GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל אזולאי:  היה לנו בית כנסת בבניין
מיכאל אזולאי:  יש לנו גם חבר'ה מהמגזר
מיכאל אזולאי:  הקמנו להם שם בית תפילה למוסלמים
מיכאל אזולאי:  זה סתם דוגמה קטנה
מיכאל אזולאי:  אשמח להרחיב על זה עוד, אבל זה לא נושא השיחה
מיכאל אזולאי:       אני כן רוצה להגיד שלקח לנו הרבה זמן להקים ועד ולגייס אנשים
מיכאל אזולאי:  היום אני רואה ואני שומע את האנשים כי אני בקשר איתם ואני יודע מי הם
מיכאל אזולאי:  אני יודע מה הם מדברים
מיכאל אזולאי:  אני רואה אותם מתנגדים
מיכאל אזולאי:  בחיים לא ראיתי עובדים מתנגדים בצורה כזאת עם חשש כזה גדול, אמיתי לשוק ולדמוקרטיה שלהם
מיכאל אזולאי:  הם מודעים בדיוק
מיכאל אזולאי:  הם מכירים את הסיכונים
מיכאל אזולאי:  העובדה שאנחנו ואני איתם, פעיל בהייטק והעובדה שאני מצליח להוציא אותם לרחובות, זה אומר משהו גדול
מיכאל אזולאי:  אני רואה שם ימנים ושמאלנים ודתיים וערבים
איימן עודה: טוב, תודה רבה לך
איימן עודה:      אני עובר לחבר הכנסת עידן רול, בבקשה
עידן רול: תודה רבה אדוני היושב-ראש
עידן רול:  תודה על קיום הדיון ועל הדרך האדיבה שאתה מקיים את הדיון
עידן רול:  אין כבר הרבה מקרים כאלה בכנסת באחרונה
עידן רול:  תודה לחברים המכובדים שלנו שהגיעו לכאן
עידן רול:      נאמרו פה הרבה דברי טעם ואני אנסה ברוח הדיון הזה לא לחזור עליהם, ולגעת בזווית נוספת שאם תעשיית ההייטק תיהרס, אנחנו ניפגע גם בה
עידן רול:  אין ספק שהרפורמה הזאת היא לא פחות מהרס של תעשייה, שאולי אנשים שמגיעים מחוץ לתעשייה מרגישים שהיא בטוחה, יציבה ותמיד הייתה פה
עידן רול:  מי שמכיר את תעשיית ההייטק, ויצא לי במשך שנים גם להיות עורך דין של ההייטק וגם לאחר מכן לעבוד בהייטק בעצמי, מבין שהכול מאוד פריך ובסופו של דבר אנחנו מפתחים בשביל שווקים אחרים גדולים יותר
עידן רול:  אנחנו לא מתייחסים לישראל כשוק מרכזי שמחזיק את עצמו
עידן רול:  אנחנו תלויים בזירה הבין-לאומית ולכן הדברים יכולים פה לצערי לקרוס מהר בהרבה ממה שלקח לכולם פה להקים אותם
עידן רול:      אין ספק שתעשיית ההייטק מאופיינת בריכוז מוחות וכישרון יוצא דופן, אבל באותה מידה גם אנשים מאוד מבוקשים בשווקים אחרים, שיוכלו למצוא מאוד בקלות מקום אחר במחירים טובים יותר, בתנאים טובים יותר
עידן רול:  רבים נשארים פה ונלחמים פה על התעשייה הזו מתוך באמת פטריוטיות, אבל כסף הוא לא פטריוטי וכסף הוא לא ציוני
עידן רול:  כסף הולך לאיפה שהוא יניב את התשואה הכי גבוהה, והרפורמה כביכול, ההפיכה המשטרית הזאת אומרת לכסף, פה אתה פחות בטוח, עדיף שתלך למקום אחר
עידן רול:      אני בתפקידי הקודם כסגן שר החוץ נחשפתי יותר מתמיד לכוח האדיר של ישראל כסטארט-אפ ניישן בזירה המדינית
עידן רול:  כמעט ולא הייתה פגישה מדינית במסגרת הקדנציה שלי שלא נכלל בה נושא ההייטק והחדשנות
עידן רול:  זה נכון להסכמי אברהם, זה נכון למדינות במזרח אסיה, זה נכון למדינות אפריקה
עידן רול:  תמיד רצו, תמיד פתחו בזה את הדיונים
עידן רול:  חלק רצו דברים מורכבים יותר, חלק שאלו שאלות מעורפלות יותר של איך מפתחים אקוסיסטם כמו שלכם, וחלק רצו דברים ממש ממש התחלתיים, ממש חקלאות חכמה ברמה הכי בסיסית, משהו שיזניק את הכלכלה שלהם
עידן רול:       אנחנו בתמורה ידענו להתגאות אבל גם למנף את החדשנות שלנו, כי כשאני ישבתי עם שגריר שבא ואמר או עם שר חוץ שבא ואמר, אנחנו רוצים קשרי מסחר והייטק, אז ידענו לשאול אותם, ואיך זה מתכתב עם רקורד ההצבעות שלכם נגד ישראל באו"ם בשנים האחרונות? ההייטק הישראלי הוא לא רק קטר למשק הישראלי, הוא גם כלי מדיני ראשון במעלה והוא מדינת ישראל
עידן רול:       פה בארץ יש ממשלה כרגע שמזלזלת ורומסת בגסות את הסטארט-אפ ניישן, אבל ממשיכה להיבנות עליה ולהתגאות בה בחוץ, ובעולם מעריכים את הכישרון, את התעוזה, את הגמישות המחשבתית ואת הפעולה המהירה שיש להייטק הישראלי
עידן רול:  כל הדברים הנפלאים האלה יכולים להיעלם מאוד מהר ואנחנו ניאבק בכל דרך אפשרית כדי לוודא שאנחנו מגינים גם על הכלכלה, גם על ההייטק וקודם כל על הדמוקרטיה
עידן רול:  תודה רבה
איימן עודה: תודה רבה, עידן
איימן עודה:  סלח לי, אני רוצה לשאול אותך שאלה שחשובה לי ואני חושב שחשובה לחלק גדול מהציבור
איימן עודה:  כשאתה מדבר על דמוקרטיה במדינה ועל האנשים המוסריים שכועסים בגלל הפגיעה בדמוקרטיה, אני שואל אותך שאלה רצינית וממש אני רוצה תשובה רצינית ממך
איימן עודה:  זה שמדינת ישראל כובשת עם אחר, זה לא מזיז להם ולא מזיז לך אתה? באמת חשוב לי להבין, כי אני רוצה להיות שותף במאבק על מלא, למען דמוקרטיה אמיתית לכולם, לשני העמים ולכל האזרחים
איימן עודה:  מה אתה חושב?
