GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוגב שמני:       מי שאחראי על התוכן בעברית ובערבית זה המשרד
יוגב שמני:  אנחנו לא יכולים להחליף את עבודת המשרד כי בסוף משרד התחבורה, לדוגמה, או רשות האוכלוסין, או כול משרד אחר שנמצא באתר gov
יוגב שמני: il, האחריות היא שלו לכתוב את התכנים בעברית, בערבית או בכול שפה אחרת שנדרש
יוגב שמני:  במסגרת החלטה 550 אנחנו הולכים לתמרץ – זה כבר בחציון הראשון של 2023 – משרדים שאנחנו חושבים שבאמת הם יותר רלוונטיים
יוגב שמני:  שוב, זו עבודה שמתבצעת כמובן גם עם הרשות לפיתוח חברתי וכלכלי בחברה הערבית, ואנחנו רוצים לתמרץ את אותם משרדים שאנחנו חושבים שהשירותים שלהם יותר רלוונטיים ומתאימים לחברה הערבית
יוגב שמני:  זה לגבי שאלתך איפה אנחנו משקיעים את כל המשאבים
איימן עודה: שמני, אני חושב שאחת מההחלטות שאנחנו צריכים לצאת אתן זה שפעם בשנה תבוא ותיתן לנו דוח על ההתקדמות ואני מקווה שאכן נגיע לשוויון כמו שצריך
איימן עודה:  פואד אחמד, דובר המשרד לביטחון לאומי לתקשורת הערבית, בבקשה
פואד אחמד: שלום לכולם
פואד אחמד:  קודם כול, אני מברך אותך, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת איימן עודה, על ראשות הוועדה המאוד חשובה, וגם מברך אותך על יזום הדיון המאוד חשוב הזה, הנגשת השפה הערבית באתרי הממשלה
פואד אחמד:  אם אתה זוכר, בדיוק לפני שנה יזמת דיון על ציון יום השפה הערבית בוועדה לביטחון פנים, אז הייתי בחודש הראשון בדוברות הבט"פ, ואני היום שמח וגאה להגיד לך שבדיוק עכשיו, עם ציון שנה לכניסתי לתפקיד, הקמתי מערך שלם מאפס של התקשורת הערבית בדוברות המשרד לביטחון פנים
פואד אחמד:  זה כולל הנגשת מידע לאתר בשפה הערבית
פואד אחמד:       כשאנחנו מדברים על האתר למשרד לביטחון הפנים זה גם אתר כלי ירייה – אני עכשיו אדבר עליו –והמון רשויות שקשורות אלינו, למשרד
פואד אחמד:  בשנה הזאת גם פתחנו עמוד פייסבוק, אינסטגרם, טיקטוק, בשפה הערבית, דבר שלא היה קיים
פואד אחמד:  טיקטוק אפילו אין לנו עמוד בשפה העברית, רק בערבית
פואד אחמד:   רק במהלך עשרה חודשים הגענו למעל 22,000 עוקבים בטיקטוק של המשרד לביטחון פנים בשפה הערבית
פואד אחמד:  אז במהלך השנה האחרונה, כבוד היושב-ראש, עשינו המון דברים לטובת הנגשה לחברה הערבית
פואד אחמד:  כמו שאמרו, אנחנו לא מתייחסים לתרגום אלא להנגשת השפה לחברה הערבית
איימן עודה: למה אתם מתרגמים את המילה "לאומי" במשרד לביטחון לאומי?
פואד אחמד: חשבנו על זה
פואד אחמד:  אפשר להגיד וואטני אלקאומי ובגלל שרוב כלי התקשורת השתמשו ב-קאומי ומבחינת התפקיד - - -
איימן עודה: אנחנו חלק מהלאום הזה או מה?
פואד אחמד: כמובן, כולנו
איימן עודה: אבל יש שני לאומים פה במדינה
פואד אחמד: זה משהו אחר
פואד אחמד:  במהלך השנה הזאת, כבוד יושב-הראש, כמו שאמרתי, עשינו המון לטובת הנגשת הדברים לחברה הערבית
פואד אחמד:  עשינו גם המון קמפיינים
פואד אחמד:  קמפיין שיצא משב"ס, המשטרה, הכבאות וההצלה
פואד אחמד:  כל דבר שהיה לקראת גיוס, דברים שרלוונטיים לחברה הערבית – יצא קמפיין ייעודי בשפה הערבית
פואד אחמד:  אני גם אתייחס לקמפיין הדגל שלנו – קמפיין "מסלול בטוח", הקמפיין שעלה מחודש מאי עד אוקטובר
פואד אחמד:  במהלך חמשת החודשים הללו הגענו למעל 36 מיליון חשיפות לקמפיין באתרי האינטרנט, כמו באנט,  איחנה, בוקרא ואל ערב  והגענו למעל 20 מיליון חשיפות ברשתות החברתיות של המשרד בערבית
איימן עודה: כמה ערבים מישראל?
פואד אחמד: זה כולל חזרות, כלומר, 21 מיליון חשיפות זה לא 21 מיליון אנשים
איימן עודה: כן, אני יודע, אבל כמה ערבים מישראל?
פואד אחמד: זה היה מטורגט רק לשטח של ישראל
איימן עודה: לפי ה-IP של המחשב, לפי המעקב, כמה אנשים נכנסו?– אם אדם נכנס מספר פעמים זה אחד, כמה ערבים נחשפו לקמפיין הזה?
