GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרץ לביא:  אפל, אמזון, אינטל ומייקרוסופט הם המממנים העיקריים של מחקר ופיתוח במדינת ישראל
פרץ לביא:       אם משווים את זה למדינות אחרות, שימו לב, אחרינו פינלנד – רק 14% מהמחקר והפיתוח בפינלנד ממומן ע"י מקורות חוץ, בהשוואה ל-57% אצלנו
פרץ לביא:  אתם יכולים רק לדמיין מה יקרה אם, חס וחלילה, תהיה החלטה להפסיק לממן מחקר ופיתוח ממקורות-חוץ
פרץ לביא:  משקיעים יירתעו מלהשקיע במדינת ישראל
פרץ לביא:  אני חושב שלא צריך דמיון מפותח בשביל להבין מה עלול לקרות פה
פרץ לביא:  שימו לב שבהשוואה למדינות אחרות, ה-8
פרץ לביא: 9% שלנו הם פחות ממחצית מאשר משקיעים במדינות אחרות
פרץ לביא:  בהולנד, למשל, הממשלה משקיעה 30% מהמחקר והפיתוח, בגרמניה 29%, בפינלנד, אותה פינלנד, 27%, אצלנו זה רק 8
פרץ לביא: 9%, ולמרות זאת אנחנו סטארט-אפ ניישן
פרץ לביא:       בריחת מוחות
פרץ לביא:  המסלול לקבל מינוי אקדמי במדינת ישראל עובר דרך אוניברסיטה מובילה באירופה או בארצות הברית
פרץ לביא:  הדוקטורנטים שלנו חייבים להשלים עוד תקופת השתלמות שנקראת בתר-דוקטורנט, או פוסט-דוקטורנט, ולאחר מכן הם מחפשים את המינוי האקדמי בישראל
פרץ לביא:  אתמול התפרסמה עצומה של 500 פוסט-דוקטורנטים ישראליים שנמצאים באוניברסיטאות הטובות בעולם שמביעים חשש שמא השינוי שעומד לקרות במדינת ישראל יגרום להם לא לעבור בחזרה הביתה
פרץ לביא:       בתקופה של 10 שנותיי כנשיא הטכניון המטרה העיקרית שלי הייתה למשוך כוכבים בחזרה לארץ
פרץ לביא:  טסתי במיוחד לסטנפורד להביא את אסיה רולס, טסתי להרווארד להביא את רועי קישוני וביקשתי מעידו קמינר, אחד הכוכבים הגדולים שקמו לנו, שלא יענה לאף אוניברסיטה בשום מקום שהציעה לו ויחזור ארצה
פרץ לביא:  הפחד הגדול שלי הוא שהכוכבים האלה יחליטו שהם נשארים בחוץ
פרץ לביא:       שיתופי פעולה בין-לאומיים
פרץ לביא:  היום המדע תלוי בשיתופי פעולה
פרץ לביא:  האיכות המדעית של מדינות נמצאת בקשר הדוק עם מספר שיתופי הפעולה הבין-לאומיים שלהן
פרץ לביא:  זה לא שיתוף פעולה בתוך האוניברסיטה או בין אוניברסיטאות באותה מדינה, אלא באוניברסיטאות ממדינות שונות
פרץ לביא:  אנחנו, לפני כמה שנים, שיתפנו פעולה עם אוניברסיטת קורנל על פי הזמנתו של ראש עיריית ניו יורק והקמנו סניף של הטכניון בניו-יורק: - JTCI JACOBS TECHNION-CORNELL INSTITUTE
פרץ לביא:  זה שיתוף פעולה מוצלח מעין כמוהו, תרם ליוקרה של האקדמיה בישראל, תרם ליוקרה של הטכניון
פרץ לביא:       לפני חודש מתקשר אלי דיוויד סקורטון, הנשיא לשעבר של קורנל, איתו חתמנו על הסכם שיתוף הפעולה, שהיום הוא הנשיא של אגודת בתי הספר לרפואה בארצות הברית, והוא יהודי חם, אוהב ישראל, ואומר לי: פרץ, עם כל כאב הלב, עם כל הצער שיש לי, אם זה היה היום לא היינו חותמים אתכם על הסכם שיתוף הפעולה
פרץ לביא:  אני אומר לך את זה עם דמעות בעיניים
פרץ לביא:  אני חושש שמא, כמו דויד, הרבה מאוד נשיאי אוניברסיטאות, הרבה מאוד חוקרים מובילים, יהססו לקשור קשר עם מדינת ישראל
פרץ לביא:       גיוס תרומות למחקר מדעי
פרץ לביא:  אני חוזר מארצות הברית, אני עדיין פועל כיושב-ראש ידידי הטכניון, ובשבועיים, מחוף מערבי לחוף מזרחי, פגשתי עשרות תומכים של הטכניון, וכולם שואלים אותה שאלה: מה קורה לכם? איך אנחנו נמשיך לתרום למדינה שא', לא רואה בנו יהודים – יש בעיית זהות לא פשוטה משום שרוב התומכים שלנו נמנים על הזרם הרפורמי או על הזרם המסורתי, הם לא אורתודוקסים – ודבר שני, מי יתקע לנו שבאמת התרומות יגיעו לאן שיגיעו
