפעם האחרונה לבחירות.
משה אבוטבול: אני פעם חשבתי שכנסת צריכה לכהן קדנציה מלאה של ארבע שנים, כמו במקומות אחרים, ואם כן, פיזור כנסת יכול להיות רק אחרי שנתיים, אבל השיטה שלנו קצת שונה.
משה אבוטבול: אהבתי את מה שאמר אז יריב, שכל אלה שמחאו שם כפיים כל כך חזק, לא בטוח שיהיו אלה שיישארו איתנו, וחבל.
יעל רון בן משה: חברת הכנסת תהלה פרידמן, בבקשה.
תהלה פרידמן: ברמה האישית, אני מניחה שהתלבטת אם לבוא, וזה טבעי.
תהלה פרידמן: זו התלבטות טבעית.
תהלה פרידמן: אני רוצה לומר לך תודה שעשית את זה.
תהלה פרידמן: זה סוג של כניסה מתחת לאלונקה.
תהלה פרידמן: אני שמחה שבאת, ותודה על זה.
יעל רון בן משה: ברשותכם, אסכם בקצרה.
יעל רון בן משה: קודם כול, אני מודה ליושב-ראש הכנסת יריב לוין.
יעל רון בן משה: זו פעם שלישית שאנחנו נפגשים בשבוע, וכבוד הוא לי כל פעם מחדש.
יעל רון בן משה: אני רוצה להודות לחברי, יושב-ראש הסיעה שלי, חבר הכנסת איתן גינזבורג, לחברתי חברת הכנסת תהלה פרידמן, לחבר הכנסת אבוטבול ממפלגת ש"ס.
יעל רון בן משה: בירך אותי חבר הכנסת מרגי, ואני חשבתי שזו ברכה מאוד מרגשת במעמד נאום הבכורה.
יעל רון בן משה: אני רוצה להודות גם למזכירת הכנסת, הגברת ירדנה מלר הורוביץ ולמנהלת הוועדה איילת חאקימיאן - תודה על כל העבודה שנעשית כאן.
יעל רון בן משה: חברת הכנסת קאבלה היא חברתי והיא תמשיך להיות חברתי, גם אם דרכנו הפוליטיות נפרדת.
יעל רון בן משה: עקבתי אחרי עבודתה פה בוועדה, ואני מודה לה על העבודה היפה.
יעל רון בן משה: על אף התקופה המורכבת, אני סמוכה ובטוחה שחברי הוועדה בהנהלת איילת ימשיכו בעבודתם הטובה.
יעל רון בן משה: כמי שמגיעה מהגליל וכמי שניהלה בשלטון המקומי, זו זכות גדולה עבורי להזכיר כאן את שלמה בוחבוט, ראש עיריית מעלות-תרשיחא, שפתח לי את הדלת בפעם הראשונה ומינה אותי למנכ"לית, ואת שמעון לנקרי, ראש עיריית עכו, שעבד איתי כמנכ"לית בשנתיים האחרונות.
יעל רון בן משה: אני מכירה היטב את האתגרים הטכנולוגיים והמדעיים בכלל חלקי החברה הישראלית.
יעל רון בן משה: תקופת הקורונה הזו המחישה והציפה לנו את הפערים הגדולים בין המרכז לפריפריה הגיאוגרפית.
יעל רון בן משה: זה לא מספיק שחילקנו מחשבים ניידים לבתים של הילדים.
יעל רון בן משה: סביב הלמידה מרחוק גילינו פערים טכנולוגים רבים ונוספים.
יעל רון בן משה: אני שמחה ומודה על ההזדמנות לשבת פה ואני מקווה שאם נצטרך אכן נוכל להביא לכאן סוגיות לפתרון, כך שלא יישארו ילדים מאחור, וגם בהקשר לאוכלוסיות שציין חבר הכנסת אבוטבול וגם אוכלוסיות נוספות שלא צוינו כאן, וגם אם יהיו צרכים נוספים.
יעל רון בן משה: אנחנו מגיעים עכשיו מדיון בוועדת חוקה, המציאות לא נעצרה.
יעל רון בן משה: יש דברים שצריך לפתור היום ונצטרך לפתור גם מחר.
יעל רון בן משה: האתגרים לא נהיים קטנים יותר על אף התקופה.
יעל רון בן משה: אני מודה לכל מי שכאן ועושה עבודתו נאמנה ועל התמיכה של חברי הבית.
קריאות: מזל טוב ובהצלחה.
