GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מונא מארון:       אז ההשקעה שנעשתה בתשתיות המחקר, במדע המצוין, בהגדלת תקציבי המחקר ובהון האנושי הם שאיפשרו למדינת ישראל להיות בחזית המדע, להפוך למובילה עולמית בחדשנות, יזמות ומדע פורץ דרך
מונא מארון:  הוכחה להישגים של מוסדות המחקר והחוקרים באקדמיה הישראלית ניתן לראות לפי מה שתיאר פרופ' טנא כשמסתכלים על אחוז הזכיות ב-ERC, מענקי המחקר התחרותיים ביותר של האיחוד האירופי, או מה שאנחנו קוראים בפי החוקרים "הגביע הקדוש"
מונא מארון:  הנתונים מראים שאחוזי הזכיות של האקדמיה הישראלית הם מהגבוהים ביותר באירופה והנתונים האלה מגיעים לאחר השקעה ארוכת שנים שהממשלות ומקבלי ההחלטות בישראל עשו בעבר
מונא מארון:       בכדי לסבר את האוזן, אם אנחנו מסתכלים על מענק המחקר היוקרתי ERC של חוקרים חדשים שנקלטים באקדמיה, האחוז הכללי באירופה הוא 14, בישראל הוא 27; החוקרים של אמצע הדרך – האחוז הכללי של נתוני 2020 הוא 15, בישראל 29; והחוקרים הבכירים – 14% בכללי ו-20%, נדמה לי, בישראל
מונא מארון:  ב-Synergy, שזה יותר שותפים – 7
מונא מארון: 5% בכללי, 18% בישראל
מונא מארון:  אז ממשלות ומקבלי החלטות הבינו שהשקעה בחינוך ובהשכלה הגבוהה הם המקור לקידום מדע, שכך על כל שקל שהמדינה משקיעה במחקר מדעי התמורה היא לפחות פי 1
מונא מארון: 5
מונא מארון:      בעשור האחרון ירדה ישראל מהמקום השני למקום ה-21 במדינות ה-OECD בהוצאה הלאומית על מחקר ופיתוח ביחס לתמ"ג
מונא מארון:  הירידה הזו תגביר את התחרות על המעט שיישאר ואנחנו נמצא את עצמנו עם בריחת מוחות, זליגת חוקרים החוצה, בעיקר חוקרים זוכי קרנות אירופאיות
מונא מארון:  כל הפחתה בהשקעה בתשתיות המחקר ובתקציבי המחקר זו לא עצירה, זו בעצם רגרסיה, זו חזרה שנים אחורה
מונא מארון:  היום, כשמסתכלים מסביבנו בעולם, התחרות הפכה בעצם להיות מדעית מחקרית
מונא מארון:  מדינות בעולם שחשבנו שלא ישיגו אותנו, כמו סין, סינגפור ואפילו איראן, משקיעות משאבים עצומים כדי להיות היכן שהמדע הישראלי נמצא
מונא מארון:       מערכת ההשכלה הגבוהה והמחקר המדעי הם באמת בעיניי תמיד היו – לא נוכל לנצח פוליטית, לא נוכל לעשות שום דבר כנראה כרגע – היהלום שבכתר
מונא מארון:  מעבר לפריצות מדעיות הן משמשות לסולם לשוויון הזדמנויות, העצמת הון אנושי ומחקרי ושילוב הדורות הצעירים
מונא מארון:  לכן אני קוראת לוועדה המכובדת הזו לפנות לשר האוצר ולמקבלי ההחלטות ולבקש שגם בתקציב המדינה שנדון עכשיו כאן בכנסת וגם בתוכנית הרב-שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה יגדילו משמעותית את ההשקעות בתשתיות מחקר וטיפוח המוחות המקומיים, ורק כך ישראל תמשיך להיות מהמובילות בעולם המדעי ורק כך אולי נמשיך להיות באמת הסטארט-אפ ניישן
מונא מארון:  תודה רבה לכם
איימן עודה: תודה רבה לך, פרופ' מונא מארון, דברים חשובים בהחלט
איימן עודה:  אשמח לשמוע ממך לגבי השתלבות האוכלוסייה הערבית באקדמיה, שאין ספק שבשנים האחרונות יש קפיצה מבורכת, כל כך חשובה, דומני שזה לפעמים עוצר בעיקר בתואר ראשון ופחות בתארים יותר מתקדמים
מונא מארון: תודה לך על השאלה, שאלה חשובה מאוד
מונא מארון:  אני הייתי שש שנים יושבת-ראש ועדת הרחבת הנגישות של ההשכלה הגבוהה לאוכלוסייה הערבית בוות"ת והנתונים שלנו באמת מראים שיש עליה מאוד גדולה, של עשרות אחוזים, בסטודנטים שפונים לתואר ראשון, לתואר שני ולתואר שלישי
מונא מארון:  בתואר הראשון אנחנו ב-2021 עברנו את היעד שמל"ג הציבה, וכמו שאמרתי, נוכל לראות היום בכל האוניברסיטאות וגם בכל המכללות שהערבים באמת נוהרים לקמפוסים ונמצאים כעובדה היום
איימן עודה: מבחינת אחוזים בתואר ראשון?