עידן רול: א', אני חושב שזה חוטא לדיון פה
עידן רול:  אני חושב שלא לשם כך האורחים שלנו הגיעו
עידן רול:  ב', אני חושב ויודע שאתה אזרח ישראלי, נכון?
עידן רול: אוקיי
עידן רול:  אתה אזרח ישראלי, אתה חבר פרלמנט במדינת ישראל
איימן עודה: לכן אני רוצה לחיות במדינה שוחרת שלום
עידן רול: אתה לא חושב שזו מדינה שאתה חלק ממנה, שאתה מייצג בציבור, חבר כנסת, נהנה מהביטחון שהיא מעניקה, נהנה מהכלכלה המשגשגת שאנחנו מדברים עליה כרגע? אתה לא חושב שזה חלק מזה?
איימן עודה: אתה שמעת את התשובה שלך? עם תשובה כזו חלק גדול מאוד מהערבים יגיד, אני לא חלק מהמחאה הזו
איימן עודה:  אנחנו צריכים להיות חלק מהמחאה הזו למען דמוקרטיה לכולם
איימן עודה:  תודה רבה לך
עידן רול: אני רק רוצה שנייה להוסיף וזה דיון אחר שאני לא חושב שזה הזמן לפתוח
עידן רול:  אני באמת חושב שמי שצריך, בטח המגזר הערבי שיודע שהוא יהיה המגזרים שיפגעו אם הרפורמה תעבור, אני לא חושב שזה הזמן עכשיו לבוא בדין ודברים ולהציב תנאים
עידן רול:  אתם עושים את זה קודם כל עבורכם
עידן רול:  אתם עושים את זה עבור הציבור שלכם
עידן רול:  אני לא חושב שמישהו צריך תמריץ נוסף או התחייבות כדי להילחם בהפיכה משטרית שהולכת לפגוע בכל קבוצת מיעוט וגם אני קבוצת מיעוט
איימן עודה: אתה צודק
איימן עודה:  זה שהחברה הערבית לא רוצה שהמצב יהיה יותר רע ויהיה עוד צמצום במרחב הדמוקרטי, אתה צודק
איימן עודה:  אנחנו חלק מהמערכה הזו, אבל אני מרחיב את היריעה כי אני רוצה דמוקרטיה אמיתית לכולם
איימן עודה:       רים יונס, בבקשה
רים יונס: תודה
רים יונס:  אני לא הכנתי את עצמי לדבר אבל אני אדבר על כמה נקודות פשוט שאחרים לא נגעו בהן
רים יונס:  שלום לכולם, אני מחברת אלפא אומגה, חברה לפיתוח ציוד רפואי בתחום המוח
רים יונס:  החברה הוקמה מ-Bootstrap לפני 30 שנה בלי כסף של משקיעים, והחברה היום היא משהו כמו 150 עובדים
רים יונס:  אנחנו מוכרים בכל העולם
רים יונס:  אנחנו נחשבים ללידרס בתחום שלנו
רים יונס:      אולי נגעתם בנקודה הזו אבל מי שמחליט להקים חברת סטארט-אפ, להקים חברת הייטק בישראל, ברור שהוא מקים את זה מתוך פטריוטיות
רים יונס:  סליחה שאני לא אשתמש במילה ציונית
רים יונס:  מאוד חשוב לנו להקים את החברה במקום הזה למרות שאנחנו יודעים שהרבה יותר קל להקים אותה בארצות הברית, והרבה יותר קל להקים אותה באירופה, אבל אנשים מגיעים לפה ומקימים מתוך בחירה
רים יונס:  בחירה, למרות שהם יודעים שגם השוק הוא לא השוק הכי גדול
רים יונס:  אנחנו מקימים את החברה ומסתכלים ישר על השווקים שהם בחוץ
רים יונס:       אחרי שאנחנו מקימים את החברה אנחנו פותחים לנו סניפים בחוץ ואחר כך מתחילים להעסיק את האנשים הזרים
רים יונס:  הדבר הזה הוא כל כך נזיל שאפשר להפוך את זה ישר
רים יונס:  עכשיו אני יכולה להעביר את המרכז של אלפא אומגה שהוא מעסיק 100 אנשים שהם מהחברה הערבית וגם מהחברה הישראלית בכלל, ולהעביר אותו לחו"ל ולתת קצת שירות בתוך בתי החולים פה בישראל
רים יונס:  אנחנו נסתדר עם זה
רים יונס:  השאלה איזה ביטחון המדינה הזו נותנת לי ואיזה עידוד היא נותנת לי כדי להישאר פה וכן להעסיק את האנשים?      מאוד חשוב להבין שהשוק הוא לא פה
רים יונס:  השוק הישראלי הוא שוק אפסי וחברות לא מסתכלות על זה אפילו
רים יונס:  זה לא מגיע משפיע על השורה התחתונה של דוח הרווח וההפסד
רים יונס:  מאוד חשוב להגיד שהייטק הוא הדבר השני אולי אחרי הרפואה שמאחדת את האנשים ביחד
