GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה מטרסו: התביעות הייצוגיות שראינו בנושא הזה הלכו דרך, עשו עיקוף דרך חוק הגנת הצרכן, ובעילה צרכנית ניסו לתבוע את הפגיעה בפרטיות ואת הפגיעה במידע.
נעמה מטרסו: זאת נקודה חשובה.
נעמה מטרסו: הנקודה האחרונה בהקשר הזה היא הנקודה של אחריות הדירקטוריונים.
נעמה מטרסו: דירקטוריונים יושבים ומבקרים, יש פה היום ביקורת על חברות וחברות ציבוריות וחברות פרטיות – אין מספיק דיון היום בדירקטוריונים על הסיכונים כשמידע, ואני מזכירה, הוא נכס העיקרי של מרבית החברות, בטח חברות של טכנולוגיה, בטח במעצמת סייבר כמו ישראל.
נעמה מטרסו: חשוב שגם תהיה הסדרה של מה דירקטוריון צריך לקבל מבחינת דיווחים – אם זה ניהול סיכונים, אם זה מבדקי חדירה שחברות עושות.
נעמה מטרסו: צריך להביא את זה לסדר היום של הנהלות ושל חברות.
עינב קאבלה: בהיבטים שמנית שהם חשובים מאוד, את יודעת להגיד למשל – רשות שוק ההון סיפרה לנו פה שיש להם הנחיות מחייבות שהם מאוד רחבות, שם לדוגמה חלק מהעניין הזה של חובת דיון בדירקטוריונים וממונה אבטחת מידע, דווקא כן יכול להיות.
נעמה מטרסו: מהמפקח על הבנקים, מה שאני זוכרת מהנהלים של המפקח על הבנקים, אני לא בטוחה של רשות שוק ההון, יש איזושהי התייחסות לנושא של דיון בנושא של אבטחת מידע.
עינב קאבלה: באיזו סוג חברות או ענפים את רואה את החסר הכי משמעותי בנושא הזה של אבטחת מידע?
נעמה מטרסו: באמת שזה מצחיק, כי מההיכרות שלי עם השוק, גם חברות סייבר, שהם נותנות שרות סייבר, אז הרבה פעמים דווקא אצלם אני חושבת שיש הרבה פעמים בעיות.
נעמה מטרסו: וגם חברות שלא תחת רגולציה.
נעמה מטרסו: שם באמת יש חור מאוד גדול, וזה יכול להיות אגב חברות של 12 או 40 איש, חברה כאילו קטנה, שמחזיקה מידע על 2 מיליון אזרחים.
נעמה מטרסו: יש חברות כאלה והן לא תחת רגולציה, והן לא נופלות תחת רגולציה של שוק הון או המפקח על הבנקים או רגולציות אחרות שקיימות בשוק.
נעמה מטרסו: אנחנו רואים את זה גם ברמה המשפטית, כשאנחנו מסתכלים על חוזים, על מכרזים, אפילו מכרזים של המדינה, ההתייחסות לאבטחת מידע והגנת הפרטיות היא מאוד מאוד מצומצמת.
נעמה מטרסו: זה משהו שצריך להשתנות גם מלמטה וגם מלמעלה.
עינב קאבלה: תודה רבה, עורכת הדין נעמה מטרסו.
עינב קאבלה: נעבור למערך הסייבר, נמצא איתנו עורך דין עמית אשכנזי, יועץ משפטי של מערך הסייבר הלאומי.
עמית אשכנזי: תודה גברתי על הדיון החשוב, אנסה בקצרה לתאר את העבודה שלנו לאורך השנים בנושא הזה.
עמית אשכנזי: החיבור בין הגנת סייבר לביטחון הלאומי הוא חיבור שקיים בישראל משנת 2002.
עמית אשכנזי: ב-2002 החליטה הממשלה שגופים שהמחשבים שלהם מחוברים לתפקודים חיוניים, מצדיקים מעטפת הגנה ייחודית שניתנה על ידי שירות הביטחון הכללי, לפי החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים.
עמית אשכנזי: נלך קדימה לשנת 2011, בשנה זו הוקם מטה הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה שמבקש להתמודד עם הסוגיה שאנחנו רואים את הסימנים שלה פה.
עמית אשכנזי: הגנת הסייבר כאינטרס ביטחוני נשענת על היכולת להגן על רשת של ארגון שהבעלים שלו בשגרה, זה שמחזיק אותו, זה שקונה את הציוד, זה שמתפעל אותו וזה שגם מתפרנס ממנו, הוא ארגון, ארגון פרטי.
עמית אשכנזי: וזאת זירת מדיניות ציבורית מאתגרת כי כיצד אתה עכשיו גורם לארגון לבצע את הדברים הנדרשים באזור הזה, ומתי אתה גם רואה את הערך המוסף המדינתי – דברים שעלו פה.
עמית אשכנזי: התפיסה המדינתית שאושרה בשנת 2015 מדברת על שתי קומות: קומה ראשונה, נקראה לה קומת היגיינה – המסכות, העמידות.
עמית אשכנזי: היא הקומה שבה אנחנו רוצים שארגונים יפנימו לתוך תהליכי ניהול הסיכונים שלהם את הסיכונים שנובעים מסיכוני הסייבר.
