GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר אקוניס:  היה ראוי להגיש את הדוח לנשיא המדינה, אחר כך לוועדת השרים למדע וטכנולוגיה
אופיר אקוניס:  זה הדבר הראוי
אופיר אקוניס:  אני לא עושה דברים כאלה כלפי קולגות שלי ואני לא מצפה שקולגות שלי יעשו דברים כאלה כלפיי
אופיר אקוניס:  בכל הכבוד לידיעות אחרונות או לכל כלי תקשורת אחר, יש חוק, החוק הוא מאוד ברור, הוא כתוב בעברית מאוד טובה, לא מאוד מורכבת
אופיר אקוניס:       הצעתי – והיא כבר לא רק לפרופ' הראל אלא לכולם, גם להתאחדות התעשיינים, שכבר פגשתי את העומד בראשה, ואחרים מן התחום – הטובה, הידידותית, כאזרח בישראל: אין שום בעיה לא להפגין, לא למחות ולא לומר דברים
אופיר אקוניס:  אנחנו מדינה חופשית
אופיר אקוניס:  צריך כל אדם להגיד את דברו
אופיר אקוניס:  קודם כל אמר את דברו בקלפי, זה בסדר גמור, זו חובה אזרחית – לא הייתה מערכת בחירות אחת שאני החמצתי – לקבל את תוצאות הבחירות ואחר כך אפשר למחות
אופיר אקוניס:  בכל מקום אפשר למחות
אופיר אקוניס:  לא הייתי מציע, ואני אומר את זה בזהירות אבל בנחישות, לערבב את ענייני החדשנות, המדע והמחקר לעניין הרפורמה המשפטית, שהיא ויכוח לגיטימי במדינה דמוקרטית
אופיר אקוניס:       אדוני היושב-ראש, קודם כל קיבלתי את עצתך לבוא לכאן, לדווח לוועדה ולהיות נוכח במעשים, לא בדיבורים ולא בדוחות, במעשים, בפעילות הנמרצת של משרד המדע והטכנולוגיה בראשותי ושלל הגופים לקידום המדע הטכנולוגיה והחדשנות ורווחתם של כל אזרחי ישראל באשר הם
אופיר אקוניס:  כך התחייבתי לנהוג כשנשבעתי אמונים כחבר כנסת, כשר בממשלה, וכך אני מתכוון לנהוג עד אשר יינתן לי המנדט מהציבור
אופיר אקוניס:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה, כבוד השר, היינו אתך קצת קלים, ממלכתיים, בגלל שזו ישיבה ראשונה, אבל חשוב שנמשיך בשיתוף פעולה מקסימלי על כל הדברים המשותפים, ויש הרבה, לטובת המדע, לטובת החברה כולה
איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא דיגיטציה לשיפור וייעול השירות הממשלתי – מערך הדיגיטל הלאומי, סקירת פעילות
איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שנמצאים פה
איימן עודה:  אני אתחיל בד"ר אחמד טיבי בגלל שהוא לא חבר ועדה אבל בכל זאת הגיע, חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הכנסת סימון מושיאשוילי וחברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי
איימן עודה:  אהלן וסהלן לכל הנוכחים
איימן עודה:  אנחנו נתחיל במצגת מטעם שירה לב עמי, ראשת מערך הדיגיטל הלאומי
שירה לב עמי: תודה רבה
שירה לב עמי:  תודה לכל מי שהצטרף אלינו לדיון, אנחנו מאוד שמחים להיות פה ושמחים על ההזדמנות שהוועדה מאפשרת להציג את הפעילות ואחר כך קצת לדבר עליה, לשמוע התייחסויות וההערות של משרדי הממשלה, נציגי הציבור וכמובן חברי הכנסת
שירה לב עמי:       בדיוק סיפרו לי לפני הדיון שיצרנו קצת בלבול בעבר, לא תמיד היה ברור איזה גוף אחראי על מה, היו לנו כמה גופים שונים בממשלה, ואנחנו מאוד שמחים שבשנה האחרונה הם אוחדו כולם לתוך מערך הדיגיטל הלאומי, שקם על היסודות החזקים של רשות התקשוב, ממשל זמין וישראל דיגיטלית, להיות הגוף הממשלתי שמנחה את חמשת עולמות התוכן שתכף נדבר עליהם: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, סייבר ושירות
שירה לב עמי:       יש לנו אתגר מאוד גדול כי הטכנולוגיה רצה מאוד מהר, מתקדמת בקצב של טיל חלל והיכולת שלנו ליישם ולהטמיע את הטכנולוגיה הזאת בתוך הממשלה עבור הציבור מתקדמת לאט יותר