מונא מארון: מבחינת אחוזים אני יכולה להגיד לך שאנחנו עברנו את ה-18%, שזה היה היעד, והיום האחוז הוא 21, לתואר ראשון
מונא מארון:  כמובן שיש גם שוני בין המוסדות
מונא מארון:  באוניברסיטה שממנה אני באה זה 45%, אפילו בבר אילן היום זה 19%
דוד ראם: יש אחוזים גבוהים גם בחלק מהמכללות
מונא מארון: חלק מהמכללות זה 60%-70%, צפת זה 60%
איימן עודה: ויש רוב בקרב מי שלומדים בחו"ל
מונא מארון: מבחינת הנגישות אנחנו שם, מבחינת התארים המתקדמים יש עוד מה לעשות אבל אנחנו יכולים להגיד שיש הגדלה של כמעט מאות אחוזים בתואר השני ובתואר השלישי
מונא מארון:  איפה הבעיות שלנו? הבעיות שלנו הן בשני מישורים: אחד, גיוס סגל אקדמי איכותי, מצוין, כי, כמו שאמרתי, diversity היא מפתח למצוינות ופה אנחנו לא מתפשרים על איכות כי זו באמת פגיעה באוכלוסייה הערבית, ולכן צריך לגייס חברי סגל מצוינים ערבים
מונא מארון:  הבעיה שלהם שהם לא נוסעים לפוסט-דוקטורט, לא נוסעים לחו"ל
מונא מארון:  כשהייתי בוות"ת ניסינו למצוא פתרון בעיקר לנשים כי פה המקום להגיד – אני רואה את ידידי פרופ' חוסאם חאיק מהטכניון אבל חשוב לציין שאפילו אישה אחת ערביה במקצועות הSTEM- אין, בינתיים אני היחידה באוניברסיטת חיפה וצריך להגדיל
מונא מארון:       בעיה שנייה שאנחנו רואים היא שמבחינה היסטורית אוכלוסייה חלשה, מוחלשת, underprivileged – ההורים שלי לא סיימו כיתה ד', כמו הרבה מאוד מההורים של האוכלוסייה הערבית, ולכן זה שהגעתי ללמוד מדעי המוח זו הייתה פריבילגיה
מונא מארון:  האוכלוסייה הערבית, שהיא underprivileged, ובטח עכשיו, בזמנים האלה, מחפשת profession ולא מחפשת לעשות דוקטורט במדעי המוח
מונא מארון:       לכן השינוי הזה, שגם בוות"ת עשינו אותו ע"י הגדלת ויצירת מלגת ארתקא, אבל בסופו של דבר, בכדי באמת לשלב את האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה הערבית צריכה להשתלב בצורה איכותית ומצוינת באקדמיה הישראלית ע"י STEM, בלי להזניח כמובן את מדעי הרוח ומדעי החברה, ופחות לחפש את ה-profession
מונא מארון:  היום אנחנו מאוד גאים להיכנס לכל בית חולים ולראות את הרופאים בעיקר, אבל לעומת זאת בכל סופר גם רואים את הרוקחים הערביים וגם בסיעוד, אחיות, ואלה מקצועות שאנחנו צריכים באמת לדעת איך אנחנו מקטינים את האחוז שלהם
איימן עודה: פרופ' מונא מארון, הרבה הערכה להרבה אנשים שעובדים בתחום והרבה הערכה לך ולתרומתך, זה ניכר, כולנו רואים את זה, זה מבורך מאוד
איימן עודה:  שתי הערות: אחת, האוכלוסייה הערבית, כנראה כמו כל מיעוט בעולם, מחפשת עבודה שתחזיר לה באופן מידי בתעסוקה, שיהיה ביטחון תעסוקתי, וזה בא על חשבון תחומים אחרים ועל כך צריכים לתת את הדעת
איימן עודה:       הנושא השני, פעם פרופ' זאב שטרנהל ז"ל כתב מאמר קשה מאוד ב"הארץ", אני לא רוצה לצטט כי באמת מילים קשות ביותר
