GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איימן עודה:  חברות שמה שמעניין אותן זה כסף, המדינה, צריך לעניין אותה זה האוכלוסייה, לכן מטבע הדברים אם זה בא מהמדינה עצמה, אז אפשר לדרוש לגבי פריפריה, לגבי חרדים, לגבי ערבים וכל מיני קבוצות אחרות
איימן עודה:  צריך פה להשקיע שהמדינה עצמה תעשה
איימן עודה:      בכל זאת לגבי החברות הפרטיות, אנחנו, ועדת מדע וטכנולוגיה נקיים ביקורים בקרב משקיעים פרטיים בשביל שיגבירו את ההשקעה בפריפריה וגם בקרב ערבים וחרדים
איימן עודה:      תודה רבה לכם על דיון חשוב ביותר
איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה
איימן עודה:  אני שמח שאתם נמצאים פה ומעריך כל אחד שהגיע
איימן עודה:  אנחנו מבינים שהמצב הפוליטי קשה מאוד וזה משליך על הכול, כולל על ועדת המדע ועל המדע עצמו
איימן עודה:  לכול אחד יש את עמדתו שלו ואנחנו מכבדים זאת, אבל אני מקווה שנהיה תמימי דעים בנושא הנגשת השפה הערבית במשרדי הממשלה, נושא הדיון שלנו היום
איימן עודה:                                                                                                                                                                                                                                                                                   חברים, אני חושב שהדבר העיקרי והחשוב ביותר הוא שנפנים שאנחנו חברה אחת
איימן עודה:  חברה אחת זה כמו גוף אחד – אם יפגע חלק ממנו, כל הגוף יפגע
איימן עודה:  זוהי התפיסה האלמנטרית, החשובה ביותר
איימן עודה:  אם נפנים אותה טוב, נפנים שהנגשת השפה הערבית ונתינת התחושה לכול חלק מהחברה שהוא משתמש בשפתו, בתרבותו זה דבר מעשיר ומוסיף
איימן עודה:  אני חושב שכשאנשים בטוחים בעצמם, בתרבותם, בשפתם ובהיסטוריה שלהם, הם דווקא צריכים להיות רחבי אופקים
איימן עודה:  אני בן העם הערבי-פלסטיני, אני גאה בעם שלי, בתרבות שלי, בשפה שלי, אני כל כך אוהב אותם ואני חלק אינטגרלי מהם
איימן עודה:  מהמקום הזה, מבחינתי, השפה העברית היא ערך מוסף
איימן עודה:  זו עוד תרבות, עוד שפה, עוד ערך
איימן עודה:  אני בוחר בה
איימן עודה:  לכן, אנחנו צריכים להפנים שהנגשת השפה הערבית זה דבר אלמנטרי עבור החברה כולה
איימן עודה:       כשאזרח ערבי רואה שמתרגמים לא רק ממקום טכני אלא ממקום של תפיסה, גם תפיסה תרבותית, הוא ירגיש שפונים אליו, שזה מדבר אליו, אפילו אם הוא יעבור לעברית
איימן עודה:  עצם העובדה שיש תרגום בערבית תגרום לו להרגיש שהמשרד הממשלתי מעוניין בו
איימן עודה:  זה משליך על תחושת השייכות, על האכפתיות ועל אופן התנהלותו כלפי הסוגיה הזו
איימן עודה:  כולם מבינים שזו טובת החברה כולה
איימן עודה:  הדיגיטציה עזרה לחברה כולה בכך שלא צריך לעמוד בתורים ולחכות
איימן עודה:  זה מתניע את הכול בצורה יותר ישירה, יותר מהירה וזה מוסיף לכולנו
איימן עודה:       יש כל מיני החלטות ממשלתיות, היו כל מיני הבטחות בוועדה הזו לפני שנתיים, לפני שלוש שנים
איימן עודה:  יש מימוש מסוים, פה ושם, אבל אין מעקב ואין יישום כמו שצריך וכמו שהוחלט
איימן עודה:  תפקידנו בוועדה הזו הוא לשמוע את כולם ואחר כך להחליט על טכניקת מעקב איך הדבר יהיה מיושם בצורה הנכונה בסוף
איימן עודה:  אנחנו נתחיל עם עו"ד יורם הכהן, מנכ"ל איגוד האינטרנט הישראלי
יורם הכהן: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש וחבר הכנסת מושיאשוילי
יורם הכהן:  איגוד האינטרנט הישראלי הוא עמותה שקמה בשנות ה-90' שמנהלת מאז שתי תשתיות מרכזיות בחיי האינטרנט הישראלי: מרחב שמות המתחם בסיומות
יורם הכהן: IL ו-
יורם הכהן: ISRAEL ואת מחלף האינטרנט הישראלי