שירה לב עמי:  מה שמתקדם הכי לאט זו היכולת שלנו כממשלה להשתנות, לשנות את התהליכים, את התרבות הארגונית, ולעשות את מה שנדרש פנימה כדי להצליח ליישם את אותם תהליכים ושינויים, ואלה הרמות השונות של האתגר שאתו אנחנו מתמודדים
שירה לב עמי:       בשקף הבא אנחנו מדברים על חמשת עולמות התוכן שבהם מערך הדיגיטל הוא הגוף המנחה הממשלתי, גוף המטה: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, הסייבר ושירות
שירה לב עמי:  אנחנו רואים אותם כקשורים בצורה הדוקה אחד לשני, אלה תחומים משיקים, וכשעובדים ביחד אפשר לעשות הרבה יותר מאשר כשכל אחד מהם פועל בנפרד מול משרדי הממשלה
שירה לב עמי:  זה נכון גם ברמת הממשלה כולה וגם בתוך כל משרד ממשלתי איך מייצרים את החיבורים בין חמשת עולמות התוכן האלה לטובת המשרד והמטרות המקצועיות שהוא רוצה להשיג
שירה לב עמי:      מה אנחנו עושים באותם חמישה עולמות תוכן? זה השקף של תפקידי מערך הדיגיטל שבא להציג את ארגז הכלים הכללי שאתו אנחנו מגיעים
שירה לב עמי:  אנחנו בראש ובראשונה, בראייה האסטרטגית, עובדים השנה על ריענון האסטרטגיה שלנו ברמה הלאומית ובחמשת עולמות התוכן לאן אנחנו רוצים לקדם את הממשלה בשנים הקרובות
שירה לב עמי:  יש לנו תפקיד כגורם מנחה, רגולטור, מייצר מדיניות, הנחיה, best practices וסטנדרטים בחמשת עולמות התוכן
שירה לב עמי:  מהצד השני, גם כגורם enabler, שהתפקיד שלו הוא לאפשר לקדם, לעזור להסיר חסמים, אם זה חסמים בפרויקט ספציפי, באתגר ספציפי, ואם זה אתגרים שמפריעים לממשלה כולה להתקדם בעולמות הטכנולוגיה והדיגיטל
שירה לב עמי:       במרכז אתם רואים את התפקידים היותר יישומים פרקטיים של מערכת דיגיטל כאופרטור: יצירה של תשתיות ושירותי בסיס לאומיים, ,shared services עבור משרדי הממשלה, יצירת פתרונות של ערוצים אחודים לציבור ולעסקים, מקומות שבהם הממשלה נותנת שער כניסה אחוד לשירות הממשלתי, כמו gov
שירה לב עמי: il והאזור האישי – תכף נציג בקצרה את סוגי השירותים – ואתגרים חוצי-משרדים, אינטגרציה שנדרשת כדי לתת שירות שחורג מהגבולות של משרד אחד ונדרשת בעצם עבודת תכלול בתוך הממשלה, ולפעמים גם מחוץ לממשלה
שירה לב עמי:       אם אני מסתכלת קצת על דוגמאות, אנחנו נדבר מעט על דיגיטל לתושבים ועסקים, על דיגיטל בתוך הממשלה בתהליכי העבודה ה-back office של הממשלה, ודיגיטל ברשויות המקומיות
שירה לב עמי:  אז כשמסתכלים על תושבים ועל עסקים, אתם מכירים בוודאי את ארגז הכלים שמפותח מזה שנים רבות, gov
שירה לב עמי: il, שהוא ערוץ המידע המרכזי של הממשלה, שבו אפשר למצוא ולקבל את המידע רלוונטי מכל משרדי הממשלה, יחידות הסמך והרשויות השונות
שירה לב עמי:  הזדהות היא כלי הבסיס העיקרי שלנו כדי לספק שירותים מזוהים בעולם הדיגיטלי, לדעת שמי שמבצע את הפעולה הוא באמת מי שהוא אומר שהוא
שירה לב עמי:  זה כלי שהתפתח רבות
שירה לב עמי:  אנחנו בשבוע האחרון חצינו את רף 3 מיליון המשתמשים הרשומים במערכת ההזדהות
שירה לב עמי:       כפי שאתם רואים פה, רובם המוחלט של המשתמשים מזדהים באמצעות שם משתמש, סיסמה וסיסמה חד-פעמית שמקבלים לטלפון הנייד, לא מעט משתמשים בכרטיסים חכמים, ואחוז מאוד-מאוד קטן משתמשים בתעודת הזהות הביומטרית, שצריך להפעיל אותה לצורך כך, או באפליקציה של Gov
שירה לב עמי: ID
שירה לב עמי:  יש לנו היום 266 יישומים שמשתמשים במערכת ההזדהות, יישומים של משרדי ממשלה שונים, לא רק יישומים מרכזיים באזור האישי; 45 לקוחות או ארגונים שמפעילים את זה, ואפילו יישומים שמשרתים חברות ועסקים
שירה לב עמי:      האזור האישי הוא היום שער הכניסה לשירותים מזוהים למשרדי הממשלה, המקום שאפשר להיכנס אליו כתושב או כעסק ולקבל גישה למגוון שירותים במשרדי הממשלה
