GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת שאשא ביטון: לא משנה, מכבדים את דעתו, הלוואי שהיה מצליח להביא להידברות בזכות הכישורים והיכולות שלו, אבל - - -
איימן עודה: הוא יסכם ואחר כך את תדברי 3 דקות מלאות
איימן עודה:  בבקשה, תסכם
סימון מושיאשוילי: עוד דבר אחד קטן
סימון מושיאשוילי:  הנשיא הרצוג ז"ל, אביו של הנשיא דהיום, במספר מילים בידיעות אחרונות ב-94': "כאשר הרגשתי לפני שנים מספר כי בית המשפט העליון הולך בדרך עלולה להוביל להתנגשות בין הרשויות עוררתי את הנושא בטקס השבעת שופטים, ציינתי כי אני אומר את דבריי מתוך חרדה עמוקה ודאגה למקומו וכבודו של בית המשפט העליון בחברה שלנו, גוף שאנו גאים בו, ויש במה להתגאות, אולם עלול לבוא היום ושתי הרשויות האחרות תאזורנה עוז ותחלנה להתגונן באמצעות חקיקה נגד פלישה לתחומים עליהם הן מופקדות
סימון מושיאשוילי:  לאן נגיע אזי?"
איימן עודה:  אני מעריך את זה שאתה מהקואליציה ומגיע ומביע את עמדתך
סימון מושיאשוילי: יש לנו מדינה אחת
סימון מושיאשוילי:  אנחנו לא בורחים, אנחנו לא הולכים, וגם מי שהוציא כסף, ראינו שהפסיד מעט
איימן עודה: תודה, חבר הכנסת מושיאשוילי
איימן עודה:  חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, בבקשה
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש
יפעת שאשא ביטון:  במחילה שהתפרצתי לדבריך, פשוט אני כבר באמת לא יכולה להכיל את כל כמות הפייק שנזרקת פה לשולחן, למשכן הזה בכלל, זה לא אתה אישית, אני יודעת שכולם שומעים אחד מהשני ובסוף אנחנו מנהלים דיון בתרבות של איזשהו שקר
יפעת שאשא ביטון:       לגבי העניין של מהות הרפורמה, אני לא חושבת שהתכנסנו כאן בשביל לדון על מהות הרפורמה
יפעת שאשא ביטון:  זו לא ועדת חוקה, חוק ומשפט, אנחנו כולנו מבינים את הרעיונות, אנחנו מדברים על ההשלכות של מה שקורה כאן, ובעיקר על ההשלכות על ההשכלה הגבוהה
יפעת שאשא ביטון:  פותחת רק סוגריים: אם כבר רוצים לדבר על המהות של הרפורמה אז המהות האמיתית התגלתה היום, מה שאני כבר אומרת מספר שבועות, של בואו נדחה את הבחירות כי הרי לשם זה מכוון
יפעת שאשא ביטון:  כשאמרתי את זה חשבו שזה מופרך אז אנחנו כבר יודעים שזה לא מופרך
יפעת שאשא ביטון:      ההשפעה של זה על ההשכלה הגבוהה היא בכך שהמחקר שלנו מושתת, בגלל המשאבים המוגבלים שמדינת ישראל שמה בהשכלה הגבוהה – היא שמה אמנם 15 מיליארד שקלים, יש תוכנית שש-שנתית, ועדיין כולנו יודעים שאי אפשר לבנות, לא את המחקר ולא את התחום האקדמי, על מה שמתקצבת מדינת ישראל – יש הרבה מאוד שיתופי פעולה עם חוקרים בעולם, עם מוסדות בעולם, וברגע שאלה סוגרים בפנינו את הדלת, המשמעות היא חד-חד משמעית פגיעה במחקר, בפיתוח באקדמיה במדינת ישראל
יפעת שאשא ביטון:       אני חזרתי ממשלחת של הכנסת בבחריין, פגשתי נציגים מ-140 מדינות ואני מוכרחה לומר לכם בכאב, כולם חרדים ממה שקורה כאן
יפעת שאשא ביטון:  כולם שואלים הרבה מאוד שאלות, כולם שמים בסימן שאלה את המשך שיתופי הפעולה בכל מיני תחומים במדינת ישראל
יפעת שאשא ביטון:  אני חושבת שהדבר הזה צריך להדאיג את כולנו, אדוני יושב-הראש, זה לא ערבים ויהודים, ולא מה יש ברזי הרפורמה, אלא איזה השלכות יש לתהליך שקורה עכשיו לא רק על החוקרים במדינת ישראל מבחינת המחקר שמתקיים במדינת ישראל אלא על החוקרים במדינת ישראל מבחינת המשמעות של שיתופי הפעולה שיש לנו בעולם
יפעת שאשא ביטון:       בריחת מוחות שתהיה כאן
יפעת שאשא ביטון:  אנחנו רוצים להביא, בסוף אנחנו נמצא מציאות אחרת, שיש בריחה של מוחות, הפיתוח שלנו יהיה בסכנה, ועוד כמובן כל הנושא של המדינה והמשטר, שעל זה לא צריך להכביר כי אני מבינה שהדבר הזה כבר עלה
יפעת שאשא ביטון:       לכן מה שאני מציעה זה שאנחנו נפנה גם למשרד החינוך וגם בכלל לכל מי שמוביל את כל התהליך הזה ונשים על סדר-יומה של הכנסת את הנושא של הפגיעה באקדמיה במדינת ישראל
יפעת שאשא ביטון:  אגב, הפגיעה באקדמיה זה גם פגיעה ברפואה, זו פגיעה בחינוך, זו פגיעה בכלכלה