רים יונס:  בהייטק אנשים עובדים ביחד, מתחילים להכיר אחד את השני וזה משהו שמדינה וממשלה צריכה לשמור עליו, צריכה לשמור על המקום שכל האנשים מגיעים אליו ביחד
רים יונס:  יש להם מטרה אחת, להצליח את החברה הזו
רים יונס:  למטרה הזו כולם מתחברים וכולם עובדים כדי להצליח
רים יונס:  זה מה שרציתי להוסיף לכל מה שדובר
רים יונס:  תודה רבה
רים יונס: תודה, רים יונס
רים יונס:  רים, אנחנו מעריכים אותך מאוד מאוד
רים יונס:  כל הכבוד על כל מה שאת עושה
רים יונס:      עוברים לפרופ' יוסי שפיגל מאוניברסיטת תל אביב
יוסף שגל: תודה רבה לכם
יוסף שגל:  אני פרופ' לכלכלה מהפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב, ואני נשיא האגודה הישראלית לכלכלה
יוסף שגל:   	 נאמרו כאן הרבה דברים מאוד חשובים
יוסף שגל:  רק לחזק
יוסף שגל:  לפני בערך ארבעה שבועות אנחנו ארגנו מכתב של כלכלנים
יוסף שגל:  חתמו עליו בעצם כמעט כל הכלכלנים האקדמיים בישראל, מתריעים על היוזמות של החקיקה ועל ההשלכות שלה לכלכלת ישראל
יוסף שגל:  אף אחד לא יכול להגיד בשלב הזה מה יהיה גודל הנזק וכמה מהר הוא יתממש, אבל כולנו בטוחים שיהיה נזק גדול והוא יתממש, בזה אין שום ספק
יוסף שגל:  הסיבה היא שבכל כלכלה מודרנית מאוד חשוב לכלכלה עצמה שיהיו מוסדות שתומכים בה, והמוסדות שתומכים בה זה מערכת משפט
יוסף שגל:  אם יש לך סכסוך משפטי אתה יודע שאתה יכול ללכת למישהו והוא יפתור לך, ויש רשויות פיקוח ויש רשות לחדשנות ויש בנקים
איימן עודה: ואיך ההפיכה המשפטית תפגע בזה? אתה יכול להסביר לנו?
יוסף שגל: כן, בהחלט
יוסף שגל:  כשיש לך איזשהו סכסוך, אם זה על קניין ואם זה על קניין רוחני ואם זה דיני חוזים ואם זה דיני עבודה ואם זה עניינים של הגבלים עסקיים, בכל הדברים האלה אתה נאלץ להסתמך על בתי משפט
יוסף שגל:  אם אתה יודע שהחוק היום כשהקמת את העסק ושמת את הכסף שלך, יכול תוך חודש להשתנות, ואנחנו מדברים כאן לא על שינויים מינוריים, לא על משהו בשוליים
יוסף שגל:  הכול יכול להתהפך עליך תוך חודש, אז אדם יגיד לעצמו, למה אני צריך לשים את הכסף שלי במקום שאני לא יודע מה יקרה הלאה, לא יודע מה יקרה לעובדים שלי
איימן עודה: הונגריזציה כזו
יוסף שגל: נכון
יוסף שגל:  באמת הדברים האלה קרו גם בהונגריה וגם בפולין
יוסף שגל:  ברוסיה קרתה להם קטסטרופה עוד הרבה יותר גדולה ובאמת מה שקרה במדינות האלה מלמד אותנו
יוסף שגל:  במדינות האלה אין להם תעשיית הייטק, יש להם יותר תעשיות מסורתיות, ואם אתה הקמת מפעל גדול, אתה לא יכול לקחת את המפעל הזה ולהזיז אותו לגרמניה כי מדובר כאן בהון פיזי
יוסף שגל:  בארץ מדובר על הון אנושי
יוסף שגל:  הון אנושי הוא כמו חולות נודדים
יוסף שגל:  הוא יכול להיות היום כאן, הוא יכול להיות מחר שם
יוסף שגל:       דבר מאוד חשוב שעוד לא הזכירו בדיון ואני חושב שהוא מאוד מאוד חשוב להבין אותו זה שתעשיות הייטק הן אקוסיסטם
יוסף שגל:  אתה יכול להתקיים בתור אחד בתעשייה, שניים בתעשייה, עשר בתעשייה
יוסף שגל:  אתה צריך את כולם שיתמכו בך
יוסף שגל:  אתה צריך את אלה שיש להם את הרעיונות ואתה צריך את העובדים שאתה יכול לגייס ואתה צריך את הקרנות הון שיודעות לממן אותך ואתה צריך את האנג'לים שיפתחו לך דלתות
יוסף שגל:  כל הדבר הזה הוא דבר שנורא קשה להקים אותו
יוסף שגל:  אם הדבר הזה יפגע, האקוסיסטם יפגע, אז גם אם יישארו כאן חברות, יהיה להן קשה מאוד להתקיים
יוסף שגל:  הנזק יכול להיות מאוד גדול
יוסף שגל:       כשיצאנו עם מכתב הכלכלנים, עם ההתרעה שלנו, אנחנו לא תיארנו לעצמנו, אני מחזיר את עצמי לפני ארבעה שבועות