שירה לב עמי:  יש כאן עוד הרבה מאוד עבודה כדי להגיע למצב שמרבית השירותים ניתנים בתוך המסגרת הזאת, בתוך חלון הראווה של האזור האישי, אבל אנחנו כבר במקום לא רע
שירה לב עמי:  העברת בעלות על רכב זו דוגמה לשירות שלקח לא מעט זמן להגיע אליו והיום הוא מאוד-מאוד נוח, חוסך הרבה זמן
שירה לב עמי:  זו לא רק העברת בעלות בין תושבים, אלא גם מסוחר פרטי ומאיש פרטי לסוחר
שירה לב עמי:  סוגר את כל הפינות
שירה לב עמי:  דוגמה לשירות שמשרד התחבורה עמל רבות על פיתוח שלו
שירה לב עמי:  אפשר לראות כאן את הדוגמאות
שירה לב עמי:  אני יכול לראות גם את ההיסטוריה של הפעולות שאני באופן אישי ביצעתי מול הצורך הספציפי הזה
שירה לב עמי:       מנוע זכויות זה יישום חוצה משרדי ממשלה, דוגמה לפרויקט אינטגרטיבי רב-משרדי שנעשה גם בשיתוף פעולה עם "כל זכות", בתור גורם המייצג את עולם הזכויות בחברה האזרחית, ובעצם מיועד לסייע לי כתושבת להסתכל על מה שמגיע לי מהמדינה, לא רק הדברים שאמרו לי שמגיעים לי, לא רק הדברים שאני הגשתי טפסים ורדפתי אחרי הממשלה כדי לקבל אותם, אלא באופן ייזום לקבל גישה לזכויות
שירה לב עמי:  היום זה מספק מידע על הזכויות – הכנסנו היום את מנוע הזכויות כחלק מהאזור האישי, כלומר אפשר לקבל כבר את המידע באופן מזוהה – והשלב הבא הוא שמשרדי הממשלה יוכלו לעשות בזה שימוש כדי ליידע אותי באופן פרואקטיבי על זכויות שמגיעות לי לפני שאני צריכה לבוא, להגיש ולהתחנן
שירה לב עמי:  לקבל את הזכות על בסיס המידע שמשרדי הממשלה מחזיקים עליי ביוזמתם
שירה לב עמי:  זה ההפך מטרטור ובירוקרטיה ממשלתית
שירה לב עמי:      זימון תורים, עוד יישום שרבות נאמר על הקושי שהוא מייצר היום לנו כציבור כשאנחנו באים לקבוע תורים לשירותי הממשלה, אתגר מאוד גדול
שירה לב עמי:  אנחנו עובדים בימים אלה, וכבר העלינו לאוויר את הגרסה הראשונה של go visit, שזו אפליקציית זימון התורים הממשלתית בתוך האזור האישי
שירה לב עמי:  היא מאפשרת לי היום לזמן תור לשירותי משרד התחבורה ובעתיד תורחב לשירותים של כלל המשרדים שירצו לקחת חלק בשירות הזה
שירה לב עמי:  אפשר לזמן תור, לשנות, לבטל, לראות את כל התורים העתידיים, הכול במקום אחד ובלי צורך להיכנס ולחפש את התורים הפנויים בכל עיר בארץ בנפרד
שירה לב עמי:       אפליקציית האזור האישי – coming soon
שירה לב עמי:  פרומו – אנחנו עובדים גם כאן על שירותים שיאפשרו לנו לקבל במובייל שירות טוב יותר, לא רק את מה שאפשר לעשות היום באזור האישי אלא לחבר את זה לשירות הזדהות ולחבר את זה ליישומים שאי אפשר לספק אותם במחשב הנייד או באתר המותאם אלא רק באפליקציה
מטי צרפתי הרכבי: את יכולה לומר למה זימון תורים הוא וולונטרי למשרדים?
שירה לב עמי: אני אגיד את זה באופן כללי
שירה לב עמי:  תפיסת העולם שלנו היא לתת שירותים וולונטריים ככל הניתן במקומות שמדובר שירותי תשתית
שירה לב עמי:  המשרד יכול לבחור לבנות בעצמו את התשתית הזאת, אם הוא מעדיף
שירה לב עמי:  אנחנו מייצרים פתרונות רוחב ממשלתיים כמו gov
שירה לב עמי: il והאזור האישי, ושם זה לא אופציונלי
שירה לב עמי:  אז זימון תורים בעיניי כרגע הוא כלי שאנחנו מעמידים אותו לרשות המשרדים
שירה לב עמי:  כשהוא יעבור להיות חלון הראווה הממשלתי האחוד לזימון תורים אנחנו נשקול להפוך אותו להיות גורם מחייב
שירה לב עמי:  העדפה שלנו היא תמיד לעבוד מתוך רצון ויש משרדים רבים שרוצים ועושים הרבה מאוד עבודה כדי להנגיש את השירותים שלהם בצורה טובה ויזומה
מטי צרפתי הרכבי: זאת אומרת שיש מערך דיגיטלי שהוא לא וולונטרי, ויש עוד מספר שירותים שאולי יהיו עם הזמן, כרגע הם וולונטריים, זה מה שאת אומרת?
