GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד מחאזנה: מה הסיבה? זאת התשובה
קריאה: יש מכרזים, אבל אנשים לא עושים את העבודה
מוחמד מחאזנה: מערכת ניקוז מ-1988, 35 שנה
מוחמד מחאזנה:  לא רק זה, זה היה באוגוסט, אין תחזוקה לצערנו
מוחמד מחאזנה:  אני דיברתי עם אנשים בעירייה, הם אמרו לנו שאם רק היו מטפלים בניקוז היו פותרים את כל הבעיות
מוחמד מחאזנה:  אנשים אמרו, גם אלה שעובדים במפעלים
מוחמד מחאזנה:       גם הנושא של תכנון כבישים בכיוונים ושיפועים לא נכונים
מוחמד מחאזנה:  התכנון לקוי, במקום להוליך את המים בכיוון של הוואדי, המים הולכים לכיוון הכניסה
מוחמד מחאזנה:  אגב, זה היה המהנדס של העירייה
מוחמד מחאזנה:       חוזרים לאום אל פחם
מוחמד מחאזנה:  רואים את השיפועים שונה, באדום אנחנו מדברים על 40 מעלות וירוק אפס מעלות
מוחמד מחאזנה:  אתם רואים את הפערים וכאן את הכניסה של אום אל פחם, כביש 65, אנחנו רואים את כל השטח הזה, כל המים מתנקזים מהצד של העיר
מוחמד מחאזנה:  השטח הזה שונה לגמרי, זאת אומרת כל המים באים מהכיוון הזה
מוחמד מחאזנה:       אנחנו התמקדנו לפתור את הבעיה של המים שיורדים מהגגות, למה? כי רוב המים, כמעט 40%-30% מהשטח הוא גגות, אם אנחנו שולטים על מי גגות וזה לא קשה, אגב, בכלל, בסקר הם אינם מנקזים למה? כי הם מנקזים לרחובות ישר, לצערנו, המרזבים, וחלק עובר לביוב, אפילו המנכ"ל של התאגיד שלנו אמר שהסקר לא מדבר נכון כי הרבה יותר אנשים מזרימים לביוב, לצערנו
מוחמד מחאזנה:  גגות בניינים, מה המטרה? כמות הנגר הנפסד על ידי אצירה, אגירה או עיכוב זרימה
מוחמד מחאזנה:  הבעיה שכל המים אחרי חצי שעה של סופות גשם, אנחנו לא מדברים על גשם רגיל, בגלל זה אחרי חצי שעה רואים סתימות ורואים הצפות
מוחמד מחאזנה:  יש סרטון שהמכסה עף
מוחמד מחאזנה:  מניעת זיהום מי נגר משיטפונות, לגרום חלחול
מוחמד מחאזנה:       מה הרעיונות שלנו? מרזב עם פילטר
מוחמד מחאזנה:  אני מראה לכם תמונות
מוחמד מחאזנה:  זה הרעיונות שלנו
מוחמד מחאזנה:  אנחנו שמים מרזב, בתוכו יש פילטר
מוחמד מחאזנה:  הפילטר הזה קודם כל אוגר מים יותר זמן, אפשר לעשות כאן ברז כדי לשלוט בזרימת המים החוצה ולכוון אותם
מוחמד מחאזנה:  סליחה על הקשקושים האלה, עשיתי את זה ברגע האחרון, יצירת קיר ירוק כאשר אנחנו עושים מרזב בחומר גמיש שנעשה מכאן עד לכאן ולולאה מסוימת ועושים פתחים ובפתחים האלה אנחנו שמים עציצים של צמחי נוי והמטרה היא יצירת קיר ירוק
מוחמד מחאזנה:  זה לא קשה בכלל
מוחמד מחאזנה:       עוד רעיון, אני לא רוצה לדבר עליו, יש כל מיני טיפולים שאני לא רוצה להיכנס אליהם, מה שעשינו, עשינו שני דברים
מוחמד מחאזנה:  אגן חלחול בחצר פרטים, זה שלב ראשון, חופרים, מוציאים את כל העפר, שמים אבנים אשר סופגים את המים או אוגרים את המים, אחר כך שמים אבני חצץ ומכסים אחר כך
מוחמד מחאזנה:  זאת אומרת כל מה שיורד מהמרזב בחצר של הבית יורדים באגירה ומחלחלים
מוחמד מחאזנה:  אפשר לעשות את זה לפי גודל הגג, לפי השטח של הגג
מוחמד מחאזנה:  עשינו בבית ספר את אותו פטנט
מוחמד מחאזנה:  פתרון אחד אני לא אציג, זה פתרון טכנולוגי, יכול להיות שהוא עם זכויות, אנחנו לא נציג את זה
מוחמד מחאזנה: תודה רבה על ההקשבה
אבראהים חג'אזי: ד"ר רג'א שקייה, חוקר מהראשונים במרכז, זכה בהרבה מחקרים והייחודי אצלו, מאמרים כל שנה, מאמרים ברמה גבוהה, מאמרים עם אימפקט פקטור מאוד גבוה, הגיש הרבה פעמים למשרד המדע ולא זכה, מקווה שתצליח הפעם
אבראהים חג'אזי:  תפדאל
רג'א שקייה: נקלטתי במו"פ בשנת 2004 והקמתי יחידה מיוחדת של מחלות תורשתיות
רג'א שקייה:  האמת, הייתי רוצה שד"ר יאסר יהיה כאן ולא שם, כי אז כשנקלטתי התחלתי לבדוק בשטח מה קיים ואחד האנשים שהתייעצתי איתם זה ד"ר יאסר, הוא היה ראש המעבדה לגנטיקה בבית חולים עפולה והזמנו אותו לכאן כחוקר והתחלנו לקבל ממנו ייעוץ והדרכה מאוד ייחודית, איך לבנות את התשתית הראשונית של היחידה ואחרי שנתיים הוא הלך לפוליטיקה ואני המשכתי בחקר המדעים