פואד אחמד: בפייסבוק ובאינסטגרם ביחד – שני מיליון
איימן עודה: אבל יש רק 1,800,000
פואד אחמד: זה כולל את הגדה המערבית ואת עזה
פואד אחמד:  בגלל שאנחנו עושים את הקמפיין רוחבי וארצי אנחנו לא יכולים לשלוט על כך שזה לא יגיע וייכנס למשל לגדה
איימן עודה: לכן שאלתי על האזרחים הערביים במדינת ישראל
גאלב מג'אדלה: ב-Analytics אפשר לחפש לפי מערב לירדן
גאלב מג'אדלה:  זה מה שאנחנו עושים ב"כל זכות" ואז אני יודעת בדיוק כמה משתמשים
פואד אחמד: אבל מה שיותר חשוב הוא שבאמת לראשונה הוקם קמפיין, אני מדבר על קמפיין שתוקצב במיליוני שקלים
פואד אחמד:  אני יכול להגיד לך מה בדיוק הסכום שהושקע למטרת הקמפיין הזה, זה לא קמפיין סתמי, כסף קטן
פואד אחמד:  אגב, אנחנו גם מקבלים שירות מחברת יחסי ציבור מחברה ערבית חיצונית, כדי להיעזר בה ולראות מה טוב ומה נכון לעשות לטובת הנגשת המידע לחברה הערבית
פואד אחמד:      אגב, כשנכנסתי ראיתי את רמת התרגום בשפה הערבית, באמת היה תרגום של גוגל טרנסלייט
פואד אחמד:  ביקשתי שיעשו ועדה לאיתור חברת תרגום חדשה
פואד אחמד:  הקמנו ועדה, ניגשו כל מיני חברות כדי לבחור את רמת התרגום הכי טובה, ואנחנו עוברים אחרי כול דבר שאנחנו מתרגמים ורואים את רמת הערבית שלו
פואד אחמד:  אנחנו לא סתם שלחנו לתרגום, קיבלנו חזרה והעלינו לאתר
פואד אחמד:  אנחנו חוזרים ובודקים כל דבר לפני שאנחנו ההעלאה לאתר
פואד אחמד:      למשל, אתר כלי ירייה
פואד אחמד:  אתר כלי ירייה גם מונגש לשפה הערבית
פואד אחמד:  כל המידע איך להגיש בקשה קיים בשפה הערבית, אבל הטופס עצמו בכוונה נשאר בעברית, כי אחד מהתנאים להגיש רישיון נשק זה ידיעת השפה העברית, אז הוא צריך גם לדעת למלא טופס בשפה העברית
פואד אחמד:  אבל ההסבר על מילוי הטופס וכול המידע, למשל על כלי ירייה ורישיון נשק, קיים בשפה הערבית, לא רק באתר האינטרנט כמו שאמרתי
פואד אחמד:  גם ברשתות החברתיות
פואד אחמד:  היום רוב האנשים לא נמצאים רק באתר, הם נמצאים גם ברשתות החברתיות, לכן זה מאוד חשוב שזה יהיה גם שם
פואד אחמד:       ביצענו גם ראיונות לתקשורת, כי חשוב שהנהלת המשרד תהיה גם כל הזמן בתקשורת
פואד אחמד:  בשנה האחרונה התראינו המון בתקשורת הערבית
פואד אחמד:  סגן השר שהיה, יואב סגלוביץ', מנכ"ל המשרד, השר לביטחון פנים
יאסר חוג'יראת: למה הטופס נשאר בעברית?
פואד אחמד: כי אחד מתנאי הסף להוצאת רישיון לנשק הוא ידיעת השפה העברית
יאסר חוג'יראת: אם הוא לא יודע את השפה העברית הוא לא יכול להוציא רישיון לנשק?