שירה לב עמי: התשתיות הן וולונטריות, שירותי הבסיס שאנחנו מספקים, המשרד יכול לבחור אם להשתמש בהם או לא להשתמש בהם
שירה לב עמי:  חלון הראווה הממשלתי הוא אחוד בתפיסת העולם שלו כי המטרה היא שתהיה תחנה אחת שדרכה אני נכנס ויכול לקבל את כל השירותים הממשלתיים
שירה לב עמי:      פרויקט נוסף שאנחנו מאוד גאים בו זה פרויקט campus
שירה לב עמי: il, פלטפורמת הלמידה הדיגיטלית שהממשלה מנגישה
שירה לב עמי:  הממשלה בנתה את הפתרון הזה כתשתית שמאפשרת לבנות על גבה תוכן של גורמים שונים ורבים
שירה לב עמי:  הדוגמה הראשונה היא קורס הפסיכומטרי, שהממשלה הנגישה לציבור בחינם, היום נחשב הקורס האיכותי ביותר
שירה לב עמי:  יש בו ייצוג רב יותר
שירה לב עמי:  38% מהסטודנטים שלומדים בקורס הזה מהפריפריה
שירה לב עמי:  היום גם הציונים שמקבלים אלה שעשו את הקורס החינמי של campus
שירה לב עמי: il גבוהים יותר מהממוצע הכללי של נבחני הפסיכומטרי
שירה לב עמי:  היום זה יוצא גם בשפה הערבית
שירה לב עמי:       אנחנו מקווים להמשיך ולהבטיח את הרמה הגבוהה ביותר עבור הנגישות להשכלה גבוהה לכלל הציבור
שירה לב עמי:  אבל הפלטפורמה מאפשרת לנו לא רק קורסים ממשלתיים אלא קורסים שנותנים לנו שער לתעסוקה, הכשרות תעסוקתיות יחד עם זרוע העבודה, הכשרות מקצועיות שונות, קורסים של מערכת החינוך, הכשרה לשירות צבאי, מגוון רב של קורסים והכשרות
שירה לב עמי:  היום גם מרבית הקורסים הם קורסים שהאוניברסיטאות והמכללות מנגישות לתלמידים שלהן על גבי הפלטפורמה של campus
שירה לב עמי: il
מטי צרפתי הרכבי: מי מפקח על הרמה האקדמית?
שירה לב עמי: זה קורס אקדמי בפיקוח הרגיל של ות"ת מל"ג
שירה לב עמי:  הפיקוח המקצועי, מה שנקרא טכנו-פדגוגיה, נעשה ע"י הצוות של campus כדי להבטיח שההתאמה של זה לתשתית הלמידה הדיגיטלית נעשית בצורה טובה, שזה נוח, מעוצב בצורה נכונה, מתוכנן בצורה נכונה לתהליך של למידה דיגיטלי
שירה לב עמי:       עוד דוגמא לפרויקט שנעשה בימים אלה במערכת המשפט הוא פרויקט של משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט לטרנספורמציה דיגיטלית של ההליך המשפטי, נקרא ODR - Online Dispute Resolution, שאמור להקל על העומס בבתי המשפט באמצעות העברה של חלק מהתהליך לתהליך דיגיטלי של יישוב סכסוכים
שירה לב עמי:  הוא מייצר איזשהו תהליך של הצעות פשרה שאפשר להחליט אם מסכימים אליה או לא מסכימים אליה ובסופו של דבר מביא, בסוף המשפך, כמות מצומצמת יותר של תיקים לדיון משפטי, שגם הדיון המשפטי הזה יכול להיות על גבי פלטפורמות דיגיטליות, שוב, במטרה לשפר ולייעל את השירות המשפטי שניתן לכלל הציבור
שירה לב עמי:       שיפור השירות בכלל, לא רק בעולמות הדיגיטליים, גם הוא חלק מאחריות מערך הדיגיטל הלאומי באמצעות היחידה לשיפור השירות הממשלתי לציבור
שירה לב עמי:  היחידה הזאת אחראית על מערך הדרכה, הטמעה וקהילות ידע בתחום השירות, על מדידה של איכות השירותים הממשלתיים לציבור, דוח שאנחנו מפרסמים מדי שנה ויכול לתת לנו אינדיקציה איפה אנחנו עושים עבודה טובה יותר במשרדי הממשלה ואיפה יש מקום לשיפור
שירה לב עמי:  התוויה של מדיניות השירות הממשלתית
שירה לב עמי:  למשל, כמה מקום צריך להיות להמתנה בתור בשביל לא לייצר מצב שאנשים עומדים ברחוב ומחכים כדי להיכנס לסניף של שירות ממשלתי
שירה לב עמי:       הפעלת מוקד המענה הממשלתי המרכזי, 1299*, מקום אחד שאפשר להתקשר אליו, לקבל הפנייה וניתוב לכלל השירותים הממשלתיים, בעצם מוקד הידע לגבי כלל שירותי הממשלה, מה נדרש לעשות כדי לקבל שירות כזה או אחר, האם צריך להגיע פיזית, האם אפשר לקבל אותו באופן דיגיטלי, עם הרבה מאוד ידע וייעול של השירות, ותמיכה טכנית בשירותים הדיגיטליים הרוחביים