יורם הכהן:       מכוח תפקידנו הוגדרנו בשנת 2018 כתשתית קריטית של מדינת ישראל ואנחנו מפוקחים על ידי מערך הסייבר הלאומי
יורם הכהן:  מייסדי איגוד האינטרנט הישראלי הבינו בשנות ה-90' שהדבר הזה שנקרא אינטרנט, השד הזה, לא הולך לחזור לתוך הבקבוק, ושתהיה לו השלכה דרמתית על חיי הכלכלה והחברה במדינת ישראל
יורם הכהן:  לכן, משנות ה-90' האיגוד מתעסק בסוגיות של מדיניות ציבורית שקשורה לאינטרנט בישראל, ובין היתר אנחנו עוסקים – לדעתי כבר יותר מ-15 שנה – בסוגיית כניסת האינטרנט לשימוש בחברה הערבית
יורם הכהן:  עשינו הרבה מאוד פעולות בעניין הזה בשנים האחרונות
יורם הכהן:       לפני מספר שנים הגענו למסקנה שבהיותנו גוף קטן אנחנו צריכים להשפיע על הגופים הגדולים במדינת ישראל להתאים את עצמם לאתגר של השימוש על החברה הערבית באינטרנט
יורם הכהן:  במקרה הזה פיתחנו בשנת 2020-2021 איזשהו מדד שבחן את מידת הנגישות של שירותי הממשלה בערבית לאזרחים ערביים ופרסמנו אותו בשנת 2021
יורם הכהן:  התמונה שעלתה בשנת 2021 הייתה לא טובה, מכיוון שהסתבר שרק 10% מאתרי הממשלה – ואני מדבר רק על אתרי הממשלה שיושבים תחת ממשל זמין – זמינים בשפה הערבית; וגם באלה שהיו זמינים בשפה הערבית, היה סימן שאלה לגבי איכות התרגום וההנגשה שלהם בערבית
יורם הכהן:       למען האמת, המדד שפרסמנו היה, ככל הנראה, אחד הקטליזטורים בהחלטה 550 לתקצוב הנגשת שירותי הממשלה בערבית – זה חלק מהחלטה 550 – והאיגוד, במסגרת פעולתו, החליט שהוא יעקוב אחר הנושא הזה
יורם הכהן:  היום אנחנו נרצה להציג את הבדיקה שעשינו בסוף שנת 22', בואכה 23', לגבי השאלה האם יש שינוי מסוים ברמת ההנגשה
יורם הכהן:  את התוצאות שלנו יציגו עידן רינג, סמנכ"ל קהילה וחברה באיגוד האינטרנט הישראלי, ודימא אסעד ניקולא, שאחראית אצלנו לנושאי פער דיגיטלי
יורם הכהן:       לפני שאני מעביר את השרביט לדימא ולעידן, אני רוצה לומר משהו על הסוגיה הזאת
יורם הכהן:  כל הזכויות החוקתיות באות לידי ביטוי באינטרנט
יורם הכהן:  במקרה הקונקרטי הזה אנחנו מדברים על הזכות החוקתית לשוויון ועל הזכות החוקתית למידע
יורם הכהן:  העמדה שלנו היא שהזכות הזאת צריכה להיות ממומשת בשפה של אזרחי המדינה – ואנחנו מדברים פה על 20% מאזרחי המדינה ותושביה
יורם הכהן:       אבל יש היבט נוסף שאני חושב שצריך לקחת אותו בחשבון
יורם הכהן:  יש יתרון כלכלי מאוד מאוד גדול להנגשת שירותים בשפה של אזרחי המדינה, מכיוון שככל שהאזרחים יעשו יותר שימוש בשירותים באינטרנט, המדינה תחסוך כסף ותאפשר לעצמה לתת שירותים יותר טובים לאזרחים שחייבים לקבל את השרות הזה באופן פיזי – לאנשי גיל שלישי ולאנשים שלא מיומנים באינטרנט
יורם הכהן:       אנחנו עוקבים אחר רמת השימוש באינטרנט על ידי החברה הערבית
יורם הכהן:  החברה הערבית היום, מבחינת נגישות לאינטרנט, זהה לחברה היהודית, ולכן אין שום סיבה שהיא לא תעשה בו שימוש
יורם הכהן:  אנחנו נראה תכף, בדוגמאות שנציג, שלצערנו היא לא עושה שימוש באותה אינטנסיביות ובאותה רמה – לא רמה במובן האקדמי אלא ברמת השימוש – כמו שעושה החברה היהודית
יורם הכהן:       אני מעביר את השרביט לעידן ודימא
איימן עודה: תודה רבה, עו"ד יורם
איימן עודה:  בבקשה, דימא אסעד
דימא אסעד: שלום, דימא אסעד ניקולא, רכזת תחום צמצום פערים דיגיטליים, איגוד האינטרנט הישראלי
דימא אסעד:  אני אמשיך את מה שיורם אמר לגבי פערים בשימוש בשירותים ממשלתיים
דימא אסעד:  אנחנו רואים כאן את הפער הזה
דימא אסעד:  לדוגמה, בשימוש באינטרנט לצורך קבלת שירותים ממשלתיים: אצל יהודים משתמשים 52% ואצל ערבים 22%
דימא אסעד:  זה רק מדגיש את הפער
דימא אסעד:  בגלל זה אנחנו ממשיכים ואני רוצה להציג את הנתונים של הבדיקה העדכנית
איימן עודה: זה שימוש באתרים ממשלתיים?