פואד אחמד: אלה התנאים
פואד אחמד:  מזמינים אותך לראיון כשאתה רוצה להוציא רישיון לנשק ואתה חייב להכיר את השפה העברית
פואד אחמד:  אלה התנאים שקבועים לגבי הוצאת רישיון לנשק
איימן עודה: שני דברים: אחד,  מבחינתי, אני לא רוצה שיהיה כלי נשק אחד בידי אזרחים ערביים
איימן עודה:  אפס
איימן עודה:  אני רוצה אפס נשק
איימן עודה:  אבל אנחנו מדברים על העיקרון של השפה הערבית, והעיקרון הוא שהכול צריך להיות בשפה הערבית לצד השפה העברית, אפילו אם התנאי הוא לדעת עברית
איימן עודה:  הכול צריך להיות בשתי השפות
איימן עודה:  בלי קשר לכך שעמדתי הערכית היא שאזרחים לא צריכים לשאת נשק
פואד אחמד: אני באמת מקווה וממליץ לכול משרדי הממשלה שיהיה אחראי ומרכז כל נושא הנגשת השפה הערבית באתרים, בתקשורת, ברשויות החברתיות, ולא רק במשרד לביטחון פנים ומספר משרדי ממשלה נוספים
פואד אחמד:  צריך להיות בכול משרד ממשלתי מישהו מהחברה הערבית, שמבין את השפה הערבית, שיהיה אחראי על הנגשת המידע של המשרד בשפה הערבית
איימן עודה: תודה רבה לך, פואד
איימן עודה:  נביל ארמלי, מנכ"ל חברת גלוקל, שירותי תרגום ופתרונות תוכן
נביל ארמלי: בוקר טוב, תודה רבה על ההזמנה לדיון
נביל ארמלי:  אני מכיר רבים מהיושבים פה
נביל ארמלי:  אני מנכ"ל חברה שמספקת שירותי תרגום לגופים רבים, ביניהם גם הרבה גופי ממשל
נביל ארמלי:  אני עובד עם מערך הדיגיטל במשרד הפנים ובמשרד לביטחון פנים אז אני מכיר טוב את הקהל הזה מבפנים
נביל ארמלי:  אני חייב לציין שכול מה שקורה בשנים האחרונות קורה בצורה מאוד אינטנסיבית
נביל ארמלי:  יש השקעה מאוד רצינית בטכנולוגיות מאוד רציניות וגבוהות בהנגשת מידע בשפה הערבית, גם אם זה מצד גופי ממשל, גם אם זה מצד חברה אזרחית, שלוחצת כדי לשנות את המצב
נביל ארמלי:  עם זאת, הדרך עדיין מאוד-מאוד ארוכה
נביל ארמלי:      אני רוצה לציין שני דברים, אחד ברמת המיקרו ואחד ברמת המאקרו
נביל ארמלי:  ברמת המיקרו, הבעיה המרכזית של הנגשת התוכן בשפה הערבית זה הביזור, זה חוסר הסטנדרטיזציה
נביל ארמלי:  התחושה שלי היא שרוב הגופים ניגשים למהלך הזה ממקום של: אנחנו רוצים לעשות אבל אנחנו לא מסכימים על איך אנחנו רוצים לעשות
נביל ארמלי:  בעצם אין דיון על איך אנחנו עושים את זה בצורה הכי טובה והכי נכונה כדי לייצר את האימפקט המתבקש
נביל ארמלי:        שיטת העבודה שבה אנחנו בוחרים את הספק לפי המחיר הנמוך ביותר היא מאוד בעייתית
נביל ארמלי:  לפחות מהניסיון שלי זה כמעט הסטנדרט היציג ברוב המקרים
נביל ארמלי:  אנחנו כמשרד, כחברה שמספקת שירותים כאלה, נאלצים לעבוד בתנאים קצת בעייתיים
נביל ארמלי:  זה מפריע למהלך העבודה אבל זה משהו שאני שם על השולחן באופן כללי
נביל ארמלי:  התרגום זה מקצוע וזו גם אומנות ואיכות העבודה מאוד קריטית
נביל ארמלי:  להתייחס למוצר התרגום כמוצר שאתה מחפש את המחיר הכי זול בגינו זה טיפה בעייתי
נביל ארמלי:  אגב, גם בנקודה הזאת יש שיפור, יש תהליכים שמתחילים להשתנות במשרדים השונים, שמשנים את המצב, וגם שמים דגש על האיכות, אבל לדעתי זה לא מספיק
נביל ארמלי:      ברמת המאקרו – נקודה שמאוד חשובה – אני חושב שחשוב לנו להסתכל מסביב ולראות איך עושים את זה במקומות אחרים
נביל ארמלי:  אנחנו חיים בסביבה רב-לשונית, שבה, אגב, חוץ מעברית ומערבית יש עוד שפות, יש רוסית, יש אמהרית ויש אנגלית, שפות די בשימוש במדינה הזאת
נביל ארמלי:  אבל אנחנו בסביבה רב-לשונית ויודעים להסתכל איך  עושים את זה במקומות אחרים
נביל ארמלי:  אם אני אקח את המודל של קנדה, שם יש מינהלת מאוד מאוד גדולה שנקראת Translation Bureau, היא מרכזת את כל העבודה של ההנגשה הלשונית בכול המגזר הציבורי