שירה לב עמי:  כלומר, אם יש לי בעיה במערכת ההזדהות או בעיה בשימוש באפליקציית זימון התורים, אז זו הכתובת שיכולה לי מענה
שירה לב עמי:      מילה על חוק הדיוור הדיגיטלי שנכנס לתוקף ביוני 2023
שירה לב עמי:  אם עד היום הדרך לקבל תקשורת רשמית ממשרדי הממשלה הייתה פיזית בלבד, במצב לאחר כניסתו לתוקף של התיקון לחוק התאפשר לי לבחור כתושב האם אני רוצה לקבל את הדיוור באופן פיזי או באופן דיגיטלי
שירה לב עמי:  זה opt-in, בחירה שלי באופן אקטיבי
שירה לב עמי:  לא רק בחירה אלא אני גם צריך להראות שאני יודע ומסוגל להפעיל את כתובת האימייל שלי כדי לקבל את המסרים הדיגיטליים
שירה לב עמי:  זה עובד גם לתושבים וגם להסדרה של דואר לתאגידים
שירה לב עמי:  הנקודה משמעותית כאו היא שלאחר הכניסה של החוק לתוקף, ומי שיבחר לעשות בו שימוש, שליחה של דואר אלקטרוני תהווה חזקת מסירה
שירה לב עמי:  כלומר, אני לא אדרש כגוף ממשלתי לשלוח בנוסף לזה גם את הדואר הפיזי
שירה לב עמי:      מאוד בקצרה על החוק
שירה לב עמי:  הוא בעצם מאפשר לנו לקבל מסרים באופן מידי בערוץ שנגיש ונוח לי היום, תוך שמירה על פרטיות, מידע רגיש
שירה לב עמי:  יהיה קישור לאזור האישי שבו יישמר המידע
שירה לב עמי:  אנחנו מגדירים את התנאים בהם דיוור דיגיטלי יהיה שקול לקבלה של דואר פיזי כפי שהוא ניתן היום, והרבה מאוד פרטים נוספים שנכנסו לתוך החוק שמבטיחים מניעה של ספאם, אבטחת מידע, שמירה על פרטיות, הנגשה לאוכלוסיות נוספות ומניעה של שימוש לרעה בדואר הממשלתי
שירה לב עמי:  אני אגיד שבאמת מבחינתנו זה אמור לשפר את היכולת של הממשלה לתת שירות טוב ומותאם למאה ה-21
שירה לב עמי:      אז קצת על מאחורי הקלעים מה אנחנו עושים היום כדי לעזור לקדם את הדיגיטל במשרדי הממשלה ובממשלה כולה
שירה לב עמי:  הנושא הראשון והמרכזי שאנחנו עובדים עליו היום הוא איך לסייע לממשלה לעשות את המעבר לענן
שירה לב עמי:  הענן הוא העתיד
שירה לב עמי:  בראייה שלנו, הוא מאפשר לנו נגישות למוצרים המתקדמים ביותר
שירה לב עמי:  אני אגיד את זה על דרך השלילה – מי שלא נמצא בענן, אין לו נגישות לחזית הטכנולוגיה
איימן עודה: מה זה הענן בפועל? זה חדר שיש בו 1,000 מחשבים ושומרים את הכול שם, אז קוראים לזה ענן?
שירה לב עמי: כן, בדיוק כך
שירה לב עמי:  חלק מהעניין הוא היכן יושב הענן והיכן יושב אותו חדר עם 1,000 שרתים, תחת איזה חוק שמנחה את אותו חדר שרתים
שירה לב עמי:  הענן הציבורי מסופק היום ע"י מספר חברות גדולות בכל העולם: אמזון, גוגל, שזכו במכרז הממשלתי לאספקת שירותי ענן, בנוסף אליהן יש עוד מספר חברות – מיקרוסופט, Oracle, IBM, יש חברות סיניות, יש קצת חברות אירופיות, ובגדול זה שוק מאוד מאוד ריכוזי
שירה לב עמי:      חלק מהיתרון ומההתקדמות שנעשתה במכרז הממשלתי הזה זה שאותן חברות גדולות הביאו את חדרי השרתים הגדולים שלהם, שנקראים ענן, לשבת בישראל ולספק את השירותים מכאן באופן מידי
שירה לב עמי:  זה מספק שירות מהיר וטוב יותר, כי הפעולה שאנחנו עושים, האנטר במחשב – לא צריך לנסוע לאירופה, לאירלנד או לארצות הברית ולחזור לכאן
שירה לב עמי:  ומה שלא פחות חשוב, חלים על כך החוק הישראלי והרגולציה הישראלית של אבטחת מידע, של הגנת סייבר
איימן עודה: באבטחת מידע יש מין אח גדול שיכול לדעת הכול?
שירה לב עמי: התפקיד של האח הגדול בתחום הסייבר הוא להגן ולהגדיר סטנדרטים להגנה על - - -
איימן עודה: לא, למשל מודיעין, נגיד השב"כ, יכול להיכנס לאיפה שהוא רוצה? יש לו את המפתח הזה?