עינב קאבלה: אני שמחה לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: היום יום שלישי, כ"ט בכסלו התשפ"א, 15 בדצמבר 2020.
עינב קאבלה: אנחנו מציינים היום בכנסת את יום זכויות האדם הבין-לאומי.
עינב קאבלה: הנושא של הישיבה היום: הגנת הפרטיות והשלכות שונות של השימוש בטכנולוגיות זיהוי פנים במרחב הציבורי.
עינב קאבלה: אני חייבת להודות שכשהחלטנו לקיים את הדיון בנושא הזה, הגעתי עם רמה מסוימת של חששות מהסיכונים כפי שהכרתי אותם ברמה כללית, לא אחרת, מתוך תפיסה שהזכות לפרטיות ניצבת כאן בחשיפה מטרידה וגם דברים נוספים, ואז העמקתי קצת יותר וקראתי את הדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שתכף נשמע עליו יותר, וגם קראתי במקורות נוספים.
עינב קאבלה: מהמעט שהספקתי לפני הדיון, הבנתי שבהחלט יש סיבה לחששות ואולי צריך לדאוג אפילו יותר.
עינב קאבלה: השימוש בטכנולוגיות זיהוי במרחב הציבורי ובכלל, זיהוי פנים, מעלה שאלות לא פשוטות והבנה שיש צורך במלאכת איזונים מורכבת, ובעיקר שיש פה סוגיות שחייבים להידרש להן.
עינב קאבלה: זה לא משהו רחוק וערטילאי, ולחלוטין כבר כאן.
עינב קאבלה: אז כמו שציטטו גם רועי וגם האגודה לזכויות האזרח במסמכים שהם הכינו, אני מרשה לעצמי לשלוף את הציטוט שצד לי את העין, של נשיא חברת מייקרוסופט, בראד סמית', שדיבר על זה שהג'יני כבר יצא מהבקבוק או יוצא מהבקבוק, ואנחנו צריכים לראות מה עושים בסוגיה הזאת.
עינב קאבלה: השילוב של שימושים מסחריים וזמינות הטכנולוגיות בשוק לזיהוי פנים ברמה גבוהה ומאגרי המידע שלא מספיק מוגנים מייצרים סיכונים שהולכים ומתגברים ולכן, אנחנו מקיימים את הדיון היום.
עינב קאבלה: אנחנו נפתח עם רועי גולדשמידט, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שהכין לנו את הדוח.
עינב קאבלה: בבקשה רועי.
רועי גולדשמידט: (באמצעות מצגת) בוקר טוב.
רועי גולדשמידט: המצגת תעלה?
רועי גולדשמידט: אז כאמור, אני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
רועי גולדשמידט: המסמך שכתבתי ארוך יותר ממה שאני אספיק לדבר עליו במסגרת הזאת והוא זמין באתר הכנסת, באתר הוועדה.
רועי גולדשמידט: בדקות הקרובות אני אנסה לדבר על זיהוי וניתוב המרחב הציבורי בהיבט של השימוש במצלמות ובניתוח וידאו או מה שנקרא "וידאו אנליטיקס".
רועי גולדשמידט: אני לא אדבר על איכוני שב"כ, נתוני מיקום בסלולר, מוני חשמל חכמים, רמקולים חכמים או המערכת שנחשף בתקשורת שהמשטרה משתמשת למעקב אחר גולשים ברשת ושתידון בוועדת המדע בשבוע הבא.
רועי גולדשמידט: אבל למרות שאני לא אדבר על כל אלה, תשמרו לכם את כל אלה ברקע, ב"back mind", כי בסוף כולם חלק מהמרחב הזה שבו אנחנו מנוטרים על-ידי כל מיני שחקנים עם אינטרסים שונים, ומשאירים אחרינו עקבות דיגיטליות ופיסיות בכל מקום.
רועי גולדשמידט: אז אנחנו מדברים על "וידאו אנליטיקס", אנחנו מדברים על משפחה של טכנולוגיות שלא נזכור את כולן במסגרת הזאת אבל אני כן אתייחס לכמה דוגמאות: קודם כל, האחות המפורסמת ויש שיאמרו הידועה לשמצה – זיהוי פנים, שאנחנו מדברים גם על אפשרות של זיהוי פנים בזמן אמת.
רועי גולדשמידט: כלומר, ההשוואה בין מערכת שאוספת את תווי הפנים שלנו במרחב הציבורי ויודעת להשוות אותם אל מול מאגר ולזהות אותנו, וגם זיהוי פנים בתרחישים יותר סטריליים, שבהם יש אפשרות להשוות בין תמונה שההרכשה שלה נעשית בצורה סדורה יותר ולא בזמן אמת, אל מול מאגר או אל מול הפנים של האדם עצמו.