יפעת שאשא ביטון:  המשמעות של פגיעה באקדמיה זה הרבה מאוד אדוות שקשורות בחיי היום-יום של האזרחים במדינת ישראל, ולכן לנסות לצייר את זה כאיזשהו משהו של אליטיסטים, של פריבילגים, של אנשי שמאל, של כל מיני דברים שאני שומעת כשאני באה ומדברת על הפגיעה האנושה באקדמיה, זה לא שם, חברים
איימן עודה: טוב, את לא מהפריבילגים, את באת מהמקום הרחוק ביותר
יפעת שאשא ביטון: עכשיו אני דווקא נחשבת מהפריבילגים כי אני מתנגדת לרפורמה
איימן עודה: לא, את מהשחורים, כמונו
יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שבאמת נוצרה פה איזושהי תופעה תרבותית לא בריאה
יפעת שאשא ביטון:  צריך להבין שהסיפור של אקדמיה זה לא המל"ג, זה לא עוד איזשהו חלק של משרד שהוציאו ונתנו את זה כפרס תנחומים באחת מחלוקות התיקים, מדובר כאן על השפעה משמעותית על אזרחי מדינת ישראל בהרבה מאוד תחומי חיים וצריך שזה יישב חזק חזק על השולחן הכנסת
יפעת שאשא ביטון:  תודה ואני מתנצלת שאני צריכה לצאת, יש לי ישיבת סיעה
איימן עודה: תודה רבה, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון
איימן עודה:  פרופ' אורי אשרי, הפקולטה למדעי החיים ובית הספר סגול למדעי המוח, אוניברסיטת תל אביב, בבקשה
אורי אריאל: תודה רבה
אורי אריאל:  כבוד היושב-ראש, חברות וחברי כנסת, חברי ועדה נכבדים, אני רוצה לחלוק אתכם היום מידע על מצבה המעולה של מדינת ישראל בתחומי המדעים והטכנולוגיה, להסביר מה איפשר זאת וכיצד זה ייפגע באבחה אחת אם וכאשר יעברו מהלכי החקיקה
אורי אריאל:  מדע פורץ דרך מתבסס על שלושה מרכיבים: אנשים מצוינים, חופש אקדמי והרבה כסף
אורי אריאל:  כל הגורמים האלה נמצאים כעת בסכנה אמיתית
אורי אריאל:       המשאב המרכזי, כמו שאנחנו מכירים, של מדינת ישראל, ואולי היחיד, הוא ההון האנושי
אורי אריאל:  המדענים בישראל הם הטובים בעולם ביצירתיות, בתעוזה, בחשיבה, ביכולת לגייס כספים, זה ונכון הן לאקדמיה והן לתעשייה
אורי אריאל:  לשמחתנו, האקדמיה והתעשייה בינתיים מצליחות להחזיר הביתה את החוקרים ולשמר את טובי המדענים, אבל זה מתחיל להשתנות
אורי אריאל:  השינויים הפוליטיים שימנעו חופש אקדמי, יפגעו במעמדה של האקדמיה, משפיעים ישירות על ההון האנושי בצורה קיצונית מאוד, וכפי ששמענו מהסקר שפרופ' איתי הלוי מהאקדמיה הציג, מאוד מאוד חמור
אורי אריאל:       לצערי, זה לא רק סקר, במסדרונות בשיחות פתוחות זה כבר קורה, חברי סגל בוחנים אפשרויות מקצועיות לעבור לחו"ל
אורי אריאל:  ברור לכולם שברגע שתושלם החקיקה של חוקי ההפיכה מאות חברי סגל ייצאו ממדינת ישראל
אורי אריאל:  מה יקרה? הם ייצאו עם הידע, עם החשיבה היצירתית, עם הפטנטים העתידיים, עם רוח המחקר החופשית וסופה של האקדמיה כמנוע צמיחה של המשק יגיע מהר משחושבים
אורי אריאל:       בנוסף, גם החוקרים הצעירים שאמורים לחזור למדינה, כמה מאות כל שנה, עצרו את תהליך החזרה, כפי ששמענו מקודמיי, וחברי סגל שקיבלו משרות ביטלו את חזרתם בעקבות חוסר היציבות, החשש מפגיעה בדמוקרטיה וחופש הביטוי
אורי אריאל:  צריך להבין שהסיבות שמחזירות את המדענים לארץ הן המשפחה, החברים, ציונות, הרצון לחנך את דור העתיד
אורי אריאל:  אלה הסיבות שהחזירו אותי ואת משפחתי
אורי אריאל:  מנגד, הפיתוי להישאר בחו"ל הוא עצום – משכורות טובות יותר, איכות חיים גבוהה יותר, תשתיות מתקדמות, כספים גבוהים יותר למחקר, וכל אלה מהווים פיתוי להישאר במוסד מוביל בחו"ל, ולכן המצב הלא ברור כבר גורר עצירת חזרתם
אורי אריאל:      אני רוצה להתייחס לפגיעה הצפויה בחופש האקדמי
אורי אריאל:  המבנה הייחודי של האקדמיה בישראל מאפשר חופש אקדמי, עצמאות מחשבתית ומחקרית
אורי אריאל:  ההערכה לה זוכים החוקרים בישראל ע"י העמיתים בחו"ל מאפשרת את שיתוף הפעולה עם טובי המרכזים בעולם ובהתאם מביאה להצלחה מדעית ופריצת דרך
אורי אריאל:  פוליטיזציה של האקדמיה, וספציפית מינויים פוליטיים של בכירים והכנסת מדדים שאינם מקצועיים להחלטות, יפגעו באופן בלתי הפיך בליבה של המצוינות המחקרית, במקצועיות, בחופש האקדמי ובשיתופי הפעולה המחקריים עם חו"ל, ואנחנו יודעים שאקדמיה הנשלטת ע"י גורמים פוליטיים איננה יצירתית, איננה תחרותית ואיננה מכניסה כספים