שירה לב עמי: אני לא יודעת להגיד
שירה לב עמי:  למיטב ידיעתי לא, אבל זה לא משהו - - -
איימן עודה: אני חושב שזה חלק מהדמוקרטיה לדעת להגיד, לדעת את התשובה
איימן עודה:  אני חושב שזה חלק מהדמוקרטיה
איימן עודה:  האזרחים צריכים לדעת האם יש מישהו שיש לו משקפיים שחורים, שהוא יודע הכול, או שלא קיים דבר כזה
איימן עודה:  אני חושב שחשוב לדעת – אפילו אם הוא לא משתמש בזה – עצם העובדה שיש לו את המידע הפרטי שלנו, גם ברמה הפרטית של האנשים עצמם, גם ברמה של חברות וכל מיני קבוצות
איימן עודה:  האם יש מישהו שבכל רגע יכול לדעת את הכול, כן או לא? אני חושב שזו שאלה מאוד חשובה לכל אזרח בכל מדינה דמוקרטית
שירה לב עמי: אני יכולה להגיד שלנו כממשלה אין כלים שמאפשרים לנו גישה למידע פרטי, אפילו להפך, המטרה של עיצוב השירות שנעשה בממשלה היא  ,privacy by designאיך אנחנו מכניסים לתוך עיצוב השירות מלכתחילה את ההגנה על פרטיות, איך אנחנו מעבירים את מינימום המידע האפשרי שמאפשר נגישות לשירות ולא את מקסימום המידע שמייצר חשיפה וסיכון של פרטים
שירה לב עמי:  זה לפחות בראיית השירות הממשלתי
שירה לב עמי:       אז בתועלות של הענן, מצד אחד נגישות למוצרים המתקדמים ביותר – והיום כבר לא מפתחים פתרונות חדשים במה שנקרא On-premises, בתצורה של חוות שרתים שיושבת בתוך הארגון
שירה לב עמי:  זאת הזדמנות לשינוי, הזדמנות לבנות מחדש את הדרך שבה מיישמים מערכות מידע בתוך ארגוני הממשלה, לחשוב על זה מחדש, לתכנן את זה, לעצור רגע ולעשות באותה הזדמנות שבה אנחנו עוברים דירה מחוות השרתים המקומית לענן, גם חשיבה מחודשת על מפת הדרכים הטכנולוגית
שירה לב עמי:  זו הזדמנות לעשות בצורה מהירה ויעילה שינויים בצד הביזנס, בצד המקצועי של המשרד והארגון, זה שינוי בתפיסה התרבותית, בדרך שבה אנחנו עובדים, פועלים ומפתחים מענים, ומאפשר לנו לתת פתרונות הרבה יותר מהירים לצרכים חדשים, ככל שהם עולים ומתפתחים
מטי צרפתי הרכבי: וכמה הסכנה היא בלוחמת סייבר מחוץ ישראל שיכולה לתקוף את הענן הזה, את הדאטה?
שירה לב עמי: בראייה שלנו, העובדה שהענן שעליו יושבים שירותי הממשלה יושב בישראל פיזית מאוד מצמצמת את הסיכונים שלנו
שירה לב עמי:  אנחנו הרבה פחות חשופים
שירה לב עמי:  אנחנו עושים שימוש גם בשירותי ענן בחו"ל תחת איזשהו תהליך אישור והסדרה שנדרש לטובת הפעולה הזאת, ויש בזה סיכון מסוים, סיכון למשל מה קורה אם חיבור האינטרנט של ישראל מתנתק מהעולם
שירה לב עמי:  זה תרחיש שיכול לקרות, הוא תרחיש די קיצוני וחריג, אבל אנחנו נערכים גם אליו ולכן שירותים חיוניים מספקים מישראל
אלי גולדשמידט: יש לוח זמנים למעבר לענן? יש משרדים שכבר עברו? יש הגדרות זמנים מחייבים למעבר וכו'?
שירה לב עמי: מעבר לענן הוא לא מקשה אחת, לא מדליקים, מכבים ועוברים לענן, אלא אנחנו היום בונים כל שירות חדש, כל מערכת חדשה שמשרד מתכנן, כבר מתכננים בענן
שירה לב עמי:  החשיבה התכנונית עוסקת במה לעשות עם כל המערכות הישנות, חלקן ישנות יותר, חלקן ישנות פחות, יש גם מערכות מלפני שנה ושנתיים שהן מערכות on premise ואנחנו נדרשים לשאלה איך להעביר אותן לענן בצורה יעילה
שירה לב עמי:      ההנחיה הממשלתית היום – מה שנקרא מדיניות ההגירה לענן – לא מדברת על מעבר לענן בכל מחיר
שירה לב עמי:  אנחנו לא רוצים לקחת את כל המערכות, פשוט להעתיק אותן לענן, כי אנחנו מבינים שאנחנו נמצא את עצמנו משלמים יותר ממה שאנחנו משלמים על השרתים הנוכחיים ואנחנו רוצים לעשות את המעבר הזה בצורה שמאפשרת אופטימיזציה של יתרונות הענן, ולכן זה לא נעשה בזבנג וגמרנו אלא מתוך חשיבה שלקחת מערכת-מערכת, לתכנן אותה מחדש בצורה שמתאימה לענן ומנצלת את יתרונות הענן
שירה לב עמי:       זו תוכנית שכל אחד ממשרדי הממשלה בונה לעצמו במהלך השנה הקרובה ואת המדיניות שלו למעבר כלל המערכות שלו לענן
שירה לב עמי:  אז אין פה תאריך שאנחנו אומרים שעד אליו שום דבר לא נמצא יותר בחוות השרתים
שירה לב עמי:  אנחנו מניחים שזה תהליך שייקח מספר שנים
שירה לב עמי:  בממשלות אחרות הוא לקח הרבה מאוד שנים, אני מקווה שאנחנו נהיה זריזים יותר
שירה לב עמי:  למשל, ממשלת בריטניה שעובדת על זה כבר 13 שנה וסיימה בערך רבע מהעברת המערכות
אלי גולדשמידט: אבל את אומרת שחלק מהשירותים כבר ניתנים בענן
שירה לב עמי: נכון
אלי גולדשמידט: מבחינת התשתיות הפיזיות יש אפשרות לספק שירותים כאלה גם ליותר משרדים, אלא שהתהליך כולל שיקולים של עלות-תועלת?