עמית אשכנזי: וכאן כמו שהוסבר גם קודם, במקומות שבהם יש רגולטור ייעודי, שיודע לנהל את הסיכון ולאסדר בגוף, מערך הסייבר הלאומי משמש בתפקיד מכוון.
עמית אשכנזי: הגישה הזאת נובעת משני נימוקים: האחד – כאשר יש חברת ביטוח, מי שאמון על האינטרסים המוסדרים וחוקי הביטוח לגווניהם זה אותו ראש רשות שוק ההון, והוא מכיר את שלל הדברים הרעים שיכולים לקרות מטעויות בדוחות הכספיים או רעידות אדמה וכדומה.
עמית אשכנזי: הדבר השני הוא שהוא יודע לאזן את זה כמו שעלה פה, בין היכולת של החברה לקיים את פעילותה ולהיות מוגנת, לבין העלויות של אותם היבטים.
עמית אשכנזי: אנחנו כגופי הגנת הסייבר חותרים לזה שגוף שרוצה להראות שהוא מטפל בהגנת סייבר, ישקיע בין 10% ל-20% מתקציב המחשוב שלו להגנת סייבר.
עמית אשכנזי: זו העמדה שלנו.
עמית אשכנזי: אנחנו חושבים שגוף שעושה את זה, מצבו הרבה יותר טוב מגוף שלא עושה את זה.
עמית אשכנזי: יש על זה גם נתונים מהעולם.
עמית אשכנזי: בגדול בקומה הזאת, אנחנו מספקים את הידע ומבקשים מהרגולטורים הרלוונטיים בגזרתם לעסוק בנושא.
עמית אשכנזי: אבל זה לא מספיק.
עמית אשכנזי: וכמו שאנחנו רואים, וכמו שאמרה מנכ"לית עמותת פרטיות לישראל – יש חשיבות רבה גם לשתף מידע על מה שקורה במרחב הסייבר כדי לגרום לאנשים לסגור דלתות וחלונות, ולהתקין עדכוני אבטחה בזמן.
עמית אשכנזי: ואת הפעולה הזאת של שיתוף מידע בין ארגונים, מבצע מערך הסייבר באמצעות אגף ה-CERT הלאומי בבאר שבע.
עמית אשכנזי: וגם כאן, באירוע הזה ובאירועים קודמים.
עמית אשכנזי: אנחנו מבצעים את אותם סריקות שתוארו פה ופונים לארגונים על מנת לגרום להם לסגור את הפרצות שעלולות להוות סיכון לאינטרס הציבורי.
עמית אשכנזי: בכל מקרה, הפעילות שאנחנו מתארים, כרגע מבוססת על החלטות הממשלה בנושא הסייבר.
עמית אשכנזי: כאשר אנחנו פועלים משנת 2018 לקדם חקיקה מקיפה שהתפקיד שלה לייצב את כל המדיניות הזאת בתוך מסגרת שלמה שתיתן את התשתית לטווח ארוך לעיסוק בנושא.
עינב קאבלה: אתה רוצה לתת לנו עוד מושג על אתם מנסים לקדם?
עינב קאבלה: בהקשר של החקיקה – אני לא כל כך הצלחתי להבין.
עמית אשכנזי: בהקשר של החקיקה, הדיון בנושא החקיקה נוגע ביכולת לסנכרן את תחום הגנת הסייבר ברמת ההוראות, ברמת העמידות, והיכולת של מערך הסייבר לטפל בתקיפות כאשר הן קורות.
עמית אשכנזי: זה בעצם מה שאנחנו מנסים לקדם בחקיקה.
עמית אשכנזי: היכולת המשפטית להסדיר התמודדות עם סיטואציה שבה ארגון לא משתף פעולה עם פעולות הגנה.
עמית אשכנזי: במקרה הספציפי הזה זה לא המקרה, אז אין מה להיכנס לזה, אבל במקרים דומים, וזה היה חלק משמעותי מהדיון הציבורי.
עמית אשכנזי: היום אנחנו מסתכלים על התמונה מהצד השני.
עמית אשכנזי: במקרים רבים עלתה השאלה מתי המדינה יכולה לבוא לארגון שמנהל את מערכות המידע שלו ולהגיד לו: ארגון יקר ונכבד, אנחנו מבקשים להורות לך לעשות סט פעולות.
עמית אשכנזי: זאת שאלה משמעותית שהיא בדיון הציבורי עד עצם היום הזה.
עמית אשכנזי: השאלה השנייה שנגזרת מזה היא השאלה: נניח שאנחנו מקבלים שהאינטרס הציבורי מחייב את המדינה להתערב לטובת הגנת האינטרסים שדיברנו עליהם כאן, מה מותר למדינה לעשות?
עמית אשכנזי: בתוך הסוגיה הזאת, אחת הסוגיות שהיא כאילו הכי ממולכדת, אבל בעיני היא הכי פשוטה לפתרון, היא סוגיית היחס שבין הגנת סייבר לפרטיות.
עמית אשכנזי: כל מי שמבין מעט במה עושה מגן הסייבר, מבין שמגן הסייבר וגם התוקף באותה מידה, לא קוראים תעודות זהות.
עמית אשכנזי: זה לא מעניין אותם, הם לא קוראים מידע קריא על ידי אדם – הם נותנים פקודות בשפת מכונה למחשב.