דימא אסעד: כן
דימא אסעד:  אנחנו רואים שגם לגבי העדפה לניהול תקשורת עם משרדי ממשלה באופן מקוון, גם פה יש פער מאוד בולט: 37% מהחברה היהודית מעדיפים לנהל תקשורת באופן מקוון לעומת 15% מהערבים
דימא אסעד:  לגבי השאלה האם השימוש בשירותי ממשל מקוונים הוא פשוט וברור, גם פה רואים את הפער: 50% מהחברה היהודית סבורים שהשימוש הוא פשוט וברור לעומת 33% מהחברה הערבית
דימא אסעד:  לגבי השימוש בתשלומים מקוונים, גם פה רואים את פער ברור: כמעט 37% יהודים משתמשים בתשלומים מקוונים לעומת 18% ערבים
דימא אסעד:       מה שיורם הציג קודם אלה הנתונים של הבדיקה הקודמת
דימא אסעד:  כמו שאמרנו, בשנת 21' יצאנו עם הבדיקה בפעם הראשונה וראינו שהיקף הנגשת אתרים ושירותים ממשלתיים היה 10%
דימא אסעד:  חשוב לי להגיד שאנחנו מחלקים את הבדיקה לשניים: קודם כול, אנחנו עושים בדיקה לגבי דפי מידע, בודקים כמה דפים קיימים בשפה העברית לעומת דפים בשפה הערבית; וגם עושים בדיקה נוספת של עמודי השירותים
דימא אסעד:  גם בשנת 21' בדקנו את עמודי השירותים
דימא אסעד:  בסוף שנת 22' בדקנו משהו נוסף – לאן השירותים עצמם מובילים ועד כמה הם שימושיים
דימא אסעד:       ראינו ש-47% מהשירותים הקיימים מונגשים לשפה הערבית, אבל אנחנו מדברים פה על דף מידע על השירות, לא על השירות עצמו
דימא אסעד:  אני מראה פה דוגמה
דימא אסעד:  דף המידע מסביר על השירות ויש פה תרגום מלא, אבל לביצוע השירות – מפנים את האזרח לשלוח את הבקשה במייל או בפקס, או לגשת לסניף
דימא אסעד:  70% מתוך ה-47% האלה מפנים לשירות עצמו, שזה בשפה העברית, בטופס דיגיטלי או פיזי; מתוך ה-30% הנותרים 10% שירות לא דיגיטלי, גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית, ו-6% שירות אונליין בערבית
דימא אסעד:  אנחנו מדברים בסך הכול על כ-5% שירות מקוון בשפה הערבית
עידן רינג: כפי שאפשר לראות, האחוז הכולל של דפי המידע והשירותים המונגשים בערבית נכון להיום הוא פחות או יותר דומה למה שהיה בבדיקה לפני שנתיים
עידן רינג:  הבדיקה החוזרת מעלה תמונה כללית דומה, וזה מכיוון שמספר העמודים וכמות השירותים בעברית מאוד מאוד גדלו
עידן רינג:  התחילו גם בתהליך של תרגום, בין השאר גם בעקבות החלטה 550
עידן רינג:       אגב, אנחנו לקראת פרסום הממצאים שייצאו פומבית בעוד כשבועיים-שלושה
עידן רינג:  פנינו לכול המשרדים והצגנו ממצאים ראשונים בשביל לקבל איזושהי תגובה
עידן רינג:  במרבית המשרדים באמת דיברו על כך שהתחילו להניע מהלכים ובחלק מהמשרדים גם התחילו לתרגם, העניין הוא שקצב גידול העמודים בעברית הוא הרבה הרבה יותר גדול
עידן רינג:  הבדיקה הזאת לא רק מצאה את אחוז העמודים הקיים בערבית, היא גם מצאה בכלל כמה עמודים קיימים
עידן רינג:  יש גידול של כעשרות-אלפי עמודים – בעברית, אני מדבר – ביחס למה שהיה לפני שנתיים
עידן רינג:  לכן האחוז בערבית לעומת העברית נותר על כנו, למרות שיש גידול בכמות העמודים שתורגמו לערבית
עידן רינג:       בעקבות ניתוח הממצאים, השיחות והתכתובות שקיימנו עם המשרדים, יש מספר המלצות שאנחנו רוצים להדגיש כאן היום בשביל לקדם את המצב