נביל ארמלי:  לא רק למשרדי ממשלה, זה גם משרדים, גם רשויות וגם חברות ממשלתיות, וזה בעצם הופך את כל התהליך להרבה יותר מסודר והרבה יותר יסודי
נביל ארמלי:       כל מה שציינו החברים ברמת בעיה בטרמינולוגיה, בעיה של אחידות, בעיה של איכות – לפעמים אתה מוצא אתר שהוא בערבית ממש ממש טובה ואתר אחר בערבית ברמה של גוגל טרנסלייט
נביל ארמלי:  לדעתי, כל זה קורה כי אין לך גוף שמרכז את הכול ובונה את התבנית בצורה הכי נכונה והכי מדויקת
נביל ארמלי:  אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולהציע גם לחברי הכנסת וגם לבני החברה הערבית לעבוד ביחד כדי לגבש תפיסה שבונה מערך חדש בדומה למערך בקנדה או במדינות אחרות שהן רב-לשוניות שהופך את התרגום למשהו שהוא הרבה יותר מסודר
איימן עודה: נביל, תודה רבה לך
איימן עודה:  אמרת דברים כל כך חשובים ואסטרטגיים
איימן עודה:  אני רוצה להתקשר אליך כדי לנסות ביחד לבנות כיוון ולהציע אותו לוועדה ולכול גורם אפשרי
איימן עודה:  אני אהיה איתך בקשר
איימן עודה:       הנס שקור, יועץ ורפרנט הייטק וחדשנות, הוועד הארצי לראשי הרשויות המקומיות הערביות, תפדל
איימן עודה:  הבטחתי לך שאתקשר אליך וטרם התקשרתי, אנחנו עוד נדבר
הנס שקור: בסדר גמור
הנס שקור:  בוקר טוב לכולם, תודה על ההזדמנות
הנס שקור:  אני מצטרף לברכות לחבר הכנסת איימן על ראשות הוועדה
הנס שקור:  אני מתחבר למה שחברי נביל ארמלי ציין
הנס שקור:  שמתי לב בכול הדיון שעלה כאן שמדברים על כך שזה שלא רק תרגום אלא הנגשה וכותרת הוועדה היום היא הנגשת אתרי האינטרנט לחברה הערבית, ולא רק ברמת השפה, השפה היא חלק מרכזי, אומנם צריך להנגיש, לא מדובר בתרגום אלא בלוקליזציה, בהתאמה תרבותית וגם פונקציונלית, שתהיה טרמינולוגיה מקובלת, חלקכם התייחסתם לזה
הנס שקור:  אפרופו, איכות התרגום – זה לא רק שהתרגום יהיה תקני ולא גוגל טרנסלייט במקרה הזה, אלא שבסוף קהל היעד שאנחנו מדברים איתו יבין ויעשה שימוש
הנס שקור:       אבל אני רוצה לקחת את זה צעד אחד קדימה, כי הנגשה היא לא רק עניין של השפה, התאמתה לקהל היעד ולטרמינולוגיה המקובלת, אלא גם הסיפור של ממשקי המשתמש, המבנה של ממשקי המשתמש, חוויית המשתמש וגם השימושיות, מה שנקרא usability
הנס שקור:  דובר כאן על הטפסים
הנס שקור:  טפסים זה לא רק להנגיש אותם בערבית, זה לא רק עניין של שפה, צריך גם לערב כאן מישהו שמומחה לכלכלה התנהגותית, כי לפעמים שינוי קטן בטופס יכול להוביל לשימושיות גדולה יותר ורספונסיביות מצד קהל היעד וזה משהו שהוא מאוד חשוב
הנס שקור:  זה גם הנושא של הגעה לתודעה
הנס שקור:  הוזכר עניין של קמפיינים, הוזכר אולי בחלק מהמקרים סיפור השימוש במדיה חברתית, אבל גם שם צריך להשתמש בשפה ברורה, שקהל היעד יבין ולעודד אותו לעשות שימוש
הנס שקור:       זה גם נושא של תשתיות תקשורת בחברה הערבית, תקשורת אינטרנט גם קווית וגם סלולרית
הנס שקור:  דובר על השימוש במובייל
הנס שקור:  השימוש במובייל בחלק מהמקומות – האינטרנט, הסלולרי – לא נגיש כמו שצריך וגם זה עניין שצריך להתייחס אליו
הנס שקור:  לכן, נושא הנגשת אתרי האינטרנט הממשלתיים לחברה הערבית זה מכלול שלם, ואני מצטרף לקריאה שייקבעו מדדים וגם שאולי יוקמו איזה גוף או ועדה שילוו את העניינים האלה כל השנה ולאורך שנים, כדי שהכול יהיה מונגש כמו שצריך
הנס שקור:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה, דיברת קצר ולעניין
איימן עודה:  אני מקווה שניפגש בקרוב
יאסר חוג'יראת: שלום לכולם, אני שמח להיות בישיבה הזאת ולדבר קצת על הנגשת האינטרנט והשירותים לחברה הערבית
יאסר חוג'יראת:  אפשר לחלק את זה לכמה רמות, אבל הרמה הראשונה, כמו שנאמר כאן, זה נושא תשתיות האינטרנט