אורי אריאל:       אני רוצה להתייחס לפן הכספי שכבר נפגע - - -
איימן עודה: נא לקצר
אורי אריאל: מאה אחוז
אורי אריאל:  אני רוצה לחלוק מספר נתונים על כספים שמגיעים מחו"ל
אורי אריאל:  האוניברסיטאות בישראל מגייסות למעלה מ-200 מיליון דולר בשנה
אורי אריאל:  רוב הכספים – כ-130 מיליון דולר – מגיעים מהקרנות האירופאיות, וכמו ששמענו, השינויים שמתרחשים בהונגריה, שהתרחשו עקב שינויים קלים במערכת המשפטית, עצרו את הכספים שמגיעים לכך
אורי אריאל:  לכן אסור שאפילו שופט אחד מהשופטים של בית המשפט יהיה מינוי פוליטי, כפי שיש ניסיון בימים אלה למנות שופטים בישראל
אורי אריאל:  אני חושב שהאקדמיה בישראל היא לא רק האקדמיה לחוד, היא האקדמיה, היא בתי החולים, היא התעשייה, ופגיעה באקדמיה זו פגיעה אנושה בתעשייה, בכלכלה, ברווחה ובבריאות של כל תושבי מדינת ישראל
איימן עודה: דברים חשובים מאוד מאוד, פרופ' אשרי
איימן עודה:  חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה
עופר כסיף: שלום לכולם
עופר כסיף:  תודה לחברי, חבר הכנסת איימן עודה, על הדיון החשוב הזה
עופר כסיף:  אני רואה פה הרבה פרצופים מוכרים וחברים טובים גם, אז מזל שיש את הדיון גם מהבחינה הזאת, שאפשר לראותכם
עופר כסיף:  עם תמיר אני לא מצליח לקבוע קפה אפילו אז טוב שהוא פה, וסיגל, עודד ואחרים
עופר כסיף:  ברוכים הבאים
עופר כסיף:      אני רוצה לומר כמה דברים: דבר ראשון, הסכנה בהפיכה המשטרתית – וזה הביטוי הנכון, ואני חושב שכאן פרופ' אומן, איך לומר, פספס קצת – היא שהממשלה תהפוך לכל יכולה
עופר כסיף:  וכשהיא תהיה כל יכולה, כי היא מחסלת את מערכת המשפט – אני יושב בוועדת חוקה ורואה אל מול עיניי על בסיס יומיומי כמעט את חיסול מערכת המשפט, אפילו לא של עצמאותה אלא ככזו, פשוט חיסול מערכת המשפט ויצירת משטר שיש בו רק רשות אחת – אנחנו יודעים איך זה מוגדר, קוראים לזה משטר דיקטטורי בשפה היומיומית, או משטר טוטליטרי או אוטוריטרי, תלוי, בשפה המקצועית
עופר כסיף:  לשם זה מכוון
עופר כסיף:       אנחנו יודעים לא רק מההיסטוריה, אנחנו יודעים גם ורואים שהאקדמיה היא על הכוונת
עופר כסיף:  אחד מהדברים הראשונים שייעשו, אם חס וחלילה ההפיכה הזאת תצליח, זה למשל לשנות, אם לא לבטל, את סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, שהוא בעצם הסעיף שעל בסיסו יש עצמאות למערכת
עופר כסיף:  הם יעשו את זה
עופר כסיף:       דבר נוסף שמאד חשוב לציין הוא שאחת מ"ההצדקות" שנותנות הקואליציה והממשלה במאבקן נגד מערכת המשפט זה שאין איזון במערכת המשפט, הטענה שהיא הומוגנית, שהיא שמאלנית – גם שמענו את זה פה – כל זה קשקוש
עופר כסיף:  יש לי המון ביקורת על מערכת המשפט, המון, ובעד רפורמה – זו לא רפורמה, זה חורבן
עופר כסיף:       אותו דבר הם אומרים במשך שנים על האקדמיה
עופר כסיף:  בדיוק אותו דבר– שהיא שמאלנית, שהיא מוטה, שמרצים סותמים את הפה לסטודנטים ימניים, שהסילבוסים מוטים, כל זה קשקוש אבל עדיין משתמשים בזה
עופר כסיף:  והארגון הנאלח הזה, "אם תרצו", שכבר נקבע ע"י בית המשפט בירושלים שזה ארגון פשיסטי, ובניגוד למה שאומרים כל מיני תומכי "אם תרצו", בית המשפט העליון לא הפך את זה, הוא לא הפך את זה, הוא אמר שבית המשפט המחוזי לא היה צריך להתערב
עופר כסיף:  הוא לא הפך את זה
עופר כסיף:  הם היום שולטים
עופר כסיף:  באוניברסיטת בן גוריון הייתה תקופה – אני מקווה שכבר לא – שהתנדבות בארגון הזה זיכתה בשתי נקודות זכות
עופר כסיף:       אני חייב להגיד אבל עוד דבר
עופר כסיף:  אמרה פה קודם ד"ר ברדה שזה לא התחיל עכשיו אבל זה צובר תאוצה
עופר כסיף:  שמעתי קודם את חברת הכנסת שאשא ביטון, והאמת שחבל שהיא יצאה, ניסיתי באמת לחשוב אם אני שומע נכון, הרי כבר היה מקרה של שר חינוך ששלל פרס ישראל מחברי, פרופ' עודד גולדרייך, בגלל עמדה פוליטית, וחברת הכנסת שאשא ביטון - - -
איימן עודה: מי הוא שר החינוך הזה?