איימן עודה:  אני הלכתי אליו הביתה ודברנו על הצלחת האוכלוסייה הערבית באוניברסיטאות, אז הוא הביא לי ספר שכתוב עליו "על הצלחות היהודים במדינות אירופאיות במאה  העשרים בשנות ה-30" ואמר לי: אם אתה כל כך גאה במספר הרופאים ומספר הסטודנטים, אנחנו היינו ראשי האוניברסיטאות, ראשי הבנקים, ראשי בתי החולים ומיעוט לאומי
איימן עודה:  מיעוט לאומי באווירה לא דמוקרטית, דווקא ההצלחה שלו ולא הכישלון עלולה להביא הסתה נגדו
איימן עודה:  דווקא ההצלחה ולא הכישלון
איימן עודה:       לכן, המאבק שלנו זה לא רק התקדמות ברמה האקדמית – שזה כל כך חשוב – אלא זה גם חלק מהמאבק על הדמוקרטיה כולה
איימן עודה:  אנחנו צריכים להיות חלק אינטגרלי מהמאבק על הדמוקרטיה כולה כי באווירה לא דמוקרטית דווקא ההצלחה ולא הכישלון עלולה להביא הסתה נגדנו
איימן עודה:  לכן גם וגם – גם ההצלחה פרסונלית, גם לשים את המשקל שלנו למען דמוקרטיה לכולם
איימן עודה:       ברוך הבא, חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי, אהלן וסהלן
איימן עודה:  בבקשה, פרופ' הראל
דוד ראם: רק הערה נוספת בקשר לעניין
דוד ראם:  מה ששניכם אומרים הוא נכון וחשוב מאוד, אבל צריך להבין גם שבאמת הכול מתחיל מאד מוקדם
דוד ראם:  אנחנו לפעמים נמצאים תחת מתקפה למה אין למשל מספיק נשים חברות האקדמיה למדעים ואנחנו אומרים: תראו, אחוז הנשים הוא דומה לאחוז הפרופסוריות המלאות, שזה הפול שממנו זה נלקח
דוד ראם:  באקדמיה הצעירה המצב יותר טוב כי הפול הוא אנשים יותר צעירים
דוד ראם:  אני אוהב להגיד שהכול מתחיל בגן חובה או בפעוטונים
דוד ראם:  אותו דבר דומה עם החברה הערבית
דוד ראם:  יש לנו עכשיו שני חברי אקדמיה מהחברה הערבית, צריכים יותר אבל זה לא גוף שמייצג, וזה אמור גם לגבי הדברים האלה
דוד ראם:       אני חושב שבין השורות שלך – אם הייתי צריך לסכם חלק מזה בשורה אחת – צריך להתחיל מוקדם, ולגבי ההתחלה המוקדמת הזאת הממשלה צריכה לתת את דעתה, גם לבתי הספר היסודיים וגני ילדים בחברה הערבית
דוד ראם:  פה אני מוסיף את מה שאמרתי כבר כמה פעמים היום, שהמצב הנוכחי שקורה היום מהווה סכנה גם לדבר הזה
דוד ראם:  זה קצת דואלי למה שאתה אמרת אבל זה לא הזוי לגמרי לחשוב שממשלה מהסוג הנוכחי תשים במדרג יותר נמוך ובעדיפות יותר נמוכה את הדברים האלה
דוד ראם:  אנחנו לא רוצים לראות פגיעה בתהליך הבריא הזה של נהירה לחינוך, לידע ולאקדמיה מהחברה הערבית
דוד ראם:  אנחנו לא רוצים לראות את זה נפגע וחוזר על עקבותיו
איימן עודה: תודה רבה לך, פרופ' הראל
איימן עודה:  פרופ' רוזה אזהרי, נשיאת המכללה האקדמית להנדסה ירושלים ויו"ר ועדת ראשי המכללות האקדמיות הציבוריות, בבקשה
רוזה אזהרי: תודה רבה לך
רוזה אזהרי:  אני רוצה קודם כל לברך את עורכי הדוח על כך שהם שברו את ההתעלמות רבת-השנים מנושא מחקר וחוקרים במכללות
רוזה אזהרי:  כמו שנאמר כאן, 28% מחברי הסגל הבכיר במדינת ישראל יושבים במכללות, מעל 3,200 איש