פרץ לביא:  אני לא צריך להזכיר מה קרה כאשר התעורר חשש לגבי הספרייה הלאומית של תורמים, שאני מכיר אותם, שהרימו אלי טלפון לשאול אותי: תגיד לנו, זה אמיתי הדבר הזה? אני חושש שמא הפילנתרופיה המדעית תפגע אנושות
פרץ לביא:       לא צריך להסביר, אני חושב, לרוב האנשים שיושבים פה את החשיבות של זה, פשוט להסתובב באוניברסיטה העברית, או בטכניון, או באוניברסיטת תל אביב, ולהסתכל על השמות של מכוני המחקר
פרץ לביא:  כולם נושאים שמות של תורמים, מדוע? בגלל שמדינת ישראל מקצה רק 8
פרץ לביא: 9% מהתל"ג למחקר ופיתוח והאוניברסיטאות נסמכות על פילנתרופיה
פרץ לביא:  בתקופתי כנשיא הטכניון גייסנו 1
פרץ לביא: 1 מיליארד דולר
פרץ לביא:  בלי התקצוב הזה מדינת ישראל הייתה מאבדת את הטכניון כאוניברסיטה מובילה והוא היה עוד קולג' במזרח התיכון
פרץ לביא:       הדבר האחרון והחשוב ביותר הוא הנושא של האווירה המדעית והחשיבות של חשיבה מחוץ לקופסה, ואני רוצה לתת לכם דוגמה על מה אני מדבר
פרץ לביא:  היום אני משמש יועץ מדעי בכמה מדינות
פרץ לביא:  אחת המדינות במזרח הרחוק, דרום קוריאה
פרץ לביא:  בפגישה האחרונה שלי בדרום קוריאה, כאשר סיימתי את הפגישה ראיין אותי עיתונאי ושאל אותי: פרופ' לביא, אנחנו אימפריה טכנולוגית – סמסונג, LG וכל מה שאתה רוצה – ואתם סטארט-אפ ניישן, תסביר לי איך זה יכול להיות? איך ייתכן שאתם סטארט-אפ ניישן? סך הכול אתם 8-9 מיליון, ואנחנו לא סטארט-אפ ניישן
פרץ לביא:       הייתה לי מתורגמנית, בחורה קוריאנית שלמדה עברית בארץ, והיא אומרת לי בעברית: פרופ' לביא, אני אסביר לו, אני יודעת את התשובה
פרץ לביא:  אמרתי לה: בבקשה
פרץ לביא:  ואז היא אמרה לו בקוריאנית משהו ואחר כך היא תרגמה לי מה היא אמרה לו
פרץ לביא:  היא אמרה לו כך: אני הייתי התלמידה הטובה ביותר בתיכון בסיאול, היכן שגדלתי, בפיזיקה, מתמטיקה, אנגלית, הכול, ויום אחד המחנך שלי מתקשר להוריי להתלונן עליי, ומה הייתה התלונה? She is asking too many questions
פרץ לביא:  זאת הייתה התלונה וזה ההסבר
פרץ לביא:  זה ההסבר
פרץ לביא:  אי אפשר לשאול שאלות בדרום קוריאה
פרץ לביא:  אי אפשר לשאול שאלות בסין
פרץ לביא:  כשאתה מקבל מכתב המלצה על סטודנט סיני יש משפט אחד שחוזר בכל המכתבים: He is a very obedient student
פרץ לביא:  הוא סטודנט צייתן
פרץ לביא:       אני חושש שמא לא יהיו לנו יותר חתני פרס נובל וכלות פרס נובל בגלל שמדע פורץ דרך זה מדע שקורא תיגר, זה מדע שלא הולך בתלם, זה מדע שלא חושש שמא מישהו ירשום מה הוא אומר ויבוא איתו חשבון בהמשך
פרץ לביא:  זה הפחד הגדול שלי
פרץ לביא:  זה לא יקרה מחר, זה לא יקרה בעוד חודש או בעוד שנה, אבל זאת עלולה להיות תוצאה לטווח הארוך
פרץ לביא:       אני אסיים בדבר אחד
פרץ לביא:  רגע לפני מסיבת העיתונאים כשמייקל בלומברג הכריז על הזכייה של הטכניון וקורנל בתחרות הבין-לאומית להקמת אוניברסיטה חדשה בניו-יורק תפסתי אותו לבד שאלתי אותו בארבע עיניים: מייקל – כבר אז היינו ברמה של שמות פרטיים – למה הטכניון? למה ישראל? למה ישראל? יש לך את קולומביה, יש לך את סטנפורד, יש לך את MIT, למה ישראל? אז הוא אומר לי: you took Jaffa oranges and you turned them into semiconductors, the only country in the world
פרץ לביא:  החשש הגדול שלי הוא שבעתיד נתגעגע מאד למשפט הזה במידה ובאמת הרפורמה הזאת תיושם כמות שהיא