עמית אשכנזי: ובהתאמה לזה התוקף נותן פקודות למחשב כדי להדליף את המידע, ובהתאמה לזה מגן הסייבר שמבקש להבין מה קרה, מתחכך במידע בפורמט ממוחשב שעוסק בתקיפה.
עמית אשכנזי: גם האירופאים שאנחנו אוהבים לצטט אותם, הסדירו את הדבר הזה באותה חקיקת פרטיות מקיפה שלהם.
עמית אשכנזי: יש שם פטור – שלא אכנס לכל הפרטים שלו – לפעולות לטובת הגנת סייבר.
עמית אשכנזי: וגם זה היום זה חלק מהאזורים שאנחנו צריכים לנהל אותם מאוד בזהירות.
עמית אשכנזי: למרבה השמחה בנושא הספציפי, יש לנו גיבוי ממשרד המשפטים למסגרת העבודה שאנחנו עובדים עם ארגונים.
עמית אשכנזי: הצלחנו להראות שאין פה פגיעה בפרטיות כשאנחנו מסתכלים על חומר ממוחשב.
עמית אשכנזי: זה אחד האתגרים שבפירוש אנחנו מתמודדים איתם יום-יום.
עמית אשכנזי: שוב, לא באירוע הספציפי הזה.
עמית אשכנזי: דבר אחרון ששכחתי לציין והוא משמעותי זה שבתוך מערך הסייבר נמצאת גם יחידת הממונה על יישומים ביומטריים.
עמית אשכנזי: היחידה עוקבת אחרי פרויקט תעודת הזהות, ובפרט התריעה כבר באוגוסט על הסיכונים שבשימוש באותו תאריך הנפקה כפרט שמאפשר זיהוי.
עמית אשכנזי: אנחנו בפירוש הגברנו את ההתראות בנושא הזה בתקופה האחרונה, וגם כמו שהזכיר עורך הדין הכהן, בודקים כרגע אפשרויות נוספות כדי למזער את הסיכונים שנובעים משימוש לרעה באותו תאריך הנפקה.
עמית אשכנזי: גם בצד של להגיד לאנשים: תוציאו תעודה חדשה ואז תאריך ההנפקה ישתנה, אבל גם בצד של היכולת למנוע שימוש בתאריך הנפקה כרגע בתוך הממשלה, מרגע שהדבר הזה ידוע לנו.
עינב קאבלה: כן, בבקשה, עורך הדין הכהן.
יורם הכהן: אני רוצה להצביע על המצב המוזר שמתואר פה, יש לנו פה גוף מצד אחד, מערך הסייבר הלאומי שהוא גוף עם יכולות גדולות מאוד מאוד, ואגב עם תקציב גדול מאוד, גוף שאין לו סמכויות פורמאליות, ואני בהחלט חושב שצריך לקדם את חוק הגנת סייבר.
יורם הכהן: אבל המצב היום שבעצם חוץ מאזורים מסוימים, הם פועלים בלי סמכויות פורמאליות לטפל באירוע.
יורם הכהן: מהצד השני, יש רגולטור שיש לו סמכויות, יש את סעיף 17 לחוק הגנת הפרטיות, יש תקנות מודרניות שאפשר לפעול על פיהם.
יורם הכהן: הגוף הזה מתוקצב הרבה פחות וחסרות לו גם סמכויות אכיפה ואיכשהו המדינה צריכה להסתכל – ושוב אני פונה למקום הזה, כי זה המקום שבו מכינים את הדברים, ולפתור את הדילמה הזאת.
יורם הכהן: בסופו של דבר, יש מצב של Lose-Lose .
יורם הכהן: זה ממש מצב לא הגיוני.
עינב קאבלה: לדעתי מה שקורה כרגע הוא שהמדינה לא מספיק שמה על זה דגש.
עינב קאבלה: זה לא מספיק בראש סדר העדיפויות.
עינב קאבלה: ולכן אני מקווה שדיונים כמו זה ונוספים שאני מקווה שנקיים פה בהמשך, וגם במקומות נוספים פה בבית הנבחרים, יסייעו לקדם את העניין הזה.
עינב קאבלה: הבנתי שיש הנחיה או שציינת דבר מה לגבי הנפקת התוקף של תעודת זהות והנחיה למשרדי הממשלה שלא להשתמש בנתון הזה.
עינב קאבלה: מי מכם יודע להגיד לי עד כמה זה הוטמע?
עינב קאבלה: אני מתייחסת למשרדי הממשלה, לגופים פרטיים כבר אמרנו שצריך לטפל בזה בדרך אחרת, אבל בקשר לזה, יש משרדי ממשלה שעדיין פועלים כך?
עינב קאבלה: אני יודעת על מקום אחד שבמקרה יצא לי להיתקל בעצמי בדרישה הזאת – בהר הכסף, ובהר הביטוח, ששם עדיין דורשים תאריכי הנפקת תעודת זהות.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם בביטוח לאומי בדברים מסוימים.
עינב קאבלה: גם בביטוח לאומי אומרת פה נירה, מישהו מכם יודע?
עינב קאבלה: נעלה את רשות התקשוב גם.
<< אורח >> עמית גל: כן.
<< אורח >> עמית גל: הדבר הזה הוא כמובן נושא שעלה לדיון עוד מהממונה על היישומים הביומטריים לפני שנה וחצי.
<< אורח >> עמית גל: זה דבר שבו הממשלה בכלל צריכה לראות איך מתמודדים איתו.