שירה לב עמי: בוודאי
שירה לב עמי:  אחד היתרונות הגדולים של הענן זה שאין שום בעיה לעשות scale
שירה לב עמי:  אנחנו יכולים להעביר כמות מאוד גדולה של פתרונות לענן ואנחנו יכולים גם להגדיל בבת אחת את כמות המשתמשים
שירה לב עמי:  אז אם יש לנו אתגר כמו טופס דיווח בידוד בקורונה, שפתאום בבת אחת 100,000 אנשים ניגשים לטופס, כשאני נדרש לתת שירות כזה במערכות מקומיות זה דורש ממני הרבה מאוד שרתים וכוח חישוב שלא תמיד קיים וזמין, ואילו בענן היכולת להגדיל בלחיצת כפתור את היקף המשאבים הזמינים לי גדולה הרבה יותר
שירה לב עמי:  אז כן, החסם במעבר לענן הוא לא המשאבים של הענן אלא היכולת שלנו לעשות את המעבר בצורה חכמה שמנצלת את היתרונות
סימון מושיאשוילי: ראשית, יישר-כוח על הדיון החשוב הזה
סימון מושיאשוילי:  אני רואה כאן את הדברים – נגישות למצרים מתקדמים ביותר בשוק, גמישות ומענה מהיר לצרכים חדשים – ואני רוצה לשאול לגבי ההנגשה
סימון מושיאשוילי:  ישנם ציבורים מסוימים, כל אחד מסיבה כזו או אחרת, שלא צורכים את אותם מוצרים מתקדמים ביותר בשוק
סימון מושיאשוילי:  כיצד הממשלה מתכוונת להנגיש את אותם מוצרים, את אותה דיגיטציה, לאותם ציבורים?
שירה לב עמי: זה נושא שהוא מאוד חשוב, אנחנו משקיעים בו הרבה מאוד חשיבה כי המטרה היא לא לתת שירות רק לקצה העליון של מי שמרגיש - - -
סימון מושיאשוילי: לאו דווקא הקצה העליון, היום כבר ציבור רב צורך את אותם מוצרים מתקדמים, אבל אני מדבר על אותם ציבורים שאין להם נגישות לזה, כל אחד מסיבתו שלו, כיצד אנחנו יכולים כן להנגיש את זה?
איימן עודה: זה סוג דיונים שהם לא לעומתיים
איימן עודה:  כולנו פה באותו כיוון וכולנו חושבים איך לצאת עם המלצות בשביל לשפר את המצב לטובת כולם
איימן עודה:  כולם מבינים כמה הדיגיטציה כולה חשובה לאנושות
איימן עודה:  יחד עם זאת, כולם מבינים שיש שכבות מוחלשות שיישארו מאחור וצריך לטפל בזה
איימן עודה:  אני רוצה להמשיך את מה שאמר חבר הכנסת סימון
איימן עודה:  איך אני אישית מקבל מידע שיש דיגיטציה חדשה בנושא מסוים? אני שומע מהעוזרים הפרלמנטריים שלי או מחברים
איימן עודה:  השאלה שלי היא האם אתם, המערך, יכולים להגיע לפריפריה, לקבוצות מוחלשות, למועדוני קשישים למשל, לצאת במסע, להגיד שאתם באים ליום אחד למקום מסוים בשביל להסביר איך אפשר להתקדם בדרך הזו, הדיגיטלית, בכל מיני נושאים ולנסות ללמד אותם? יש תוכנית כזו?