עידן רינג:  אנחנו חושבים שחשוב, קודם כול לקבוע מדיניות וסדרי עדיפויות ברורים בהנגשה ובתרגום
עידן רינג:  חשוב להבין מה רלוונטי ודחוף יותר מבחינת החברה הערבית
עידן רינג:  זה דבר ראשון
עידן רינג:       הדבר השני הוא משהו שנתקלנו בו בקשר עם הרבה משרדים – אני לא מדבר על מערך הדיגיטל אלא על המשרדים ועל היחידות שמנהלות את האתרים – והוא שיש חוסר גדול באנשי צוות מהחברה הערבית, ובעיקר אנשי צוות שיש להם הבנה בהנגשה, בתרגום ושיווק
עידן רינג:  להרבה משרדים אין יכולת לעשות בקרה יעילה
עידן רינג:  בדרך כלל התרגום נעשה על ידי גופים חיצוניים, חלק מעבודות התרגום נתקעו בדרך ולא פורסמו בגלל קושי בבקרה
עידן רינג:       נושא שלא בדקנו באופן שיטתי אלא רק מדגמי וגם חשוב לציין אותו פה הוא נושא איכות התרגום, שהוא גם דבר חשוב
עידן רינג:  בהרבה מאוד משרדים יש קושי לקבוע האם התרגום איכותי, האם הוא מתאים
עידן רינג:  בדיקה שכן ביצענו ונפרסם עם הממצאים המלאים היא האם העמוד בערבית שווה בהיקפו מבחינת מספר המילים לעמוד בעברית
עידן רינג:  זה נתון שעוד אין לנו אותו פה אבל הוא יפורסם בהמשך החודש
עידן רינג:       בחלק מהמקרים ראינו שפרסמו עמוד מקביל בערבית אבל רק תקציר, רק כותרת, שזה גם דבר שצריך לטפל בו
עידן רינג:  כשאזרח ערבי נכנס לעמוד שירות מסוים והוא רואה בעברית מידע מלא ובערבית תקציר, זה גם דבר שפוגם
עידן רינג:  זה גם קשור ליכולת הצוות במשרד לבצע בקרה ותיעדוף, ואם אין אנשי מקצוע מומחים מהחברה הערבית, דוברי ערבית כשפת אם, זה גם מקשה עליהם
עידן רינג:  אז הדבר הזה הוא גם חשוב, לקבוע אסטרטגיה שמותאמת לקהל היעד ומותאמת גם תרבותית
עידן רינג:  זה גם מאוד מאוד קשור לנושא הטפסים, לנושא השירותים, איך מנגישים שירותים וטפסים לקהל יעד ערבי ספציפי
עידן רינג:       הנושא האחרון שאנחנו ממליצים והוא גם קשור בפעולה של מערך הדיגיטל הוא לייצר איזושהי אחידות בין המשרדים, שזה גם קושי שאנחנו רואים: משרדים שונים עובדים עם ספקים שונים, עם שיטות שונות, אין אחידות בטרמינולוגיה, אין אחידות בשיטה, הרבה פעמים התוצרים מאוד שונים והתעדוף מאוד שונה
עידן רינג:      שקף אחרון לסיכום
עידן רינג:  הבדיקה שלנו – רק להבהיר – ממוקדת ב-gov
עידן רינג: il
עידן רינג:  שאלו אותי פה קודם מאחד המשרדים האם יש לנו אתר שהוא חיצוני ל-gov
עידן רינג:  נניח אתר על הקורונה, לא יושב תחת gov
עידן רינג: il, לא בדקנו אותו
עידן רינג:  הנתונים שאנחנו מפרסמים הם רק בדיקה של מה שנמצא תחת העץ של gov
עידן רינג:  מחוץ ל-gov
עידן רינג: il יש עוד שירותים שחשוב מאוד לבדוק וגם אותם לנטר ולקדם, שירותים חיוניים כמו ביטוח לאומי, תעסוקה, מיסים, בריאות וכן הלאה
עידן רינג:       דבר שני, אנחנו חושבים שחשוב שיהיה מנגנון פיקוח מתמשך על התקדמות התרגום שיפורסם אחת לתקופה, אחת לשנה – אני יודע שבעבר היו המלצות כאלה – וגם איזשהו קריטריון ברור לגבי מהי החובה לתרגם ולהנגיש בערבית, כפי שיורם אמר פה בתחילת הדברים