רוזה אזהרי:  מדברים בדוח על חוקרים נבחרים, חוקרים מצוינים וכו', כשאיכשהו הלך הרוח שעולה הוא שבמכללות יש רק רובד מאוד דק של אנשים שהם חוקרים וכו'
רוזה אזהרי:  אני רוצה לתקן את הרושם הזה
רוזה אזהרי:       בניגוד לאוניברסיטאות, שמקבלות תקצוב ייעודי לנושא של מחקר, מכללות לא מקבלות תקצוב – זה נאמר ע"י יו"ר פורום רשויות המחקר במכללות – ואני אומר לכם את זה גם מניסיוני האישי רב השנים, צריך אנשים שהם מאוד נחושים ואנשים שהם מאוד יצירתיים כדי לדעת מאיפה להשיג כספים, איך לבנות שיתופי פעולה עם חוקרים ממוסדות כן מתוקצבים, איך להגיע לתשתיות מחקר, איך לממן את השימוש בתשתיות המחקר האלה ואיך להילחם באותה הטיה שיש כאשר הם מגישים הצעות מחקר ורואים שהם ממכללות ובאופן אוטומטי מורידים אותם לתחתיות השורה
רוזה אזהרי:  כשהם מגישים את אותה הצעה עם חוקר מהאוניברסיטה הם פתאום כן מקבלים את המימון שהם ביקשו
דוד ראם: לא בדיוק אותה הצעה
דוד ראם:  אנחנו מבינים את מה שאת אומרת אבל אין לך דאטה שאומרת ששתי הצעות זהות, אחת ממשה ואחת מרבקה, אחת מתקבלת ואחת לא, אז צריך - - -
רוזה אזהרי: יש לנו
איימן עודה: פרופ' הראל, אני קורא אותך לסדר בפעם ראשונה
דוד ראם: אני מקבל
ישראל ברזילי: הדימוי הזה כבר מסתובב בשטח שנים, דרך אגב
רוזה אזהרי: נכון
ישראל ברזילי: אבל אמרתי שזה דימוי
איימן עודה: פרופ' ברטל, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה
רוזה אזהרי: חברים, אני גם הייתי חברה באחת מוועדות השיפוט של הקרן אז אני גם יודעת על מה אני מדברת
רוזה אזהרי:  אני חושבת שיש כאן בזבוז של משאב מאד רציני
רוזה אזהרי:  הרבה מאוד אנשים רציניים שכן רוצים לחקור נשברים במהלך הדרך, כי גם אם הם איכשהו מוצאים איזושהי דרך לעסוק במחקר ולעשות את זה ברמה טובה ובמעבדה עם תשתיות, בסופו של דבר, כשזה מגיע לקידום שלהם, אז פתאום העובדה שהם עושים את המחקר באוניברסיטה ולא במעבדה משלהם עוצרת את הקידום שלהם, העובדה שהם מנחים סטודנטים ביחד עם חוקר אחר, כי זה מה שהאוניברסיטה מרשה, פוגעת בקידום שלהם
רוזה אזהרי:  אנחנו רואים את זה לאורך כל הדרך
רוזה אזהרי:       לכן, אני חושבת שלבוא ולהגיד: יש שכבה דקה של חוקרים טובים במכללות ובהם אנחנו צריכים לתמוך, יש פה מתכון לבזבוז של משאב אנושי מאוד רציני שיושב במכללות
רוזה אזהרי:  כמו שנאמר, אנשים שלא נסעו לפוסט בחו"ל ולכן הם לא יכולים להיקלט באקדמיה הישראלית אבל הם כן רוצים לבצע מחקר, הם עושים כל מאמץ כדי להגיע למקום שיאפשר להם להגיש הצעות, לפנות לקרנות, לעשות את העבודה שלהם כמו שצריך
רוזה אזהרי:  אז אני חושבת שחייבים-חייבים לפתור את הנקודה הזאת, להתחיל להתייחס לנושא הזה ולממן מחקר גם במכללות
רוזה אזהרי:       דיברו פה על מחקר יישומי, יש נושא של חופש אקדמי, אני לא חושבת שאני, כנשיאת מכללה, צריכה לבוא לחוקר ולהגיד לו: סליחה, את הנושא הזה אתה לא יכול לחקור כי זה מחקר בסיסי, תעבור בבקשה למחקר יישומי כדי שאני אוכל להצדיק את המחקר שלך מול הרשויות שמעלינו