רועי גולדשמידט: תמצות וידאו – אנחנו מדברים על יכולות שלא הכרח לדבר בתוכם על זיהוי פנים למרות שלרוב, עסקאות החבילה האלה היום כוללות גם את היכולת הזאת וגם את היכולת הזאת אבל תמצות וידאו זאת האפשרות לקחת דאטה של הרבה מאוד מצלמות ויכול להיות שגם הרבה מאוד מקומות אבל צורך העניין, בואו ניקח את הכנסת לדוגמה – אז להצליח לעשות חיתוכים מגוונים מאוד על המידע שנאסף ממצלמות שאני לא יודע אם מופעלות פה אבל בכוונה, זאת דוגמה ערטילאית כי אנחנו לא יודעים על אופן האיסוף שנעשה בכנסת למרות שאפשר להניח שבמידה מסוימת הוא נעשה, ואני יודע שבכנסת הוא נעשה אבל לנטר את המידע הזה להצליח לזהות אנשים ולצורך העניין, להחליט שכל מי שלובש חולצה שחורה, אני רוצה לעקוב אחריו.
רועי גולדשמידט: אני יכול לעשות timestamp, לתייג מבחינת הזמן את כל האנשים שלבשו חולצה שחורה ועברו פה במסדרונות ולהחליט אחרי מי אני רוצה לעקוב.
רועי גולדשמידט: בהקשרים של מרחב ציבורי – זה היכולת לזהות רכבים מסוג מסוים או רכבים שנסעו במהירות מסוימת או רוכב אופניים שנסע נגד הכיוון.
רועי גולדשמידט: אין סוף חיתוכים שאפשר לעשות אותם בכלים האלה.
רועי גולדשמידט: יש חברה ישראלית שצמחה באוניברסיטה העברית ונקנתה על-ידי חברה בין-לאומית שהתפרסמה בתחום הזה של Video Synopsis שנקראת "בריפקאם".
רועי גולדשמידט: הטכנולוגיה השלישית זה זיהוי לוחית רישוי, שאמנם היא פחות פולשנית מזיהוי פנים אבל בעצם העובדה שלרוב, לכלי רכב יש מספר מצומצם של נהגים, היא מאפשרת ליצור גם כן שרשרת-עקבות של המיקומים שלנו, ככל שנשמרים מאגרים שמתעדים אותם, ואתייחס לזה קצת בהמשך.
רועי גולדשמידט: אני לא אקריא את כל הרשימה הארוכה שנמצאת כאן, בשקף.
רועי גולדשמידט: אני כן אומר בהכללה, שההזדמנות שבזיהוי פנים זה האפשרות להזדהות בצורה חד-ערכית, בלי צורך באיזה שהוא זיהוי פיסי, לצורך העניין כרטיס או קוד או כל מיני אמצעים אחרים שאנחנו רגילים להזדהות באמצעותם, והאפשרות שזה יהיה הזדהות מאוד חזקה.
עינב קאבלה: זה איתך תמיד, מה שנקרא.
רועי גולדשמידט: וכמו שאפשר לראות ברשימה, זה דוגמאות מחו"ל אבל יש כלל שימושים שאפשר לעשות עם זיהוי פנים.
רועי גולדשמידט: היום יש בחו"ל ספקי שירות שמבצעים תשלומים באמצעות זיהוי פנים.
רועי גולדשמידט: כמובן זיהוי לאיתור נוכחות.
רועי גולדשמידט: גם סביב הקורונה, הצורך בלזהות אנשים מרחוק במבחנים או בכל מיני תרחישים אחרים גדל, ויש חברות, כולל ישראליות, שמציעות או פועלות לפתח טכנולוגיה שמאפשרת לזהות פנים גם כשאנחנו לובשים מסכה.
רועי גולדשמידט: לגבי הסיכונים שנמצאים בצד שמאל – אני גם אותם לא אפרוט לפרוטות אבל כמובן שנושא שפרטיות, שיושבת-הראש הזכירה בפתח הדברים אבל גם העניין של זליגת שימושים או מה שנקרא Function Creep – וזה התרחיש שבו יש דיון ציבורי ומחליטים על תרחיש לגיטימי לשימוש אבל בפועל, נעשים שימושים משניים שהם לא בהכרח עולים בקנה אחד עם התכלית המקומית.