<< אורח >> עמית גל: ספציפית בנושאים של הר הביטוח והר הכסף, אנחנו מקיימים דיונים בשלב המוקדם לראות איך אנחנו מעלים את ההגנה על האתרים האלה.
<< אורח >> עמית גל: אבל ללא ספק בטווח הבינוני, נצטרך להתייחס גם לנושאים של הזדהות וזאת סוגיה רחבה ברמת הממשלה.
<< אורח >> עמית גל: אני רק רוצה להתייחס לדברים של עורך הדין אשכנזי, אנחנו כרגולטור שמפקח גם על נושא הסייבר בצורה מאוד קרובה, שמים דגש גם באתגרי המדיניות שצוינו כאן בזה שקיים מערך סייבר לאומי שפועל כרגע מכוח החלטת הממשלה והתקדמות של חקיקת החוק כשתבוא.
<< אורח >> עמית גל: עדיין רואה שיקולים מסוימים, רחבים, שכוללים גם סוגיות של ביטחון וכמו שציין עורך דין אשכנזי, גם שיקולים של מתי להפעיל את הסמכות ולהיכנס לגופים ולהורות להם לגופים פרטיים לעשות פעולות.
<< אורח >> עמית גל: אני רוצה לחדד בעניין הזה שאנחנו רואים את זה כמשהו שצריך לשים אליו דגש, כאחריות הגופים, זה דבר שהוא רכיב בלתי נפרד – בטח אצלנו במגזר שבו יש דגש מאוד חשוב על הממשל התאגידי והאחריות של ההנהלה, ודירקטוריון ונושאי תפקיד בגוף.
<< אורח >> עמית גל: זה צריך להיות, לא אדבר על מגזרים אחרים במשק, אבל הנושא הזה של אחריות של אותם אורגנים בתוך הגוף הוא רכיב בלתי נפרד מהגנת הסייבר.
נירה למעאי רכלבסקי: ויש לכם מענה לזה בחוק החברות מהבחינה הזאת?
<< אורח >> עמית גל: לא בחוק החברות, בחוקי הפיקוח שלנו ובהנחיות שלנו בהחלט יש הנחיות נרחבות על אחריות של האורגנים, של הדירקטוריון, של אורגנים ספציפיים, שהוגדרו לצורך הגנת הסייבר והאחריות והחובות שלהם בתהליך הזה.
עינב קאבלה: תודה, עמית.
עינב קאבלה: אגב, לגבי השאלה שלי, היא לא נענתה.
עינב קאבלה: אוקיי, מר קונפינו, ממשרד הדיגיטל.
עינב קאבלה: בבקשה אדוני, שלוש דקות ברשותך כי התקצרו לנו הזמנים ועדיין חשוב לנו לשמוע עוד לא מעט אנשים.
גדעון קונפינו: תודה רבה שאתם מעלים אותי כאן לדיון, היחידה להגנת הסייבר שברשות התקשוב הממשלתי במשרד הדיגיטל מנחה את כל משרדי הממשלה בהתאם לאותם החלטות ממשלה משנת 2015 שעורך הדין אשכנזי ציין.
גדעון קונפינו: וכל הנושא של הגנת הסייבר של הרשתות הממשלתיות, היא העלתה את כל הנושא הזה לרמת מנכ"לי משרדי הממשלה ודואגת לוועדות היגוי של הגנת סייבר שמתכנסות באופן תדיר בכל משרדי הממשלה להגנת הרשתות הממשלתיות.
גדעון קונפינו: בנוסף לכך, בקשר לשאלה שלך, רשות התקשוב הממשלתי באמצעות יחידת ממשל זמין נותנת שירותים רוחביים לממשלה.
גדעון קונפינו: וביניהם את האזור האישי, האזור האישי מחייב הזדהות חזקה ולא הזדהות עם תאריך הנפקה של תעודת זהות, ונותן כלל שירותים, ביניהם לחידוש רישיון רכב, שינוי כתובת.
גדעון קונפינו: אנחנו בקשר עם רשות שוק ומשרד האוצר בכלל, כדי להכניס גם את הר הביטוח וגם את הר הכסף תחת מערכות ההזדהות הממשלתית.
גדעון קונפינו: ושניהן מערכות שמרכזות את כל הנתונים מהאזרח במקום אחד וכן נותנת הזדהות ברמה חזקה, כמו שמקובל היום במערכות של הבנקים.
עינב קאבלה: אתה מדבר בלשון עתיד כאילו שגילינו את זה הרגע – אפשר התייחסות יותר ספציפית, נגיד אולי החלטה אם זה יפסק.
עינב קאבלה: סליחה, אני לא מבינה את לשון העתיד שנשמעת לי רחוקה.
עינב קאבלה: אולי אני טועה, אשמח שתתקן אותי.
גדעון קונפינו: נושא ההזדהות הממשלתית בא לאפשר לכל משרדי הממשלה לתת שירות לאזרח בצורה מאובטחת, עם הזדהות מבוססת אס-אם-אס לטלפון, אחרי שהוא נרשם לשירות, כדי שהוא יוכל לקבל שירותים ממשלתיים.
גדעון קונפינו: וזה פותר את כל הנושא של הזדהות עם תעודת זהות.
עינב קאבלה: מר קונפינו, קיימנו על זה דיון, אנחנו מודעים לדבר.