יוגב שמני:  יוגב שמני, מנהל חטיבת הטכנולוגיות והשירותים הדיגיטליים
יוגב שמני:  כשאנחנו מפתחים שירותים דיגיטליים אנחנו מסתכלים על כלל האוכלוסייה
יוגב שמני:  קודם כל, נכון, יש אוכלוסיות שהן פחות נגישות, כשאנחנו נותנים שירותים דיגיטליים אנחנו נותנים אותם במספר ערוצים
יוגב שמני:  לדוגמה, יש מקומות שיש בעיית נגישות, תשתיות אינטרנט לדוגמה או אנשים שאין להם מחשב בבית, אז יש גם עמדות שירות
יוגב שמני:  מעל 200 עמדות שירות פרוסות ברחבי הארץ בכל מיני אזורים, ברשויות מקומיות כמובן, במרכזים מסחריים בתוך אותה רשות מקומית כדי לאפשר לאזרחים שפחות נגישים לאינטרנט לצרוך את שירותי הממשלה בעמדות שירות
יוגב שמני:       יש יכולות גם לחלק מהשירותים – אמנם זה מאוד מצומצם – גם בתהליך של זיהוי קולי
יוגב שמני:  אני יכול באמצעות הטלפון לצרוך שירותים, לדוגמה של משרד התחבורה
יוגב שמני:  יש כמובן תמיכה טכנית באותו מוקד שירות ששירה ציינה קודם, שתומך באותם אזרחים שמתקשים לבצע שירותים דיגיטליים, תמיכה טכנית שמסייעת להם ממש צעד אחר צעד בלצרוך את השירות הדיגיטלי בצורה טובה, כדי לא להשאיר אף אחד מאחור
יוגב שמני:       כשאנחנו מדברים על שירותים, כל התשתיות שלנו, שאנחנו מפתחים – אזור אישי, gov
יוגב שמני: il, מערכת ההזדהות – מבחינת התשתית אנחנו כבר מכינים אותה מותאמת לכל השפות, לפחות לארבע שפות: ערבית, רוסית, אנגלית ועברית
יוגב שמני:  זה לא אומר שכל האתרים כמובן מתורגמים באופן מלא, כמובן שזה בהתאם לצורך, ואנחנו יודעים שיש לנו פער בעיקר בחברה הערבית, אבל זה משהו שסימנו כמטרה להמשיך ולקדם
יוגב שמני:       סוגיית הפרטיות שאמרת קודם – כמו שאנחנו דואגים שכל השירותים יהיו privacy by design, מותאמים להגנה על הפרטיות, כך גם לאנשים עם מוגבלויות
יוגב שמני:  כשאנחנו מפתחים שירותים אנחנו דואגים שכל השירותים האלה יהיו מותאמים גם לאנשים עם מוגבלויות, אנחנו בודקים את זה, בין אם באמצעות חברות, הכשרות שאנחנו עושים בצוותי הפיתוח וצוותי הבדיקות שלנו, וכמובן גם נעזרים מדי פעם גם בגופים חיצוניים שיודעים לעשות את הבדיקות האלה כדי לוודא שאנחנו עומדים בתקינה הנדרשת
מטי צרפתי הרכבי: אני חושבת שיש הבחנה בין הנגשה למי שמתקשה – וזה אולי הכשרות, הדרכות, עמדות – לבין מי שבעיקרון אין לו אינטרנט
סימון מושיאשוילי: לאו דווקא הדרכות, אלא מתקשה פיזית
מטי צרפתי הרכבי: כן, זה צד אחד
מטי צרפתי הרכבי:  אבל גם צריך לזכור שיש אוכלוסייה שאין לה אינטרנט, שזה צד שני
מטי צרפתי הרכבי:  זה שני ערוצים שונים
יוגב שמני: לכן ציינתי את עמדות השירות שפרוסות ברחבי הארץ
יוגב שמני:  תושב שאין לו אינטרנט בבית יכול להגיע לעמדת שירות ולצרוך את השירותים משם
יוגב שמני:  יותר מזה, גם לעמדות השירות הוספנו שירותים נוספים שהם לאו דווקא הממשלתיים
יוגב שמני:  כלומר, אני יכול להגיע לעמדת שירות ולצרוך שירות מאתר "כל זכות", מאתר הכנסת, מהאתר של הרשות המקומית ושירותים נוספים
סימון מושיאשוילי: תעודת זהות ביומטרית, כמה זמן השקעה זה לקח?
שירה לב עמי: תעודת הזהות הביומטרית היא של רשות האוכלוסין
שירה לב עמי:  אנחנו רק משתמשים בה, בין היתר כדי לאפשר הזדהות דיגיטלית על בסיס התעודה
יוגב שמני: התעודה מאפשרת עוד אמצעי
יוגב שמני:  אנחנו רוצים לתת לאזרחים את כל האמצעים הכי נוחים מבחינתם כדי לבצע שירותים דיגיטליים מרחוק, אז תעודת זהות היא אחת מהאמצעים
צבי יהודה: הזהות דורשת hardware
צבי יהודה:  לא כולם קונים היום למחשב הפרטי שלהם קורא כרטיסים, האמת אני לא מכיר אף אחד שיש לו כזה, אז דיברתם קודם על בעיות תשתיות ואינטרנט - - -
שירה לב עמי: הממשלה
צבי יהודה: הממשלה, כן, אבל זה שירות לאזרח
צבי יהודה:  הממשלה חילקה תעודה עם צ'יפ שאמור לאפשר לאזרחים להזדהות מול הממשלה אבל – גם בנתונים שלכם – נעשה בזה מעט מאוד שימוש
יוגב שמני: זו אחת הסיבות, בגלל שאני נדרש בעצם לאיזשהו רכיב
יוגב שמני:  היום רוב השירותים ניתנים בכלל מהמובייל אז, נכון, זו התוצאה, ש-90% משתמשים בשם משתמש, מספר הזהות וסיסמה חד פעמית שמקבלים בתהליך ההזדהות
יוגב שמני:  זה הכי פופולרי
יאסר חוג'יראת: גם יותר קל ,לדעתי