יוסף שגל:  לפני ארבעה שבועות אני לא העליתי על דעתי שתוך שבוע יצטרפו אלינו מנכ"לים של המשק
יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי ששני נגידי בנק ישראל, שראשי המועצה הלאומית לכלכלה
יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי ש-13 חתני פרס נובל מארצות הברית יצטרפו אלינו
יוסף שגל:  לא תיארתי שה-OECD יצא בהצהרה
יוסף שגל:  אגב, ה-OECD זה מוסד וולונטרי
יוסף שגל:  הם מאוד לא אוהבים להתערב
יוסף שגל:  הם הרגישו שהם לא יכולים לשבת על הגדר
יוסף שגל:       לא ידעתי בכלל שקיים ועדת ונציה שישראל חתומה עליה, שקבעה כבר עוד לפני שישראל הצטרפה, וישראל הצטרפה ב-2008
יוסף שגל:  יש להם מסמך מ-2007 שאומר שבוועדה לבחירת שופטים 50% מהחברים צריכים להיות שופטים
יוסף שגל:  ישראל הצטרפה לזה, ידענו את זה
יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי שנשיאת ועדת ונציה תצא בהצהרה, כמובן עם כל הרגישות המתחייבת ולא להתערב, למה? כי מדינת ישראל מהווה דוגמה להרבה מדינות אחרות, כי אנחנו באמת הקמנו פה דבר מפואר
יוסף שגל:  מדינות אחרות מתקנאות בנו, רוצות לדעת איך עושים את זה
יוסף שגל:       אני רק אגיד לגבי חברה ערבית ואחרים
יוסף שגל:  הכספים היום אולי לא מתחלקים בצורה שווה אבל זה אנשים שמביאים את הכסף הפרטי שלהם, שמים אותו איפה שכדאי
יוסף שגל:  ברגע שהדבר הזה קורה, זה נותן אופק לאנשים אחרים
יוסף שגל:  גדל מישהו בפריפריה ואומר לעצמו, אני לא חייב להיות תקוע פה
יוסף שגל:  אם אני אלמד, אני אתקדם, יש לי לאיפה ללכת, כי הוא יודע שיש לו לאיפה ללכת
יוסף שגל:  ברגע שהדבר הזה ייהרס, האנשים בפריפריה גם יאבדו את התקווה ואנחנו נחזור אחורה, וכמו שנאמר כאן, ברגע שאתה הרסת, הרסת
יוסף שגל:  אני לא יודע אם מישהו אחרי זה כשהכול יחזור לעצמו, יגיד לעצמו, טוב, בוא נחזור לישראל ונתחיל הכול מחדש
יוסף שגל:  כנראה זה לא יקרה
יוסף שגל:  יש דברים שנפל עליך כזה דבר, אתה צריך לשמור אותו ולחבק אותו
יוסף שגל: תודה רבה לך פרופ' יוסי שפיגל
יוסף שגל:       רועי לבנון, בבקשה
רועי לבנון: אני מנהל תחום בכיר חדשנות, מחקר והייטק במשרד העבודה
רועי לבנון:  שלום לכל חברי הכנסת והשותפים
רועי לבנון:       רוב הדברים נאמרו פה למעשה בתחילת הדיון על ידי צחי ואיתמר
רועי לבנון:  ראינו ברמת המגמות, אני מסתכל רגע כמשרד העבודה על שוק העבודה
רועי לבנון:  היה מגמות מאוד חיוביות של התפתחות ההייטק גם במספר המועסקים, גם במשרות הפנויות ואנחנו רואים ירידה מאוד משמעותית של זה
רועי לבנון:  אנחנו עדיין לא רואים את הפיטורים
רועי לבנון:  הגם שיש פיטורים הם עדיין לא במגמה המקרו-כלכלית אבל יש ירידה עקבית שמדאיגה את כולנו
רועי לבנון:  קשה לחזות, בטח במצב כלכלי שהיה קיים עוד טרום הדיונים על השינויים
רועי לבנון:  אנחנו חוששים מזה
רועי לבנון:      אני אגיד ביתר שאת, אנחנו פועלים יחד עם כלל השותפים בממשלה, במל"ג וכו' לשילוב אוכלוסיות בהייטק
רועי לבנון:  אמרו את זה קודם, גם עם מייסם ועם צופן ועוד עם רבים וטובים פה, ויש אותות חיוביים לשילוב אוכלוסיות
רועי לבנון:  דיברתם על נשים ערביות, אז פתחתי רגע כדי שנהיה מבוססי נתונים קצת
רועי לבנון:  33
רועי לבנון: 4% מהנשים נכון לסוף 2022, נשים בהייטק
רועי לבנון:  המגמה הזאת עלתה לא מספיק
רועי לבנון:  אבסולוטית עלה באחוזים ואנחנו משקיעים עוד משאבים בנושאים האלו
איימן עודה: מה זאת אומרת עלתה? לפני עשור כמה הייתה מבחינת אחוזים?