רוזה אזהרי:  אני חושבת שזאת נקודה שגם כן צריך לתת עליה את הדעת ולא לחסום אנשים יצירתיים ומוכשרים בנקודה הזאת
רוזה אזהרי:           לגבי הנושא שעלה לאחרונה של המגזר הערבי, כמו שנאמר, יש חוקרים שלא נוסעים לחו"ל, נקלטים במכללות לא רק סטודנטים מהחברה הערבית אלא גם חברי סגל מהחברה הערבית, אני יודעת שאצלנו במכללה שניים מהחוקרים הכי מוכשרים הם חוקרים שהגיעו מהחברה הערבית, עשו את כל המסלול, תואר שני, תואר שלישי, ומצליחים מאוד, מתקדמים מאוד, מקבלים כספים, עושים מחקר ומתקדמים, והם גם מעין מנטורים לסטודנטים לתואר ראשון שיושבים במכללות
רוזה אזהרי:  אני חושבת שהאוניברסיטאות והמכללות הן מקום באמת טוב ליצור את הקשר בין שתי החברות
רוזה אזהרי:  אני חושבת שהנקודה שאמרת היא נקודה מאוד חכמה שדווקא ההצלחה היא זאת שגורמת לאנטגוניזם - - -
איימן עודה: בחוסר דמוקרטיה
ישראל ברזילי: בחוסר דמוקרטיה, כן, אבל בהחלט אני חושבת שהערבוב הזה במוסדות להשכלה גבוהה יוצר לנו הזדמנות לעשות יותר מפגשים, לעשות יותר פעולות להכרה הדדית ולנסות למנוע בעיות שנגרמות אחר כך מחוסר היכרות
איימן עודה: תודה לך, פרופ' רוזה אזהרי
איימן עודה:  הערה, בבקשה
מיכה גולדמן: רק לגבי ההערה על מחקר יישומי
מיכה גולדמן:  כמי שהשתתפה בחלק מהדיונים בנושא המכללות בדוח מצב המדע, הרעיון לא היה לתעל את אנשי המכללות לעסוק במחקר יישומי כמובן אלא זה היה יותר תיאור מצב ותיאור מצב שיש פוטנציאל אדיר לא ממומש, למשל בתוכניות ERC קונסורציום, שזה קלאסי לאנשים שעורכים מחקר יישומי במכללות להשתלב בזה
רוזה אזהרי: אנחנו בהחלט מקבלים את זה שצריך להיות דגש על מחקר יישומי כיוון שגם הקשר בין המכללות לבין התעשייה הוא קשר מאוד הדוק וגם בגלל היכולת - - -
דוד ראם: היא לא אמרה שצריך דגש, היא אמרה שזה פוטנציאל וצריך לנצל את זה
איימן עודה: נציגת משרד האוצר, נעם דן
איימן עודה:  נעם, שמעת את רוח הדברים, יש נקודה קונקרטית שחשובה לכולם והיא תקצוב למחקר
איימן עודה:  אנחנו עכשיו עוסקים בתקציב המדינה והוא אמור להיות מאושר תוך כמה ימים, אז אנחנו רוצים לשמוע איך אפשר לקדם את הנושא הכול-כך חשוב ובוער הזה
נעם דן: תודה, יו"ר הוועדה, ותודה על הדוח כמובן
נעם דן:  כמו שהדוח מלמד, באמת אבני היסוד של מחקר מדעי איכותי זה תקציב, תשתיות מחקר והון אנושי, ובעקבות השאלה שלך אני אגיד שאנחנו באמת מתייחסים ברצינות לממצאים שעלו בדוח, לא עכשיו גילינו את זה, אנחנו באמת בהתכתבות מתמדת עם זה, ובמיוחד הדאיג אותנו הממצא שישראל נוטה להישגים פחותים מאלה של מדינות ייחוס דומות לה
נעם דן:  זה באמת ממצא שהוא מאוד-מאוד מדאיג, ואכן, בתקציב הקרוב, בתוכנית הרב-שנתית, שגם ות"ת בטח יפרטו עליה, ומקודמת בימים אלה, הקו המנחה שלנו הוא שיפור המצוינות של המחקר האקדמי ומערכת ההשכלה הגבוהה ככלל