עידן רינג:       באתר איגוד האינטרנט יש מדריך שמסייע בהנגשת שירותי ממשל, מדריך מקצועי שנכתב גם בשיתוף מערך הדיגיטל, "כל זכות" והג'וינט, והוא מאוד מאוד מועיל לאנשי מקצוע שמבקשים סיוע
עידן רינג:  יש גם אינדקס של אנשי מקצוע מומחים להנגשה בשפה הערבית
עידן רינג:  הכול נמצא באתר איגוד האינטרנט, מוזמנים להיעזר בו ואנחנו נשמח לתת עוד מידע ופרטים באופן ישיר
עידן רינג:  תודה לך על ההזדמנות
איימן עודה: תודה רבה, עידן, דימא ויורם
איימן עודה:  אני מברך את חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, שבינתיים הוא מגיע למאה אחוז מישיבות הוועדה, אהלן וסהלן
יאסר חוג'יראת: יש הרבה ועדות היום שמתקיימות באותו זמן, ועדות חשובות, "רעידות אדמה"
יאסר חוג'יראת:  גם בוועדת חוקה יש רעידת אדמה, בכול מקום יש רעידות אדמה
איימן עודה: חברים, עוד מעט נשמע את ד"ר אסמאא גנאים, אבל לפני זה אני רוצה לשאול את שלושתכם שאלה לגבי ההמלצות
איימן עודה:  אני חושב שאחת הבעיות של התרגום היא שיש מילים חדשות שמבחינת האזרחים הערביים אין להן גישה בשפה הערבית
איימן עודה:  למשל, אם תשאל את כל הערבים שנמצאים פה: מה התרגום של המילה כספומט בערבית, האם יותר נוח לכם להגיד כספומט או להגיד אסרף אלעלי? מה יותר קל לאזרחים הערביים?      לכן, צריך להפנים איך להעביר מילים כאלה, למשל למערכת החינוך, כך שהתלמידים הערביים ילמדו אותן והן יהפכו לדבר שבשגרה, אחרת אני איראה אליטיסט ערבי או מתפלסף כשאני אומר אסרף אלעלי
איימן עודה:  אם אני אדבר עם ערבים בבית קפה ואגיד להם אסרף אלעלי ולא כספומט הם יחשבו שאני בן אדם לא אמיתי, שאני בן אדם מתפלסף, שאני רוצה להראות להם שאני יודע
איימן עודה:  למה? כי לא משתמשים במילה הזאת
איימן עודה:  לכן אני חושב שחלק מההמלצות הוא כיצד המילים החדשות – במיוחד שאנחנו מדברים על עדה שיש בה הרבה דברים חדשים – יהיו חלק מהשגרה מבחינת הערבים, שילמדו אותן בבתי הספר
איימן עודה:  אני חושב שזה צריך להיות חלק מהתפיסה הכוללת
איימן עודה:       תודה רבה לכם
איימן עודה:  ביאן מג'אדלה, מנהלת "כל זכות" בערבית, בבקשה
גאלב מג'אדלה: שלום, בוקר טוב, תודה על ההזמנה לוועדה החשובה הזאת
גאלב מג'אדלה:  אני מנהלת את "כל זכות" בערבית
גאלב מג'אדלה:  "כל זכות" זה מיזם שמטרתו להנגיש מידע על זכויות תושבי ישראל ודרכי מימושן בשפה קלה וברורה
גאלב מג'אדלה:  אנחנו ארגון ללא מטרות רווח ופועלים בחמש השנים האחרונות במימון ממשלתי מלא של משרד המשפטים ומערך הדיגיטל
גאלב מג'אדלה:  זה מאפשר לנו באמת לעבוד בהיקף מאוד מאוד גדול
גאלב מג'אדלה:       אני רוצה קצת לחזור כדי שנבין היכן אנחנו נמצאים מבחינת השאלות: מדוע הערבים לא מחפשים בגוגל, מדוע הם לא נמצאים ומדוע הם מתנהגים אחרת בנתונים של ייעודי אינטרנט
גאלב מג'אדלה:  אנחנו מתנהגים אחרת כי אנחנו מקבלים אחרת
גאלב מג'אדלה:  כשאנשים באים לחפש בגוגל, מהזיכרון ומהחוויה שלהם בחיפוש הם מגיעים למידע שמתורגם חלקית, במקרה הטוב, או שלא מקבלים כלום בשפה הערבית, או שלא יודעים מה המונח הנכון, כמו שהזכרת, יושב-ראש וחבר הכנסת איימן עודה, איך אומרים קצבת נכות בערבית