רועי לבנון: 31
רועי לבנון: 9%
איימן עודה: ועכשיו?
רועי לבנון: 33
רועי לבנון: 4%
רועי לבנון:  מתקדמים לאט אבל תזכרו שהגידול האבסולוטי הוא גדול
רועי לבנון:  אתה צריך לרוץ מהר יותר ביחס מסך הגברים
רועי לבנון:  יש מחקרים
איימן עודה: אתה מסכים איתי שלא מספיק
רועי לבנון: מסכים לחלוטין
רועי לבנון:  נשמח לקבל תקציבים נוספים להפעיל תוכניות
רועי לבנון:  נאבקנו עליהם בממשלה הקודמת ונשמח לעזרת חברי הכנסת ושאר הגורמים
רועי לבנון:       גם לגבי החברה הערבית אנחנו רואים שינויים משמחים
רועי לבנון:  2,100 נשים ערביות נכון לסוף 2022 שמשולבות בהשוואה ל-700 לפני כן
רועי לבנון:  זה לא מספיק, צריך להאיץ את הקצב
רועי לבנון:  רק עכשיו הוצאנו קול קורא משותף יחד עם הרשות בנושאים האלו, פעילות משותפת עם צופן, עם איט וורקס, עם עוד שותפים לדברים האלו
רועי לבנון:  ציר החינוך הפורמלי, הבלתי פורמלי, אקדמיה וכו', וכנ"ל לגבי החברה החרדית
רועי לבנון:      החשש שלנו הוא שהמצב הגלובלי יפגע בפרט באוכלוסיות
רועי לבנון:  הן עוד יותר פגיעות בשוק העבודה
רועי לבנון:  אם עד כה התמודדנו עם סוגיית הג'וניורים, להכניס מישהו ללא ניסיון היה קשה גם ב-2017–2018 וגם ב-2021 המשימה הזו הייתה קשה להכניס אנשים ללא ניסיון
רועי לבנון:  ככל שמגיעים עם רקע ופערים המשימה הזו קשה יותר, והחשש הגדול שלנו שאנחנו נראה הליכה אחורה במדדים של שילוב החברות האלו, גם פריפריה, גם יוצאי אתיופיה, אנשים עם מוגבלות
רועי לבנון:       אנחנו משקיעים לשילובם בהייטק, מתחבר מאוד למה שאתה ציינת כרגע, ואנחנו נראה הליכה אחורה גם ברמת האופק של אותה אוכלוסייה צעירה
רועי לבנון:  בוגר שסיים עכשיו ולא יצליח להשתלב כשהוא אחד, זה קורה, אבל כשאנחנו נראה מסות כאלו זה יהיה מאתגר
רועי לבנון:  אנחנו בסוף מדיניות ממשלתית אבל השוק הוא שוק חופשי שמושפע מדברים אחרים, בשונה מהמגזר הציבורי לצורך העניין
רועי לבנון:     יש תוכניות ופעילויות שונות שאנחנו מבצעים
רועי לבנון:  אני חושב שזה לא המקום לפרט אותם גם מפאת קוצר הזמן, אבל האמירה היא חד משמעית שצריך לעשות מה שאפשר על מנת להגדיל את הגדילה של ענף ההייטק או לכל הפחות למנוע את הליכתו לאחור
רועי לבנון:  חלק מהגורמים תלויים בנו, חלק לא
איימן עודה: תודה רבה לך, רועי
איימן עודה:       מייסם ג'לג'ולי, בבקשה
מייסם ג'לג'ולי: תודה רבה, רועי
מייסם ג'לג'ולי:  אני מאוד שמחה שאתה דיברת לפניי כי חסכת ממני חלק מהדברים שאני צריכה להגיד
מייסם ג'לג'ולי:  אני רוצה להגיד שאנחנו כארגון צופן היום, אני ובוזי, סמנכ"לית אסטרטגיה ופיתוח משאבים בצופן, באות לכאן עם לב מאוד כבד
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו מאוד חרדות
מייסם ג'לג'ולי:  החרדות שלנו נובעות משני דברים בעיקר
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו מאוד חרדות ממהלכי הממשלה, מההפיכה המשפטית, מההפיכה המשטרית כי אנחנו יודעים שהיא קודם כל תפגע במיעוטים ובמיוחד בנו, במיעוט הערבי בישראל