יאסר חוג'יראת:  לצערנו, תשתיות האינטרנט ביישובים הערביים הן על הפנים
יאסר חוג'יראת:  אם נדבר על הצפון זה על הפנים, ואם נלך קצת יותר דרומה לנגב – כמעט ואין
יאסר חוג'יראת:  אני מדבר על זה גם מניסיון, כשרצינו לתת לאנשים שלנו מחשבים בשביל לעבוד מהבית דרך אינטרנט אלחוטי זה לא היה פשוט
יאסר חוג'יראת:  לכן, קודם כול, בשביל להנגיש את השימוש באתרי האינטרנט צריך גם לדאוג לתשתיות
יאסר חוג'יראת:  בלי תשתית, כמה שאנחנו עושים, כמה שמנגישים וכמה שהתוכן טוב ולא טוב, אנשים לא יגיעו לזה
יאסר חוג'יראת:  זה גם ברמת תשתית האינטרנט וגם ברמת המובייל
יאסר חוג'יראת:  זה דבר אחד שצריך לקחת בחשבון
יאסר חוג'יראת:       דבר שני הוא לגבי התוכן
יאסר חוג'יראת:  לגבי התוכן – לדבר על תרגום זה לא נכון, כי בסך הכול אם אתה מתרגם מילולית זה לא מובן
יאסר חוג'יראת:  לפעמים גם לי, כשמתרגמים לי דברים מילולית, אני לא מבין
יאסר חוג'יראת:  לכן צריך לדבר על תוכן וצריך מישהו שיכתוב תוכן
יאסר חוג'יראת:  צריך כותב תוכן שיידע לכתוב ולשמור את רוח המידע והתוכן בעברית, מומחה תוכן שיודע לכתוב ולשמור על אותו נוסח
יאסר חוג'יראת:      לגבי הפער, זה מוזר שכמעט 67% מהצעירים הערביים חלשים בעברית
יאסר חוג'יראת:  בגלל זה הם גם כמעט לא משתמשים בעברית אלא משתמשים בערבית
יאסר חוג'יראת:  ושוב אני אומר, התוכן בערבית לפעמים צריך להיות מותאם
יאסר חוג'יראת:  אני חושב שכול נושא ההנגשה צריך גם להתחיל מהרשויות המקומיות
יאסר חוג'יראת:  כשעבדתי לפני עשר שנים בתור ראש מועצה, לחלק גדול מהרשויות המקומיות לא היה אתר אינטרנט וחייבו אותן להקים שתהיה נגישות למידע לאזרח, לתושב הפשוט כשהוא רוצה לשלם, אפילו תשלומי ארנונה למשל
יאסר חוג'יראת:  אם תלכו ליישובים ערביים תראו שהם ניגשים לקופה בשביל לשלם
יאסר חוג'יראת:  כשהייתי ראש מועצה הקמנו אתר אינטרנט והייתה אפשרות לשלם דרך האתר, אך אם נלך לבדוק כמה אנשים משלמים דרך האתר – מספר כמעט אפסי
יאסר חוג'יראת:       לגבי כל הנושא של "כל זכות", בזמנו עבדתי איתם והנגשנו את כל המידע הממשלתי דרך אתר "כל זכות"
יאסר חוג'יראת:  זאת אומרת, צריכה להיות גם מוכנות מהרשויות, זו גם אחריות של הרשויות, וגם אחריות של המדינה
יאסר חוג'יראת:  שוב אני אומר, צריך להנגיש בצורה שהיא תתאים, האתרים צריכים להיות יותר פשוטים
יאסר חוג'יראת:  אם אני רוצה להיכנס לאתר ממשלתי, לפעמים אני גם מסתבך, גם אנשים עם דוקטורט ואנשים שמבינים בזה
יאסר חוג'יראת:  גם בניית האתרים צריכה להיות מותאמת תרבותית, שיהיה קל להיכנס ולא מסובך
יאסר חוג'יראת:  צריך דוקטורט בשביל להיכנס לפעמים לאתר
איימן עודה: תודה רבה, אבו מחמוד ד"ר יאסר חוג'יראת
אלי גולדשמידט: רק נקודה אחת כי אולי לא כתבתי את זה בצורה ברורה
אלי גולדשמידט:  67% מהמשיבים שיש להם קושי
אלי גולדשמידט:  זה לא של-67% מהמשיבים הערביים יש קושי, אלא בקרב אלה שיש להם קושי 67% מעדיפים לבוא למפגש פנים אל פנים כדי לא להצטרך להתמודד עם הקושי הזה באינטרנט, כי יש להם קושי לקבל את השירות בערבית
עידן רינג: יש לך נתון מהו האחוז מהאוכלוסייה שיש לו את הקושי הזה? אתה יודע להגיד מסקר למ"ס?
אלי גולדשמידט: שוב, זה הנתונים של הלמ"ס, זה לא הנתונים שלי, וכתוב פה רק נתונים מספריים
אלי גולדשמידט:  מסתמא, זה כולל גם אוכלוסיות אחרות ולא רק דוברי ערבית
איימן עודה: כמה? זה חשוב לנו
אלי גולדשמידט: 385,000 אנשים שמעדיפים לנהל את הקשר עם משרדי הממשלה פנים אל פנים בגלל קושי שפתי
איימן עודה: לרוב זה לא מעמד ביניים אלא עניים, אלה האנשים שזקוקים הכי הרבה, ואנשים מבוגרים, נכון?