רועי גולדשמידט: דוגמה אקטואלית זה השימוש באיכוני שב"כ, שאמרתי שאני לא אתייחס אליהם בפירוט אבל כאינדיקציה, השימוש באיכוני שב"כ שעילת הקיום המקורית שלו הייתה מאבק בטרור, ובפועל נעשה בו שימוש לאיתור מגעים בהקשר של קורונה.
רועי גולדשמידט: כן, משפט אחד על אפליה אלגוריתמית או טעויות מכונה שלא אכנס אליו אבל בפועל, מערכות זיהוי פנים מזהות טוב יותר גברים לבנים מאשר נשים, ילדים או קשישים ואנשים מקבוצות אתניות שונות.
רועי גולדשמידט: ולכן, ברגע שהכניסה שלי למקום מסוים תלויה באפשרות שלי להזדהות – אז מערכת כזאת, ביישומים שלה, במצבה כיום, היא כביכול מפלה.
רועי גולדשמידט: ייתר תרחישי האפליה האלגוריתמית יותר מורכבים אבל זה פחות רלוונטי להיבט הזה ויותר להיבטים של מערכות בינה מלאכותית בקבלת החלטות.
רועי גולדשמידט: אם תוכל לעבור לשקף הבא – פנינו לכמה משרדי ממשלה ואני אציג בקצרה כמה ממצאים: עיר ללא אלימות והתכנית למלחמה באלימות, סמים ואלכוהול מופעלת כיום תחת המשרד לקידום קהילתי, והיא הייתה בעבר בבט"פ.
רועי גולדשמידט: מהמענה שקיבלנו, אנחנו רואים שיש שימוש במצלמות חוזי בלבד ללא יכולות מתקדמות של ניתוח וידאו אבל שימו לב לבולט אחד לפני אחרון – חלק מין הרשויות רכשו באופן עצמאי מערכות ניתוח וידאו.
עינב קאבלה: זה לא אומר ש - -
רועי גולדשמידט: נכון, זה לא אומר זיהוי פנים, זה אומר וידאו-אנליטיקה.
רועי גולדשמידט: אף גורם, מכל הגורמים שפנינו אליהם, לא ציין שהוא עושה שימוש בזיהוי פנים, ולייתר דיוק, כולם ציינו שהם לא עושים שימוש ביכולת כזאת.
רועי גולדשמידט: אני רוצה להתייחס שוב, כי אני מתייחס לזה כאל משפחה של טכנולוגיות, שלמרות שהתכנית עצמה לא כללה את היכולות האלה, היכולות האלה נקנו על-ידי חלק מהרשויות, מה שאומר על השונות והיכולת של כל רשות היום לעשות כראות עיניה בהיבט הזה.
רועי גולדשמידט: כמו שהתייחסנו – אין אפשרות זיהוי ביומטרי.
רועי גולדשמידט: השקף הבא – כחלק מהתכנית לחיזוק הביטחון האישי במרחב הכפרי, שנועד להתמודד עם פשיעה חקלאית, הוצבו 63 מצלמות זיהוי לוחית רישוי – LPR - License-plate recognition ב-17 יישובים.
רועי גולדשמידט: זה אומר יותר משלוש מצלמות ביישוב בממוצע.
רועי גולדשמידט: בתשובה שקיבלנו נאמר שמעגל הצילומים מחובר למזכירויות היישובים בהם הוצבו ונבדק רק מול מאגר הרכבים של תושבי היישוב.
רועי גולדשמידט: כלומר, אם משווים את נתוני המצלמות אל מאגר הרכבים, ואם רואים רכב שלא שייך לתושב היישוב אז כנראה יכול להתבצע איזה שהוא מעקב אחריו.
רועי גולדשמידט: אבל בפועל, בשלב הבא בתשובה, נאמר גם שבחלק מהיישובים המצלמות חוברו למצלמות של "עין הנץ", שזו מערכת משטרתית, לטובת פעילות המשטרה במסגרת סמכויותיה.
רועי גולדשמידט: המשרד לביטחון פנים, גם לפנייה שלנו, סירב להתייחס לשימושים שלו במערכת "עין הנץ".
רועי גולדשמידט: בנושא זה יש עתירה של האגודה לזכויות האזרח, יש לא מעט כתבות בתקשורת, למי שמתעניין.
רועי גולדשמידט: נטען שמבצעת אגירה של המידע ממערכת ה-LPR הזאת של המשטרה, ונטען שהשימושים בה נעשים לא רק בתרחישים שבהם האדם עובר עבירה אלא גם בתרחישים שהוא נוסע לתומו ולא עשה איזו שהיא עבירה במרחב הציבורי אבל הכל טענות.