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו לא קיבלנו סעד בצורה טובה מבתי המשפט בישראל אבל המעט הזה שהיה הוא בסכנה מאוד גדולה וזה לא יפגע רק בנושא של זכויות, זה גם יפגע בנושא של שילוב בתעסוקה, של שמירה על אנשים במקומות תעסוקה
מייסם ג'לג'ולי:  זה כבר משפיע
מייסם ג'לג'ולי:       אם יש היום הגנות בחוק על אנשים עובדים, אנחנו מאוד מפחדים שההגנות האלה כבר ייעלמו
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם מקבלים אותות על כל הנושא של העדפות של אוכלוסיות מסוימות על פני החברה הערבית גם באקדמיה וגם בלימודים האקדמיים
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו כבר מקבלים איומים על אי הכרה בלימודים אקדמיים במוסדות מסוימים שהם מחוץ לישראל
מייסם ג'לג'ולי:  זה באמת הולך לפגוע קשות בשכבה שצופן עובדת איתה, ובכלל אנחנו מאוד מפחדים שתקציבים ממשלתיים שבאמת ארגוני חברה אזרחית וחברי כנסת עבדו המון, וגם משרדי ממשלה עבדו המון על מנת להביא אל תוך החברה הערבית, ובעיקר אני אדבר על תוכנית הכלכלית 550 שבתוכה היה מרכיב מאוד חשוב לפיתוח וקידום ההייטק בחברה הערבית ושכבר אושרה
מייסם ג'לג'ולי:       היום אנחנו לא בטוחים מה יקרה עם התקציבים של תוכנית החומש הזו בהייטק
מייסם ג'לג'ולי:  תוכנית החומש בכלל, אבל בעיקר אנחנו מדברים על הייטק, לכן מבחינתנו המצב הזה מאוד מדאיג
מייסם ג'לג'ולי:  אם תהיה ההפיכה המשפטית הזו, אני מניחה שגם סעד לא נקבל בבתי משפט ואנחנו נהיה במצב עגום
מייסם ג'לג'ולי:       בנושא של כל המשבר שקורה עכשיו, אני רוצה גם לקשר אותו למשבר הפוליטי
מייסם ג'לג'ולי:  כל העניין של גיוון והכנסת כמה שיותר עובדים וטאלנטים ערביות וערבים אל תעשיית ההייטק הוא נושא שנכון, מטופל בממשלה ואנחנו מאוד שמחים על העבודה מול זרוע העבודה, באמת עבודה מדהימה וגם מול רשות החדשנות על קידום האוכלוסייה הערבית
מייסם ג'לג'ולי:  כולנו מסכימים שזה לא מספיק, שזה עדיין מעט מאוד
מייסם ג'לג'ולי:  3% של ערבים בהייטק זה בהחלט לא הגאווה שלנו
איימן עודה: במקומות אחרים 2%
מייסם ג'לג'ולי: יש שוני בין נתונים של רשות החדשנות לבין - - -
רועי לבנון: אני אגיד שזה תלוי על איזה נתון אתה מסתכל
רועי לבנון:  ככל שאתה מסתכל על האוכלוסייה הצעירה, גילאי 25 עד 35 אתה רואה מגמות חיוביות
רועי לבנון:  כשמסתכלים על כל האוכלוסייה יחד עם המלאי הקיים שם, אז הנתונים מצטמצמים
רועי לבנון:  זה תלוי פשוט על איזה נתון מסתכלים, אבל המגמות הם שמשתלבים אבל לאט
איימן עודה: ואי אפשר להגיד כמה אחוזינו מהעשייה האזרחית, חלק גדול ביטחוני
רועי לבנון: הטיעון הזה שהחסם הוא התעשייה הביטחונית הוא לא קיים
רועי לבנון:  זה לא החלק הארי
מייסם ג'לג'ולי: אין נתוני מקרו אבל יש לנו נתוני מיקרו בצופן וגם בעוד ארגוני חברה אזרחית
מייסם ג'לג'ולי:  נתוני המיקרו שלנו אומרים שאנחנו עכשיו מקבלים כל חודש כמעט 30 פניות מאנשים שפוטרו מתעשיית ההייטק, ערבים, כי אנחנו רק מתעסקים עם האוכלוסייה הערבית, וזה מאוד מדאיג אותנו
מייסם ג'לג'ולי:  אם בחודשים שעברו קיבלנו שתיים, שלוש פניות בחודש על פיטורים, היום אנחנו מקבלים כמעט 30 פניות, רובם ג'וניורים אבל לא רק