פרץ לביא:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה פרופ' פרץ לביא, דברים כל כך חשובים
איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהצטרפו, עידן רול, אחמד טיבי ויואב סגלוביץ', ברוכים הבאים
איימן עודה:  חברת הכנסת לשעבר ענת מאור, אהלן וסהלן, ברוכה הבאה
איימן עודה:       לפני שנמשיך יש משהו צורם ואני מבקש מכולכם, גם בשם הדמוקרטיה, גם בשם הדמוקרטיה, להקשיב לדברים שיכול להיות שיהיו קשים עבור חלק מכם
איימן עודה:  אני שמעתי את פרופ' לביא מדבר על אנשים שחרדים לדמוקרטיה, חושבים לא להשקיע כספים, ואני שואל איפה הם בנוגע למה שקורה עם כיבוש העם הפלסטיני? הדבר הזה כל כך חורה לי
איימן עודה:  אני לא יכול לעבור ולא לראות את הדבר הכל-כך חשוב הזה
איימן עודה:       זה אולי מזכיר את המאבק של הנשים בשנות ה-70' יחד עם תנועות לשחרור לאומי או תנועות פטריוטיות, שהגברים אמרו לנשים: עכשיו זה לא אתם, עכשיו זו לא הסוגיה שלכם, עכשיו זה המאבק למען זכויות לאומיות, אתן, אל תדברו על הזכויות שלכן, אבל זה מה שכואב לנשים
איימן עודה:  זה אותו הדבר, מה שכואב לאזרחים הערביים בתוך מדינת ישראל
איימן עודה:  הם רואים אנשים שאומרים רק להחזיר את המצב לקודמתו, למה שהיה לפני שנה, אנחנו נרגיש טוב, הכסף יזרום והכל יפה, אבל מבחינתי, אני לא יכול להיות חלק מזה
איימן עודה:  אז אחד כמוני, מה יעשה במצב כזה?      אני חושב שני דברים: אחד, להיות חלק מהמחאה נגד ההפיכה השיפוטית
איימן עודה:  אנחנו חייבים להיות חלק מהמחאה, לצאת לתל אביב, לירושלים, לכל מקום, ולהפגין, כי אנחנו לא רוצים שהמצב יהיה יותר רע
איימן עודה:  לא רוצים
איימן עודה:  לכן אנחנו חלק מכם
איימן עודה:  יוצאים לרחובות ונאבקים נגד הממשלה הזו
איימן עודה:  יחד עם זאת, אנחנו חייבים להרחיב את המחנה הדמוקרטי שרוצה דמוקרטיה לכולם
איימן עודה:  לכולם
איימן עודה:  כלומר, שלום, שוויון בין ערבים ויהודים
איימן עודה:  גם זה וגם זה
איימן עודה:  אני הייתי חייב להגיד את הדברים, שיכול להיות שהם יתפסו כקשים עבור חלק מכם, אבל לדעתי הם כל כך טריוויאליים, כל כך צודקים
איימן עודה:       פרופ' דוד הראל, בבקשה
דוד ראם: תודה רבה
דוד ראם:  היושב-ראש, אני מצטרף לדברים שלך
איימן עודה: שוכראן
דוד ראם: אני אדבר ללא מצגת, ללא מספרים, אבל מדם לבי
דוד ראם:  כמי שעומד בראש הגוף היחיד במדינה שהוא עצמאי לחלוטין, שאינו נתון למרותו של אף שר ממונה, אך שאחת ממטלותיו על פי החוק הוא ייעוץ לממשלה ולמקבלי ההחלטות בכל הנוגע למדע ולתכנון מדעי, חובתי – לא זכותי, חובתי – להשמיע כאן את הדברים החמורים הבאים בפתיחות ובבהירות
רון כץ: למי ששאל – הגיעה הקואליציה
איימן עודה: הוא מגיע כל הזמן, מגיעה לו הערכה
איימן עודה:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי
דוד ראם: חובתי להשמיע כאן את הדברים החמורים הבאים בפתיחות ובבהירות, ללא מורא ובלי לעגל פינות
דוד ראם:  יש אמנם חבר או שניים מחברי האקדמיה שאולי יתנגדו לזה שאני מדבר פה בכלל, או מדבר כך, אבל הרוב המוחלט לדעתי נמצא מאחוריי
דוד ראם:       ליבת העשייה שלנו באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים שזורה בקידום מעמדם של המחקר, החינוך, ההשכלה, החשיבה המדעית ביקורתית והחתירה הנחרצת לאמת בכל תחומי המדע והדעת
דוד ראם:  כפי שעולה ממבנה האקדמיה, מדובר כמובן במדעי הטבע ובמדעים המדויקים, אך במידה שווה לחלוטין גם במדעי הרוח, במדעי החברה, למשל בחינוך