אלי גולדשמידט: זו הנחה סבירה
איימן עודה:  יונתן פז, בבקשה
יונתן פז: שלום, יונתן פז, מנהל אגף לפיתוח חברתי-כלכלי ברשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית
יונתן פז:  אנחנו יושבים במשרד לשוויון חברתי
יונתן פז:  ראשית, כמו שהוזכר פה לראשונה בהחלטה 550 נכלל פרק דיגיטל
יונתן פז:  מטרת הפרק הזה בהחלטה היא צמצום פערים דיגיטליים והנגשת שירותים ממשלתיים
יונתן פז:  יש לו שני מהלכים משמעותיים: הראשון הוזכר פה וזה נושא קידום אוריינות דיגיטלית
יונתן פז:  הנושא של "מיזם 100", שהוזכר גם על ידי חבר הכנסת חוג'יראת, בכול מה שקשור לפעולה של הרשויות המקומיות, הוא קול קורא, שהיה אחד המוצלחים, ב-2022, במובן הזה ש-68 רשויות ערביות הגישו ותוקצבו מתוך 73 שזכאיות
יונתן פז:  במובן הזה יהיו תקציבים משמעותיים ופעולה משמעותית בתחום האוריינות שמקדם מערך הדיגיטל, וזו פעולה חשובה בצד של המשתמשים
יונתן פז:      בצד של מעקב אחרי תוכנית העבודה, חשוב לציין שאנחנו כרשות מנהלים ועדה מתמדת שעוקבת אחרי כלל הפעולות בהחלטה ובתוכה גם עבודה משותפת עם מערך הדיגיטל
יונתן פז:  הוועדה התכנסה במקרה בשבוע שעבר, דנו בתוכנית העבודה
יונתן פז:  המערך מקדם זאת
יונתן פז:  חשוב להגיד שיש יעד חשוב בהחלטה והוא הנגשת 50% מהתוכן והשירותים של כלל המשרדים עד 2026
יונתן פז:  כמו שציין יוגב, אני חושב שהמערך נערך לזה באינטנסיביות ובמהלך שנת 23' צפויה להיות התקדמות משמעותית במהלך הזה
יונתן פז:  אנחנו גם אומרים מפה שאנחנו פתוחים לשיתופי פעולה עם כל משרדי הממשלה שרוצים לקדם מהלך ייעודי, או עם ארגוני חברה אזרחית שמעוניינים להנגיש את השירותים שלהם – היינו בקשר על הנושא הזה, עידן – ואנחנו פה לקדם את הסעיף הזה
איימן עודה:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת ואליד אל הואשלה על בואו והשתתפותו
איימן עודה:  אהלן וסהלן, בבקשה
איימן עודה:   משרד הבריאות, בבקשה
אלנה שרביט: שלום, נעים מאוד, אלנה שרביט, ראש צוות אתרי אינטרנט ותוכן
אלנה שרביט:  איתי נמצא עורך תוכן בערבית, איימן איברהים
אלנה שרביט:  אני מאוד התחברתי למה שחברתי ביאן ציינה
אלנה שרביט:  אנחנו במשרד הבריאות די עשינו את אותם שלבים
אלנה שרביט:  יש לנו שלושה עורכי שפות  in houseשעובדים איתנו כבר עשר שנים לפחות, אחד מהם זה איימן, בערבית, יש לנו גם רוסית ואנגלית
אלנה שרביט:  אנחנו משתדלים לתרגם כמה שניתן את כל התכנים
אלנה שרביט:  האתרים שלנו הם ברובם אתרי שפות מראות, כל התכנים שרלוונטיים לקהל הרחב
אלנה שרביט:       נציין גם שבקורונה עשינו תרגום מלא של כל המוצרים: גם האפליקציות, גם הטפסים, תו ירוק, כל האתרים, הכול היה כמה שיותר מהר צמוד לפרסום בעברית, ממש עניין של מס' שעות
אלנה שרביט:  ב-22' עשינו מעבר ל-gov
אלנה שרביט: il ואנחנו מתקדמים בקצב מאוד אינטנסיבי
אלנה שרביט:  רוב השירותים שעוברים בעברית, בפער של זמן מסוים אנחנו מעבירים אותם גם בערבית
אלנה שרביט:  אם אתם רוצים לשאול משהו, בבקשה
איימן עודה: אני מברך את זה שיש גם את איימן
איימן עודה:  חוץ מאיימן כמה ערבים עובדים אצלכם במשרד? כמה עובדים בהנגשת השפה הערבית?
אלנה שרביט: תראה, קטונתי לגבי כל שאר המשרד
אלנה שרביט:  בצוות אינטרנט אנחנו לא כל כך הרבה אנשים, אבל איימן הוא ראש הדסק בערבית ויש לנו ספקים
ואליד אלהואשלה: אולי איימן יכול לענות על השאלה של היושב-ראש איימן עודה
ואליד אלהואשלה:  איימן, כמה עובדים יש?
איימן איברהים: שלום, איימן איברהים, עורך תוכן בשפה הערבית
איימן איברהים:  לגבי האתר שלנו, אני האחראי על האתר בשפה הערבית in house
איימן איברהים:  יש לנו גם שני עובדים שהם outsourcing
איימן איברהים:  שהם גם עורכים בשפה הערבית
איימן איברהים:  אני רוצה גם להזכיר שבתקופת הקורונה היו לנו הרבה מתנדבים, גם מהאוכלוסייה הערבית, שתרמו מעצמם בשביל להנגיש את תחום הבריאות לכול הציבור
איימן עודה: כמה דפים תורגמו?