עינב קאבלה: היה לנו פה דיון מעמיק לגבי GOV.IL והיה פה גם שחר ברכה.
עינב קאבלה: אנחנו בהחלט מברכים על הפעילות, אני שואלת ספציפית לגבי זה שעדיין יש גורמים ממשלתיים שמבקשים תאריך הנפקת תעודת זהות.
עינב קאבלה: אנחנו מבינים כמה זה חמור ולגבי השאלה הזו, לא הבנתי את התשובה – או שהבנתי את התשובה שהיא רואה פני עתיד רחוק ולא מדברת על משהו קונקרטי שעומד להסתיים בקרוב?
גדעון קונפינו: לא, זה לא עתיד רחוק.
גדעון קונפינו: אנחנו פועלים כבר לפני מקרה שירביט להעביר גם את הנושא.
גדעון קונפינו: זה בפעילות מול משרד האוצר, להעביר את הר הביטוח ואת הר הכסף להזדהות רק דרך ההזדהות הממשלתית.
עינב קאבלה: ומה תאריך היעד?
גדעון קונפינו: זה דבר שעובדים עליו ברגעים האלה.
גדעון קונפינו: עובדים עליו לפני מקרה שירביט, התהליך טרם הסתיים, אבל ההנחיה שלנו לכל משרדי הממשלה היא שכל שירות ממשלתי יינתן – גם כאלה שכבר עלו שיעברו לאזור האישי – שכל הזדהות עתידית שהאזרח צריך להזדהות מול שירותי הממשלה יתבצע דרך המערכת הזו.
עינב קאבלה: מר קונפינו, אני מבינה.
עינב קאבלה: אני שואלת: א' – לגבי תאריך היעד לגבי הר הכסף והר הביטוח?
עינב קאבלה: הוועדה מבקשת לדעת תאריך שבו העניין ייפסק ותתחיל ההזדהות שאינה קשורה לתאריכי הנפקת תעודת זהות.
עינב קאבלה: ב' – האם תוכל לומר לנו כמה עוד שירותים ממשלתיים או משרדי ממשלה משתמשים עדיין בנתון הזה ונגיד את זה בצורה הכי ברורה: לא כפי שהם נדרשים לעשות?
גדעון קונפינו: מבחינת רשות התקשוב הממשלתי ההעברה של הר הביטוח והר הכסף לשירות האזור האישי יכול להיעשות תוך ימים.
גדעון קונפינו: מבחינת משרדים ממשלתיים שמשתמשים בתאריך הנפקת תעודת הזהות בתור הזדהות למערכת ממשלתית, אני לא מכיר עוד מערכות כאלה שמשתמשות בזה בתור הפרמטר היחיד.
רועי גולדשמידט: זה עדיין חלק מהפרמטרים שאתם משתמשים בהם במערכת ההזדהות הממשלתית.
רועי גולדשמידט: אני מסתכל עכשיו באתר שלכם, בין אפשרויות ההזדהות יש שימוש בתאריך הנפקה של תעודת זהות.
רועי גולדשמידט: אני מדבר על ההרשמה למערכת ההזדהות הממשלתית.
גדעון קונפינו: מערכת ההזדהות הממשלתית, אתה מדבר על ההרכשה ולא על ההזדהות.
רועי גולדשמידט: כן, על ההרשמה.
רועי גולדשמידט: ההרשמה למערכת.
גדעון קונפינו: ההרכשה, ההרשמה למערכת ההזדהות הממשלתית דורשת שני פרמטרים מוכמנים.
גדעון קונפינו: אחד מהם יכול להיות תאריך הנפקה של תעודת זהות, הוא כמובן לא פרמטר יחידי, נדרש עוד פרמטר – אם זה כרטיס אשראי או נתון אחר מוכמן.
גדעון קונפינו: כל הנושא הזה הוא בהתאם לתקנים בינלאומיים, אנחנו מאפשרים גם הזדהות עם תעודת הזהות החכמה ישירות כאשר זה מבטיח שתעודת הזהות מוחזקת על ידי אותו אזרח או אמצעים נוספים של הזדהות חזקה.
גדעון קונפינו: התהליכים האלה נעשים יחד עם היחידה ליישומים ברומטריים שנמצאת במערך הסייבר והיחידה ליישומים ברומטריים והזדהות.
גדעון קונפינו: הכול נעשה בתיאום.
עינב קאבלה: סליחה מר קונפינו, עמית – זה מקובל עליכם כמערך סייבר שעדיין יש שימוש בתאריכי הנפקת תעודת זהות?
עינב קאבלה: מר קונפינו?
עינב קאבלה: שאלתי את נציג מערך הסייבר, או את נציגו לפחות, האם מקובל עליהם שעדיין נעשה שימוש בתאריך הנפקת תעודת זהות.
עינב קאבלה: התשובה הייתה מילה אחת: לא.
עינב קאבלה: לכן אני מחזירה אליך את השאלה ואת הבקשה שלנו.
עינב קאבלה: קודם כל שאלה ואחר כך גם נבקש שתחדלו מלעשות זאת.
עינב קאבלה: השאלה היא למה אתם עדיין עושים שימוש בנתון הזה?
עינב קאבלה: שמעתי לגבי הר הכסף והר הביטוח שתוך מספר ימים זה יגיע לכדי סיום.