דוד ראם:       חברות וחברי ועדה יקרים, עתידנו כמדינה מודרנית בעלת ערכים נאותים ועמוד שדרה מוסרי, נשען במידה רבה על חופש מחשבה וחופש ביטוי אקדמיים מוחלטים, על מחקר מתקדם ופתוח ועל הוראה מרחיבת דעת בכל המדעים כולם, על שוויון ללא פשרות, על ערכי חינוך וערכי תרבות בסיסיים, על יושר, יושרה וניקיון כפיים, וגם על הנגשת כל אלה לציבור הרחב
דוד ראם:       ואכן, הודות לצירוף של איכות אנושית, חופש האקדמיה והצלחה יוצאת דופן של החוקרים הישראליים בהשגת מענקי מחקר, ניצבת ישראל כבר שנים בחזית המחקר העולמי בתחומים רבים
דוד ראם:  תרומת המדע הישראלי לרווחתה ולחוסנה של החברה הישראלית עצומה ממש
דוד ראם:  אך חשיבותם של המדע והדעת רחבה בהרבה
דוד ראם:  קיומה של קהילה אקדמית חופשית, תוססת ויוצרת, הוא אחד האדנים שעליהם מתקיימת חברה מודרנית חופשית, שוחרת דעה וקדמה
דוד ראם:       בימים אלה, כאשר אנו בעיצומה של הפיכה משטרתית בלתי נתפסת בעוצמתה, בפוטנציאל ההרס שבה ובמהירות התקדמותה, הדברים מקבלים פתאום תפנית קריטית ומדאיגה מאוד מאוד
דוד ראם:  ההיסטוריה מלמדת שהפיכות כאלה מופנות כבר בראשית דרכן לחיסול האקדמיה, ביודעם שבכך יעזרו בחיסולם של ערכים ליברליים בסיסיים, של חופש, זכויות אדם, שוויון ושלום, ויגרמו לדיכויים של מוקדי המחשבה והיצירה המקרינים מכל הקמפוסים על החברה כולה, ראו למשל את מה שקרה בהונגריה
דוד ראם:       אחרים ידברו כאן היום – ופרץ כבר דיבר – על ההשפעות העקיפות, על הפגיעה הצפויה בהייטק ובכלכלה, על הדאגה העמוקה והמבוססת שיש לנו מבריחת מוחות ובריחת השקעות, מהקטנת שיתוף הפעולה עם מדענים בחו"ל, מהקטנת סך מענקי המחקר מקרנות בעולם הרחב, ובאופן כללי מהעתיד הצפוי למדע, לטכנולוגיה והתרבות שלנו כאן אם ישראל תהפוך לתואמת הונגריה ביחסה לחלק הקריטי הזה בזקיפות קומתה של המדינה ובחוסנה הלאומי
דוד ראם:  אני אתרכז בפעולות אפשריות ישירות של הממשלה הנוכחית
דוד ראם:       שימו את לבכם לקלות שבה אפשר להשתלט כאן על תוכניות הלימודים באוניברסיטאות ועל מימון ההשכלה הגבוהה ולהשפיע באופן רחב גם על מינויים וקידומים אקדמיים, שהרי שר החינוך הוא העומד בראש המועצה להשכלה גבוהה, וכנגזרת מכך הוא גם אחראי ישירות על ות"ת
דוד ראם:  תרגיל מחשבתי צנוע ופשוט יביא גם להבנה שיהיה כדאי לחברי הסגל האקדמי שיישארו ליישר קו ולהיות נאמנים לשלטון
דוד ראם:  ובמילה "יישארו" אני מתכוון לאלה שלא יוזזו ממקומם ע"י מובילי ההפיכה ושגם לא יעזבו את הארץ מיוזמתם
דוד ראם:  ובעניין האחרון הזה, ראו סקר חדש של האקדמיה הצעירה שיוצג כאן בקצרה תכף
דוד ראם:       ומכאן קצרה, מהירה וכואבת תהיה הנפילה של כל מה שנבנה בעולם המדע הישראלי ב-75 שנות קיומה
דוד ראם:  אני מגזים, תגידו? רואה שחורות? ובכן, שר החינוך כבר הוכיח שהוא אינו בוחל בטכניקת ההשתלטות העוינת
דוד ראם:  ראו את סיפור הספרייה הלאומית, אותה אני מכיר מקרוב בזכות העובדה שנשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משמש גם כיושב-ראש המועצה העליונה של הספרייה, כפי שנקבע בחוק הספרייה, שהתקבל פה-אחד בכנסת ב-2007
דוד ראם:       ומדוע כך נקבע? בגלל שלמנחם יערי, לרות ארנון, לנילי כהן או לי יש עיניים יפות? אולי בזכות העיניים היפות של הנשיאים המוקדמים יותר? מרטין בובר אולי? אהרון קציר? גרשם שולם? אפרים אורבך? לא ולא
דוד ראם:  נקבע כך מהסיבה הפשוטה שהמחוקק השפוי רצה לוודא שהספרייה לאומית, אותה פנינה מדהימה של רוחה ואוצרות תרבותה של ישראל, בהדגש על אוצרות העם היהודי, אך הכוללת גם רבים של האסלאם והנצרות, תהיה א-פוליטית ועצמאית לחלוטין, בדיוק כפי שמצופה מהאקדמיה הלאומית למדעים, שאת החוק שלה חקקה הכנסת השפויה לחלוטין ב-1961