גאלב מג'אדלה:   יכול להיות שיש לה ארבעה מופעים שונים – לקצבת נכות, לאזרח ותיק וכו'
איימן עודה: כי המילה נכות היא עדיין מילה בעייתית בכול השפות
איימן עודה:  נכות, או בעלי מוגבלות, או אנשי האתגרים,  איתאחדיה, אבל בשפה הערבית מוחססאת דעאקה בינתיים זה התרגום למילה קצבת נכות
גאלב מג'אדלה: כן, גם אצלנו זה מתורגם כך, אבל הבאתי את זה כדוגמה לכך שאין אחידות במושגים וזאת אחת הבעיות
גאלב מג'אדלה:  הבעיה השנייה היא התרגום לאורך השנים
גאלב מג'אדלה:  מי שמסתובב במרחב הציבורי יכול לראות שגם השילוט כשהוא מטייל וגם השילוט בתחבורה הציבורית הוא לפעמים מגוחך, לא נכון או מעוות
גאלב מג'אדלה:  לפעמים אני מעדיפה שלא יתרגמו מאשר שישפילו את השפה ואותי כמשתמשת בשפה באופן הזה
גאלב מג'אדלה:  מהמקום הזה שלא מתרגמים, או מתרגמים חלקית, אנחנו לפעמים גם לא טורחים לחפש, אז זה גם על אופני החיפוש
גאלב מג'אדלה:       לאחר שאמרתי את זה אני אציין את המודל שלנו ב"כל זכות"
גאלב מג'אדלה:  אנחנו עומדים היום על תרגום מלא של האתר בערבית למעט התכנים שאינם רלוונטיים כמו ניצולי שואה וכו', אבל כל התוכן מתורגם לערבית
גאלב מג'אדלה:  יש לנו מודל שפיתחנו ואני מזמינה כאן את כל משרדי הממשלה ללמוד מהמודל הזה
גאלב מג'אדלה:  אנחנו מוכנים לשבת עם מי שרוצה, כבר עשינו את זה עם משרד המשפטים ועוד משרדים
גאלב מג'אדלה:  אנחנו מוכנים לתת את המתודולוגיה שלנו וללוות כל משרד שרוצה לעשות את זה בשמחה
גאלב מג'אדלה:       אחד, זה תקציב
גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לעבוד עם רצון טוב וזהו
גאלב מג'אדלה:  צריך תקציב לדבר הזה
גאלב מג'אדלה:  זה לא משהו שעושים בשוליים של הפעילות הגדולה וכו'
גאלב מג'אדלה:  שניים, מנהל מוצר ערבי – אי-אפשר לעבוד בלי זה
גאלב מג'אדלה:  אין קיצורי דרך
גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לתרגם חיצונית, לעבוד עם חברה חיצונית ולהגיד: יש לי מוצר
גאלב מג'אדלה:  משרדי הממשלה, ובעצם כל ארגון שעובד בחברה הערבית ומנגיש מידע, חייבים לקחת אחריות מלאה על המוצר הזה
גאלב מג'אדלה:  מתרגמים חיצונית, אין בעיה, אבל גם עובדים עם ספקים כמו שיווק, ייצוא וכו', חייבים אנשי צוות אין-האוס, בתוך הצוות, שמתחייבים לדבר הזה
גאלב מג'אדלה:  בלי זה אי-אפשר לעבוד
גאלב מג'אדלה:       שלוש, חשיבה על מובייל
גאלב מג'אדלה:  אומנם אנחנו משתמשים באינטרנט באחוזים גבוהים וזהים לחברה הישראלית, אבל – מובייל, מובייל, מובייל
גאלב מג'אדלה:  90% מהגולשים נמצאים במובייל
גאלב מג'אדלה:  מבחינת הטפסים וכשמסתכלים על אתר חדש, חשוב להסתכל איך הוא נראה, איך הוא מתנהג בטלפונים ניידים, כי רוב הגולשים מגיעים משם
גאלב מג'אדלה:       תהליך מיון קפדני – כשעובדים עם מתרגמים ולוקחים את הזול ביותר כנראה שיש לזה גם מחירים
גאלב מג'אדלה:  אנחנו עושים תהליך מיון, בלי שמות, שולחים את זה לבדיקה חיצונית ומדרגים לפי פרמטרים מקצועיים
גאלב מג'אדלה:  ברגע שזה מגיע אלינו אנחנו עושים בדיקה משפטית – בודקים שהמהות המשפטית נשמרה ולא הלכה לאיבוד בתוך התרגום במעבר מעברית לערבית