נעם דן:       בהקשר הזה כן חשוב לציין, כי זה גם בתקציב, שישראל הצטרפה לתוכנית המסגרת התשיעית של הורייזן, והעלו פה את המובילות שלנו במענקי ERC, ובדיוק שם אנחנו מצטיינים, אנחנו גם ממשיכים את התוכנית הזאת
נעם דן:  וגם במסגרת התר"ש והתקציב ניתן דגש משמעותי על מיקוד של ההשקעה הממשלתית בתשתיות הון אנושי, שזה אחד משלוש אבני היסוד האלה
נעם דן:  אז אני קצת אגע בזה אבל ות"ת בטח יפרטו הרבה יותר
נעם דן:  ניתנו תוספות תקציביות משמעותיות לשיפור מלאי התשתיות בישראל באמצעות מסלול חדש של מעבדות מורכבות ומתקדמות - - -
איימן עודה: אפשר לנקוב במספרים בבקשה? זה חשוב לכולם כאן
נעם דן: עבור כל רכיב אני לא זוכרת בעל פה, אולי אתה יכול להגיד עבור כל רכיב? אנחנו יכולים גם לעדכן את זה, אבל אם תקציב ההשכלה - - -
איימן עודה: נעם, מטרת הוועדה הזו אינה להיות לעומתית, המטרה היא להשיג את מה שאנחנו רוצים ושרואים שהוא טובת החברה כולה
איימן עודה:  זו מטרתנו
איימן עודה:  לכן כל כך חשוב לנו דווקא בוועדת המדע להיות מדעיים ולנקוב במספרים, בשביל לדעת האם באמת מתקדמים או לא
נעם דן: בסדר גמור
נעם דן:  אני אגיד שזו כבר התוכנית הרב-שנתית השלישית שיש תוספות משמעותיות של כ-8 מיליארד, אלה באמת תוספות מאוד משמעותיות
נעם דן:  אני מזכירה, תקציב ההשכלה הגבוהה הוא כ-13 מיליארד אז באמת מדובר על תוספות משמעותיות
איימן עודה: בהשוואה לתקציב הקודם, מה היחס?
נעם דן: התוספת של התר"ש הזו היא כ-8 מיליארד על 13 מיליארד, אז זה יחס משמעותי
נעם דן:  אני נוקבת את הדברים ששם יש את התוספות המשמעותיות, שהם ציוד יקר במיוחד ומעבדות מתקדמות, מסלול לחוקרים גם באמצע הקריירה, שגם על זה דיבר הדוח, שזה לא רק מסלול לחוקרים בתחילת קריירה אלא גם באמצע קריירה
נעם דן:  כבר היום, וזה גם משהו שעלה בדוח, יש יוזמות לייעול השימוש בתשתיות קיימות
נעם דן:  בטח שמעתם על השימוש במרכז הידע במכון ויצמן בתמיכת משרד המדע
נעם דן:  כלומר, התקציב פה, יו"ר הוועדה, וזה גם חשוב, לא רק דרך השכלה גבוהה אלא גם משרד המדע
נעם דן:       בנוסף, יש התייחסות משמעותית לשיפור היכולת בקליטת הון אנושי מצוין, שזה עלה לדעתי בעיקר ע"י תת הוועדה של מדעים מדויקים וגם אולי רפואה, על הקושי בקליטת הון אנושי מצוין, לרבות הון אנושי מחו"ל, בין-לאומי, באמצעות מסלולים גמישים יותר, חדשים יותר, עמיתי מחקר אורחים מחו"ל לקדנציות קצובות ועוד
נעם דן:       אני אגיד על הקושי של הזליגה או בריחת המוחות להייטק, שגם עלה פה, שהוקצה תקציב במיוחד עבור חוזי כוכבים על מנת לחזק את היכולת של המוסדות בדיוק במקצועות האלה לקלוט סגל מצוין, וההתקדמות של זה כמובן - - -
איימן עודה: נשמח מאוד אם נשמע מספרים
איימן עודה:  להגיד בצורה של חיבור שנעשה, ועושים, ומקדמים, ללא מספרים, זה יישאר פתוח
נעם דן: נתתי את המספר
איימן עודה: זה המספר הכולל, חשוב לשמוע גם את הפרטים
איימן עודה:  אם אין לך עכשיו אז אולי תעבירי לוועדה, למשל תוך שלושה ימים בכתב, בכל נושא ונושא כי זה מאוד חשוב לכולם?