דוד ראם:       אדוני יושב-הראש, ועדה יקרה, האם אתם באמת מודעים כמה קרובה הייתה הספרייה הלאומית אך לפני ימים מעטים להיכנע להשתלטות עוינת, סוחפת, ע"י ממשלת ישראל בהובלתו של שר החינוך? על פי התיקון שהוא הציע, ואף הצליח להעביר בממשלה, חברי הדירקטוריון כולם יפוטרו מידית ובמקום המועצה הוא זה שימנה את הדירקטוריון הבא, ובכך תהיה לממשלה שליטה מלאה בכל פעולות הספרייה
דוד ראם:  זהו
דוד ראם:  הלכה העצמאות, הועמה הפנינה
דוד ראם:       רק בזכות עבודת משא-ומתן מתישה ומייגעת מול שר החינוך ורוח גבית של לחצים אדירים מסופרים ויוצרים, מתורמים לספרייה ומהנהלת האוניברסיטה העברית, הצלחנו להגיע עם השר להסכמות שהסירו את הסכנה המידית, אך גם עכשיו מסרב השר להודות שהצעתו השערורייתית לתיקון חוק הספרייה ירדה מעל הפרק
דוד ראם:  הסכנה לא חלפה וחרב ההשתלטות עדיין מונפת מעל ראשנו
דוד ראם:       ומי ערב לנו שלא רק מל"ג וות"ת נמצאים על כוונת מטוסו של שר החינוך ושהוא אינו מתכוון יום אחד גם השתלטות על האקדמיה למדעים? לפני כשנה ביקרתי באקדמיה הלאומית הגרמנית לאופולדינה בברלין
דוד ראם:  הראו לי שם את ספר חברי האקדמיה, לכל חבר וחברה יש דף, כתוב משהו, יש תמונה
דוד ראם:  בשנת 33' או 34' המפלגה הנאצית התחילה לעשות רעש שהם דורשים לפטר את כל היהודים וגם אלה שהם לא-יהודים שאינם תומכי השלטון החדש
דוד ראם:       מה שהחליטו באקדמיה לעשות זה לא להיכנע כמובן וגם לא להגיד לא, כי אחרת היו מפזרים את האקדמיה, כמו בהונגריה, ומכניסים את הנשיא לקלבוש
דוד ראם:  בעיפרון, על כל אחד מהדפים הם שמו קו חזק באלכסון וכתבו למטה: חברות בוטלה, כדי שאם יבוא מישהו יוכלו להראות את זה
דוד ראם:  אחרי המלחמה הם מחקו זאת
דוד ראם:  זה היה בעיפרון, מחקו את הקווים ואת הכיתוב, ולמזכרת – ואת זה הם הראו לי – השאירו אצל איינשטיין "חברותו בוטלה" למטה בעיפרון
דוד ראם:       אצלנו קל מאוד
דוד ראם:  כל מה שצריך לעשות זה להוסיף למשפט בחוק האקדמיה למדעים "חברי האקדמיה ייבחרו ע"י האקדמיה באסיפה הכללית" שלוש מילים: "באישור שר החינוך", ואז כל בחירת חבר או חברה לאקדמיה ייעשה בהם מעשה גולדרייך – יושב פה עודד גולדרייך מאחוריי – ולי, שנתתי לו את פסלון פרס ישראל שלי, יש לי רק סמל אחד של האקדמיה, אני אוכל לתת אותו אולי לאדם אחד שכך יעשה לו, אבל אין לי בשביל כולם
דוד ראם:       אין לדעת אך המצב הולך והופך מדאיג מיום ליום
דוד ראם:  כפי שאמרתי, אחרים ידברו כאן על מה שכבר קורה בעולם ההייטק, הכלכלה והטכנולוגיה, ועל השפעות מבחוץ, אני התרכזתי בפחד ממה שעלול לקרות ישירות ע"י הממשלה והדברים שלי כלל אינם הזויים ובלתי אפשריים
דוד ראם:  אך תקווה חייבת להיות וכשם שסוכלה המזימה בספרייה הלאומית, לפחות לעת עתה, אני מתחייב כאן ועכשיו להילחם בכל כוחי ובכל מאודי במה שעלול לבוא בעתיד, ואדרבה, הלוואי, הלוואי שאצא רואה שחורות ופסימיסט, אני אהיה הראשון שיקפוץ משמחה על השולחן – לא מעבר לשולחן כי זה רק בוועדת החוקה – אם הזוממים יורחקו ממוקדי ההחלטות והמזימות יתפוגגו
איימן עודה: פרופ' הראל, דברים קשים, חדים, אבל צודקים, מוסריים ואמיצים מאוד
איימן עודה:  ברוך הבא לחבר הכנסת עופר כסיף
איימן עודה:  פרופ' תמיר שפר, רקטור האוניברסיטה העברית, בבקשה
עמיר פרץ: תודה רבה