גאלב מג'אדלה:  עדכון תמידי – הצוות הפנימי גם מעלה את התוכן וגם מעדכן אותו, כי חקיקה משתנה וגם לפעמים שפה משתנה כמו מושגים וכו'; תקציבי שיווק – אי-אפשר לעשות אדפטציה, לתרגם קמפיין
גאלב מג'אדלה:  קמפיינים לא מתרגמים, או שלא עושים או שעושים טוב, שיתאימו מבחינה תרבותית ויקלעו לקהל כי הכי חשוב להסתכל מי הקהל שלי ומה הצרכים שלו
גאלב מג'אדלה:  יש מומחים לכך
גאלב מג'אדלה:  תרגום זה מקצוע ושיווק זה מקצוע
גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לעשות את זה ולהגיד: יש לי סטודנט ערבי, ניתן לו, הוא יתרגם, הוא יבדוק
גאלב מג'אדלה:  זה לא עובד, אין קיצורי דרך
גאלב מג'אדלה:       אני שמחה להגיד שאחרי חמש שנים של השקעה מסיבית בתרגום תוכן ובשיווק, השנה – שנה חמישית בלבד – התחלנו לראות עלייה טבעית בכניסה של משתמשים, אז סבלנות
גאלב מג'אדלה:  להגיד: יש לי תקציב לשנה אבל הערבים לא באים – שמעתם את זה בטח – אז קצת סבלנות
גאלב מג'אדלה:  גם אני התייאשתי
גאלב מג'אדלה:  אני שמונה שנים ב"כל זכות" והיו לי תקופות שאמרתי: אם עד שנה הבאה אין כניסות טבעיות – חיפוש בגוגל – זה אומר משהו עליי ועל התפקיד שלי
גאלב מג'אדלה:  ברמה האישית לקחתי את זה קשה, אבל הבנתי שנקודת ההתחלה שלנו שונה משל המשתמשים הישראליים היהודיים
גאלב מג'אדלה:       חייבים להבין את זה כי גם משרדי ממשלה שמתקצבים, משקיעים ובאים למנהל היחידה ואומרים: אוקיי, השקענו שנה-שנתיים, אף אחד לא בא, אתם לא גולשים, אתם לא משתמשים במידע, אולי לא צריך, אולי זה לא עובד
גאלב מג'אדלה:  צריך להבין שנקודת ההתחלה שונה, צריך להשקיע ולהיות סבלניים
גאלב מג'אדלה:  לנו לקח חמש שנים עד שהתחלנו לראות תוצאות
גאלב מג'אדלה:  האכלנו בכפית ארבע שנים שיווק רציף בדיגיטל והשנה בלבד התחלנו לראות כניסות טבעיות
גאלב מג'אדלה:  זאת אומרת, התחילה מודעות לנושא הזה שנקרא אתר "כל זכות" ואנשים יותר מחפשים בגוגל מבעבר
גאלב מג'אדלה:  אנחנו ממשיכים ולא מפסיקים עכשיו
גאלב מג'אדלה:  זה המודל, אנחנו באמת בשמחה מוכנים לקחת חלק גם במודל וגם במיון התרגום ולתת עוד עין
גאלב מג'אדלה:  שוב תודה
איימן עודה: תודה לגברת ביאן מג'אדלה
איימן עודה:       יוגב שמני, מנהל אגף טכנולוגיה ושירותים דיגיטליים, מערך הדיגיטלי הלאומי, אנחנו צריכים תשובות ממך, בבקשה
יוגב שמני: שלום לכולם, הוזכר פה קודם השם "ממשל זמין", זה השם הקודם של היחידה שאותה ניהלתי
יוגב שמני:  ראשית, אתחיל ואומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מצוין גם עם איגוד האינטרנט הישראלי וגם עם "כל זכות", ואנחנו רואים חשיבות גדולה בקידום השירותים הדיגיטליים בחברה הערבית
איימן עודה: יש לכם קשר עם האקדמיה ללשון הערבית?
יוגב שמני: לדעתי לא, אבל אני אשמח
איימן עודה: אני חושב שצריך לחבר וזה מאוד חשוב
יוגב שמני: נשמח מאוד כמובן ליצור קשר
יוגב שמני:  הוזכר פה קודם המדריך בשפה הערבית, אז חשוב לי להגיד שגם אנחנו היינו חלק מכתיבת המדריך
יוגב שמני:  יש אצלנו מנהלת תחום השפה הערבית, אשת תוכן שהיא באמת מהטובות שיש
איימן עודה: מי זו?