עינב קאבלה: אנחנו נבקש כוועדה לקבל על כך עדכון, ונעקוב אחרי זה בהמשך.
עינב קאבלה: כן, יש הנחיה של מערך הסייבר בעניין הזה.
עינב קאבלה: ולגבי יתר הדברים – רועי פה עדכן שחלק מההרכשה, אחת האפשרויות, ואת זה גם אתה אמרת, היא תאריך הנפקת תעודת הזהות.
עינב קאבלה: מדוע זה קורה אם יש הנחיה מפורשת שאוסרת על זה?
עינב קאבלה: אלא אם כן לא הבנתי משהו, אז מומחים מכובדים, תקנו אותי.
גדעון קונפינו: ההרכשה של משתמש בתאריך הנפקת זהות זה אחד משני נתונים שצריך להקיש, בנוסף לזה כרטיס אשראי ונתונים אחרים שהאזרח יכול לבחור.
גדעון קונפינו: הכול נעשה בתיאום ובשיתוף בין היחידות.
עינב קאבלה: אבל אני שומעת שהיחידות אומרות אחרת.
רועי גולדשמידט: אם יורשה לי להעיר הערה: ברגע שחלק מהמידע הזה זמין כיום ברשת, זה ברור שזה דורש קודם פעולה ספציפית ביחס למידע הזה שזמין ברשת.
רועי גולדשמידט: אני מאמין ומקווה שמערך הסייבר פועל בהיבט הזה.
רועי גולדשמידט: אבל גם באופן כללי זה רק אינדיקציה לבעייתיות שבשימוש במידע הזה.
רועי גולדשמידט: המידע הזה כבר זמין ברשת, אז מה שנשאר לי זה להשיג כרטיס אשראי או דרכון או אמצעי מזהה אחר.
רועי גולדשמידט: ולכן כל המעמד של המידע הזה כמידע מוכמן מוטל בספק בקונסטלציה הנוכחית.
גדעון קונפינו: הנושא הזה נעשה בתיאום בין היחידות.
גדעון קונפינו: ככל שמערך הסייבר - - -
עינב קאבלה: איזה יחידות?
עינב קאבלה: מר קונפינו, אני באמת לא מצליחה להבין.
רועי גולדשמידט: עם מערך הסייבר.
עינב קאבלה: אבל אני שומעת תשובה אחרת.
עינב קאבלה: אתם רוצים לדבר כמה דקות ולחזור אלי עם תשובה אחידה?
עינב קאבלה: אני מוכנה, יש לי עוד דברים להתקדם בהם.
עמית אשכנזי: תמיד טוב לדבר בחוץ.
עינב קאבלה: אוקיי, מקבלת, לא אמרתי את זה בציניות.
עמית אשכנזי: במענה לשאלתך: יש כאן מתח בין השימושיות, ודיברנו על זה בוועדה שלך גם בהקשרי חוק הנגשת שירותים דיגיטליים לציבור.
עמית אשכנזי: ולכן יש פה שאלה רצופה של רמת ניהול סיכונים.
עמית אשכנזי: כאשר הממונה במערך הסייבר מדרבן את הגופים שמספקים שירות לציבור, זה אינטרס חשוב מאוד והוועדה הזו מכירה אותו, לעבור לשיטת זיהוי אחרת.
עמית אשכנזי: כמו שאמר בצדק רועי, באזור שבו המידע הזה כבר בחוץ, אנחנו צריכים עכשיו לנהל את הסיכון בדרך אחרת לגמרי – כי בעוד שרמת ניהול הסיכונים הייתה קודם - - - לגבי הדבר הזה, זוהי העמדה המקצועית שלנו.
עמית אשכנזי: כרגע מי שמנהל את הסיכון הזה בסוף זה בעל הבית של המערכת הזאת, לצורך העניין בממשל זמין זה רשות התקשוב ומשרד הדיגיטל שאומרים: הבנו, אנחנו מנהלים את הסיכון.
עמית אשכנזי: זה המשמעות של האמירה הזאת.
עמית אשכנזי: אנחנו לא שחקן וטו.
עמית אשכנזי: אנחנו מראים את הסיכון.
עינב קאבלה: אוקי, אז לפחות שלא יאמרו שזה בתיאום עם כל היחידות.
עמית אשכנזי: הדיאלוג בתיאום.
עמית אשכנזי: אנחנו בוודאי - - -
עינב קאבלה: תן לי להגיד את זה: הדיאלוג בתיאום, המסקנות לא.
עינב קאבלה: תישאר איתנו מר קונפינו, אנחנו עדיין בשיח.
עינב קאבלה: עורך דין הכהן, בבקשה.
יורם הכהן: רק רציתי להעיר שכל הדיון הזה הוא דיון שבין הממשלה לממשלה.
יורם הכהן: ובסוף מה שהממשלה מדברת הם אזרחים.
יורם הכהן: אבל מי ששם אותם פה בצד, זה המגזר העסקי, כי במגזר העסקי אין פתרון של הזדהות מרחוק.
יורם הכהן: אם אני מסתכל עכשיו על פרשת שירביט ושמירת תעודת הזהות, זה נובע מזה שגם הם צריכים לייצר איזשהו מנגנון של זיהוי מרחוק וכל הדברים האלה.
יורם הכהן: פה אני חושב שמכיוון שוועדת המדע והטכנולוגיה היא האחראית על חוק חתימה אלקטרונית.