עמיר פרץ:  אני מייצג כאן את ועד ראשי האוניברסיטאות, את כל ההנהלות של אוניברסיטאות המחקר בישראל
עמיר פרץ:  הנשיאים והרקטורים של כל האוניברסיטאות פרסמו לפני כמה שבועות מכתב המביע חשש כבד מפגיעה של המהפכה המשפטית בדמוקרטיה
עמיר פרץ:       כאשר אנחנו בוחנים את רשימת האוניברסיטאות המובילות בעולם ואת רשימת החוקרות והחוקרים המשפיעים בעולם, רואים שמרביתן ומרביתם פועלים במדינות דמוקרטיות המקדשות את החופש לחשוב, לדבר, לחקור, ללא מגבלות שאינן קשורות לעצם העניין
עמיר פרץ:  זהו האקלים הנכון לחשיבה המדעית והאקלים הנכון בכלל לשגשוג המין האנושי
עמיר פרץ:  אנחנו מסתכלים על חתונות וחתני פרסי נובל, לפי הנתון שיש לי, למעלה מ-90% מהזוכים נולדו במדינות דמוקרטיות, וגם מבין אלה שלא נולדו במדינות דמוקרטיות, הרוב המכריע היגר למדינה דמוקרטית ופועל במדינה כזו
עמיר פרץ:       כאשר אנחנו מסתכלים על הדברים שאנחנו רואים כהנהלות אוניברסיטה, אפשר להצביע על כמה דברים שכבר קורים היום ועל חששות לסכנות קרובות מאוד
עמיר פרץ:  אם נתחיל מפגיעה בפעילות האקדמית, אנחנו רואים חוקרים ישראליים שפועלים במדינות מחוץ לישראל שמדברים על סכנה אמיתית לחרם אקדמי על ישראל
עמיר פרץ:  כחבר בהנהלת האוניברסיטה העברית אני יכול להגיד לכם שאנחנו נתקלים כל הזמן, נאבקים כל הזמן, בניסיונות לחרם ובפעולות מהותיות אמיתיות לחרם על האקדמיה הישראלית
עמיר פרץ:  אנחנו מצליחים עד עכשיו בשנים האחרונות להילחם בכך בהצלחה יחסית רבה רק בגלל שישראל עדיין נחשבת למדינה דמוקרטית
עמיר פרץ:       אנחנו רואים, כפי שכבר נאמר לפניי, איום מיידי ומהותי על המשך קיום שיתופי פעולה מחקריים
עמיר פרץ:  בעיקר אם נתמקד רגע בקרן הורייזן האירופית, שבישראל נערכים מדי שנה מחקרים בהיקפים כספיים של מעל מיליארד שקל, על כספים שמגיעים משם – גם מועברים כמובן ע"י ממשלת ישראל לשם – אבל זה מניע את המחקר כאן ואחר כך את הכלכלה
עמיר פרץ:  החברות של חוקרים וחוקרות ישראליים בצוותי מחקר כאלה היא הגורם החשוב ביותר במחקר הבין-לאומי של חוקרים וחוקרים ישראליים
עמיר פרץ:  יש סכנה אמיתית ששיתופי הפעולה אלה ייפסקו, כפי שאנחנו רואים שקורה עכשיו לחוקרים הונגרים, שמתחילים להוציא אותם משיתופי פעולה דומים
עמיר פרץ:       אנחנו רואים סכנה אמיתית בקיום של כנסים והבאה של חוקרות וחוקרים מרכזיים
עמיר פרץ:  אני אתן לכם דוגמה מאוד קונקרטית
עמיר פרץ:  האוניברסיטה העברית תכננה לקיים כנס עבור חתן פרס נובל דניאל כהנמן בעוד תקופה קצרה פה בארץ
עמיר פרץ:  אישרו את הגעתם הכלכלנים ההתנהגותיים המובילים בעולם – כהנמן הוא הכלכלן ההתנהגותי החשוב בעולם – בין אלה שאישרו גם חתני פרס נובל, כולם ידידים ואוהדים חמים של ישראל
עמיר פרץ:  אנחנו קיבלנו מהם לפני שבוע הודעה, מהחבורה הזאת של החוקרים המובילים בעולם והחברים הטובים ביותר של ישראל בעולם, שאם תוך שבועיים המהפכה החוקתית לא יורדת מהפרק הם מבטלים את הכנס ולא מגיעים לישראל
עמיר פרץ:       אנחנו רואים ביטול כבר של חוקרים למכון הישראלי ללימודים מתקדמים, מכון כלל-אוניברסיטאי שמארח מדי שנה חתני פרס נובל וחוקרים מהמובילים בעולם
עמיר פרץ:  כבר קיבלנו ביטולים שלהם לשנה הבאה, של כאלה שכבר קיבלו הזמנה להגיע
עמיר פרץ:  אנחנו רואים כבר סימנים ראשונים של ביטול קליטת סגל חדש, חוקרות וחוקרים צעירים שהשלימו דוקטורט בארצות הברית או באירופה שאנחנו מציעים להם משרה באוניברסיטה העברית וכבר עכשיו מתחילים להגיד לנו לא
סימון מושיאשוילי: מה הסיבה שהם אומרים לך לא?