נעם דן: התר"ש עדיין בהתהוות, אנחנו עדיין עובדים עליה בימים אלה – אני חושבת שגם אמיר יפרט על זה עוד יותר – אז להגיד בדיוק מה התקציב המדויק שהוקצה לכל דבר זה יהיה קצת קשה אבל אנחנו ניתן הערכות של מספרים
נעם דן:  יש פה הרבה אמירות על הוספת תקציב אבל יש פה גם חשיבות רבה ליכולת לקלוט סגל מצוין ובשיפור התשתיות
נעם דן:  קליטת הסגל היא גם כהתקדמות בהסכמי השכר עם הסגל הבכיר פה, ואני לא בטוחה שכל מי שיושב סביב השולחן פה בקונצנזוס לגבי חוזי כוכבים למשל
נעם דן:      יש את הנושא של הבין-לאומיות שגם עלה במסגרת הדוח וגם עבורו יש התייחסות משמעותית בתוכנית הרב-שנתית, תוכנית שמדברת גם על שיפור לימודי אנגלית, גם על הפיכת הקמפוס הבין-לאומי ובכלל הנגשת הקמפוס לחוקרים זרים, סטודנטים זרים והפיכתו להיות יותר friendly עבורם
נעם דן:       אני יכולה להתייחס לנתונים
נעם דן:  הצגתם את הגרף שמדבר על שיעור הגידול אבל לעניין ההוצאה הלאומית למו"פ אקדמי כאחוז מה-GDP, לא הגידול אלא עצם ההוצאה, אנחנו בסביבת מדינות הייחוס ואפילו קצת מעל קו המגמה, קרובים לממוצע ה-OECD בהקשר הזה
נעם דן:  צריך לזכור שישראל היא שיאנית ההוצאה הלאומית על מחקר ופיתוח ולעיתים, בגלל שהמגזר העסקי ענף, מטבע הדברים יכול להיות שזה קצת מטה את החלק היחסי של ההוצאה על מו"פ אקדמי כלפי מטה
נעם דן:  צריך להסתכל גם על זה
נעם דן:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה לך, נעם דן
איימן עודה:  אמיר גת, נציג ות"ת, בבקשה
אמיר גת: תודה רבה
אמיר גת:  קודם כל, אנחנו רוצים לברך את האקדמיה הלאומית למדעים על פרסום הדוח
אמיר גת:  תשפ"ג היא השנה הראשונה של התוכנית הרב-שנתית של מערכת ההשכלה הגבוהה
אמיר גת:  התוכנית הזאת תימשך עד תשפ"ח–2028
אמיר גת:  כמו שנעם אמרה, חלק גדול מהתוספות התקציביות בתוכנית הרב-שנתית מופנה בדיוק ליישום ההמלצות שמופיעות גם בדוח מצב המדע
אמיר גת:  אני לא אכנס למספרים, אני מעדיף לקבל את ההצעה של יו"ר הוועדה ושאנחנו נעביר אליכם מספרים בכתב
אמיר גת:  זה יותר נכון כי להסביר את הדברים האלה בעל פה, בסיס וחד-פעמי, על איזה בסיס אתה מוסיף וכו', יכול להביא לאי הבנות
איימן עודה: תוך כמה זמן? הזמן חשוב לנו, במיוחד בגלל שעכשיו מכינים תקציב, לכן חשוב לנו לדעת את העובדות במספרים כמה שיותר מוקדם, בשביל להיאבק במובן הנכון ביותר של המילה מאבק
אמיר גת: אני חושב שתוך שבוע זה זמן ריאלי
אמיר גת:  אם יהיו דברים שלא נוכל להעביר אז נעדכן, בסדר?
איימן עודה: בסדר גמור, עד יום שני
אמיר גת: בתוך התוכנית הרב-שנתית יש הרבה מאוד תוספות, למשל להרחבת קרנות המחקר, לחיזוק של תשתיות מחקר, לחיזוק שיתופי פעולה בין-לאומיים, בין אם מדובר בפיתוח של שיתופי פעולה בילטרליים, בין אם מדובר בהבאה של סגל מחו"ל, סטודנטים מחו"ל וכדו', מחקר רפואי
אמיר גת:  אנחנו מדברים על תוספות משמעותיות של עשרות מיליוני שקלים, ואפילו מאות מיליוני שקלים בחלק מהסעיפים, זה לא דבר של מה בכך
אמיר גת:  זה לא מקרי שהדברים האלה מופיעים בתוכנית הרב-שנתית ומצד שני מופיעים בדוח מצב המדע
אמיר גת:  אני חושב שזו תוצאה של שיתוף פעולה רציף בין הגופים, בין האקדמיה, הקרן הלאומית למדע, ות"ת ועוד