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם קיבלנו כמה פניות מאנשים שהם כבר שלוש שנים שתעשייה, אבל הרוב ג'וניורים
מייסם ג'לג'ולי:      אני רוצה לתת דוגמה לוועדה כדי שתבינו
מייסם ג'לג'ולי:  זה אומר שבן אדם שרק לפני שלושה חודשים נקלט, שלושה חודשים אחרי הוא מקבל מכתב פיטורים
מייסם ג'לג'ולי:  זה המצב
מייסם ג'לג'ולי:  עד שאנחנו עשינו את כל המאמצים והתוכניות שלנו כדי שהוא ייקלט ויהיה עובד הייטק, שלושה חודשים, הוא מקבל מכתב פיטורים בגלל המשבר
מייסם ג'לג'ולי:  שוב, אני לא טוענת פה לאפליה שהיא על בסיס לאומי, אבל אני יודעת שכיוון שרוב הטאלנטים שלנו, רוב הפונים אלינו הם ג'וניורים, אז הם הראשונים להיות מפוטרים
מייסם ג'לג'ולי:  בעיתות משבר אתה מפטר את הבלתי מנוסה ואתה לא מוותר על המנוסה
מייסם ג'לג'ולי:      דבר שני, ופה אני פונה לחברות ולקרנות הון סיכון ולכל מי שדואג על הדמוקרטיה בישראל
מייסם ג'לג'ולי:  אני רוצה להגיד, כי אנחנו כצופן רוצים שזה לא יהיה רק דיבורים
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו רוצים שברגע שמדברים על דמוקרטיה וחשיבות דמוקרטיה וחשיבות גיוון ומה זה השילוב של אוכלוסיות בתת ייצוג בתעשיית ההייטק שכולנו הסכמנו פה שזה הקטר של המשק, אני רוצה שתוכיחו שאתם אפילו בעת משבר מחויבים לתהליכים הדמוקרטיים האלה בתוך החברות שלהם
מייסם ג'לג'ולי:  נכון, אנחנו עובדים עם עשרות חברות אבל אלה אחוזים בודדים מאלפי חברות ההייטק שנמצאים בישראל ושבשבילם האוכלוסייה הערבית פה היא בלתי נראית, היא שקופה, היא כאילו עם כובע שאף אחד לא רואה אותם
איימן עודה: מייסם, נכון שאני מעריך אותך במיוחד אבל יש לך רק חצי דקה
מייסם ג'לג'ולי: אוקיי, בסדר, אז מפה אני יוצאת עם קריאה גם לחברות ההייטק שתעשו יותר בשביל גם להביא את הדמוקרטיה ואת הגיוון לתוך החברות שלהם וזה מאמץ משותף
ארז שחר: אני חושב שאנחנו איתך לגמרי בזה ויש לנו היום גם ארגונים שאנחנו הקמנו מתוך התעשייה, power diversity, ארגונים שאנחנו מממנים אותם ואנחנו עושים מאמצים פרואקטיביים אמיתיים כדי לשלב ידיים
מייסם ג'לג'ולי: אז אנחנו גם נשמח כחברה אזרחית לעזור למאמצים האלה כי אנחנו באמת רוצות להגדיל ולעשות scalling של הדבר הזה
ארז שחר: צודקת
איימן עודה: יופי
איימן עודה:  ערן, בבקשה
עירן קייס: אני מנהל קשרי ממשל במיזם קו-אימפקט שמקדם תעסוקה בחברה הערבית דרך ליווי חברות לגיוון והכללה
עירן קייס:  אנחנו מלווים את המגזר העסקי ומכאן אני רוצה להמשיך את הדברים של מייסם, שזאת האחריות של המגזר העסקי לקחת אחריות ולשלב את האוכלוסיות בתת ייצוג, במיוחד האוכלוסייה הערבית בתוך ההייטק
עירן קייס:  אם פה אמרו ש-90% מההשקעות הן לא תלויות בממשלה, אז זה תפקידה העיקרי
עירן קייס:       עוד דבר בהמשך לנתונים כי אמרו פה הרבה דברים
עירן קייס:  2021 הייתה השנה הגדולה שהשקיעו בה כסף לסטארט-אפים
עירן קייס:  שאלה, כמה ערבים השתלבו באותה שנה בתוך ההייטק? 230,000 לפי דוח רשות החדשנות
עירן קייס:  זו נקודה שצריך לתת עליה את הדעת, איך בשנה שבה ההייטק צמח, החברה הערבית לא השתלבה? איפה המגזר העסקי היה ולמה לא לקח - - -
איתמר גזלה: 230,000 דולר הגיעו לחברות - - - ?