עמיר פרץ: הסיבה היא שיש חשש כבד ממה שהמהפכה החוקתית תעשה לדמוקרטיה, וכתוצאה מכך לפגיעה בחופש האקדמי, וכתוצאה מכך לשיתופי פעולה בין-לאומיים, וכתוצאה מכך לגיוס כספי מחקר, וחוקרות וחוקרים צעירים שיש להם אלטרנטיבה – כי אנחנו מנסים לגייס את המבריקות והמבריקים ביותר, אנחנו נלחמים מול אוניברסיטאות אמריקאיות מובילות כדי להביא את המבריקות המבריקים ביותר לכאן – ברגע שהם רואים חשש כבד מבחינתם, וגם זה החשש שלנו, שגם אני וגם קודמיי דיברנו עליו, לחופש האקדמי בישראל, וכתוצאה מכך לשיתופי פעולה ובכלל ליכולת לעשות מחקר, גם אם זה עדיין איננו כרגע אבל הם רואים את זה מעבר לפינה, אם המהפכה החוקתית תעבור כפי שהיא, הם פשוט בוחרים להישאר
עמיר פרץ:  הם בוחרים לקבל הצעה מאוניברסיטה בחו"ל לא להגיע לפה ואולי בעתיד, כאשר העננה תתבהר, אולי הם יחליטו אחרת
עמיר פרץ:  אבל זה דברים שאנחנו רואים
נירה לאמעי: חבר הכנסת ביקש התייחסות גם לאורחים אוהדי ישראל, החוקרים המובילים שהודיעו שהם לא יגיעו לכנס
נירה לאמעי:  אני חושבת שעל זה הוא שאל
סימון מושיאשוילי: כן
סימון מושיאשוילי:  האמת שאני לא יודע מה פרטי הרפורמה היום
סימון מושיאשוילי:  הם יודעים? אני לא יודע מה פרטי הרפורמה
עמיר פרץ: אנחנו רואים את פרטי הרפורמה במה שהוצע
מיכל צור שלו: נכון להיום הכנסת תכהן 5 שנים ולא 4
סימון מושיאשוילי: לפני 22 שנה התחלתי ללמוד משפטים, אנשים הזהירו אותי: תשמע, לא תהיה לך פרנסה, יש המון עורכי דין, ברוך-השם, עבדתי והתמחיתי אצל עו"ד דובי ויסגלס בתל אביב והייתה לי פרנסה 20 שנה כעורך דין עצמאי
איימן עודה: ההערה שלך חשובה, תמשיך אותה
איימן עודה:  חצי דקה, תשאל מה שאתה רוצה
סימון מושיאשוילי: אני לא מדבר בשם הקואליציה, אני מדבר בשם ההיגיון
איימן עודה: בכל זאת דעתך חשובה לנו, תביע אותה
סימון מושיאשוילי: כנס כזה של חוקרים שביטלו, שאמרו: שמע, אם הרפורמה או ההפיכה לא תתבטל כפי שהיא היום – אני לא יודע מה היא היום
עמיר פרץ: אתה עכשיו מנסה לשכנע אותי - - -
סימון מושיאשוילי: אני לא יכול לשכנע את עצמי, אני לא יודע מה הרפורמה
עמיר פרץ: אני מבין, אני מבין אותך, אנחנו עוד לא יודעים
עמיר פרץ:  הרי הרפורמה, או המהפכה, או איך שיקראו לזה, השינוי החוקתי עדיין לא התקבל
רון כץ: "מהפכה" זה השם
עמיר פרץ: אנחנו עוד לא יודעים מה יהיה בעוד שבוע או מה יהיה בעוד שנה, אבל אני מדבר כבר על דברים שקורים
עמיר פרץ:  אם אתה רוצה לדעת למה חתן פרס נובל זה או אחר מבטל את הגעתו לישראל, אתה צריך לדבר איתם, אבל אני יכול להגיד שהחשש הוא, או הסיבה שלהם היא – והם אומרים את זה בצורה ישירה – שהמהלכים האלה הם מהלכים שמסכנים את הדמוקרטיה והם לא מוכנים לשתף פעולה ולבוא ולהופיע ולקדם את האקדמיה במדינה שבה יש פגיעה צפויה, או סכנה לפגיעה כזאת משמעותית בדמוקרטיה
עמיר פרץ:  חד וחלק
איימן עודה: פרופ' שפר, תודה
עמיר פרץ: אני אסתפק בזה
איימן עודה:  חברת הכנסת לשעבר, ענת מאור, ברוכה הבאה
ענת מאור: תודה רבה
ענת מאור:  אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת עודה, וברכות, וגם לכל חברי וחברות הכנסת
ענת מאור:  בתור מי שכיהנה כיושבת-ראש ועדת המדע, זכיתם להיות בוועדה הכי חשובה, הכי מעניינת, היא רק לא נותנת תרומה פוליטית לפעילות שלנו אבל זה לא חשוב, זה ממש נהדר, וגם זכיתם באחת ממנהלות הוועדה הטובות ביותר, איילת ידידתי
ענת מאור:  אני גם מאוד מוקירה את כל המרצים והמרצות והפרופסורים שהגיעו
ענת מאור:  אני גם מסכימה עם יושב-הראש, אנחנו כל כך מתגאים בדמוקרטיה שלנו אבל היא דמוקרטיה עדיין נכה כי אנחנו הסתגלנו והתרגלנו מעל 50 שנה, ונקווה שאחרי המאבק הדמוקרטי הזה ההמשך של אותו מחנה יהיה גם לדמוקרטיזציה לכל האזרחים
ענת מאור:       אני רוצה לקצר ולומר שאנחנו נמצאים בחבורה, בקבוצה, שהביאה גאווה והישגים בלתי יתוארים למדינה, החל מזה שלא היה עוד כסף ומחשבה – בשנות ה-20' הקימו את שלושת מרכזי האקדמיה הראשונים, הנשיא ויצמן ואחרים – וחופש המחשבה, המחקר הכול-כך טוב, ההשראה והמוסר