אמיר גת:      אני באמת מודה לאקדמיה על שיתוף הפעולה, גם בכתיבת הדו"ח וגם בכלל, ואני רוצה לאחל שנמשיך בשיתוף הפעולה הזה יחד עם האקדמיה, עם הקרן הלאומית למדע, האוניברסיטאות, המכללות, משרדי הממשלה השונים שגם שותפים בבניית חלק מהתשתיות וחלק מהפעילות שאנחנו עושים יחד, ושנמשיך לעשות עוד הרבה לטובת קידום ההשכלה הגבוהה והמו"פ במדינה
אמיר גת:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה לך, אמיר גת
איימן עודה:  האם יש שאלות או התייחסויות? טוב
איימן עודה:  אנחנו מחכים עד יום שני הבא
איימן עודה:  הדוח הזה יעזור לנו, תודה רבה לך
איימן עודה:  פרופ' רבקה כרמי, נשיאת האקדמיה לרפואה מדעית, בבקשה
רבקה כרמי: תודה, אדוני יושב-ראש הוועדה, ובאמת ברכות על האופן שבו אתה מנהל את הדיון וגם על העומק, זה לא מובן מאליו
רבקה כרמי:  אני רוצה גם לברך את ידידיי והאנשים החשובים שמובילים את האקדמיה הישראלית למדעים על הדוח
רבקה כרמי:  אני עוקבת אחרי הדוחות האלה כבר שנים רבות, זה אחד הדוחות המפורטים, המאוד מעמיקים וענייניים בעיקר בנושא שעליו אני רוצה לדבר והוא מחקר מדעי ע"י רופאים פעילים חוקרים
רבקה כרמי:      אני כאן אמנם בכובע של הנשיאה, המקימה של האקדמיה הישראלית לרפואה מדעית, אבל הנגיעה שלי בנושא הזה היא שנים רבות
רבקה כרמי:  הייתי רופאה פעילה חוקרת – כן, חקרתי בסופי שבוע ובחגים – הייתי דיקן הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן גוריון וכדיקן הקמתי את המסלול שקיים היום בכל בתי הספר לרפואה לרופאים חוקרים, MD PhD, מסלול מאוד תובעני ששמור באמת לעלית של סטודנטים לרפואה, לא מעט, דרך אגב, סטודנטים ערבים לרפואה, שמקבלים הכשרה מדעית יוצאת מן הכלל רק בשביל להיווכח שכאשר הם בוגרים ומתחילים את הקריירה הרפואית שלהם הם כמעט ולא מסוגלים לעשות מחקר
רבקה כרמי:       לאחר מכן כיהנתי כ-13 שנה כנשיאת אוניברסיטת בן גוריון בנגב ושם באמת נוכחתי למצב הקשה מאוד שבו רופאים צריכים לקבל החלטה האם הם רוצים להיות רופאים פעילים וחוקרים או חוקרים בלבד ולעזוב את המקצוע
רבקה כרמי:  אני בעצמי, לצערי הרב, גרמתי לכך ששני רופאים יוצאים מן הכלל עזבו את בית החולים ועברו לאקדמיה לעשות מחקר, משום שהמחקר בער בעצמותיהם, משום שהמחקר שלהם היה מחקר חשוב ומשמעותי, ואמרתי להם: אתם יודעים מה? תלכו למסלול הזה
רבקה כרמי:       חשבתי אז ואני חושבת היום שאת התופעה הזו חייבים לתקן מהיסוד
רבקה כרמי:  מדוע? יש הרבה מאוד חוקרים שעוסקים במחקר ביו-רפואי, בסופו של דבר מגיעים גם להישגים בתחום הרפואה ושמשרתים את עולם הרפואה, אבל המחקר הרפואי המדעי ע"י רופאים חוקרים פעילים הוא מחקר שונה כי הוא מביא את השאלות ממיטת החולה
רבקה כרמי:  מיטת החולה היא המקור לשאלות והרצון לחזור אליה הוא מה שבוער בעצמותיהם של אותם רופאים
רבקה כרמי:       לרופאים האלה נכון להיום אין שום פלטפורמה שבאמת דואגת לשני החסמים העיקריים: החסם האחד הוא מקורות תקצוב ייעודיים – לרופאים קשה מאוד להתחרות על מקורות התקצוב הקיימים היום למדע
רבקה כרמי:  חלקם מצליחים אבל הרוב לא מסוגלים משום שעיקר עבודתם היא עבודה קלינית, טיפול בחולים
רבקה כרמי:  החסם האחר המאוד-מאוד משמעותי – ואני מאוד מאוד מודה לאקדמיה שבאמת ההמלצות שלה מאוד מאוד נקודתיות מה צריך לעשות בנושא הזה – הוא היעדר הזמן המיועד
רבקה כרמי:  סופי שבוע, אחרי הצהריים, חגים ושבתות זו לא דרך לעשות מחקר