עינב קאבלה: אנחנו נעלה את הטענות האלה בהמשך.
רועי גולדשמידט: אם תוכל לעבור עוד שקף – פנינו לחמש הרשויות הגדולות בישראל בבקשה למידע על פריסת המצלמות ועל השימושים שלהן.
רועי גולדשמידט: לא אעבור פה אחד-אחד אבל אני כן רוצה להגיד בצורה כללית שאנחנו רואים פריסה בהיקפים מאוד משמעותיים של מצלמות.
רועי גולדשמידט: בירושלים פרוסות כ-1,000 מצלמות, בתל-אביב כ-1,200 מצלמות.
רועי גולדשמידט: אנחנו מדברים לא רק על מצלמות ביטחון אלא גם על מצלמות ניטור תנועה, שכוללות יכולות אנליטיקה.
רועי גולדשמידט: בקרת כניסות לרחובות שמבוססת על מערכות LPR בירושלים ואני חושב שגם בתל-אביב, בחלק מהתרחישים, כולל למשל אפשרות לזהות רכבים מזהמים באמצעות מערכת LPR שמשווה לנתוני מאגר רכבים מזהמים.
רועי גולדשמידט: אכיפת חנייה ונסיעה בנתיב תחבורה ציבורית.
רועי גולדשמידט: כלומר, רכב שלא מורשה לנסוע בנת"צ ומזהים את מספר לוחית הזיהוי שלו בנת"צ – מופעלת עליו אכיפה.
רועי גולדשמידט: בפתח-תקווה ובראשון – בראשון לא קיבלנו נתונים מפורטים אבל בפתח-תקווה ובראשון, ההיקף של השימוש באנליטיקה כנראה מוגבל יותר אבל אפשר לראות שמערכת ה-LPR היא מערכת מאוד-מאוד נפוצה בזיהוי לוחית רישוי ומאוד נפוצה בשימוש.
רועי גולדשמידט: כאמור, אפשר לראות את ההצלבה של זה מול כל מיני מאגרים.
רועי גולדשמידט: כרגע זה מאגרים בראשון לציון בהשוואה מול מאגר תווי תושב כדי להקנות חנייה אבל אפשר לראות כאן את האפשרויות שגלומות במרחב הזה ואת ההבנה של זה, שבמובנים מסוימים עדין בחיתוליו.
רועי גולדשמידט: לפי התשובות שקיבלנו, וזה גם כתוב פה – בחלק מהרשויות גם שאלנו את השאלה הספציפית הזאת כשאלת מטרה אבל אף אחת לא ציינה שהיא עושה שימוש בטכנולוגיה כזאת וחלקן, כששאלנו במפורש, אמרו בצורה מפורשת שהם לא עושים שימוש בזיהוי פנים.
רועי גולדשמידט: זה לא אומר שמשרד ממשלתי, רשות ביטחון כלשהי, לא תפעל ביישומים כאלה בתוך המרחב הזה.
רועי גולדשמידט: זה אומר שהעיריות עצמן לא עושות פעילות כזאת.
עינב קאבלה: לא עושות פעילות אבל המידע כן נאגר אצלן.
רועי גולדשמידט: מערכות ה-LPR – הן מוחקות אותו, יש להן אמצעי מחיקה.
רועי גולדשמידט: אני מניח, אנחנו לא הצלחנו לרדת לרזולוציות האלה עד הסוף אבל שאלות נלוות שאפשר לשאול ויהיה ראוי לשאול זה לגבי כמה הנושאים האלה מוטמעים בנהלים, וכמה כללי המחיקה הם זהים.
רועי גולדשמידט: אני מנחש שהם לא זהים.
רועי גולדשמידט: אנחנו כן קיבלנו תשובה מחלק מהגופים לגבי כללי המחיקה שהם מחילים ועל שימוש בנהלים שלהם.
רועי גולדשמידט: אני כן אזכיר במרחב הזה עוד מצלמות שמצלמות כרגע ללא אנליטיקה אבל מצלמות גוף של פקחים.
רועי גולדשמידט: מצלמות גוף של שוטרים לא מוזכרות פה אבל שוב, זה עוד אלמנט במרחב הזה.
רועי גולדשמידט: עד כאן השקף הזה.
רועי גולדשמידט: השקף האחרון – אני רוצה לסגור בסוגיות עקרוניות: קודם כל, מהמסמך שלנו עולה שאין מדיניות כוללנית, לא בממשלה ולא ברשויות.