רג'א שקייה:       חקרנו מחלות תורשתיות כבר שני עשורים באוכלוסייה הערבית
רג'א שקייה:  באוכלוסייה הערבית יש בעיה מאוד גדולה, גם במגזר היהודי, של מחלות תורשתיות, אבל הסיבות הן שונות
רג'א שקייה:  באוכלוסייה הערבית הסיבה העיקרית היא נישואי קרובים
רג'א שקייה:  נישואי קרובים הוא מנהג יותר ערבי מאשר דתי כי לרוב דת האיסלם לא תומכת בנישואי קרובים, אבל מבחינה תרבותית ערבית נישואי קרובים די מקובלים ואפילו יזומים ולכן מרבית המחלות התורשתיות הרצסיביות מופיעות באוכלוסייה הערבית בארץ
רג'א שקייה:  באוכלוסייה היהודית יש גם מחלות תורשתיות אופייניות למגזרים השונים, אבל הבעיה שם היא בגלל שהחברה היהודית מאות שנים התחתנו בתוכם
רג'א שקייה:       אנחנו התמקדנו באוכלוסייה הערבית
רג'א שקייה:  בהתחלה רצינו לבדוק מה קרה במשולש, המחקר הראשון ב-2004, 2005 ו-2006, מה שקיבלנו ממשרד המדע, בקשר לנישואי קרובים כביו מרקר למחלות התורשתיות
רג'א שקייה:  בדקנו בארבעה יישובים וחשבנו לבדוק מה הם הגורמים השונים לנישואי קרובים, אם זה מצב סוציואקונומי שונה או גם גורמים אחרים
רג'א שקייה:  זיהינו גורמים מסוימים והמשכנו כמעט כל שלוש-ארבע שנים לבדוק מה קורה, גם מבחינת השכיחות וגם הגורמים השונים
רג'א שקייה:  לרוב יש ירידה, עד שנות ה-2000 ובשנות ה-2000 להיפך, יש חזרה להעדפת נישואי קרובים ויש עלייה תלולה
רג'א שקייה:  היום אנחנו כמעט באחוז ארצי של 30% נישואי קרובים באוכלוסייה הערבית, בדרום זה יכול להגיע עד 60 ובאזור חיפה פחות, 25, אבל בממוצע כללי זה די גבוה
הדסה גטשטיין: כשאתה אומר קרובים זה מבני דוד?
רג'א שקייה: זה ויאבילי, אבל כל עוד זה בני דודים שניים זה נחשב כנישואי קרובים מבחינה גנטית
רג'א שקייה:  זה חלק מהמאמרים, כפי שאמר ד"ר אברהים, בתחום הזה
רג'א שקייה:  אחר כך עברנו למוקד העיקרי, שזה המחלות התורשתיות הקיימות באוכלוסייה הערבית, ובנינו איזה שהוא מודל כללי שיהווה לנו לאורך כל השנים, זה להתחיל בקשר עם רופאים, לבדוק איזה מחלות לא הצליחו לאפיין, כי זה מה שמעניין אותנו גם מבחינה מדעית וגם כתרומה לקהילה
רג'א שקייה:  בזמן שאתה מאפיין את הסיבה אתה יכול לעזור באמת לחולים
רג'א שקייה:  כל עוד שאתה לא מאפיין את הסיבה אתה לא יכול לדעת
רג'א שקייה:      הבדיקות הגנטיות עלו בהתחלה המון כסף והקופות לא שילמו לחולים והיום יש חלק מהקופות שמממנות חלק מהבדיקות האלה, אבל לרוב אין, כאילו עד היום לא כל כך קל להשיג אישור לבדיקה גנטית
רג'א שקייה:  אז זה היה פתרון קהילתי לחלק מהמשפחות, לאפיין להם את המחלה ולחזור בחזרה ולעזור להם או בתרופה, אם קיימת, או אפילו במה שנקרא PGD, זה הפריה חוץ תאית, מטרה שהילד השני והשלישי חס וחלילה לא יהיה חולה
רג'א שקייה:       אז לקחנו דוגמאות, בדקנו דנ"א ובדיקה גנטית שלרוב עשינו את זה בחברות מחו"ל או בבדיקות במעבדה אצלנו ואחר כך חזרנו עוד פעם, כפי שאמרתי, לחולים עצמם במטרה לעזור להם
רג'א שקייה:  בתחום הזה יש לנו סדרה די גדולה של פרסומים
רג'א שקייה:  העיקר זה לא רק הפרסומים המדעיים, שהם ברמה בין-לאומית, אנחנו לא מדברים אפילו על רמה ארצית, אלא בזמן שאנחנו מגלים ויודעים את המוטציות וגם בעולם יודעים את זה אתה יכול לאמת את הממצאים וגם להעלות את המודעות לבדיקה של עוד אנשים ובסופו של דבר גם להתחיל לבדוק את המנגנון הביוכימי ולעלות על מחלות
רג'א שקייה:      וגם מבחינה כלל עולמית, אפיון גנים חדשים הוא נושא מאוד חשוב ואנחנו שותפים למספר גנים כאלה, כמו קלאן 8, כמו WWX, שאנחנו היום רושמים שגילינו את הגנים האלה והם התפרסמו בעולם וגם באופן מקומי
רג'א שקייה:  לאחרונה, בשלוש-ארבע השנים, גילינו שמחלת הסכרת גם באוכלוסייה שלנו בשכיחות די גבוהה והתחלנו לחקור בזה ולראות מה גורמי הסיכון במטרה שאם משרד הבריאות או כל גורם אחר רוצה לבדוק תכנית התערבות הוא יכול לזהות אותם
קריאה: זה משהו גנטי, הסכרת?
רג'א שקייה: יש לו בסיס גם גנטי וגם יותר סביבתי, זה שילוב של שניהם
רג'א שקייה:  זה תלוי בסוג המחלה, אבל לרוב זה יותר סביבתי
רג'א שקייה:  המטרה שלנו כאן במחקרים האלה זה לזהות את גורמי הסיכון למחלות הדיאבטיס ואז כל תכניות ההתערבות של משרד הבריאות יכולות להיות מובנות על בסיס גורמי הסיכון האלה
איימן עודה: חברים, מבחינתי חשוב שתעבירו למשרד את ההתרשמות שלכם ואנחנו חייבים לעזור למגזר
אלי שטמפפר: אנחנו עובדים שנים עם מו"פ המשולש ואנחנו נמשיך לעבוד איתם
אבראהים חג'אזי: עדי ויזנפלד הוא חוקר אצלנו, יש לו דוקטורנט חדש שמלווה אותו במחקר, נמרוד שאולסקי, כמה פרטים על זה
עדי ויזנפלד: שלום
עדי ויזנפלד:  אני עדי ויזנפלד
עדי ויזנפלד:  המחקר שלי הוא על גיאוגרפיה כלכלית אבולוציונית, שזה יחסית חדש בארץ, כמעט שלא התעסקו עם זה
עדי ויזנפלד:  המחקר הוא רק בתחילתו ולכן יש לי שקופית אחת ולכן זה רק להסביר על מה המחקר
אבראהים חג'אזי: אתה יכול להזכיר שזה זכה ב-ISF
עדי ויזנפלד: כן, זה ממומן על ידי ה-ISF שאני זכיתי בו
עדי ויזנפלד:  גם יש לנו שיתוף פעולה עם אוניברסיטת בר אילן, פרופ' ענת צ'צ'יק שמנחה את נמרוד, אני ה-PI של הקרן הזאת
עדי ויזנפלד:       אנחנו דיברנו פה על מדע וכל מיני תחומים שונים, איך אנחנו מייצרים אקו סיסטם מבחינה אזורית שמאפשרת את התנאים להיווצרות של חדשנות של בתי עסק מצליחים שחייבים לקיים תהליך התחדשות אחרת הם לא ישרדו בשוק, וגם במעורבות של שחקנים, כמו המכון הזה, כמו משרדי ממשלה, כמו גורמים בין-לאומיים אפילו, כל הגורמים בכל מיני רמות אזוריות, בין-לאומיות וארציות שמשפיעות על היכולת של האזור לספק את התנאים הדרושים, אם זה תקציבים, אם זה מד יניות, אם זה שיתופי פעולה עם אזורים אחרים ועם חברות אחרות
עדי ויזנפלד:  זה המחקר
עדי ויזנפלד:      אני התמקדתי בשני אזורים, מה שקוראים בז'רגון left behind regions, אזורים שלא כל כך חוקרים אותם, לא כל כך מעניינים
עדי ויזנפלד:  אחת הסיבות לדעתי שזכיתי זה הרלוונטיות של המחקר
עדי ויזנפלד:  הדגש של המחקר שלי הוא האתגרים של אזורים שנמצאים בקרבת אזורי גבול, להישאר חסינים לכל מיני שינויים, אם זה סביבתיים, אם זה תרבותיים, אם זה גיאופוליטיים
עדי ויזנפלד:  אני בחרתי שני אזורים, העיירות הדרוזיות בגולן והאזור של ואדי ערה, שני אזורים שהם שווים בגודלם הגיאוגרפי עם אוכלוסיות, האוכלוסייה הדרוזית והאוכלוסייה הערבית, של מיעוטים אתניים
עדי ויזנפלד:      ואני שוב מקצר, האזורים האלה תלויים בגחמות של, סליחה על שפת הרחוב, כל העולם ואחותו
עדי ויזנפלד:  אם זה קונים שבאים או לא באים לוואדי ערה, אם זה סטודנטים שכן לומדים בסוריה או לא לומדים בסוריה, כל הדברים האלה, התנועה של האנשים שמושפעת מגורמים בין-לאומיים ולאומיים ופוליטיים, מהומות, לא מהומות, קונים באים, קונים לא באים, סטודנטים ולומדים שם, לא לומדים, כן לומדים, כל הדברים האלה משפיעים על איזה דינמיקה של מעבר מידע, של תהליכי למידה, מאיפה אנשים לומדים, למה הם חשופים, שבסופו של דבר משפיע על ההתפתחות הכלכלית האזורית
עדי ויזנפלד:      בגלל שהמחקר בתחילתו אני אתן שתי דוגמאות, ככה שתזכרו על מה המחקר הזה
עדי ויזנפלד:  למשל שאם יש בעיות, מהומות ואינתיפאדות ועניינים פחות קונים מאום אל פחם נוסעים לשטחים וקונים יותר באזור, אז האזור מספק יותר שירותים, יותר מוצרים שהיו קונים פעם בשטחים, ביהודה ושומרון, קונים יותר באזור הזה, ואז הסוחרים עוברים אדפטציה, רגע, נתאים את המחירים, נתאים את המוצרים, נייצר יותר בגדים, פחות בגדים קונים בג'נין למשל
עדי ויזנפלד:  הדרוזים, נעצרה אספקה של תפוחים לגולן, אוי ואבוי, צריך למצוא זה
עדי ויזנפלד:  זה היה העיקר שלהם, יש שם בתי אריזות, הם היו צריכים להתחיל לישראל, משווקים לישראל, יש יותר תחרות
עדי ויזנפלד:      כל השינויים האלה גרמו לזה שאנשים היו צריכים לשנות את ה – מה זה האזורים האלה? זה אנשים, זה משלח היד שלהם, זו הפרנסה שלהם
עדי ויזנפלד:  והאנשים האלה שגרים באזורים האלה, מלחמה בסוריה, תכנית טראמפ לגבי כן גולן בישראל, לא גולן בישראל, ישראליזציה של הדרוזים כי הם יותר מנותקים מסוריה
עדי ויזנפלד:  כל הדברים האלה גורמים לשינויים כלכליים
עדי ויזנפלד:       יש פה גרף שאני אחסוך מכם, מה שחשוב בגרף הזה, אנחנו בודקים אבולוציה ו- resilientוכו', אבל מה שאני רוצה להדגיש הוא שהמחקר, לא רק שהוא מעניין, והוא מעניין, מאוד חשוב לנו בסופו של דבר לבוא עם המלצות מדיניות לאזורים האלה, איך האזורים האלה בכל הרמות, רמה אזורית, רמה לאומית ואולי אפילו בין-לאומית, שיכולים לעזור לאותם עסקים, לאותם מוסדות, לאותן מועצות מקומיות, איך להתמודד עם השינויים האלה לטובת התושבים, כלים מנהלתיים, מה לתקצב, מתי לתקצב, את מי לתקצב, אולי לחזות תהליכים שיכולים לעזור להם בהתמודדות עם השינויים האלה שברוב המקרים אין להם שום השפעה עליהם והם רק מושפעים מהם וסובלים ולפעמים גם מרוויחים
עדי ויזנפלד:  תודה
אבראהים חג'אזי: יופי
אבראהים חג'אזי:  עכשיו האני, בבקשה
אבראהים חג'אזי:  האני הוא חוקר משכמו ומעלה (ערבית)
האני ברהום: אני האני ברהום ואני אציג את עצמי בקצרה
האני ברהום:  אני נקלטתי פה ממש בתחילת השנה, ב-1 בינואר, בזכותו של ד"ר מוחמד שהכיר לי את המקום הזה, אני מאוד מודה לך על זה
האני ברהום:  אני באתי לפה בהתחלה בתור מישהו שאמור לעזור לחברת הסטרטאפ טרייסולר ומהר מאוד הם קיבלו אותי בזרועות פתוחות להיות פה חוקר מן המניין והם מגשימים לי חלום בעצם, אני ממש עכשיו מגיש את התזה שלי ומסיים את הדוקטורט שלי מאוניברסיטת תל אביב עם מחשבה ללכת, יש לי הרבה אופציות והרבה הצעות בחו"ל לפוסט דוק, אבל אני פה הגעתי לחלום שלי, אני מאמין שאני אגשים פה הרבה דברים ואקים את המעבדה שלי ונעשה פה מדע טוב
האני ברהום:  אני אציג לכם בקצרה, על קצה המזלג, דברים שעשיתי בדוקטורט ואיך אני ממשיך איתם פה ומפתחים אותם לעוד כיוונים אחרים
האני ברהום:       בעיקרון אני עובד עם החלקיקים שאתם רואים פה, זו תמונת מיקרוסקופ אלקטרוני של חלקיקי אבנית, קלציום קרבונט
האני ברהום:  אפשר לעשות אותם בצורה שנקראת ווטרית וזה מאוד פורוזיבי, כלומר אפשר לשים בזה הרבה דברים ואפשר לעשות עם זה הרבה דברים
האני ברהום:  אלה דברים שעשינו במעבדה הקודמת שלי, אצל פרופ' פבל גינזבורג מהנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב
האני ברהום:  בדקנו איך הם נכנסים לתוך תאים, כל הדינמיקה הזאת, מה טוב, מה לא טוב, עשינו איתם חישה של מתכות, מתכות כבדות גם, עשינו מזה תרמו אופטיקה וגם מניפולציה באמצעות לייזרים, פשוט מלקחיים אופטיים, זה נקרא optical tweezers
האני ברהום:  זה פרסומים שעשינו שם
האני ברהום:       למה החומר הזה? החומר הזה, קל מאוד לעשות אותו ואנחנו מאסטרים בדבר הזה ועשינו מחקר על איך להכין את החומר הזה והוא קיבל תהודה גדולה בעולם
האני ברהום:  שלטנו על ה- aspect ratioשל הספירה, כלומר איך להאריך אותה, לקצר אותה וגם לייצר צורות שונות ועוד צורות שעוד לא פרסמנו גם
האני ברהום:  כמובן שאפשר להטעין אותו עם כל דבר ובתרכובות, כאילו לשים כל מיני דברים ביחד
האני ברהום:       ולמה זה טוב? זה טוב כי כשאתה רוצה לשלוח תרופה למקום מסוים אתה גם רוצה לעקוב אחרי, לעשות מוניטורינג, אתה רוצה לשלוט על טמפרטורה, לחוש טמפרטורה, אז קוראים לזה labo particles, ככה אנחנו קוראים לדבר הזה
האני ברהום:  פה אתם רואים כל מיני דברים שאנחנו עושים איתו, עשינו איתו MRI contrast agent, שחרור תרופות מבוקר באמצעות לייזר ועכשיו אנחנו עומדים לנסות על השחרור שהוא יהיה באמצעות MRI, thermal therapy ופוטו שחרור שאני עושה גם עם ד"ר מוחמד, הגשנו גם כמה הצעות על איך להשתמש בחלקיקים האלה על מנת לבדוק הרבה תהליכים ביוכימיים
יאסר חוג'יראת: זה ייכנס לכל התאים או שזה לתאים ספציפיים?
האני ברהום: הספציפיות תהיה יותר בשחרור, אפשר לעבוד על ספציפיות, שיילך לתאים מסוימים, זה תחום בפני עצמו, אבל אנחנו יכולים לקחת את הטכנולוגיה הזאת ולעשות לה אדפטציה לחלקיק הזה
האני ברהום:  יש מולקולות מסוימות שיודעות לגשת לתאים מסוימים שאפשר לשים אותם על פני השטח
האני ברהום:  נגיד אם אנחנו רוצים שיילך יותר לתאים סרטניים אז אנחנו שמים עליו קצת סוכר ואז תאים סרטניים ידועים שהם קופצים על סוכר מהר, אז הם יבלעו אותו מהר
האני ברהום:  לדוגמה
אבראהים חג'אזי: אבל בטכנולוגיה של טרגטינג, ד"ר ג'לאל גנאים הוא מומחה של טרגטינג והוא הקים חברה של הכוונה לתרופות שיגיעו ליעד שלהם
האני ברהום: זה ענף בפני עצמו, אנחנו לא מומחים בזה ולא ניכנס לזה
האני ברהום:  אנחנו פשוט ניקח טכנולוגיות כאלה קיימות
האני ברהום:  אחד הניסיונות שעשינו, ניסינו לעשות את זה בתוך מבחנה על תאים של סרטן מוח ויש לנו תוצאות שמראות איך אנחנו באמצעות אור יכולים לשחרר את התרופות האלה
האני ברהום:  זה מחקר שאני עכשיו עובד עליו עם ד"ר מוחמד וגם בשיתוף עם פבל גינזבורג, הוא גם שותף איתנו בדבר הזה
האני ברהום:  כאן רואים איך כשהפעלנו אור על תאים שהם גם עם החומר הפעיל שלנו, קומפוזיט מסוים, שאם אתה מפעיל אור הוא מאוד רגיש והוא משחרר תרופה יותר ואז יש לך יותר תמותה של תאים
האני ברהום:  פה רואים כיצד כתלות בלייזר החלקיקים קטנים, כלומר אנחנו ממיסים אותם באמצעות האור
האני ברהום:       הדבר הזה זכה לשני פרסים, אחד מהם היוקרתי בפקולטה להנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב, פרס רוזנברג, ובשנה שעברה זכיתי בשני הפרסים האלה בפרויקט הזה ואני ממשיך איתו עם פרופ' פבל גינזבורג
האני ברהום:       אלה דברים שכבר התחלנו לעשות אותם, זה תוצאות משבוע שעבר שעשינו אני ומוחמד, פה אתם רואים סתם צבעים, אבל בשבילי זה חלקיק, זה חלקיקים שעשינו, הם פשוט אליפטיים, והנקודות האדומות זה זהב
האני ברהום:  התמיסה כולה אמורה להיות ירוקה, פלורוסנטית, אבל אנחנו רואים שהירוק הוא יותר בכיוון של החלקיקים, כי בנינו אותם ככה שהם ייתנו יותר רזולוציה וזה מחקר שאנחנו עומדים לפרסם בקרוב ורואים שהירוק, יש יותר קונטרס שם וזה מאפשר לעשות חישה והרבה דברים נוספים
האני ברהום:       ועוד דברים שאנחנו רוצים לעשות איתו, אנחנו גם בטרייסולר רוצים להשתמש בחלקיקים האלה, בתכונות שלהם, אינריצ'מנט ואנהנסמנט של הפוטוסינתזה, החלקיק הזה מפזר מאוד אור ולכן אפשר להשתמש בו לפיזור אור אחיד בתוך החממה וגם לפאנלים הסולריים
האני ברהום:  יש לנו מחקר שפרסמנו ב-Nano Letters לפני שלוש שנים כשהראינו שיש צמחים שאפילו מגדלים אותו על עליהם בשביל למקד את האור בתוך העלה
האני ברהום:       ויש לנו עוד דברים, אתם שכחתם מה דיברנו בהתחלה אז אני אחסוך את זה מכם, יש לנו חזון ארוך וגדול ואנחנו מקווים שנעשה את זה
האני ברהום:  כמובן אני אומר לכם שאנחנו עושים הרבה דברים פה, אבל הכלים האלה, אין לנו אותם במרכז
האני ברהום:  נכון, התקציב הוא מכובד, 2
האני ברהום: 9 מיליון, כמו ששמעתי, אבל כלי כזה שייתן את התמונה הזאת, שהוא נמצא בשפע באוניברסיטת תל אביב, מיקרוסקופ קונפוקלי שנמצא בשפע באוניברסיטת תל אביב, כמעט כל חוקר בביולוגיה יש לו, או גישה או אחד כזה בתוך המעבדה, מכשיר כזה משהו כמו מיליון או שני מיליון, תלוי כמה אתה רוצה להוסיף עליו תוספים, וזה דבר שהוא בסיסי למחקר שאנחנו עושים פה ואלה כלים שאנחנו חייבים גם בשביל לחסוך
האני ברהום:  אם אני רוצה לעשות פה מדידה אני צריך ללכת לאוניברסיטת תל אביב ולבזבז יום שלם
איימן עודה: קיבלת
האני ברהום: והדבר הכי חשוב, זה סיכום משעמם, ככה אני עושה את השחרור, זו התאורה שאני עושה, פה התאים, פה אנחנו רואים את החלקיקים בתוך גרעין תא ודברים, פה אנחנו שולטים על החלקיקים באמצעות לייזר ועוד הרבה דברים שאנחנו עושים
האני ברהום:  אלה הפרסומים שעשיתי בנושא הזה
האני ברהום:       ואני רוצה להודות, כמובן אם שכחתי מישהו אני מתנצל
האני ברהום:  אני מודה לכולם כמובן שקיבלו אותי פה, אני אוהב את המקום הזה ואני מודה, מוחמד, תודה רבה שעזרת לי לבוא למקום הזה, אברהים קיבל אותי בזרועות פתוחות ורחבות, ד"ר מוחמד, ניזאר וכל הקבוצה של הטרייסולר, אני מודה לכם וכמובן תודה לפרופ' פבל גינזבורג
אבראהים חג'אזי: אחרונה וסופית אלחאן עבאסי, היא תגיש לנו על הפרויקט של שיתוף פעולה עם הרשויות בתחום ניקיון המרחב הציבורי
אבראהים חג'אזי:  סיפרתי לכם, זה פרויקט שזכה לשיתוף פעולה עם שלוש רשויות מטעם המשרד להגנת הסביבה
אבראהים חג'אזי:  אלחאן גם תציג את תחום הלימוד והמדעים לתלמידים, היא ועלא
אבראהים חג'אזי:  בבקשה, קצר ולעניין
אלחאן עבאסי: בנוסף לחלק המדעי יש עוד יוזמות חברתיות שהמו"פ יזם, אחת מהן זה פרויקט ניקיון המרחב הציבורי בסיוע המשרד להגנת הסביבה
אלחאן עבאסי:  בעיקר יש לנו הערכת רמת הניקיון ברשויות המקומיות והכנת תכנית לעידוד הניקיון במרחב הציבורי כאשר הפתרונות מבוססים על כלכלה התנהגותית
אלחאן עבאסי:       מה שאנחנו עושים, זה דוגמה מכפר קרע, אנחנו לוקחים כמה נקודות מכל יישוב או כפר ולפי הנקודות האלה אנחנו ממיינים את הפסולת שנמצאת שם, כלומר חוץ משאנחנו גם סופרים אותם, השלב הראשון זה היה סקר שאנחנו רק רוצים לדעת מה המצב הקיים בכל יישוב ויישוב
אבראהים חג'אזי: מה הכי הרבה?
אלחאן עבאסי: זה סיגריות
אלחאן עבאסי:  הכי נפוץ
אלחאן עבאסי:  ממש לוקחים את האזורים או המקומות שממש צריך לטפל בהם ועושים כל מיני רעיונות שמתבססים על העיקרון של כלכלה התנהלותית
אלחאן עבאסי:  אלה דוגמאות לפחים או אשפתונים לסיגריות, לפארקים או לבתי ספר
אלחאן עבאסי:  גם דאגנו שיהיה ייצור מקומי, מהאזורים שלנו או מאזור המשולש וגם אנחנו עובדים עם ציירים מכפר קרע שרוצים לשלב את אמנות הרחוב ויש כל מיני משחקים שאנחנו שיחקנו בהם כשהיינו ילדים, ציורים על הפחים, כל מיני רעיונות
אלחאן עבאסי:  גם זה רעיונות לציורים על גדר מהעולם הערבי דווקא
אלחאן עבאסי:       בנוסף לכך יש לנו עוד פרויקט שאני והשותפה עלא חאג' יחיא, בלעדיה אני לא יכולה לעשות כלום, קרן המדע, אנחנו מקבלים בתי ספר מכל האזורים, לא רק דווקא מאזור המשולש, גם מהצפון, יש לנו כרגע יותר משמונה בתי ספר, בעיקר אנחנו משלבים את הלימוד במשחקים, בניסויים, שתהיה להם כזאת חוויה
אלחאן עבאסי:  אלה תמונות עם תלמידים וזהו בעיקר
אבראהים חג'אזי:  אנחנו נלך לחממות לראות בפועל מה אנחנו מייצרים, מה אנחנו עושים
אבראהים חג'אזי:          (סיכום הישיבה)
איימן עודה: אנחנו מבחינתנו, זה שהגענו למקום הזה זו אמירה ואנחנו לא רוצים שהעניין יסתיים באוכל הטעים שאכלנו, אלא מעכשיו נתחיל ביחד והמבחן שלנו, של כולנו, בעיקר שלי ושל ד"ר יאסר חוג'יראת ושל הוועדה כולה, זה לממש את מה שביקשתם, זו זכותכם, ואני חושב שאם אנחנו רוצים להצביע על נקודה שהיא זו שתביא לתוצאה שאנחנו רוצים המילה היא עקביות
איימן עודה:  במידה שאנחנו בכל שבוע נהיה בקשר, לאן הגענו, מה עושים בשבוע הבא, כך אנחנו תוך חודש-חודשיים נתחיל לראות פירות
איימן עודה:      אני רוצה לחלוק על חברי, זה משהו פוליטי, אבל אני חושב שאנחנו צריכים לנהל את זה ביחד
איימן עודה:  חברים, אני מאמין שזה לא קואליציה ואופוזיציה, יש דברים שהם זכות הציבור וזה לא צריך להיות קשור בעמדה פוליטית
איימן עודה:  נציגי תל אביב נמצאים באופוזיציה משנת 77' כמעט 80% מהמקרים, אף אחד לא אמר לתל אביבים: אני רוצה להעניש אתכם או לתת לכם פחות
איימן עודה:  לקשור את הזכויות בעמדות פוליטיות זה דבר לא נכון כלל וכלל, מה גם שהמדינה הזאת יודעת היטב לתת ביד ולקחת ביד השנייה, למשל אומרים לך, אתה יודע מה, אתה מתעקש, רוצה להפיל את הקואליציה, רוצה עוד שני מיליארד שקלים? ניתן לך, אבל בשביל להחזיר אותם מעלים את שכר החשמל, את שכר המים, אז האזרח הפשוט ירגיש עם הזמן, יוודא שלקחו לו ביד השנייה
איימן עודה:       לכן התפיסה צריכה להיות כוללת
איימן עודה:  חברים, אנחנו הסתגלותיים, לא בדלניים, אנחנו רוצים להשפיע בצורה הישירה ביותר עם תפיסה כוללת אחרת נהיה כמו החרדים שנמצאים בממשלה שמצבם לא השתפר אף פעם, מצב החרדים עצמם, אף פעם, למרות שב-80% בממשלות הם שם בפנים, למה? כי נתנו להם ביד ולקחו ביד השנייה
איימן עודה:  העמדה צריכה להיות הוליסטית
איימן עודה:       תודה רבה לכם, לכולכם
איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא השלכות הרפורמה במערכת המשפט על המחקר האקדמי והמו"פ בישראל
איימן עודה:  כבר מספר שבועות שאנחנו שומעים על הסכנות של הרפורמה הזו
איימן עודה:  אני בכל שבוע נמצא עם המפגינים בתל אביב, חיפה, ירושלים, ואדי ערה, כפר מנדא ואמשיך להגיע לכל מקום בו אנשים יוצאים לרחובות כדי להפגין נגד הפשיזם המתחזק, בשביל לדרוש את עצירת ההפיכה, עצירת הפשיזם, למען דמוקרטיה שממנה כל האזרחים ירוויחו
איימן עודה:       היום אנחנו רוצים להעמיק ולהבין מהן ההשפעות הצפויות לתחום המחקר האקדמי
איימן עודה:  רק אתמול יצאה הנהלת אוניברסיטת בן גוריון בהצהרה שאם הממשלה לא תפסיק עם צעדי החקיקה האוניברסיטה תשבית את הפעילות שלה ללא הגבלת זמן
איימן עודה:  אני רוצה להקריא לכם מההצהרה הזו: "אנו מבקשים ומבקשות להדגיש כי בחקיקה המקודמת ע"י הקואליציה יש סכנה ממשית, לא רק לעתיד הדמוקרטיה בישראל אלא גם לעתיד ההשכלה הגבוהה, שהיא אחד ממנועי הצמיחה הכלכלית הכלכליים והתרבותיים המשמעותיים של המדינה
איימן עודה:  אין אקדמיה חופשית ומשגשגת ללא דמוקרטיה ליברלית איתנה
איימן עודה:  הפגיעה במערכת המשפט תאפשר התערבות פוליטית בכל תחומי החיים האקדמיים, בחלוקת תקציבים, במינוי הנהלות, ביטול או צמצום החופש האקדמי, או בהתערבות בתכני הלימוד והמחקר"
איימן עודה:       נמצאים אתנו כאן מכובדים מהקהילה האקדמית: יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח פרץ לביא, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים דוד הראל, רקטור האוניברסיטה העברית תמיר שפר, פרופסורים מן המניין וגם קבוצת סטודנטים ממכללת ספיר, ברוכים הבאים
איימן עודה:  אני שמח שאתם כאן אתנו
איימן עודה:  נמצאים אתנו כאן גם נציגי הממשלה ממשרד המדע, משרד המשפטים, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה
איימן עודה:  ממשרד האוצר כמובן סירבו להגיע, כהרגלם בקודש
איימן עודה:  ומשרדים חשובים אחרים, ביניהם משרד הכלכלה, גם לא הגיעו, זאת אף על פי שלפי כל ההערכות, לפגיעה באקדמיה יהיו השלכות רבות ביותר על הכלכלה
איימן עודה:       נמצאים כאן גם נציגי המועצה להשכלה גבוהה, אשר ממונה על כל האוניברסיטאות, וגם נציגת ועד ראשי האוניברסיטאות
איימן עודה:  אנחנו מברכים אתכם על הגעתכם לדיון
איימן עודה:  בשורה התחתונה אנחנו רוצים להבין כאן מהן ההשפעות הצפויות של הרפורמה לתחום החשוב של מחקר אקדמי ומחקר ופיתוח
איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שמשתתפים בדיון: חברת הכנסת שלי טל מירון, חבר הכנסת רון כץ, חבר הכנסת אליהו רביבו וחבר הכנסת סימון דוידסון
איימן עודה:      ראשון הדוברים פרופ' פרץ לביא, יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח
פרץ לביא: תודה רבה ליושב-ראש
פרץ לביא:  מילה על המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי
פרץ לביא:  המועצה הוקמה על פי חוק הכנסת מ-2002
פרץ לביא:  מינויי יושב-ראש המועצה וחברי המועצה הם ע"י נשיא המדינה, כאשר אדמיניסטרטיבית אנחנו שייכים למשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה
פרץ לביא:  תפקיד המועצה לבחון את מערכות המחקר והפיתוח הקיימות בישראל, לזהות את הצרכים, נקודות החוזק, החולשה, ולייעץ לממשלה בתחומים הקשורים במחקר ופיתוח
פרץ לביא:       המועצה פרסמה גילוי דעת על הסכנות האורבות לפיתוח ולמחקר בישראל לאור הרפורמה ואני ארצה היום בקצרה לפרט בפניכם את אותן סכנות כפי שבאו לידי ביטוי בגילוי הדעת
פרץ לביא:  אדבר על תעשיית ההייטק, בריחת המוחות, שיתופי פעולה בין-לאומיים, גיוס תרומות למחקר מדעי, גיוס תרומות פילנתרופיות, ואסכם בנושא של מדע פורץ דרך, מהו מדע פורץ דרך ולמה חשוב שהוא יהיה נגד הזרם
פרץ לביא:       לישראל יש מודל מימון מחקר ופיתוח יוצא דופן כאשר משווים אותו למדינות העולם
פרץ לביא:  אנחנו גאים בכך שאנחנו מוציאים על מו"פ, על מחקר ופיתוח, את האחוז הגבוה ביותר מהתוצר הגולמי בהשוואה למדינות העולם – כפי שאתם יכולים לראות, כמעט 6%, אחרינו קוריאה הדרומית – וההישג הזה בא לידי ביטוי בפרסומים - - -
איימן עודה: זה מהמדינה או ממשקיעים?
פרץ לביא: מיד אני אפרט
פרץ לביא:  זה סך כל המימון של מחקר ופיתוח במדינת ישראל, 5
פרץ לביא: 6% מהתל"ג
פרץ לביא:  אין לזה אח ורע במדינות העולם
פרץ לביא:  אבל השטן הוא בפרטים
פרץ לביא:  כאשר אנחנו מסתכלים מי מממן, שימו לב, המימון ממקורות זרים מחוץ למדינת ישראל הוא 57% – זה עבור השנים 2018, 2019 ו-2020 – כאשר המגזר העסקי כמעט 40%, ואילו המימון הממשלתי במחקר ופיתוח, כל המימון הממשלתי, הוא פחות מ-10%
פרץ לביא:  פחות מ-10%
פרץ לביא:  כך שאם ב-2021 - - -
איימן עודה: למה העולם רוצה להשקיע במדינת ישראל ולא במקום אחר?
פרץ לביא: העולם משקיע במדינת ישראל בגלל המדע, בגלל המעמד המדעי שלנו, בגלל שאנחנו והמיתוג שלנו הוא סטארט-אפ ניישן, ואני אדבר על זה מיד בהמשך
פרץ לביא:  בשנת 2021 סך כל המימון של מחקר ופיתוח היה 77 מיליארד שקל, כאשר המימון הממשלתי מתוך זה היה כ-9% והשאר מגיע מחו"ל ומהמגזר העסקי, במיוחד ממרכזי הפיתוח הרב-לאומיים שנמצאים בארץ