עירן קייס: 25 מיליארד דולר הושקעו בהייטק הישראלי
איתמר גזלה: נכון
עירן קייס: גויס כסף להייטק הישראלי ובאותה שנה השתלבו 30,000 משרות חדשות בהייטק
עירן קייס:  מתוך ה-30,000 רק 200 מהחברה הערבית
עירן קייס:  זה נתון של רשות החדשנות
מייסם ג'לג'ולי: עירן, אני רוצה לתקן
מייסם ג'לג'ולי:  יש פה מחלוקת בין רשות החדשנות לבין זרוע העבודה
מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם כארגון שעושה השמות, אנחנו לבד ב-2021 עשינו השמות ל-500 איש וזה תועד
מייסם ג'לג'ולי:  זה מחלוקת שאפשר להתווכח עליה
מייסם ג'לג'ולי:  זה לא מספיק
מייסם ג'לג'ולי:  זה עדיין רחוק מאוד
עירן קייס: חשוב לדייק את הנתונים, כי אם משרד ממשלתי מוציא נתונים שהם לא תואמים את מה שיש במשק, אז זה גם מטעה
עירן קייס:       בנוסף, פה הזכירו את ה-STEM שזה גם מדע
עירן קייס:  לפי הלמ"ס שהתפרסם, הנתון שהתפרסם בשבוע שעבר רק 3
עירן קייס: 3% מהחברה הערבית הם עם ה-STEM והם רק 14% מתוך מעל 40,000, שזה גם התפקיד של המגזר העסקי לשאוף לשלב את האוכלוסייה הערבית
עירן קייס:  למרות שיש מגמת עלייה בבוגרי הייטק גם באוניברסיטאות ולא רק במכללות, זה תפקידו של המגזר העסקי
עירן קייס:  תודה
איימן עודה: עירן, יישר כוח
איימן עודה:       אלה רוזנברג, בבקשה, איגוד תעשיות ביטחוניות
אלה רוזנברג: תודה ליושב-ראש הוועדה שנתן לי את רשות הדיבור
אלה רוזנברג:  אני חושבת שיש פה נקודה שפוספסה לאורך כל הדיון ובאמת חשוב להאיר את הנקודה הזאת
אלה רוזנברג:  אנחנו מסתכלים פה ברמה של המיקרו, זאת אומרת ברמה של קרנות הון סיכון, סקטור פרטי מול סקטור פרטי
אלה רוזנברג:  אני לא יודעת אם זה השוק השני בגודלו שאנחנו מייצרים אליו או השוק הראשון בגודלו
אלה רוזנברג:       האיחוד האירופי למשל כדוגמה, פתח תוכנית שלמה לייצוא ביטחוני בשם פסקו
אלה רוזנברג:  מדינת ישראל, אפילו היום אם מבטלים את עילת הסבירות, לא רשאית בכלל לגשת למכרזים האלה, לא רשאית בכלל לתת איזשהו דין ודברים על הדבר הזה ולקבל פרויקטים כאלה ואחרים
אלה רוזנברג:       באמת חשוב לנו בתור איגוד גם להגדיר נקודה מאוד חשובה גם בתור אחת שחיה מספר שנים בחו"ל וראתה מה זה להיות ישראלית בחו"ל במיוחד במדינות לא תומכות מדינת ישראל
אלה רוזנברג:  איך שהאיגוד רואה את זה, זה בצורה מאוד ברורה
אלה רוזנברג:  כולנו ישראלים, כולנו חיים במדינה הזאת וכולנו רוצים לעבוד ולהרוויח כסף
אלה רוזנברג:  ברגע שאין כסף, אין כסף לכולם
אלה רוזנברג:       כשנוצר מצב שבו יש הפיכה משפטית שבעצם אינה תואמת את אמות המשפט הקיימות בעולם, בין אם זה באירופה, בארצות הברית או לפי הדין הבין-לאומי, הכלכלה פה פשוט מושפעת באופן ישיר וגם התעשיות הביטחוניות שאנחנו עובדים איתם מושפעים באופן ישיר, זאת אומרת גם אם אנחנו מדברים על חברות יותר קטנות, חברות יותר גדולות, המטרה היא בסופו של יום וזה באמת המטרה של בואי פה היום בצוהריים, היא בעצם להראות שבמידה וההפיכה המשפטית הזאת תצא לפועל, לנו אין שוק משותף לעבוד איתו ואין לנו שוק אירופי לעבוד איתו
אלה רוזנברג:  זה מאוד מאוד חשוב שתבינו, ואני יודעת שזו אמירה וזו אמירה כבדה אבל חשוב שתדעו את זה, וזה משפיע בין אם זה האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה היהודית
אלה רוזנברג:  הם לא בוחלים באמצעים
איימן עודה: תודה רבה לך, אלה
איימן עודה:  למה אני שאלתי כמה אחוז ההייטק בביטחון וכמה אזרחי? כי כשאנחנו אומרים שהערבים הם 2% או 3% והחרדים הם 3%, זה מהאזרחי, כי 90% מהאזרחים הערבים, אין להם קשר ונגיעה לביטחון, לכן חשוב להבין כמה אחוזינו מהאזרחי
אלה רוזנברג: נתונים כאלה ספציפית אני יכולה להעביר לך אחר כך, אין עליי כרגע
אלה רוזנברג:  מה שאני כן יכולה להגיד לך, שאזרח ישראלי ערבי היום שפותח חברת סייבר, שגם אותם אנחנו מייצגים, ורוצה להגיש למענק של פסקו של האיחוד האירופי, איך שדברים עומדים כרגע הוא לא יוכל להגיש, זאת אומרת האיחוד האירופי לא ייתן לו תקציבים עם איך שמערכת המשפט נראית היום, כי הם לא רואים איזושהי תועלת
אלה רוזנברג:  הם צריכים לראות בסופו של יום איזשהו הליך של שיח ושיג בינינו ובין האירופאים
אלה רוזנברג:  הם לא יקבלו תקציבים
איימן עודה: טוב, תודה רבה לכם
איימן עודה:  תרשו לי לסכם בבקשה
איימן עודה:      טוב, ההמלצה הראשונה של הוועדה, שהוועדה הזו, ועדת מדע וטכנולוגיה שהיא ועדה סטטוטורית עומדת איתנה נגד ההפיכה השיפוטית ותעשה את הכול בשביל לתרום את חלקה במאבק הכולל נגד ההפיכה השיפוטית הזו
איימן עודה:      הדבר השני, המדינה עצמה צריכה להשקיע בהייטק ולא לחכות לגורמים בין-לאומיים, למה? אני מבחינה עקרונית מתנגד להפרטה וזו הפרטה גלובלית