יורם הכהן: חוק חתימה אלקטרונית היא הפלטפורמה המשפטית לתת את היכולת הזו לכל גוף במדינה, ולא רק למדינה.
יורם הכהן: צריך לעשות דיון מעמיק בשאלה איזה מנגנון זהות דיגיטלי המדינה מעניקה לאזרחים שלה, לא רק באינטראקציה מול הממשלה, אלא גם באינטראקציה בינם לבין עצמם.
נירה לאמעי רכלבסקי: - - - גם לעולם העסקי.
עינב קאבלה: אני מסכימה איתך לגמרי שזה צריך לקרות גם בגופים הפרטיים ועל זה, אגב, עיקר המוקד של הדיון לטעמי היום.
עינב קאבלה: רק שמרגע שעלה העניין שבממשלה עצמה זה קורה – אז מה יגידו, אתה יודע.
עינב קאבלה: לכן מר קונפינו אני מודה לך שהצטרפת אלינו והצגת את הדברים.
עינב קאבלה: כוועדה אנחנו מבקשים שתבחנו בשנית את הנושא שציינת שעדיין מתקיים.
עינב קאבלה: אנחנו כוועדה מתנגדים לו, אני מתנגדת לו, אני חושבת שאם אנחנו שומעים דעה מקצועית מאוד ברורה שאומרת ששימוש בתאריך הנפקת תעודת זהות זה לא הדרך הנכונה והמתאימה כדי להגן על פרטיותם של האזרחים, צריך לאמץ את זה, להטמיע את זה, ובראש ובראשונה ממשלת ישראל.
עינב קאבלה: בוודאי שמערך הסייבר תומך בזה , אין שום סיבה שלא בהר הכסף והר הביטוח שאתה אומר שאתם פועלים לזה ואני מברכת את זה וכאמור אני מבקשת עדכון שבעוד מספר ימים זה באמת הפסיק.
עינב קאבלה: אבל גם לגבי יחידות אחרות או משרדים אחרים או שירותים אחרים ממשלתיים שמשתמשים בזה שלא ישתמשו בזה עוד וזה יתחיל קודם כל מהממשלה.
עינב קאבלה: כמובן שזה צריך להיות גם בגופים הפרטיים, אבל שזה יתחיל קודם כל בממשלה.
גדעון קונפינו: אני מבין ומקבל.
גדעון קונפינו: אני רק רוצה לחדד: אנחנו לא מאפשרים הזדהות, בתהליך ההרשמה אנחנו מבקשים שני פרטים מוכמנים של האזרח כאשר עד מקרה שירביט שקרה בימים האחרונים היה מוסכם שאחד מהפרטים המוכמנים יכול להיות בנוסף לכרטיס אשראי או דרכון, גם תעודת זהות.
גדעון קונפינו: אני מניח שנושא תעודת הזהות יכול להיפתר בכמה דרכים: איסור צילום של תעודת הזהות, העברת תאריך ההנפקה לגב התעודה כמו שבכרטיס האשראי ה-CVV נמצא שם.
גדעון קונפינו: יש כמה דרכים שהמדינה צריכה לראות איך נכון לטפל בזה.
גדעון קונפינו: בסופו של דבר, אנחנו צריכים לזכור שאנחנו רוצים לאפשר לאזרחים להירשם לשירותים דיגיטליים ולקבל את השירות הממשלתי ובנוסף לקבל את השירות בצורה מאובטחת.
עינב קאבלה: זה לא אומר שזו הדרך היחידה מר קונפינו, אני לא כל כך מבינה את החידוד הזה מכיוון שלא זו הדרך היחידה לייצר הזדהות בטוחה.
עינב קאבלה: אמרו זאת גם המומחים.
עינב קאבלה: אגיד לך בתור אזרחית שבפעם הראשונה שביקשו ממני את תאריך הנפקת תעודת הזהות גם לא ידעתי אותו בעל פה והייתי צריכה ללכת לבדוק את זה.
עינב קאבלה: זה גם לא הכי נוח, אבל עזוב רגע את הנוחות, אנחנו מחפשים את הגנת הפרטיות של האזרחים.
עינב קאבלה: וגם זה נראה שפרוץ ברגע שאתם ממשיכים לעשות שימוש בפרט זה ומשום מה מתעקשים על זה.
עינב קאבלה: אני שוב חוזרת על הדברים שאמרתי קודם ואם בחידוד של הדברים ניסית ככה להיאחז בזה – לא אתה כאתה, מר קונפינו, זה חלילה לא אישית אליך אלא המשרד שאתה מייצג אותו והגופים המקצועיים שפועלים בו צריכים לקבל את הדברים ולדעתי להטמיע אותם מהר ככל הניתן ולא לנסות להיאחז ב-אולי מקרה חריג שכן נשתמש בזה.
עינב קאבלה: צריך להיות חד וחלק.
גדעון קונפינו: אני מסכים וחשוב מאוד שגופים ממשלתיים שונים יהיו מסונכרנים.
גדעון קונפינו: אנחנו עובדים לפי תקני ISO בינלאומיים שהם גם תקנים ישראליים בנושא הזדהות.