איימן איברהים: מדובר בהרבה דפים
איימן עודה: מה האחוז? חשוב לנו לדעת, איימן, כי מדובר בבריאות
איימן עודה:  זה כל כך חשוב ויש אינטרס מאוד ישיר לאנשים
אלנה שרביט: קודם כול, התייחסנו לדוח שקיבלנו מאיגוד האינטרנט, ושם, כמו שצוין, הם הסתכלו על דפים שנמצאים ב-gov
אלנה שרביט: il ובאתר משרד הבריאות
אלנה שרביט:  יש לנו גם אתר ישן שעדיין חלק מהתכנים נמצאים בו, ויש גם אתרים ייעודיים כמו אתר קורונה, רמזור קורונה
אלנה שרביט:  אם אתם רוצים לדעת לגבי gov
אלנה שרביט: il: מבחינת דפי שירות לאזרח: תרגום מלא – 94 עמודים ו-42 עכשיו בעשייה; חדשות, הודעות דובר משנת 2018 – 2,300 הודעות וריקולים; דפי תוכן –ב-gov
אלנה שרביט: il 283 דפים ו-168 בעשייה
אלנה שרביט:  זאת אומרת, בגלל ההסבה יש כל כך הרבה דפים ב-  previewשאנחנו עכשיו מטייבים אותם והם לקראת פרסום
אלנה שרביט:  מה שאני אומרת לגבי ההסבה, אם זה עוד לא ב-gov
אלנה שרביט: il זה עדיין באתר הישן, זאת אומרת שהתוכן כן קיים; דפי יחידות –130 יחידות ו-80 מהם כבר ב-gov
אלנה שרביט: il ברמת פרטי תקשורת לאותה יחידה
איימן איברהים: יש לנו גם את הminisites-, שזה קורונה, שהוא מראה גם בשפה הערבית
איימן איברהים:  יש לנו גם, לראשונה בעולם הערבי, אתר ראשון שמדבר על אובדנות
איימן איברהים:  יש לנו גם את האתר של "אפשרי בריא" שהוא גם אתר מראה בשפה הערבית
איימן איברהים:  אלה minisites, למשל דברים שאיגוד האינטרנט לא בדק כי זה לא נמצא ב-gov
איימן איברהים: il, אבל אלה דברים שנמצאים במקום ראשון בחיפוש בגוגל
איימן איברהים:  כמובן שאנחנו היינו הראשונים בעולם הערבי בתחילת הקורונה לספק את המידע על הווירוס ועל הקורונה עצמה
איימן עודה:  בבקשה, חבר הכנסת ואליד אלהואשלה
ואליד אלהואשלה: השאלה שלי היא האם יש סנכרון בין המשרדים הממשלתיים בנושא הנגשת השירותים לאזרחים בכלל, ומה אחוז האזרחים הערביים שיש להם את האפשרות ושמשתמשים בשירותים האלה?
אלנה שרביט: מבחינת סנכרון אני חושבת שזה יותר שאלה לממשל זמין
ואליד אלהואשלה: אני אקל עם השאלה שלי: אם יש סנכרון בין משרד הבריאות למשרד התחבורה למשל, אתם מקבלים את כל הנתונים האלה? ומה אחוז החברה הערבית שכן משתמשת בשירותים האלה?
יוגב שמני: לא בטוח שהבנתי את השאלה של הסנכרון בין המשרדים, נשמח להבהרה
ואליד אלהואשלה: יש אתר ממשלתי ממשל זמין, נכון?
יוגב שמני: אתר gov
יוגב שמני: il, כן
ואליד אלהואשלה: מה אחוז האזרחים הערביים שכן משתמשים בשירות הזה?
יוגב שמני: ציינו את זה קודם
יוגב שמני:  אין לנו נתונים שהם פרסונליים
יוגב שמני:  בסוף אנחנו יודעים להגיד מתוך כלי ניתור אפליקטיבי, שזה מידע סטטיסטי, מאיזה מכשירים ומאיזה מערכות הפעלה גולשים ומגיעים לאתרי הממשלה באופן כללי
יוגב שמני:  אפשר לפלח את זה לפי אתר של משרד, ואני בטוח שנמצא פה איזושהי שונות כי לא כל המשרדים זהים
יוגב שמני:  אין לי את הנתון הזה כרגע אבל - - -
ואליד אלהואשלה: אני, כחבר כנסת, נרשמתי לאתר הזה לפני שנתיים-שלוש, הרישום מאוד קשה
יוגב שמני: ההזדהות אתה מתכוון?
ואליד אלהואשלה: כן, ההזדהות מאוד קשה
ואליד אלהואשלה:  למה אני שאלתי את השאלה הזאת? אני כמעט בטוח שרוב האזרחים לא יכולים להגיע לאתר הזה או לא יכולים להירשם, כי הוא מבקש המון פרטים על מנת להזדהות
יוגב שמני: שנייה לפני שאני מסביר את זה, עוד נתון שפשוט עלה ובעיני הוא מאוד מאוד חשוב הוא נושא תשתיות האינטרנט שהוזכר פה קודם
יוגב שמני:  אחד הדברים שאנחנו עושים – אנחנו מדברים בסוף בשירותים דיגיטליים על ערוצי שירות, שכול אזרח יבחר את הדרך הנוחה מבחינתו לצרוך את השירות הדיגיטלי
יוגב שמני:  יש גם עמדות שירות שפרוסות ברחבי הארץ, גם בהרבה מאוד רשויות ערביות, כי אנחנו מבינים שיש מקומות שבהם יותר קשה מאיזושהי סיבה, כמו סוגיית התשתיות וכדו', לצרוך את השירותים
יוגב שמני:  כמובן, כשמדברים על עמדות שירות זה אומר שהשירותים נמצאים גם בשפה הערבית בעמדות שירות עצמי
יוגב שמני:  זו רק הבהרה לגבי מה שאמרנו קודם
יוגב שמני:  גם סיפור התשתית של ה-minisite, בסוף זו איזושהי פלטפורמה שאנחנו מפתחים עבור המשרדים שמאפשרת למשרד להנגיש בקלות גם בשפה הערבית
יוגב שמני:      לגבי מערכת ההזדהות – מערכת ההזדהות בסוף באה לזהות כל אזרח, תושב, עסק וכו' שרוצה לצרוך שירות דיגיטלי מרחוק בלי להגיע ללשכת השירות של הממשלה
יוגב שמני:  יש כבר מעל שלושה מיליון נרשמים למערכת ההזדהות – רק להבין את המספרים
יוגב שמני:  הסיבה שהתהליך אולי קצת קשה היא כי מצד אחד אנחנו רוצים שהתהליך יהיה הכי פשוט והכי נוח לכולם, מצד שני זה צריך להיות מאובטח כי אנחנו הרי לא רוצים להגיע למצב שחלילה מישהו גונב את הזהות שלך
יוגב שמני:       אם אני אשווה את זה רגע למגזר פיננסי, ביטוחים וכדו', בהרבה מאוד מקומות צריך להגיע פיזית כדי לבצע את תהליך הרישום, ואנחנו מאפשרים לכול אזרח לעשות את זה מהבית, מהכורסה בבית, להירשם למערכת ההזדהות
יוגב שמני:  אז אולי פעם אחת תהליך הרישום לוקח שלוש דקות, במקרה הגרוע, אבל פעם אחת יצרתי לעצמי חשבון מול הממשלה, כל שירות דיגיטלי – ויש היום מעל 300 שירותים שמשתמשים במערכת ההזדהות הלאומית - - -
ואליד אלהואשלה: איך אנחנו יכולים לקבל מידע על כמות האזרחים הערביים שכן נרשמו לממשל זמין?