רועי גולדשמידט: יש נוהל שמשרד הפנים, ביחס לחניה, נוהל מצלמות חניה, אי אפשר להתייחס לנוהל הזה כאל מסגרת כוללנית להתייחסות, להבנתי.
רועי גולדשמידט: אין חקיקה ייעודית בנושא הזה, יש הנחיות והמלצות כולל הנחיות של הרשות להגנת הפרטיות ביחס להצבת מצלמות במרחב הציבורי.
רועי גולדשמידט: ההנחיות מ-2012 אם אני לא טועה, כולל הנחיות יותר עדכניות ביחס לשימוש ברחפנים וכאמור, נוהל משרד הפנים שהזכרתי.
רועי גולדשמידט: מה שזה אומר בעצם זה שיש לנו איזה מרחב שבו צריך לעשות פרשנות.
רועי גולדשמידט: מי שמשקיע בלפרש וללמוד יכול להבין עקרונות ביחס לשימוש נאות או בלתי נאות אבל אין התייחסות, אין מסגרת רגולציה או אסדרה שמתחת את זה בצורה ספציפית.
רועי גולדשמידט: כן הממונה על ההזדהות והיישומים הביומטריים במערך הסייבר, שיושב משמאלי, ציין בפנינו שהם פועלים לגיבוש הנחיות בהקשר ליישומים ביומטריים בהקשר הזה.
רועי גולדשמידט: אני כן רוצה עוד נקודה אחת – דוח מבקר המדינה, שאני ממליץ למי שמתעניין בנושא לקרוא אותו כי הוא מרתק, מתעסק במאגרים ביומטריים.
עינב קאבלה: מאיזה שנה?
רועי גולדשמידט: ממאי השנה, 70ב.
רועי גולדשמידט: הוא מתייחס למאגרים ביומטריים ויש שם כל מיני מאגרים אבל באופן מפתיע או שלא, דווקא לא המאגר הביומטרי הידוע ובמוקדו אלא במאגר של משרד התחבורה, שיש לו תמונות, והתמונות האלה הן באיכות ביומטרית, מה שאומר שאפשר להפיק מהם הזדהות וזיהוי, ונעשים בו לא מעט שימושים משניים של משטרת ישראל, של משרד ראש הממשלה, של רשות המסים, של צה"ל.
רועי גולדשמידט: חלק מהם מקבלים שיקוף יום-יומי שלו – כלומר, כל יום מקבלים העתק של המאגר, תמונת ראי שלו, וחלק מהם בהיקפים יותר קטנים.
רועי גולדשמידט: רשות המסים למשל, בהיקפים יותר קטנים ביחס לנישומים.
רועי גולדשמידט: גם המשרד לשוויון חברתי – גם הוא מקבל שיקוף של המאגר.
רועי גולדשמידט: כלומר, לא מעט גורמים שמקבלים גישה למידע שנמצא במאגר הזה למרות ששר התחבורה לשעבר, סמוטריץ', ציין שהוא החליט על סיום השימוש במאגר הזה, כלומר על ביטולו.
רועי גולדשמידט: התשובה שאנחנו קיבלנו ביולי, אם אינני טועה, הייתה שהנושא נבדק ומצוי בפעילות.
רועי גולדשמידט: בפועל, לא ברור, אולי הממונה על היישומים הביומטריים יוכל להאיר את עינינו ביחס לתמונת המצב שם.
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אחת הבעיות, שהוא הפך להיות המאגר שעוקף את המאגר הביומטרי, שהוא מאגר - -
רועי גולדשמידט: כן, שביחס אליו צריך להתקין תקנות ואף גוף עוד לא התקין תקנות - -
נירה לאמעי רכלבסקי: - - - לשימוש בו ובעצם אנחנו רואים כאן שבפועל קורים דברים שכנראה מייתרים את השימוש במאגרים ביומטריים - - -
רועי גולדשמידט: בדיוק.
רועי גולדשמידט: אני כן אגיד עוד דבר אחד בנושא של זיהוי פנים – השימוש כיום במאגר הזה הוא השימוש הרווח אבל יש היום כלים בשוק שלא דורשים בהכרח את הקיום של המאגר הזה בגלל שאפשר לעשות איסוף מאוד נרחב ונעשה איסוף מאוד נרחב של תמונות הפנים של כולנו מהאינטרנט ושימוש במערכות האלה כי ליצור מאגרים שיאפשרו זיהוי ללא צורך במאגר רשמי כזה.