גדעון קונפינו: וברור כמו שאמרתי, גם למשרד הדיגיטל ורשות התקשוב הממשלתי שבמשרד ולי אישית שההרשמה צריכה להיעשות בהתאם לתקני ה-ISO וההרשמה למערכת ברמת אימות 3 – מה שאנחנו דורשים להזדהות ממשלתית, צריכה להיעשות על ידי שני פרטים מוכמנים של האזרח ולא על ידי פרטים גלויים.
גדעון קונפינו: שירביט הביא אותנו ליכולת למצב חדש שבו אנחנו צריכים לשבת עם מערך הסייבר.
עינב קאבלה: הרשה לי לחלוק עליך, אני חושבת שהמצב הזה היה לפני שירביט, לחלוטין היה לפני שירביט.
עינב קאבלה: מי שרוצה לסבר את אוזני אחרת פה מן המומחים – מוזמן.
עינב קאבלה: אני אומרת לך שלדעתי זה היה לפני שירביט, המידע העודף היה קיים עוד קודם, שירביט לא גילה לנו איזה עולם חדש.
עינב קאבלה: היות ואנחנו צריכים לסיים את השיחה הזאת, אז אני כן חוזרת על דברי ומבקשת באופן חד משמעי: תחדלו מלעשות שימוש בתאריך הנפקת תעודת זהות.
עינב קאבלה: אני מודה לך מר קונפינו, תודה.
עינב קאבלה: נמשיך לפיקוח על הבנקים.
עינב קאבלה: איה גל עד, מנהלת יחידת הסייבר הפיקוחי בפיקוח על הבנקים.
איה גל עד: שלום.
עינב קאבלה: שלום ותודה שהצטרפת.
עינב קאבלה: מפאת הזמן אז נבקש התייחסות של שתיים-שלוש דקות שבהם תסבירי לנו כמי שאמון גם על הבנקים וגם על חברות כרטיסי אשראי – אם אני מבינה נכון – על הפעילות הממוקדת שלכם בתחום הזה ואיך את יכולה לנסות להרגיע או שלא, את אזרחי מדינת ישראל.
עינב קאבלה: אין ספק שאתם הגופים שתחתכם יש המון מידע רגיש על אזרחים.
איה גל עד: ראשית אני מצרפת לברכות על קיומו של הדיון הזה, אעשה את זה בקצרה, הבסיס שמכוחו אנחנו פועלים זה פקודת הבנקאות, הבטחת ניהול תקין ושמירה על ענייני לקוחות.
איה גל עד: סיכון הסייבר כמובן מטריד אותנו, היא בין הסיכונים המטרידים ביותר גם בראייה של הפיקוח על הבנקים, וגם בראיית הגופים שאנחנו מפקחים עליהם.
איה גל עד: אנחנו פועלים מתוך שתי הנחות יסוד: א' – שהמערכת הבנקאית היא יעד אסטרטגי לתקיפות סייבר, מערכות בנקאיות הם יעד אסטרטגי, אבל אדרבא המערכת הישראלית.
איה גל עד: ב' – מניעה מוחלטת אינה אפשרית, ואת זה אנחנו אומרים כשאנחנו מסתכלים על האירועים שקורים בעולם ומבינים מי הם המגורמים שאנחנו פועלים מולם, ומי הם התוקפים שיכול להיות להם אינטרס לתקוף.
איה גל עד: לפיכך אנחנו מנחים את הבנקים מצד אחד להמשיך ולהשקיע במניעה ככל הניתן, אבל יחד עם זאת להשקיע גם במאמצים לפתח יכולות לזיהוי מהיר של אירוע שמתרחש אצלם.
איה גל עד: ויכולות התמודדות ותגובה מהירות, כי זאת ההנחה שלנו שזה הדבר שיאפשר את הבלימה ולצמצם את הנזק.
איה גל עד: בנוסף אנחנו מנחים אותם לפתח יכולות של עמידות במובן שגם כשגוף חווה אירוע סייבר, גם אם זה אירוע סייבר מהותי, הוא יכול להמשיך לתת לפחות את השירותים המהותיים ללקוחות.
איה גל עד: גם כשהוא מתמודד עם אותו אירוע.
איה גל עד: מבחינת הפעולות שאנחנו נוקטים מול הגופים המפוקחים על ידנו, אפשר להסתכל על זה בשתי זוויות: מצד אחד אנחנו פועלים בשלושה מעגלים של פעילות מול כל תאגיד בנקים וחברת כרטיסי אשראי באופן פרטני, ברמה של כלל המערכת וגם ברמה הלאומית.
איה גל עד: דרך נוספת להסתכל על הפעילות שלנו היא דרך הכלים הפיקוחיים שאנחנו מפעילים, אנחנו מפעילים את כל הכלים הפיקוחיים שיש בידי הפיקוח על הבנקים גם אל מול סיכוני סייבר.
איה גל עד: ופה אני מתכוונת גם להסדרה שפרסמנו בנושא של הגנת הסייבר.
איה גל עד: יש מספר הוראות וסעיפים בנושא.
איה גל עד: אנחנו פועלים בתחום ההערכה השוטפת וזה כדי להיות מסוגלים לגבש תמונת מצב מערכתית ולזהות את מוקדי הסיכון במערכת הבנקאית.
איה גל עד: אנחנו מבצעים ביקורות בנושא סייבר ובנוסף אנחנו גם משקיעים באלמנטים של שיתוף מידע וידע בתוך המערכת וחיזוק עמידות למערכת הבנקאית.