ענת מאור:  ולא פחות חשוב, אני רוצה להזכיר לכם את המהפך של 1995 – הייתה לי זכות להיות עם שר החינוך אמנון רובינשטיין בוועדת החינוך בכנסת – אוניברסליות של ההשכלה הגבוהה, הביזוריות שלה, כניסת נשים, כניסת ערבים
ענת מאור:  באמת מערכת מפוארת, לא חפה שגיאות
ענת מאור:       מצד שני אני רוצה להגיד לכם שכל המאבק היום מבחינת האקדמיה הוא לא חדש: אחד, השתלטות פוליטית על האקדמיה כשהייתי יושבת-ראש ועדה
ענת מאור:  זה היה ב-2001, התחילה ועדת מלץ, כל מי שזוכר ולא נרחיב איזה מאבקים היינו צריכים לעשות; שניים, עלה שלטון מסוים, קטע המון מהתקציבים וזוכי פרס נובל באו והסבירו פה וזעקו שאם כך זה יימשך אז כל זוכי פרס נובל העתידיים לא יוכלו להגיע לזה; ושלוש, אם תרצו, בשלהי הכהונה שלי, ולצערי הרב, שהיה לי שיתוף פעולה נפלא עם חבר הכנסת זבולון אורלב, הוא פתח להם את השער, גם הכנסת
ענת מאור:       לכן אני רוצה בחצי דקה שנותרה לי לומר שהחשש הוא כבד מאוד
ענת מאור:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, אני באה מוועדת החוקה, אני רוצה לומר ממש בפשטות, המהפכה, ההפיכה האנטי-דמוקרטית, היא בעיצומה
ענת מאור:  היום זה יום שבר, יום קריאה
ענת מאור:  הפשרה, כאילו הריכוך – לא רק שלא ריכוך, השתלטות על המערכת המשפטית, פוליטיזציה מוחלטת, וזה לצערי, אם לא יקרה נס, זאת עובדה
ענת מאור:  אני רוצה להזכיר את 12 התחומים האחרים: המשטרה, על הכיבוש שיש שר במשרד הביטחון שממונה על זה, על הספרייה המרכזית, על החינוך, על הסטטיסטיקה, על ועדת הבחירות, על התקשורת, על מח"ש, על השלטון הציבורי, חוק הנבצרות, חוק דרעי 2
ענת מאור:  מה עוד צריך לקרות שהדמוקרטיה, אם הממשלה לא תתעשת ולא נצליח במאבק, תקרוס?      לכן אני רוצה לומר, אנחנו חייבים להמשיך במאבק וביתר שאת
ענת מאור:  הציבור אמר את דברו ובתוך זה התמיכה של הפרופסורים, החיילים והסטודנטים היא מאוד מאוד חשובה
ענת מאור:  אורך רוח
ענת מאור:  המאבק חייב להיות נחוש, ממושך ולא לתת להם בשיטת הסלמי לפורר אותנו לגמרי
ענת מאור:  תודה
איימן עודה: תודה רבה לך, חברת הכנסת ויו"ר הוועדה לשעבר מאור
איימן עודה:  פרופ' יעקב פאר, נציג האקדמיה לרפואה מדעית, ההסתדרות הרפואית לישראל, בבקשה
יעקב פרי: יושב-ראש נכבד, אני רופא, אני רופא שעושה גם מחקר בסיסי וקליני
יעקב פרי:  אני לא אחזור על דברים שאמרו קודמיי, במקום זה אני אתן כמה דוגמאות
יעקב פרי:  אתמול בשעה 07:00 בערב קיבלתי טלפון מידיד, הוא לא רופא אבל הוא הקים חברה ויחד אנחנו מנסים לפתח מחשוב מאוד רלוונטי לתחום שלי, לרפואת עיניים, חברה אנגלית מאוד גדולה בתחום, חברת Killer, מהגדולות בעולם
יעקב פרי:  החברה הבטיחה לתמוך, אתמול הוא התקשר אלי להגיד שבצל המצב חברת Killer בינתיים משכה את התמיכה
יעקב פרי:  נכון, עדיין לא הצביעו בקריאה שנייה ושלישית אבל אנשים קוראים ויודעים מה קורה
יעקב פרי:       דוגמאות אחרות שרלוונטיות לשבוע-שבועיים האחרונים: התקשרו אלי אנשים שנמצאים בחו"ל שרצו לבוא ושוקלים האם כן לבוא או לא לבוא
יעקב פרי:  יש בחור שהבאתי לפני 20 שנה מהרווארד והוא ניגש אלי לפני מספר ימים ואמר: אם זה היה היום לא היית מצליח להחזיר אותי
יעקב פרי:  לעומת זאת, בחור שעובד איתנו – היום הוא גם חבר באקדמיה הישראלית לרפואה מדעית – שהייתה לו הצעה מהחלומות מארצות הברית ואני הצלחתי לשכנע אותו להישאר ולהישאר במחלקה, ורוב זמנו הוא עוסק במחקר פורץ דרך, בריפוי גנטי וריפוי תאי וכו', גם אמר לי: אם זה היה היום אני לא בטוח שהייתי משתכנע להישאר
יעקב פרי:       אז אני רק מחזק את מה שנאמר ואני לא אחזור, גם על העדר הרצון לשתף פעולה, קשיים בהשגת מימון מגורמים בחוץ, בעיקר מארצות הברית ואירופה, שרואים לצל המצב, שוקלים שוב האם לתרום לנו
יעקב פרי:  וכפי שראינו, מענקי המחקר שמגיעים מחו"ל הם רוב מענקי המחקר שמניעים את המחקר בארץ בכלל ואת המחקר הרפואי בפרט
יעקב פרי:  תודה
איימן עודה:  דברים חשובים עם דוגמה חיה מהיום
איימן עודה:  חברת הכנסת שלי טל מירון
שלי טל מירון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש
שלי טל מירון:  תודה רבה לכולכם שהגעתם
שלי טל מירון:  זה לא מובן מאליו