רועי גולדשמידט: אני חוזר ומסיים במה שהיושבת-ראש ציינה, וזה הדברים שבראד סמית' ביחס לשד בבקבוק או שיוצא כבר מהבקבוק.
רועי גולדשמידט: אני רוצה להגיד שבעניין הזה, תמיד בדיונים על חקיקה או על הסדרת הטכנולוגיה, יש לנו פיגור רגולטורי אינהרנטי.
רועי גולדשמידט: אז לפי תמונת המצב שאנחנו קיבלנו, נראה שאין פיגור אינהרנטי.
רועי גולדשמידט: כלומר, הטכנולוגיה עוד לא הוטמעה בצורה נרחבת, לא ביישומים מסחריים בישראל ולא באופן כללי – אני מדבר על זיהוי ביומטרי ולא על LPR ועל ניתוח וידאו, אני מדבר ספציפי על זיהוי ביומטרי ולכן, ככל שהמחוקק יראה לנכון, יש לי הזדמנות להתמודד עם הסוגיה הזאת לא ב"דיליי" של עשור וחצי אחרי שהתופעה כבר הפכה לדבר שבשגרה.
עינב קאבלה: אני ממליצה לקרוא את כל הדוח המרתק והמקיף שערכת עבורנו.
עינב קאבלה: תודה גם על המצגת.
עינב קאבלה: אני לא בטוחה שאנחנו לא באיזה שהוא פיגור קל - -
רועי גולדשמידט: יכול להיות אבל קל יחסית.
רועי גולדשמידט: ..
עינב קאבלה: אנחנו נלמד את זה תוך כדי הדיון ונחדד את ההבנה.
עינב קאבלה: הזכרת את ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים שנמצא אתנו, רועי פרידמן, ממערך הסייבר הלאומי.
עינב קאבלה: נמשיך אתך, בבקשה.
רועי פרידמן: בוקר טוב ותודה לוועדה שכינסה את הדיון החשוב הזה בנושא שחשוב לכולנו – הסדרת יישומי זיהוי פנים במרחב הציבורי.
רועי פרידמן: במסגרת התפקיד שלי כממונה ליישומים ביומטריים, אנחנו נפגשים בוועדה המשותפת סביב נושא הפיקוח על פרויקט הזיהוי התיעוד החכם.
רועי פרידמן: היום אנחנו פה בכובע שונה, וזה הכובע של גוף שממליץ על מדיניות לאומית אינטגרטיבית בתחום הזיהוי הביומטרי.
רועי פרידמן: המדיניות הזאת גובשה על-ידי היחידה ולצידה קווים מנחים, והם מהווים את שביל הזהב איך מבצעים יישום ביומטרי מאוזן.
רועי פרידמן: השלם הזה במדיניות בא לידי ביטוי על-ידי מספר דיסציפלינות: יישומים ביומטריים זה לא רק ביומטריה, הוא גם ביומטריה, ויש הנחיות איך לבצע נכון את השימוש בביומטריה, והוא גם הגנת המידע והגנת הסייבר כדי לוודא שהמידע נשמר כמו שאנחנו רוצים שהוא יישמר, והוא גם בתפקיד של פרטיות ואחריות של ההנהלה.
רועי פרידמן: רק כשכל המרכיבים האלה בקוקטייל מתבצעים בצורה מאוזנת, אין פיצוץ בתרכובת העדינה והרגישה הזאת, וזה המתווה שהמדיניות ליישומים ביומטריים מניחה.
רועי פרידמן: אני אתחיל מהשרה התחתונה כממונה ליישומים ביומטריים, ואני חושב שנדרשת הסדרה כוללת לנושא של זיהוי פנים במרחב הציבורי בגלל הייחוד והרגישות של הנושא הזה, וכדי לוודא שכשהוא מתבצע – הוא מתבצע בצורה נכונה.
רועי פרידמן: כצעד פנימי בתוך מערך הסייבר, בתוך היחידה, אנחנו נמצאים בשלב מתקדם של גיבוש קווים מנחים לזיהוי פנים במרחב הציבורי.
רועי פרידמן: הנייר הזה הוא בשלבים מתקדמים והוא ייצא להיוועצות בין-משרדית עם כלל משרדי הממשלה, ובוודאי המשרדים הרלוונטיים, ואחרי זה להיוועצות עם הציבור כדי שבאמת הידע של כולם ייכנס לתוך המסמך הזה.