יוגב שמני: כחלק מתפיסת שמירה על פרטיות אנחנו לא נכנסים למקומות האלו
יוגב שמני:  חלק מפיתוח האתרים האלו זה privacy by design, אנחנו לא רוצים להיכנס למידע האישי של האזרח
ואליד אלהואשלה: אבל איך אנחנו כן נפתור בעיות? איך אנחנו כן יכולים לדעת מה אחוז המשתמשים בנצרת למשל, גם על מנת להקל על האזרחים שלנו?
יוגב שמני: אנחנו נחשוב איך לעשות את העבודה הזאת
יוגב שמני:  אני צריך פה מידע כמובן מגופים אחרים, אולי מרשות האוכלוסין, לפי כתובות, אפשר לחשוב על איזשהו פילוח
יוגב שמני:  אבל אנחנו לא משתמשים רק במידע שקיים, אנחנו כן עושים מחקרים להבין איך זה נראה מנקודת המבט של הגולש, לא משנה עכשיו באיזו שפה
יוגב שמני:  בסוף חשוב לנו שכשאזרח נכנס לשירות ממשלתי תהיה לו חוויית שירות דיגיטלית אמיתית ובאמת לא משנה השפה
איימן עודה: תודה רבה לשניכם
איימן עודה:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת יוסף עטאונה על השתתפותו
איימן עודה:  ביאן, בבקשה
גאלב מג'אדלה: ממחקר – לדעתי לפני שנה – של בזק, שהוא גם מאוד דומה למחקרים של ד"ר אסמאא גנאים של איגוד האינטרנט, השימוש של האזרחים הערביים בטפסים ובכול מה שקשור למידע הממשלתי וכו' הוא בערך 40%
איימן עודה: חברים, ממה שמתנהל פה כולם מבינים שצריך מעקב צמוד, צריך לקיים ישיבות, לא פעם בשנה אלא פעם במספר חודשים בודדים, אולי כל שלושה חודשים, מעקב צמוד בשביל שכול ההחלטות ימומשו בפועל
איימן עודה:  מכול מה שקורה פה אני מבין שאין מעקב צמוד וזה מה שצריך להיות בשביל להגיע ממש לרמה שוויונית שכולנו רוצים
איימן עודה:       חנה חורי, מעצבת גרפית ועורכת תוכן, משרד התקשורת, בבקשה
חנה חורי: סוגיה שלא שמעתי שהתייחסו אליה ואולי חברים פה יכולים לעזור – אנחנו מדברים על הנגשה של כל התהליך כולו, אז גם אם אנחנו מנגישים את דף ההסבר ואת הטופס, זה אומר שבסוף התושב ממלא את זה בערבית, ואז מה שקורה זה שיש בעצם צוות שמקבל את הפנייה בצד השני ולו, הרבה פעמים, אין גישה לשפה הערבית, אז השאלה היא מה עושים במקרה הזה
חנה חורי:  זה משהו שנתקלנו בו
גאלב מג'אדלה: אז הוא ישים כוח אדם ערבי
חנה חורי: כן, אבל זה לא מציאותי שבכול אגף שיהיה בו איזשהו טופס בודד יהיה איש צוות
גאלב מג'אדלה: זה כן, זה בן אדם שיכול לקרוא ולהבין את שתי השפות
גאלב מג'אדלה:  זה הפתרון
חנה חורי: אוקיי, לזה גם צריך תקציבים די רציניים
איימן עודה: בסדר גמור
איימן עודה:  עומרי ברנפלד, מנהל דיגיטל ויישומי מטה, אגף בכיר טכנולוגיות דיגיטליות, משרד הרווחה והביטחון החברתי, בבקשה
עומרי ברנפלד: שלום לכולם
עומרי ברנפלד:  התייחסות משרד הרווחה היא שבשנה האחרונה המשרד התחיל תהליך תרגום של כל התוכן שיושב ב- gov