עופר כסיף: כן, היום הוא משמש כשר ביטחון שעדיין לא ענה לכמה פניות שלי בעניינים אחרים
איימן עודה: אני חושב שהיא השתתפה בעמדה הזו
עופר כסיף: בדיוק, חברת הכנסת שאשא ביטון, כשנכנסה לתפקיד שרת החינוך החליטה לאמץ את ההחלטה של חבר מועצת גלנט ולשלול מפרופ' גולדרייך את הפרס, אז על איזה חופש אקדמי היא מעזה לדבר אחרי שהיא עשתה כזה דבר?
איימן עודה: הערה חשובה
עופר כסיף: קוראים לזה במילה אחת צביעות
עופר כסיף:  והדבר האחרון באמת – הוא גם יצא אבל אני מציע לחבר הכנסת עידן רול, כשאמר שפלסטינים צריכים להחליט אם הם פלסטינים או ישראלים, שיקרא את כתב הסובלנות של הקיסר יוזף השני שאמר על היהודים אותו הדבר בדיוק ושיקרא מה אמר חבר האספה הלאומית בצרפת שלאחר המהפכה קלרמונט טונר על היהודים
עופר כסיף:  המשפט הידוע הוא "ליהודים כאינדיבידואליים הכול, ליהודים כקהילה כלום"
עופר כסיף:  אז אם הוא חושב שהם צדקו, כנראה שיש פה בעיה שהיא חורגת מעבר לעניין הספציפי של המעמד הפלסטיני בישראל
איימן עודה: תודה רבה לך, חבר הכנסת עופר כסיף
איימן עודה:  ד"ר סיגל רון, חברת סגל, המכללה האקדמית ספיר, בבקשה
איימן עודה:  ברוכים הבאים והבאות מהמכללה
סיגל רון: תודה רבה
סיגל רון:  צהריים טובים לכולם
סיגל רון:  אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, כי גם אני וגם הקולקטיב שאני מייצגת, הקולקטיב המזרחי אזרחי, שותפים לעמדה שאתה הצגת בהתחלה שאנחנו חייבים להתנגד לחקיקה הנוכחית אבל גם אסור לנו לחזור לסדר הישן, ובמובן הזה אני לא בטוחה שהעמיתים שלי כאן מהאקדמיה יאהבו בדיוק את כל הדברים שאני אומרת
סיגל רון:       אני סוציולוגית, אני חוקרת סוגיות של אי-שוויון בישראל, אחראית לספר "מגוונים את מגדל השן", על דור ראשון להשכלה אקדמית, שכתבו פה הרבה בוגרים מזרחים וערבים
סיגל רון:  אני מבקשת להתייחס לקשר שבין הפגיעה באקדמיה והפגיעה באוכלוסיות המוחלשות, אלה שחיות בפריפריה, כי הרטוריקה של כל החקיקה, ההפיכה הנוכחית, היא שהיא נעשית בעצם בשם המוחלשים, בעיקר בשם מזרחים, זו רטוריקה שקרית, זו הטעיה
סיגל רון:       כשאנחנו מסתכלים על התוכניות בתחום ההשכלה הגבוהה אנחנו רואים שהתוכניות האלה פוגעות באוכלוסייה בפריפריה, פוגעות בגיוון באקדמיה, וכתוצאה מכך גם פוגעות במחקר האקדמי
סיגל רון:  כמו שאמרו חבריי לפניי, התוכניות האלה רק מעמיקות ומאיצות תהליכים שכבר מתקיימים בתוך האקדמיה הישראלית ואני אתייחס לשתיים: על הפיכת המכללות הציבוריות למכוונות לשוק העבודה ועל צמצום התקציבים למכללות בפריפריה
סיגל רון:       אז קודם כל, רוב הסטודנטים היום לתואר ראשון לומדים במכללות
סיגל רון:  סטודנטים מהפריפריה, מזרחים, ערבים – אצלנו לומדות סטודנטיות בדואיות מכפרים בלתי מוכרים – אלה מגיעים למכללות שנמצאות בפריפריה
סיגל רון:  הרעיון הזה שהמכללות הציבוריות יהיו מכוונות לשוק העבודה ומדברים אתנו על השכלה עודפת ולהכווין אותם למקצועות טכנולוגיים, כאלה שיהיה להם ביקוש בשוק העבודה, בעצם עושים הסללה
סיגל רון:  אם את ההורים שלנו הסלילו בתיכון למכונאות רכב, לספרות, לקוסמטיקה וכו', אז היום עושים את ההסללה הזו במערכת ההשכלה הגבוהה
סיגל רון:  מדוע לילדים בפריפריה, לילדים שלנו, הדור הבא, לא מגיע ללמוד פילוסופיה, היסטוריה, סוציולוגיה ולהפוך ואחר כך להיות לחוקרים, למנהיגים ולמובילים? זה ברמה האישית פגיעה קודם כל
איימן עודה: עכשיו יבוא יישוב פריבילגי ויגיד לך: מה הקשר?
סיגל רון: אני אסביר מה הקשר
איימן עודה: אני מסכים איתך מאוד
סיגל רון: אני אסביר מה הקשר למחקר
סיגל רון:  אנחנו יודעים שמחקר איכותי זה מחקר ששומעים בו קולות מגוונים - - -
דוד ראם: אני חושב שהוא שואל מה הקשר לנושא של הישיבה היום
דוד ראם:  אני צודק, איימן?
איימן עודה: לא, אני מתחבר למה שהיא אומרת, אני מתחבר כי הכאב של כל מיני קבוצות – אתה לא יכול לדבר גבוהה-גבוהה ולפסוח מעל הכאב הישיר של כל מיני קבוצות
איימן עודה:  לכן אני מקשיב לה ממש בכל רמ"ח איבריי
סיגל רון:  איך זה פוגע במחקר? מחקר אקדמי, אנחנו יודעים את זה, מגיע מזה שיש אנשים מגוונים, בעולם העסקים כבר הבינו את זה, ש-diversity מקדם את עולם העסקים
סיגל רון:  כשנכנסו נשים לתוך המחקר האקדמי קיבלנו מחקר אקדמי טוב יותר, יצירתי יותר
סיגל רון:  כאשר נכנסות אוכלוסיות שהיו עד עכשיו מודרות הן מביאות את נקודת המבט שלהן, את החיים המורכבים שלהן, ולכן הן יכולות גם להציע פתרונות שהם יותר יצירתיים
סיגל רון:  אנחנו צריכים את הגיוון הזה בתוך ההשכלה הגבוהה
סיגל רון:       ולכן, ההסללה הזו במכללות, ההפחתה של התקציבים – והשר סמוטריץ' כבר הודיע על הפחתה של התקציבים למכללות בפריפריה, שקודם כל יפגעו בסטודנטים שלנו – כל אלה גורמים נזק לא רק ברמת האינדיבידואליים, אלא הם יפגעו במחקר היצירתי, יפגעו בפיתוח ההון האנושי, שזו בעצם הייתה התקווה שלנו כאן
סיגל רון:  תודה
איימן עודה:  פרופ' תימור מלמד, סגן רקטור לענייני הוראה, אוניברסיטת בן גוריון, בבקשה
איימן עודה:  אני רוצה להגיד לך שאנחנו מאוד מזדהים עם העמדה של האוניברסיטה מאתמול
איימן עודה:  יישר כוח
איימן עודה:  אני מקווה שזה ישליך על כל האוניברסיטאות האחרות במדינה
תימור מלמד: תודה רבה על הזכות להופיע פה
תימור מלמד:  כאמור, אתמול נערך דיון בסנאט של אוניברסיטת בן גוריון תחת הכותרת של השבתת המוסדות להשכלה גבוהה עקב הצעות החוק של מה שמכונה הרפורמה המשפטית
תימור מלמד:  הדיון הזה נעשה תחת ההכרה שמשטרים מעין אלה, שאליהם חותרת הממשלה, נוטים לפגיעה בשורה של חירויות אזרחיות, אבל מעט נותנים את הדעת על החירות המהותית והחשובה מכולן מבחינת ההשפעה שלה על הכלכלה, הביטחון ואיכות החיים של כלל תושבי המדינה, ואני כמובן מדבר על הפגיעה בחופש האקדמי
תימור מלמד:      החופש האקדמי הוא הזכות של כל מדען וחוקר לבחור את נושא המחקר שלו ולהגיע לכל מסקנה אליה מובילה אותו השיטה המדעית
תימור מלמד:  המשפט הפשוט הזה – ויסלחו לי כל הפוליטיקאים פה – קידם את האנושות יותר מכל רעיון אחר שהגה המין האנושי
תימור מלמד:  בזכותו יש לנו חקלאות מודרנית שמאכילה את כל תושבי כדור הארץ, בזכותו יש לנו רפואה מודרנית שמאריכה את תוחלת החיים ואת איכות החיים של כולנו, ובאספקט הישראלי, המחקרים וההוראה האקדמית הם המנוע העיקרי של הכלכלה ויש להם בסיס חשוב ביותר לביטחון מדינת ישראל
תימור מלמד:       ברגע שיקודמו חוקים והחלטות שפוגעות בחופש האקדמי ובעצמאות המחקר, שכבה גדולה של חוקרים יעזבו את הארץ וימשיכו את התרומה שלהם במקומות שונים בעולם, במיוחד הדור הצעיר שעליו מושתת כל העתיד של מדינת ישראל, והדור שאמור להגיע לפה, שכבר עכשיו, כל אחד שאנחנו פונים אליו במטרה להגיע לפה אומר לנו: האם יש בכלל טעם להגיע לפה? זה תהליך ודאי שקרה בכל המקומות שבהם הייתה התערבות ממשלתית באקדמיה, בכל אחת מהמדינות האלה, מיד עם התחלת ההתערבות חלה ירידה דרמטית בדירוגי האוניברסיטאות המקובלים
תימור מלמד:  ומה שהכי חשוב בהקשר הזה – זה תהליך בלתי הפיך ומהיר
תימור מלמד:  ברגע שדבר כזה קורה אף אחד לא יחזור
תימור מלמד:  ברגע שחוקר מצא לעצמו אוניברסיטה בחו"ל עם התקציבים העדיפים שהם נותנים שם, עם תנאי המחקר העדיפים שהם נותנים שם, לא חוזרים לפה
תימור מלמד:       התהליך הזה כבר התחיל
תימור מלמד:  כבר אחד מהמועמדים של שר החינוך יואב קיש למל"ג הוא לא פחות ולא יותר, פרופ' גדעון ספיר, מראשי פורום קהלת
תימור מלמד:  יש עוד הצעת חוק, אני לא יודע כולכם מכירים שאומרת שחבר סגל שיעשה את החטא הגדול ויניף פעמיים את דגל הרשות הפלסטינית לא יוכל לשמש כחבר סגל באף מוסד במדינת ישראל, שפירוש הדבר גירוש ממדינת ישראל לכל מדען
תימור מלמד:  זה ימשיך עד לכיבוש ודיכוי של ההשכלה הגבוהה על כל מרכיביה
תימור מלמד:       לאור ההכרה בתהליך הזה והשלכותיו על אזרחי המדינה, הסנאט של אוניברסיטת בן גוריון יצא אתמול בקריאה נרגשת לוועד ראשי האוניברסיטאות
תימור מלמד:  רבותיי, תם הזמן להצהרות
תימור מלמד:  המצב הנוכחי מחייב פעולה ברורה להצלת האקדמיה בישראל
תימור מלמד:  זה הזמן להבין שהאחריות שבאה עם תפקיד של נשיא אוניברסיטה מחייבת להפגין מנהיגות ואומץ בהגנה על מוסדות להשכלה גבוהה
תימור מלמד:  אתם חייבים לעשות כל שביכולתכם למנוע את הרס האקדמיה
תימור מלמד:  אתם, נשיאי האוניברסיטאות, חייבים ליצור את התנאים לחברי הסגל ולסטודנטים לצאת למאבק ואתם חייבים להשבית את המוסדות להשכלה גבוהה עד שגזירות השמד על האקדמיה האלה ייעלמו מן העולם
תימור מלמד:  תודה רבה
איימן עודה: פרופ' מלמד, מבחינתי מה שאמרת בסוף זה הסיכום של הישיבה הזו
איימן עודה:  מנכ"ל משרד החדשנות, המדע וטכנולוגיה, גדי אריאלי, בבקשה
גדי אריאלי: אני רוצה להתייחס לדברים המקצועיים
גדי אריאלי:  מכיוון שלא הצטערתי אף פעם על מה שלא אמרתי אז אני לא אתייחס לחלק מהדברים שיש להם ממשקים פוליטיים פה
גדי אריאלי:  כבר ביום חמישי, מרגע שיצאו ההודעות הראשונות על המשבר של הבנקים בארצות הברית, השר אופיר אקוניס, ביחד עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, כינסו התייעצויות והחליטו להיות עם היד על הדופק כדי לנסות ולמצוא כמה שיותר כלים על מנת להתמודד עם המשבר שהיה צפוי להיות
גדי אריאלי:  מרגע שהממשל בארצות הברית לקח על עצמו לכסות את ההפסדים ואת ההתמוטטות של הבנקים אז קצת ירד הפרופיל מזה
איימן עודה: מה הקשר בין זה לבין הדיון שקבענו?
גדי אריאלי: זה רק על הדרך כי אני באתי לדבר מבחינה מקצועית, אני לא, כמו חלק מהאנשים פה, לוקח צד פוליטי
גדי אריאלי:  השר אופיר אקוניס – יש לי פה רשימה של 20 שגרירויות, אמנם לא 140 כפי שהוזכר פה ע"י מישהו אחר – נפגש במשך החודש וחצי-חודשיים האחרונים עם למעלה מ-20 שגרירים וראשי מדינות ומאף אחד, מאף אחד, לא נשמע הנושא של הרפורמה
גדי אריאלי:  זה מתחיל משגריר ארצות הברית, ספרד, האמירויות, הודו, יוון, אוסטריה וכהנה
גדי אריאלי:  אני לא רוצה להלאות את האנשים בשמות האלה
איימן עודה: אבל ביידן בעצמו דיבר עם נשיא המדינה, ואתה אומר שעכשיו גם השר אקוניס, על הרפורמה
גדי אריאלי: השר אקוניס שם לנגד עיניו את חיזוק היחסים הבין-לאומיים של ישראל, ויושבים פה שני אנשים מכובדים, פרופ' לביא - - -
איימן עודה: כמו שארצות הברית היא לא הדוגמה של דמוקרטיה עם עמים אחרים
גדי אריאלי: אני באתי על הצד המקצועי אז אני רוצה להגיד רק שגם עכשיו הוא חוזר מיוון, משיתופי פעולה עם יוון, ואנחנו שמו לנגד עיננו גם בנושא התקציב – אני אישית, רק אחרי שבועיים שהייתי בתפקיד, נלחמתי על התקציב של משרד המדע, הטכנולוגיה והחדשנות והעלינו אותו במעל ל-100 מיליון שקל
גדי אריאלי:  לגבי הנושא של תמיכה במחקרים היישומים, שהעלו פה כל מיני דוברים, אנחנו הגדלנו בכמעט 50-60 מיליון שקלים את המחקרים היישומיים באקדמיה לשנה הקרובה, ובכל שנה זה יעלה, כך שאנחנו רואים לנגד עינינו את חשיבות האקדמיה ואין לנו שום עניין לפגוע בנושא הזה
גדי אריאלי:       דבר נוסף, אני חושב שלחיבור בין ההייטק והמדע אין גבולות פוליטיים
גדי אריאלי:  אני חושב שטוב נעשה אם אנחנו נשמור על הקטע הזה יותר סטרילי
גדי אריאלי:  אני חושב שלהכניס לתווך את הנושא של הרפורמה משפטית, או איך שקוראים לזה, כל אחד בדרכו, זה מיותר
גדי אריאלי:  יש לנו כל יום, כל יום, פניות ממספר מדינות לחזק את הקשרים, וגם בשבוע הקרוב, עם הודו, מרוקו ועוד מדינות
גדי אריאלי:  אנחנו הולכים לחזק את הקשרים בנושא מחקרים בנושאי מים, הגנת הסביבה, שינויי אקלים בעולם, ואני חושב שכך נמשיך
גדי אריאלי:  אני מודה גם לפרופ' לביא - - -
איימן עודה: עם מודי בהודו ועם אורבן אני חושב שיש סיכוי
גדי אריאלי: אני לא רוצה שוב לגעת בקטע הפוליטי, למרות שזה מגרד לי מאוד
גדי אריאלי:  אני הייתי למעלה מ-10 שנים מנכ"ל הליכוד והייתי שמח להגיד את דעתי, אבל שוב, מכיוון שלא הצטערתי על מה שלא אמרתי אני אשתוק
גדי אריאלי:  בהצלחה לכולם
איימן עודה: בשם הוועדה תעביר לכבוד השר ששתיקתו רועמת וזה שהוא שותק לא אומר שאנחנו לא רואים אותו, אנחנו רואים אותו
גדי אריאלי: הוא לא שותק, בכל הזדמנות הוא מדבר
גדי אריאלי:  היינו בישיבה עם התאחדות התעשיינים, ישבנו למעלה מ-20-30 חברות הייטק ואף אחד מהן לא עלתה את הנושא של הרפורמה
גדי אריאלי:  כולם בחנו וביקשו שנסביר איזה כלים עומדים לרשותם
איימן עודה: תודה רבה, גדי
איימן עודה:  עו"ד אורלי הראל, בבקשה
אורי אריאל: שלום לכולם, שמי אורלי הראל, מנכ"לית ומייסדת חברת סטארט-אפ המתמחה בפיתוח בינה מלאכותית לתחום הבריאות
אורי אריאל:  נבחרתי ע"י ארגון הסחר האירופי בשנת 2021 כאחת מהנשים המובילות בתחום הטכנולוגיה ואני משמשת כשגרירה של מכון היצוא הישראלי
אורי אריאל:       אני בטח לא אפתיע אתכם אם אומר לכם שהתקופה האחרונה הציבה אותנו, היזמים והיזמיות בארץ, בעין הסערה
אורי אריאל:  משקיעים, שותפים ולקוחות בחו"ל מודעים למשבר שרוחש וגועש בישראל ומביעים חששות עמוקים בקשר ליציבותה של המדינה ובקשר ליכולתה של מערכת המשפט להגן על זכויותיהם הכלכליות בעתיד
אורי אריאל:  האם אתם הייתם משקיעים את כספיכם במדינה תחת הפיכה משטרתית ולמול תסיסה אזרחית?     בחודשיים האחרונים אני מופיעה ומדברת בפני פורומים שונים, רבים טוענים שאנחנו רואים שחורות ולכן החלטתי בדבריי הפעם דווקא להתייחס לדוגמאות יותר קונקרטיות הקשורות לוועדה זו
אורי אריאל:  בחודשים האחרונים החברה שבראשה אני עומדת עתידה להגיש בקשה לגרנט האירופי הורייזן
אורי אריאל:  האמור באחת מהגרנטים החשובים שמחלק מדי שנה מאות מיליוני יורו לטובת פיתוחים טכנולוגיים ולמען קידום חדשנות
אורי אריאל:  חברות ישראליות רבות זכו בגרנט והוא בהחלט היווה ומהווה קטליזטור של ממש בהצלחתן בשוק הבין-לאומי
אורי אריאל:       נושא החקיקה שעומדת על הפרק כבר עלה באופן מפורש בפרלמנט האירופי ואין לי ספק שיהיו לכך לקח השלכות על סיכויין של חברות ישראליות לזכות בגרנט המיוחל, לרבות החברה שלי
אורי אריאל:  הדברים נכונים ביתר שאת לגבי גרנטים אירופים במסגרות של קונסורציום, קרי גרנטים המוגשים כשיתופי פעולה של מוסדות וסטארט-אפים ישראלים עם מוסדות אירופיים
אורי אריאל:       הסדקים בתפיסה של ישראל כמדינה דמוקרטית ליברלית כבר נותנים אותותיהם הלכה למעשה ועלולים ליצור סלידה משיתוף פעולה עם חברות ישראליות
אורי אריאל:  ברמת המאקרו, יזמים רבים בוחנים את האפשרות להעביר את ה-IP לחו"ל ולפתוח חברות מחוץ לישראל
אורי אריאל:  הפגיעה איננה רק במגזר ההייטק
אורי אריאל:  גלי ההדף יגיעו במהרה למעגלי המשנה, אשר מעניקים שירותים ותומכים בחברות הטכנולוגיות ומשם הדרך לכיס שכל אחד ואחת מאזרחי המדינה מהירה מאוד
אורי אריאל:       אנו פונים לכלל חברי הקואליציה, גלו אחריות אישית
אורי אריאל:  נבחרתם לשרת את כלל אזרחי ישראל והאחריות על עתידה של ישראל בראש ובראשונה מוטלת עליכם
אורי אריאל:  לסיום, הבאתי לחברי הקואליציה נקניק סלמי לארוחת הצהריים מאחר שהתיקון האחרון שרוטמן הציע הוא רק שלב ראשון בפוליטיזציה של בתי המשפט ושליטה מוחלטת של הקואליציה ובדרך למהפכה משטרתית מוחלטת
אורי אריאל:  מגיע למדינת ישראל שופטים ולא שפוטים
אורי אריאל:  תודה
איימן עודה: תודה רבה לך, עו"ד הראל
איימן עודה:  ד"ר מיכל צור שלו, בבקשה
מיכל צור שלו: אני פה בשני כובעים – אני גם יזמית הייטק, הקמתי שלוש, אחת שנרכשה יחד עם ראש הממשלה לשעבר-לשעבר נפתלי בנט ואחת שעכשיו הנפיקה בשם קלטורה, ואני גם חברה במועצה הלאומית למחקר ופיתוח
מיכל צור שלו:  חילקתי לכם פה נייר עם נתונים לגבי חשיבות מגזר ההייטק, נראה לי שבשבועות האחרונים כולם כבר נחשפו לנתונים האלה, שיותר משליש מהכנסות המדינה מגיעות במגזר ההייטק, יותר מ-65% מהמס הפרטני מגיע ממגזר ההייטק, ויותר מחצי מהיצוא של מדינת ישראל נשען על ההייטק
מיכל צור שלו:      ההייטק נשען בסוף על שני דברים: הוא נשען על השקעות, ש-90% מהן מגיעות מהמגזר העסקי, והוא נשען על הון אנושי
מיכל צור שלו:  הון אנושי נשען בצורה מאוד משמעותית על האקדמיה
מיכל צור שלו:  לקראת הדיון פה – שכן לקחנו אותו ברצינות במטה ההייטק – הוצאנו סקר לחברות ההייטק כדי להבין עד כמה באמת החברות נשענות על האקדמיה בארץ
מיכל צור שלו:  בתחומים מסוימים, תחומים מאוד קריטיים אגב – ביוטק, כל החברות של Health-tech, וגם בתחומי הפודטק, החברות נשענות, כמעט יותר ממחצית מהן, על מסחור של ידע אקדמי
מיכל צור שלו:  בתחומים האלה מעל 60% מהחברות נשענות גם כן על מימון של האיחוד האירופי
מיכל צור שלו:      כל הסיכונים פה – ואני לא אכנס לסיכונים למגזר האקדמי, ברור שחופש אקדמי הוא קריטי לפריחה של האקדמיה
מיכל צור שלו:  הסתובבו פה בבוקר ממים של סלמי, אני רק אגיד שזה ממש לא סלמי בגלל שאנחנו ראינו את הנקניק כולו
מיכל צור שלו:  אז אולי עכשיו מציגים לנו פרוסה אחת אבל לצערי ראינו כבר את כל שאר הפרוסות שיגיעו בהמשך, ולכן מי שחושב שמארגני המחאה הם טיפשים – מהרגע שראינו את כל הנקניק, זה שעכשיו מציגים לנו פרוסה אחת בנפרד זה לא ממש משנה שום דבר
איימן עודה: תודה רבה לך, המסר עבר
מיכל צור שלו: המסר, בשורה התחתונה, הוא שבסופו של דבר הפגיעה באקדמיה תפגע ביתרון הטכנולוגי של מדינת ישראל
מיכל צור שלו:  זה לא רק 8200, זה גם האקדמיה