רועי פרידמן: בואו נתחיל עם המצגת – רועי גולדשמידט תיאר היטב את הרקע הטכנולוגי, אז זה יחסוך לי חלק מהנושאים הטכנולוגיים ונוכל להתרכז בנושאים הערכיים.
רועי פרידמן: השקף הבא – הוזכר זיהוי פנים מבוקר ולא מבוקר.
רועי פרידמן: מצד שמאל אנחנו רואים תמונות מבוקרות של נעמה ושלי.
רועי פרידמן: אלה תמונות לטובת ויזה לארצות-הברית, לכן אנחנו נראים כל-כך רציניים, שנלקחו בצורה מאוד מבוקרת, על-פי כללים.
עינב קאבלה: רגע, זו נעמה?
רועי פרידמן: זו נעמה, כן.
קריאה: אפשר לשתף את המצגת?
עינב קאבלה: טוב שמישהו אומר.
עינב קאבלה: אז גם את הקודמת לא ראיתם בזום?
עינב קאבלה: אוי, חבל שלא אמרתם.
עינב קאבלה: לא נורא, זה נמצא באתר.
עינב קאבלה: אז נעשה סדר – טוב שאמרתם, אנחנו עכשיו משתפים.
עינב קאבלה: כמו כן, את המצגת של רועי, שפספסתם, יש באתר אז מי שרוצה לראות אותה – מוזמן.
עינב קאבלה: לא רואים את הצ'אט אז אני מתנצלת בפני מי שפספס.
עינב קאבלה: נציגים בזום, אתם רואים?
קריאות: כן, רואים.
עינב קאבלה: שלום לחברת הכנסת זנדברג.
עינב קאבלה: אני אעדכן אותך שהתחלנו עם רועי גולדשמידט ממרכז המחקר והמידע, שהציג לנו את הדוח המקיף והמרתק בעיני לקראת הדיון.
עינב קאבלה: יש אותו באמצעים שלפניך ואם תרצי אותו מודפס אז גם נדאג לזה.
עינב קאבלה: אני מספרת לך שעכשיו עברנו לרועי פרידמן מהיחידה ליישומים ביומטריים במערך הסייבר, והוא התחיל את המצגת שלו.
עינב קאבלה: כל המצגות באתר.
עינב קאבלה: בבקשה רועי, תמשיך.
רועי פרידמן: אז מצד שמאל אנחנו רואים תמונות מבוקרות.
רועי פרידמן: שיעורי הדיוק של זיהוי פנים על גבי תמונות מבוקרות תפס פי 100 ויותר בעשור האחרון.
רועי פרידמן: זה נובע מכניסה של אלגוריתמיקה מבוססת בינה מלאכותית, זה מגידול וקיום של סטים מאוד גדולים לאימון של הטכנולוגיה הזאת ולכן, הטכנולוגיה הזאת מאוד בשלה עד כדי כמעט – הייתי אומר שזו בעיה פתורה לעשות השוואות גם ב-one to many של תמונות מבוקרות.
רועי פרידמן: מצד ימין יש לנו תמונות לא-מבוקרות, מה שנקרא בשפה המקצועית - - - במקרה הזה, תמונה שלי עם כובע ומשקפי שמש וזקן וכל מיני הסתרות - -
עינב קאבלה: בחיי שאתה מטעה.
עינב קאבלה: ..
רועי פרידמן: - - שהופכות את הזיהוי ליותר מורכב.
רועי פרידמן: ותמונה של נעמה שלא מסתכלת למצלמה, ברזולוציה נמוכה מפה אולי קשה להבחין שזו רזולוציה נמוכה שגם מקשה על הזיהוי.
רועי פרידמן: אותו שיפור של תמונות מבוקרות גם מסייע מאוד בתמונות לא מבוקרות אבל שיעורי הדיוק הם כמובן נמוכים יותר.
רועי פרידמן: אגב, ה-NIST, המכון האמריקאי לסטנדרטים ולטכנולוגיה הוא גוף שעושה מבדקים בלתי-תלויים של אלגוריתמיקה לזיהוי פנים הגדיר את כל הקפיצה בדיוק האלגוריתמיקה כמהפכה.
רועי פרידמן: זה מאוד מרשים.
רועי פרידמן: השקף הבא – הטכנולוגיה כבר שם וזה מביא לכך שזיהוי פנים במרחב הציבורי מתבצע בכל מיני תרחישים, רועי תיאר אותם היטב.
רועי פרידמן: אלה דוגמאות לתרחישים מהעולם, החל מאיצטדיונים ואני אתן כמה דוגמאות: