GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד עתאמנה:  טקסון תוקף את הרצפטור הזה, מגביל אותו, ואז הוא גורם לדלקת שיכולה כביכול לעכב, אבל מה היא עושה גם? הרצפטור הזה מפעיל מולקולות, משחרר מולקולות שאומרים שצריך להתנייד, לעשות נדידה של התא
קריאה: הוא גורם לו כמו לחלות בעצם
מוחמד עתאמנה: בדיוק, אז מצד אחד הוא הורג את התא, מצד שני הוא גורם לתא לנדוד
מוחמד עתאמנה:  בדוקטורט שלי מצאתי חומר, בשיתוף פעולה עם פרופ' רון בויטלר, חתן פרס נובל בתחום, שיכול לעכב את הרצפטור הזה בעכברים, אבל הוא מעכב אותו בבני אדם
מוחמד עתאמנה:  אז החומר הזה יכול להיקשר ואז הוא יכול לעכב את הפעילות של הרצפטור
מוחמד עתאמנה:  כל שרשרת האירועים שגורמת ליצירה של הרצפטורים האלה, של החומרים האלה, שגורמים לנדידה יכולה להיעצר וכך אני יכול למנוע נדידה של התאים
מוחמד עתאמנה:  זה פעם אחת
מוחמד עתאמנה:       ודבר אחר שאני הולך גם לעבוד עליו, זה לחפש את המולקולות האלה או את התרופות האלה מחיידקים
מוחמד עתאמנה:  למה חיידקים? כי חיידק הוא יצור מאוד חכם, למרות הוא פרימיטיבי אבל הוא מאוד חכם שהוא יכול לעשות תמרון למערכת האימונית שלנו, במיוחד כשהוא עושה ביופן
מוחמד עתאמנה:  כשהוא עושה ביופן הוא יכול לשחרר חומרים שהוא יכול לתמרן את המערכת האימונית שלנו ולגרום לה לדעוך, פשוט לא להגיב, זה אומר שהחומרים שהוא משחרר יכולים לעכב את התגובה הדלקתית ובכך החומרים האלה יכולים, יש להם סיכוי מאוד גבוה לעכב את הרצפטורים שיכולים לגרום לנדידה של התאים
מוחמד עתאמנה:  זה התחום השני שעובדים עליו
קריאה: לנדוד לאן?
מוחמד עתאמנה: להתפשט בכל הגוף, גרורות
מוחמד עתאמנה:  אני מונע מהם ליצור גרורות, בכך אני בעצם עוצר את המחלה
קריאה: אתה מונע מהם לנדוד?
מוחמד עתאמנה: לנדוד בתוך הגוף שלנו
קריאה: איפה עומד עכשיו המחקר הזה?
מוחמד עתאמנה: מצאנו מולקולה שיכולה למנוע
מוחמד עתאמנה:  אני נכנסתי חדש למו"פ כחוקר, אנחנו עבדנו על זה בתור - - - עכשיו אני עובד על זה בתור anti cancer, כנגד סרטן, הגשתי שני קולות קוראים למשרד המדע, ה- proposal של הקול קורא הלאומי, והגשנו גם proposal לקול קורא הבין-לאומי צרפתי-ישראלי
אבראהים חג'אזי: תודה רבה, מוחמד
אבראהים חג'אזי:  אני מבקש מכל הנציגים להיצמד לחמש דקות
אבראהים חג'אזי:  ד"ר אסתר מג'דלי הצטרפה אלינו לפני ארבע שנים, היא דוקטור בתחום אנרגיה חלופית, היא הצטרפה לקבוצה שלי והיא מובילה את התחום שלנו בתחום אגרו-וולטאי ואנחנו זכינו בה
אבראהים חג'אזי:  אני מבקש רק לציין שאנחנו השנה הצלחנו לגייס שלושה חוקרים חדשים, מוחמד אחד מהם ועוד שניים חדשים, הם יציגו בפניכם בקצרה מה הם הולכים לעשות כאן
אבראהים חג'אזי:  בבקשה, אסתר
אבראהים חג'אזי:      המטרה היא להמשיך ולתת לצמח לגדול ולתת תפוקה חקלאית ולייצר חשמל בלי לפגוע בתפוקה החשמלית
אבראהים חג'אזי:  אנחנו רואים בפרויקט הזה פוטנציאל אדיר לפיתוח כלכלי ויש התעניינות מאוד מאוד רבה בשוק העולמי בפרויקט שלנו
אבראהים חג'אזי:  תודה רבה
קריאה: זה מתאים לכל סוגי הצמחים?
אבראהים חג'אזי: לכל סוגי הצמחים
אבראהים חג'אזי:  אנחנו עושים עכשיו בשישה מקומות
איימן עודה: תחשבי על דיון בוועדה על זה, נזמין אותה
קריאה: לא, אני מתכוון אם יש לכם חוות
אבראהים חג'אזי: כן, אנחנו נלך לשם עכשיו, תראו את זה
אבראהים חג'אזי:  אני רוצה לציין שד"ר סעאבנה הוא אחד המקימים של המרכז הזה, הוא אבן יסוד ואבן דינמית מאוד לכל מה שנעשה כאן, גם המחקר שלו פורץ דרך, התמיכה הראשונה הייתה במשרד המדע, התחלנו את הבוסט הזה, אחר כך הוא זכה בתמיכה של המחקר הגרמני, של ה-BFG, בתקציב די יפה לאורך חמש שנים, פעולה עם אוניברסיטת בן גוריון
ראיד סעאבנה: אני אמשיך
ראיד סעאבנה:  תודה, אברהים, אני יכול לפרוש בשיא עכשיו אחרי כל מה שאמרת, אבל בכל זאת אני אגיד כמה מילים
ראיד סעאבנה:  בהמשך לשיח שהיה בינינו, חבר הכנסת איימן עודה, אני אתחיל בזה שאני אציג את התמונות הקשות שאנחנו אמורים לעבוד איתן, כי מצד אחד כולם יכולים להגיד, עם ההייפ המאוד רציני שיש לכל התחום הזה של machine learning, למידת מכונה, אנחנו יודעים שיש מערכות קריאה אוטומטית ואתה יכול לכתוב והמחשב יכול לקרוא ו-OCR וגם הג'אג'ה 53 החדש וכל הסיפור הזה
איימן עודה: זה או לכתוב ספרים
ראיד סעאבנה: כן, אני אדבר גם קצת על זה
ראיד סעאבנה:  זה נראה כאילו הבעיה היא פתירה, אבל לצערי הרב בין מה שאנחנו שומעים עליו בחדשות לבין - - -
איימן עודה: לא, אני כועס ברמה האישית, לפני יומיים סיימתי ספר, אז עכשיו אני הבנתי שאפשר לכתוב ספר, עוד עשר שנים יכתבו ספר תוך - - -
ראיד סעאבנה: אז אני אכעיס אותך עוד יותר
איילת חאקימיאן: יש לנו ישיבה על בינה מלאכותית עוד שבועיים, בדיוק על הדברים האלה
ראיד סעאבנה: אתה מדבר על הג'אג'ה 53, אני בכל זאת אתייחס לזה
ראיד סעאבנה:  אתה מדבר על איזה שהיא תוכנה שהיא אחת החדישות שיש היום, יותר מזו שיש לגוגל, הם עדיין לא הוציאו אותה, את הלנדא, אבל אתה מדבר על הג'אג'ה 53 ואני יכול להגיד שזה עדיין לוקה בחסר וזה עדיין לא הגרסה הסופית, אבל יכעיס אתכם יותר, שאם פעם חשבו שזה ב-2060, היום חושבים שב-2030 אנחנו נגיע לשלב כזה שתכתוב בדיוק כמו בני אדם ואז היא תתחיל לעבוד
ראיד סעאבנה:       אני יכול לדבר על ניסיון אישי שהיה לי עם סטודנטית שעבדתי איתה, שרצתה לכתוב תכנית ופנתה לג'אג'ה 53, ביקשה הצעה לתכנית, היא נתנה, לא הייתה טובה, ביקשה לשפר קצת ולשפר קצת, אחרי חצי שעה הייתה לה הצעה מסודרת של עשרה דפים, עובדת מצוין
ראיד סעאבנה:  אבל מצד שני זה לא אומר שכל הבעיות נפתרו עדיין, כי למשל משימות מאוד, אני לא אגיד פשוטות לבני אדם כי גם לבני אדם הן לא פשוטות, אבל משימות מורכבות מהסוג הזה לבני אדם שהם כן מסוגלים לעשות עדיין המחשב לא מסוגל לעשות
ראיד סעאבנה:      אנחנו מדברים על מסמכים שהם כתובים בשפות עתיקות, הרבה פעמים המסמכים האלה כתובים בערבית, בערבית בכתב יד, אפילו בעברית, גם בעברית ערבית, גם בערבית עברית, גם בארמית, בכל מיני שפות שונות, בדרך כלל לא שומרים על כל מיני כללים של כתיבה, למשל במסמכים מצד שמאל אתם יכולים לראות שפעם כתבו הורייזנטלי, פעם הם כתבו אנכי, פעם אופקי, מה שבא להם, הרבה פעמים אפילו בצורה של עיגול, למשל אם אני לא טועה בתמונה שאני אראה בהמשך הם אפילו כתבו ישירות על תמונה של סוס
ראיד סעאבנה:       בכל מקרה אנחנו צריכים לדעת להתעסק עם מסמכים מהסוג הזה, לדעת לקלוט מה שיש בתוך המסמכים הללו
ראיד סעאבנה:  קודם כל לדעת את מבנה הדף, לדעת את הכיוון של השורות, להוציא את השורות, להוציא את התמונות, להפריד את התמונות מהשורות ואז להתחיל בתוך השורות שאנחנו מוצאים לחפש את מילות המפתח שלנו כשהכוונה היא פשוט להחליף את כוח האדם בכוח מחשב
ראיד סעאבנה:       אני אתחיל מזה
ראיד סעאבנה:  אני ממש קפצתי לאמצע בגלל חוסר הזמן, אבל אני אתחיל ואני אגיד שכל הסיפור הזה התחיל מזה שאנחנו עמותה שעוסקת בחקר ההיסטוריה הערבית המדעית, אני וד"ר מוחמד פה, מהאנשים הראשונים שהתחילו להתעניין בזה, אנחנו באנו והסתכלנו וראינו שבעולם כיום יש קרוב ל-40 מיליון ספרים, דוקומנטים, שכתובים בשפה הערבית שנכתבו לאורך כ-1,400-1,200 שנים ובכל תחומי המדע, בכל תחומי הספרות והמדע וכך הלאה, וכשבאנו ובדקנו מה קורה עם המסמכים הללו, כמו שאתה אמרת, חבר הכנסת, מתברר שרק 5% מתוך אותם מסמכים עברו את התהליך המדעי של רביזיה ובדיקה
איימן עודה: מ-2,000-1,000
ראיד סעאבנה: 5% מכל ה-40 מיליון שיש, 11 מיליון ללא עותקים, 40 מיליון עם עותקים
איימן עודה: 1,200 ספרים אמרת, לא?
ראיד סעאבנה: לא, ב-1,200 שנים כתבו קרוב ל-90 מיליון ספרים, ומה שנשאר מה-90 מיליון זה 11 מיליון
ראיד סעאבנה:  דרך אגב, למטרת השוואה, וזה אני יודע ממוחמד, כל המורשת המדעית היוונית היא 60,000 ספר
איימן עודה: לא, ערבית כמה?
ראיד סעאבנה: ערבית זה 90 מיליון ומה שנותר ממנה זה 11 מיליון
ראיד סעאבנה:  זה בכל התחומים, גם כשאתה מדבר על מתמטיקה, רפואה, כל תחומי המדע
איימן עודה: 90 מיליון?
ראיד סעאבנה: 90 מיליון מכתות, וכשאני מדבר על מכתות אני מדבר על משהו שיכול להיות איזה שהיא אנציקלופדיה, כמו זו של נפיס
מוחמד: זה קרה בהחלט, מר איימן עודה, שהמציאו שיטה פשוטה איך לייצר נייר
מוחמד:  זה אִפשר לכתוב הרבה ספרים, אני מניח שגם היוונים, אם היו מצליחים לייצר נייר פשוט ולא לעבוד עם הפפירוס המצרי היקר אז היו אולי כותבים גם מיליונים
מוחמד:  המהפכה, כמו היום, הדיגיטלית, יש מיליארדים של מיליארדים כתובים
מוחמד:  תעשיית הנייר אפשרה לכתוב את כל מה שרצו לכתוב, כי הנייר היה בזול
איימן עודה: אני חושב כמה ערבים היו בכלל וכמה אנשים היו כותבים וסופרים
מוחמד: זה לא הרבה
מוחמד:  אתה מדבר על האיסלם
מוחמד:  ערבית, שזה נכתב בשפה הערבית, זה כל העמים הפרסים, הטורקים, האפריקנים
הדסה גטשטיין: זה נראה לי מספר שהוא מעט מדי
הדסה גטשטיין:  אולי 90 מיליון ידועים ורשומים
הדסה גטשטיין:  יש הרבה יותר
ראיד סעאבנה: אני גם מאמין, בתקופה של 1,000 שנים
איימן עודה: הפגיעה העיקרית הייתה במה שקרה בבגדד, אחרי - - -
ראיד סעאבנה: למשל המונגולים השמידו המון מהספרים, אבל לשמחתנו עדיין 11 מיליון שיש לנו זה ממש בתחומים רבים ומאוד מעניינים מהמדע וגם זה הבסיס של המדע המודרני, כל המדע המודרני במאות ה-15 וה-16, כל הרנסנס התחיל מזה שהוא לקח את כל המדעים הללו ועליהם הוא בנה את כל המדע החדש
ראיד סעאבנה:       הנקודה החשובה היא שבכדי לבדוק ולחקור את זה כמו שצריך, אני אמרתי את זה עוד בשיח הקודם שהיה לנו, עבודת מחקר שמנסה לקחת ספר ולחקור את המקורות שלו ומה כתוב שם וכך הלאה, זה נקרא בערבית תחקיק, או revision, עבודה של מאסטר או דוקטורט שיכולה לקחת שנתיים עד חמש שנים, תלוי בהיקף העבודה שיש שם, וזה גם הסיבה למה 400 שנה כל העולם הצליח לעשות revision לקרוב ל-5% בלבד
ראיד סעאבנה:      המחקר שלנו בא להחליף את כוח העבודה המאוד תובעני הזה כי אחרי שאנחנו בונים את המערכות הללו, אחד הדברים שעושים זה אימות ספרים אחד מול השני, מה שנקרא registration
ראיד סעאבנה:  אם זה יכול לקחת לבן אדם רגיל, עובד מקצועי, משהו כמו כמה ימים או כמה חודשים, תוכנה יכולה לעשות את זה בכמה דקות ולהגיד לך פה זה השתנה ופה זה השתנה אחרי שהיא יודעת לקרוא את כל הדברים הללו
ראיד סעאבנה:       אז זה חלק מהדברים שאנחנו עושים, אנחנו מנסים להחליף את כל היכולות האנושיות פר-אקסלנס, שרק בני אדם מסוגלים לעשות, בדברים שמחשב יודע לעשות, ולא בדברים שהם טכניים כי בדברים טכניים המחשב תמיד יידע לעשות, אלא בדברים שדורשים הבנה וחשיבה אנושית
ראיד סעאבנה:  לכן התחום הזה הוא כולו תחום שנגזר ממה שנקרא למידת מכונה או אינטליגנציה מלאכותית ושם אנחנו עושים את כל הדברים הללו
ראיד סעאבנה:       אז זה בגדול המוטיבציה של מה שאנחנו עושים במחקר
ראיד סעאבנה:  אלה דוגמאות של כל מיני קשיים שיש
ראיד סעאבנה:  זה מספר אסטרונומיה, ההוא מספר של וטרינריה, ואתם רואים כתב יד שנמצא מעל התמונה בכל מיני כיוונים ואתה צריך לדעת לקרוא מה שיש בתוך הדבר הזה
ראיד סעאבנה:  הפתיע אותנו כמה מידע יש שאנחנו לא יודעים עליו
איימן עודה: אתה בישראל, איך הגעת לספרים הללו? כלומר צילמו אותם וזה נמצא במחשב?
ראיד סעאבנה: זה השלמת התמונה
ראיד סעאבנה:  אנחנו לצערנו כמרכז קטן לא יכולים לעשות את העבודה המאוד מאוד יקרה של digitizing של ה-heritage, מה שנקרא סריקה וכך הלאה
ראיד סעאבנה:  עכשיו זה מתחיל להיות אחד הנושאים המאוד חשובים, גם בעולם, גם בקנה מידה של הספרייה העולמית וגם אצל מדינות ערב ולכן הם מתחילים להשקיע המון בלצלם, לסרוק ולהעלות לאינטרנט
ראיד סעאבנה:  אבל אם זה שם זה רק תמונה
איימן עודה: איפה זה המספר הגדול ביותר, בבגדד או באלכסנדריה?
ראיד סעאבנה: אני חושב שדווקא בטורקיה יש את ה – מוחמד יכול לתת את התשובה היותר נכונה, אבל אני יודע שבטורקיה - - -
מוחמד: באיסטנבול לבד יש 100 מיליון כתבי יד
איימן עודה: אז האימפריה העות'מאנית אספה מכל מקום ושמה שם?
מוחמד: היה איסוף, על מנת לעצור את תהליך העצירה שקרה בתרבות האיסלמית
מוחמד:  הם משכו הרבה מדענים והרבה ספרים על מנת לעצור את תהליך העצירה, והם לא הצליחו
מוחמד:  עד היום הם לא הצליחו
קריאה: ואיפה ה-10 מיליון?
מוחמד: בכל העולם
ראיד סעאבנה: יש בהודו, יש במרוקו, יש בטורקיה, יש בכל מיני מקומות, אבל האוספים הגדולים זה באמת באיסטנבול וב - - -
איימן עודה: אנחנו שואלים אותך כי זה מעניין אותנו
ראיד סעאבנה: ברור שזה מעניין, גם אותנו
איימן עודה: המקום השני זה הספרייה של המלך במרוקו?
מוחמד: מקום שני זה פרס, שלישי מרוקו
מוחמד:  ארצות ערב ביחד הן הגדול ביותר, אבל מקום ראשון טורקיה, אחר כך פרס, אחר כך מרוקו ואחר כך מצרים
מוחמד:  בהודו מצאו שלושה מיליון כתבי יד, באירן מיליון
אבראהים חג'אזי:  מחקר בתחום מדעי החברה, פוסט דוקטורנטית חדשה אצלנו, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב והיא תציג פרויקט שזכינו בו לפני שלוש שנים והסתיים ב-2022, פרויקט מטעם המכון הלאומי לחקר בריאות הציבור והיא תציג אותו בקצרה, בבקשה
אבראהים חג'אזי:  אני מבקש לרזן להציג
אבראהים חג'אזי:  רזן היא דוקטורנטית בקבוצת המחקר של ד"ר ג'לאל גנאים, היא תציג את הפרויקט החדש שלה שהיא זכתה בו במשרד המדע וגם היא שותפה פעילה מאוד בחברת אגרורים
אבראהים חג'אזי:  בבקשה, רזן, כבוד גדול
רזן יונס: שלום לכולם
רזן יונס:  אני רזן יונס, סטודנטית שנה שלישית בדוקטורט בתחום הביולוגיה במדעי הסביבה בהנחייתו של פרופ' אלכס גורדון בתל אביב, בשיתוף ד"ר ג'לאל גנאים ממו"פ כפר קרע
רזן יונס:  נושא הדוקטורט שלי עוסק בייצור מטריצות חלבון חד תאי בשילוב עם ביופולימר שמיוצר על ידי - - - בשם רופרקס - - - מיקרו אורגניזמים פרוקריוטים שהם דומים לחיידקים אבל מקבוצה אחרת, מחלבון חד תאי, הוא הביומסה שהרופרקס מייצר והוא מכיל חלבון באיכות גבוהה מחומרים מזינים וחומרים ביולוגיים אחרים
רזן יונס:  המחקר התמקד בשימוש בפסולת מזון לגידול של הרופרקס
רזן יונס:       הרופרקס הוא אורגניזם מאוד ייחודי, יש לו תכולת חלבון מאוד גבוהה, עד 70% ממשקלו היבש הוא חלבון, יש לו יכולת לשרוד ולשגשג בתנאים קיצוניים כמו מליחות גבוהה וטמפרטורות גבוהות ולכן הגידול שלו לא דורש מים מתוקים, הוא לא פתוגני והוא גם מייצר ביופולימר שנחשב כפלסטיק, כתחליף לפלסטיק, וגם משתמשים לאחיזה של תאים בתחום הרפואה
רזן יונס:  אנחנו צריכים חלבון אלטרנטיבי כי הייצור בשר, ביצים ומוצרי חלב קונבנציונליים אינו יעיל והם אינם בעלי קיימא והם גורמים לבעיות סביבתיות חמורות
רזן יונס:       השנה זכינו במחקר הזה מה-GFI בשיתוף עם משרד המדע וברצוני להודות למשרד המדע ולמשרד החקלאות על התמיכה הנדיבה למחקר הזה
רזן יונס:  אני גם עובדת בחברת אגרורים, אגרורים היא חברת סטרטאפ שיזם אותה ד"ר ג'לאל גנאים, הוא חוקר במו"פ, כימאי, ולכן החברה הסכימו למו"פ
רזן יונס:  החזון של החברה זה לייצר תכשירי הדברה ירוקים לעולם נקי וחקלאות זולה וירוקה
רזן יונס:  החברה התחילה את הפעילות שלה ב-2016 עם שתי בקשות פטנטים וגייסה סך הכול שלושה מיליון דולר מרשות החדשנות ומשקיעים פרטיים
רזן יונס:       המוצר הראשון של החברה נקרא פרומט, פרומט הוא חומר הדברה שמשמש להדברה של עש התפוח על ידי בלבול זכרי
רזן יונס:  בהשוואה למתחרים פרומט מגיע עם יישום קל, אחיד, בתחילת העונה ויכול להימשך לאורך כל העונה, כשבעה חודשים, ללא תחזוקה, ללא עובדים והוא חסכוני וידידותי לסביבה
רזן יונס:  המוצר מבוסס על קפסולציה מולקולרית של פירומונים, פירומון עש התפוח
רזן יונס:  הקפסולציה מאפשרת לייצב את הפירומון בפני תנאי סביבה שונים כמו לחות, אור וחמצן ומאפשרת לו להשתחרר באופן מבוקר ואטי
רזן יונס:  על פי בדיקות בשדה זה יכול להחזיק עד שבעה חודשים, שזה עונה שלמה של תפוחים
רזן יונס:  תודה רבה
אבראהים חג'אזי: כל הכבוד לך
אבראהים חג'אזי:  תודה
אבראהים חג'אזי:  אנחנו לא ניקח אתכם כל כך הרבה במחקרים שלנו, אבל כדאי לכם לראות אותם, יש דברים מאוד מעניינים
איימן עודה: אנחנו לומדים ונהנים
רחמה מחמיד: אני ד"ר רחמה מחמיד, אני עובדת סוציאלית, גרונטולוגית, חוקרת במרכז מינרבה לחקר אוכלוסיות מודרות בזקנה באוניברסיטת חיפה וחוקרת במו"פ
רחמה מחמיד:  סיימתי את הדוקטורט שלי באוקטובר האחרון
רחמה מחמיד:  תחומי המחקר שלי בעיקר בחברה הערבית, הראשון זה אלימות אינטימית ארוכת שנים בחברה הערבית, אז הדוקטורט שלי באלימות אינטימית מפרספקטיבה נשית רב דורית
איימן עודה: אלימות בתוך המשפחה הגרעינית?
רחמה מחמיד: חקרנו כשלושה דורות, את ההבניה החברתית, את הסבל של הנשים שחוו את האלימות במשך כל שנות חייהם
רחמה מחמיד:  הצגתי את המחקרים שלי בפורומים בין-לאומיים, האחרון היה ברשות למניעת אלימות בקשישים הבין-לאומי, ביום חמישי האחרון
רחמה מחמיד:       תחום המחקר השני זה ציבור מסורתי בחברה הערבית
רחמה מחמיד:  המחקר הזה עלה מהשדה בעבודה שלי, אני עובדת סוציאלית, זיהיתי בחברה שיש מחסור מול תכניות הטיפול, הן לא כל כך אפקטיביות, אז לפני כמה שנים בניתי במו"פ המשולש בית חם לחוקרים צעירים
רחמה מחמיד:  ד"ר אברהים תמך ברעיון וגייס עוד חוקרים לעזור לי כי הייתי ממש צעירה בתחילת דרכי
רחמה מחמיד:  גייסתי את ד"ר נדים שאר וד"ר מוחמד מסאלחה
רחמה מחמיד:  התחלנו במחקר, זכינו במחקר מהמכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות
רחמה מחמיד:      מטרת המחקר הייתה בניית מסד נתונים יסודי בנושא פנייתם של תושבים ערבים בישראל לגורמים מסורתיים לקבלת סעד בריאותי, נפשי, תעסוקתי ומשפחתי
רחמה מחמיד:  ההגדרה של התופעה היא פנייה לקבלת סעד אישי, נפשי, משפחתי, חברתי, רפואי ממש, לפתרון בעיות אישיות ואף בקשות לשינוי גורל כגון אבטלה ועוני, ליווי מחלות, שיפור וסיוע בהצלחה בבחינות, שמירה על מערכת זוגיות והבאת ילדים לעולם
רחמה מחמיד:  ברגע שאומרים גורמים מסורתיים אנחנו כוללים אנשי דת רשמיים ולא רשמיים, אחרים שטוענים שיש בבעלותם כוחות על מיוחדים
רחמה מחמיד:       מה ידוע על התופעה? כמעט שאין מידע זמין על התופעה בקרב החברה הערבית בארץ
רחמה מחמיד:  מה שידוע, ששכיחות התופעה ממש עולה עם הזמן
רחמה מחמיד:  ד"ר מסאלחה טען שיש עלייה ניכרת במספרי הפונים לטיפול מסורתי
רחמה מחמיד:  אלקרנאווי הוסיף שהסיבה לתופעה היא העיור הכפוי במגזר הערבי ואי שיווי המשקל שנוצר
רחמה מחמיד:  אז כמו שאמרנו, טרם נערכו מחקרים בנושא בקרב האוכלוסייה הערבית בארץ
רחמה מחמיד:       ערכנו מחקר משולב, מחקר איכותני בהתחלה, ערכנו ריאיונות עם אנשים שפנו לטיפול מסורתי בחברה הערבית, 50 ריאיונות עם אנשי מקצוע שנתקעו בטיפול בגלל התופעה הזו ועשינו ליווי לספרות בכל העולם וגם בעולם הערבי, הספרות המרכזית
רחמה מחמיד:  מהריאיונות ערכנו נקודות בסיסיות לסקר הארצי שנערך דרך מכון מחקר והמדגם היה מדגם מייצג, וזה הכי חשוב שדאגנו להשיג אותו
רחמה מחמיד:       מהממצאים האיכותניים ראינו שהטיפול המסורתי קשור לכמה סוגיות ותופעות בחברה כמו עוני ואבטלה, אלימות, בריאות נפש, בריאות הגוף, בגידה וגירושים
רחמה מחמיד:  מממצאי הסקר עלה ש-18
רחמה מחמיד: 5% אנשים מכלל המשתתפים שפנו בעצמם לטיפול מסורתי ושאר המשתתפים יודעים לפחות על אחד מבני משפחתם או הקרובים להם שפנו לטיפול הזה, אז זה אחוז מאוד מאוד גדול
רחמה מחמיד:       הבעיה שדחפה אותם לפנות לטיפול מסורתי, האחוז הגדול מהפונים היה בגלל בעיות רפואיות כמו סרטן, סכרת, מחלות לב וכדומה
רחמה מחמיד:  34 הצביעו על בעיות נפשיות והשאר, כל הבעיות של הבאת ילדים לעולם, כישלון, אבטלה, עוני, כל הדברים האלה
רחמה מחמיד:       ממצא מאוד חשוב שעלה זה עניין העוני
רחמה מחמיד:  עלות הטיפול, 10% הרגישו שהם מנוצלים ורוב הפונים לטיפול מסורתי היו אנשים שהם עניים ממש, מתחת לקו העוני
רחמה מחמיד:  אני ערכתי את רוב הריאיונות או חלק גדול מהם בעצמי, נכנסתי לבתים, ראיתי את התנאים הסוציאליים והכלכליים הקשים מאוד במשפחות האלה ושמעתי על הלוואות שהם לוקחים על מנת לשלם למטפלים מסורתיים, מאות אלפי שקלים
רחמה מחמיד:  העניין הזה, המשפטים שלהם מצלצלים לי, בגלל זה חשבתי על מחקר המשך שעוסק בעוני וטיפול מסורתי ולבדוק את הסוגיה הזאת לעומק
רחמה מחמיד:  את המחקר הזה למחקר הפוסט דוקטורט שלי, אני אמשיך בו
רחמה מחמיד:       אני אישה ערבייה, אמא לשלושה ילדים, עם המחסומים שלנו לצאת לעשות פוסט בחו"ל, אנחנו צריכים להילחם עם כל העולם על מנת לצאת, בגלל זה אני עושה פוסט ראשון בארץ, אז חיפשתי שני מנחים
רחמה מחמיד:  המנחה הראשון עוסק בעוני, ד"ר לאה לביא מאוניברסיטת תל אביב, והמנחה השני עוסק בחברה הערבית, בסוציולוגיה של החברה הערבית, ד"ר מוחמד מסאלחה
רחמה מחמיד:  שניהם ינחו אותי בפוסט דוקטורט שלי
רחמה מחמיד:  לצערי הפוסט לא מתוקצב עדיין ואני מאוד מעוניינת בנושא הזה, מתעניינת בזה ומאוד חשוב לי להתחיל בו בתקווה שיצליח להשיג מימון לפוסט בהמשך
אבראהים חג'אזי: בהזדמנות הזאת, רחמה, אנחנו שואלים האם ייצא השנה קולות קוראים לפוסט דוקטורנטים, לדעתכם, אלי? יש סיכוי שייצאו קולות קוראים לתמיכה ולמלגות לפוסט דוקטורנטים?
אלי שטמפפר: תחום המלגות קצת השתנה במשרד ויכול להיות שישתנה בעתיד, עם קצת חילופים במדען ראשי ובממשלה וכאלה, אז כשנדע יותר - - -
אבראהים חג'אזי: יופי, תודה
רחמה מחמיד: רוב המענקים זה לפוסטים בחו"ל והבעיה שנשים ערביות, לא כל כך מתאפשר להן לצאת לחו"ל, יש לנו מלחמה פנימית עם כל הסביבה
רחמה מחמיד:  זה שווה בדיקה אפרופו שוויון הזדמנויות
רחמה מחמיד:       אז מה התרומה הייחודית של התופעה לחברה הערבית? זה תורם לחדר הטיפולים, למטפלים, לתכניות הטיפול, להנגיש, אי אפשר להתחיל לטפל בשיקום תעסוקתי ולהאמין שיש כוחות-על שמשפיעים עליו ובגלל זה הוא לא עובד, או יש כישוף או עין הרע
רחמה מחמיד:  אני לא יודעת, זה מאוד חשוב העניין הזה לאנשי מקצוע וגם למקבלי ההחלטות
רחמה מחמיד:  אז תודה רבה
יאסר חוג'יראת: יש לי שאלה לד"ר רחמה על המוצר הקודם, הראשון שעשית, על האלימות האינטימית במשפחה
יאסר חוג'יראת:  האם בעצם האלימות האינטימית היא נרכשת או היא תורשתית?
רחמה מחמיד: אנחנו לא בדקנו את העניין
רחמה מחמיד:  יש בדמות הקורבן של הנשים משהו נרכש, הנשים מחונכות להיות סבלניות וזה נרכש מהאמא
יאסר חוג'יראת: אני מתכוון למשפחה הגרעינית ועבדת עם כמה דורות, לראות האם בתוך המשפחה - - -
רחמה מחמיד: אנחנו בדקנו את הקורבן ולא את התוקף
יאסר חוג'יראת: ולא עלית כמה דורות למעלה, לראות האם נגיד יש במשפחה גרעינית כזאת בן, האם לאבא שלו היה משהו כזה או אצל הסבא?
רחמה מחמיד: אנחנו בדקנו את הנשים
רחמה מחמיד:  בפעם הראשונה אנחנו משמיעים את הקול של הנשים, זה היה חשוב לי, יש בדמות הקורבן משהו נרכש
רחמה מחמיד:  הנשים מחנכות את הבנות שלהן להיות סבלניות וכנועות לאלימות וזה משהו שמושרש בחברה הערבית, אנחנו רואים שנשים שהן שרדניות, נותנים להן כבוד וזה מחמיר את התופעה
אבראהים חג'אזי: שאלה אחרת, האם נושא הטיפול המסורתי הוא חוצה תרבויות, כאילו גם בחברה היהודית, בתרבויות שונות בעולם, הוא תופעה נפוצה וגם באחוזים?
איימן עודה: גם בסוגיה הזו אין מה שנקרא חברה יהודית, יש חרדים, מסורתיים
אבראהים חג'אזי: כן, אני מדבר על תרבויות שונות
רחמה מחמיד: מדובר בתופעה עולמית, לא רק אצלנו בחברה הערבית, אבל יש בחברה פה משהו ייחודי בגלל עניין הדת וזה מושרש אצלנו בדת קווים אדומים, יש אמונות שהדבקנו אותם לדת
אבראהים חג'אזי: כלומר השאלה שלי, האם אפשר ללמוד מניסיון של תרבויות אחרות? אנחנו, המטרה שלנו לעשות שירות או סקר מה נעשה בתרבויות אחרות והאם אפשר ללמוד מהשיטות שלהם איך אפשר לתת מענה לבעיות כאלה
אבראהים חג'אזי:  זה חשוב מאוד, אנחנו לא יחידים על כדור הארץ
רחמה מחמיד: אני חושבת שצריך להסתכל על הייחודיות של החברה, כל חברה ספציפית, כי זה ממש שונה
אבראהים חג'אזי:  מוחמד מחאזנה, בבקשה
אבראהים חג'אזי:  ספר בקצרה על נגר המים
מוחמד מחאזנה: שלום לכולם, ברוכים הבאים, אורחות ואורחים
מוחמד מחאזנה:  אני מוחמד מחאזנה, חוקר בתחום האקלים
מוחמד מחאזנה:  עוברים עכשיו מהאלימות במשפחה לאלימות של האקלים
יאסר חוג'יראת: איזה אקלים? יש הרבה סוגים
מוחמד מחאזנה: האקלים בארץ או במזרח התיכון ובכל העולם
יאסר חוג'יראת: איזה אקלים, אקלים חברתי או - - -
מוחמד מחאזנה: אני אדבר על סביבה, על נגר מים, על נגר מים עירוני
מוחמד מחאזנה:  אני מודה למר עודה שהזכיר, אולי במקרה, את אום אל פחם וקלנסואה
מוחמד מחאזנה:  אנחנו לקחנו במחקר שאנחנו נדבר עליו, מחקר נגר מים ממטרד למשאב
מוחמד מחאזנה:  יש לנו מטרדים, כפי שאמרנו, אלימות של הנגר, ויש הרבה נזקים ואתם שומעים, כל הזמן יש לנו בעיות ולפעמים קורבנות לצערנו היו בעבר
מוחמד מחאזנה:       הצוות שלנו, אני וחוקרים אחרים, קיבלנו מימון ממשרד החקלאות בנושא הזה
מוחמד מחאזנה:  כפי שהזכרת, מר עודה, לקחנו את אום אל פחם וקלנסואה, יש פערים, הם ממש שונים, אנחנו מדברים על אזור הררי וטופוגרפיה שונה, גיאוגרפיה שונה, קלנסואה היא מקום נמוך יותר, כפי שהזכרת
מוחמד מחאזנה:  עשית שיעורים, זה בטוח
איימן עודה: זה הכול נכון, למעט הנגב
איימן עודה:  בנגב, גם רהט ואחרים, אבל המשולש, הגליל, זה ממש הררי ביותר
מוחמד מחאזנה: אנחנו לקחנו שני יישובים הכי פגועים
מוחמד מחאזנה:  אנחנו מראים רק תמונות, אתם רואים צפיפות
מוחמד מחאזנה:  אום אל פחם, זה מהצד המזרחי דרומי
מוחמד מחאזנה:  הצפיפות של בנייני המגורים מחריפה עם הזמן כי אנשים בונים למעלה בכל מטר, כבר הכול אטום, גם מלמעלה רואים את הטופוגרפיה ורואים כאן את היישובים האחרים עד לים, זכרון יעקב והים
מוחמד מחאזנה:  זה הגובה המקסימלי
איימן עודה: תודה, תמונה יפה, אהבתי
מוחמד מחאזנה: את זה צילמנו בתקופה של הבחירות
מוחמד מחאזנה:  אתה יודע כמה חשבתי על זה? זה לא במקרה
מוחמד מחאזנה:  ידעתי שתבוא יום אחד
מוחמד מחאזנה:       זאת ההצעה שהגשתי בטכניון בתכנון ערים וזה על קצה המזלג, לצערי, כי זה לוקח הרבה זמן
מוחמד מחאזנה:  בנייני הקומות, מחוסר שטחים לבנייה, לרוב בלי היתרי בנייה גם כן, השטחים אטומים לגמרי, אין אפילו מקום למים לחלחל
מוחמד מחאזנה:  פעם היה קצת גנים
מוחמד מחאזנה:  מה הבעיה? שיטפונות כמובן בכבישים, היות שיש עליות וירידות, יש לנו שיפועים בכל מקום, והשטיפה גורמת לזיהום של המים, בעיקר אחרי הקיץ
מוחמד מחאזנה:  יש בעיה, הכי חשוב, של עופרת וקדמיום, חלק מהמים האלה לצערנו מחלחלים למים תת קרקעיים והמטרה של המחקר הייתה למנוע את הזיהום, דבר ראשון
מוחמד מחאזנה:  בעיה שנייה, מתערבבים עם מי ביוב
מוחמד מחאזנה:  לצערנו הרבה אנשים, עשינו סקר אגב, מערבבים את המים של הגג, מחברים למערכת של הביוב, מהמרזב לקו הביוב ישר, גגות בניינים, חוסר שליטה על מי הנגר, אתה רואה מהמרזב לרחובות
מוחמד מחאזנה:  לא רק באום אל פחם
מוחמד מחאזנה:       אתרי אשפה פיראטיים מכל מיני סוגים, תודה לאל לא חסר
מוחמד מחאזנה:  מגרשי גרוטאות רכב, במיוחד בקלנסואה, עשרה לפחות שראיתי, שהמים שוטפים אותם ומחלחלים
מוחמד מחאזנה:  ניהול לקוי של כל האזורים
מוחמד מחאזנה:  אנחנו רואים כאן באום אל פחם באדום את המפגעים, פסולת מסוגים שונים, אם זה תעשייה ואם זה לא תעשייה
מוחמד מחאזנה:  דוגמה לכך, זה האזור המערבי לגמרי של אום אל פחם
מוחמד מחאזנה:  כשאתם עוברים מכביש 65, זה בתי הספר שאתם רואים, זה דוגמה למפגע אחד
מוחמד מחאזנה:  למה אני מראה את התמונה? זה האופי של השטח ומקדם החלחול של מי הגשם הוא 0
מוחמד מחאזנה: 2
מוחמד מחאזנה:  יש לנו אדמה כבדה, בשונה מקלנסואה, שהאדמה חולית
מוחמד מחאזנה:  זה שונה לגמרי
מוחמד מחאזנה:       המטרות העיקריות
מוחמד מחאזנה:  כמובן הגבלת חלחול מי נגר ברמת המקור
מוחמד מחאזנה:  איפה שהמים יורדים אנחנו מעוניינים שהם יחלחלו, אם זה בגן או במקום פתוח, או שטחים פתוחים
מוחמד מחאזנה:  מניעת זיהום מי נגר המיועדים לחלחול למקום תת קרקעי
מוחמד מחאזנה:  בתור מטרות כלליות, תראה מה עשינו, מה הצלחנו ומה לא הצלחנו
מוחמד מחאזנה:  מניעת בזבוז מי נגר
מוחמד מחאזנה:  זה עובר בסוף לחוף הים דרך נחל חדרה, מתחבר מוואדי ערה לחדרה
מוחמד מחאזנה:  ניצול מי הנגר למטרות חקלאיות כמובן לכל מיני דברים
מוחמד מחאזנה:  אם אנחנו מנצלים את מי הגגות לפחות
מוחמד מחאזנה:  למה מי גגות? אנחנו נדבר על זה
מוחמד מחאזנה:       אנחנו רואים את קלנסואה שונה
מוחמד מחאזנה:  בקלנסואה אנחנו רואים את המפה הטופוגרפית, אתם רואים מ-0 עד 30, אנחנו רואים פה גובה מעל פני הים
מוחמד מחאזנה:  כל האזורים מסביב גבוהים יותר ומזרימים את המים אופקית לקלנסואה וגם אנכית מלמעלה מהשמים, יש להם שני מקורות
מוחמד מחאזנה:  אז יש לנו בעיה מורכבת, אבל היא פחות קשה מאום אל פחם בהרבה
מוחמד מחאזנה:  יש כאן נחל אלכסנדר, ולא הר אלכסנדר, כמו באום אל פחם
מוחמד מחאזנה:  הנחל הזה נעשה דרך הממשלה לפני יותר מ-20 שנה לפתור את הבעיה, לצערנו הוא לא מנוצל
מוחמד מחאזנה:  למה? אני לא יודע למה
מוחמד מחאזנה:  אתם תסתכלו, כל שנה יש לנו הצפות או ונציה זמנית
מוחמד מחאזנה:  זו הכניסה הראשית
קריאה: לצערנו זה קורה לא רק אצלנו, גם בערים יותר מפותחות, יהודיות