יוגב שמני: רונית מאי
איימן עודה: כמה ערבים עובדים אצלכם?
יוגב שמני: אני לא זוכר, אבל יש לנו עובדים בצוות של קמפוס
איימן עודה: איך אתה לא זוכר, זה חשוב
יוגב שמני: יש לנו גם עובדים ערביים, בעיקר בצוות של קמפוס, האתר ללמידה מקוונת, אבל אין לנו הרבה עובדים ערביים
יוגב שמני:  אגב, רוב העובדים שלנו הם עובדים מקצועיים בתחום פיתוח, טכנולוגיה וסייבר
יוגב שמני:  אולי רגע משפט על מערך הדיגיטל
איימן עודה: אבל בגלל שאנחנו מדברים על תרגום לערבית - - -
יוגב שמני: אנחנו מדברים על כתיבה בערבית
יוגב שמני:  אגב, אנחנו בכוונה לא קוראים לזה תרגום אלא הנגשה שפתית
איימן עודה: אתה צודק, אבל איפה הערבים? יש רוח לדברים
סימון מושיאשוילי: אם הוא אומר שהוא לא זוכר כנראה שיש שם לא מעט
יוגב שמני: מה שאכפת לנו בסופו של דבר זה התוכן, האיכות ולא רק איזושהי אמירה כמה עובדים יש
יוגב שמני:  היה חשוב לנו להנגיש את השירותים שלנו לכלל אזרחי ותושבי מדינת ישראל ולא משנה באיזו שפה
יוגב שמני:       קצת רקע על מערך הדיגיטל הלאומי רק כדי לחבר את כולם
יוגב שמני:  מערך הדיגיטל הלאומי הוא גוף שקיים כתוצאה מאיחוד של מספר גופים: ממשל זמין, רשות התקשוב הממשלתי, ישראל דיגיטלית
יוגב שמני:  הוא שם תחת קורת גג אחת את כל הגופים האלה
יוגב שמני:  אנחנו אחראים במסגרת תפקידנו על אתרי הממשלה העיקריים שאזרחים פוגשים – אתר gov
יוגב שמני: il שהוזכר קודם, אזור אישי, מנוע זכויות, מערכת ההזדהות הלאומית ועוד הרבה מאוד שירותים דיגיטליים אחרים
יוגב שמני:       נכון שאנחנו נמצאים במקום רחוק מאיפה שהיינו רוצים להיות, בוודאי מול החברה הערבית, אבל אני חייב להגיד שגם החלטה 550, ובכלל שיתוף הפעולה שלנו גם עם הרשות לפיתוח כלכלי וחברתי בחברה הערבית, וכמובן גם עם המשרד לשוויון חברתי – אנחנו עושים כל מאמץ כדי לקדם את השירותים גם בשפה הערבית
יוגב שמני:  זה לא תלוי רק בנו כמובן כי אנחנו תלויים במשרדי הממשלה
יוגב שמני:       ביאן הזכירה קודם את התהליך וגם אתה הצגת קודם את החוויה של האזרח
יוגב שמני:  בסוף, אזרח מתחיל את השירות שלו בגוגל, מגיע לאיזשהו דף שירות, אחר כך הוא צריך להגיע לאיזשהו טופס, ואם בסוף התהליך כולו אינו בשפה הערבית זה לא באמת יעזור
יוגב שמני:  יש פערים מאוד מאוד גדולים בין דפי השירות
יוגב שמני:  אני יכול להגיד שהנתונים קצת עלו מאז הסקר, אבל עדיין יש עוד הרבה עבודה
איימן עודה: הם עלו מבחינה יחסית או רק מספרית, בגלל שיש עוד כל מיני הוראות וכל מיני פרסומים?
יוגב שמני: אחוז התרגום
יוגב שמני:  אנחנו מדברים על כך שנכון לימים האחרונים כבר עברנו את ה-50% – שוב אני אומר, זה רחוק מאיפה שאנחנו רוצים להיות – רק בדפי השירות
יוגב שמני:  נכון לסוף 2022 היינו ב-47%
יוגב שמני:  זו אומנם עלייה לא מספיק טובה, אני מניח שהיא לא תספק את כולם, אבל עדיין זה מראה על איזושהי התקדמות
יוגב שמני:  כדי לעשות את השינוי הזה אנחנו כמובן תלויים גם במשרדי ממשלה כי אנחנו לא יכולים לכתוב את התוכן עבור המשרדים
יוגב שמני:  זה שמדובר פה על אתר gov
יוגב שמני: il ואנחנו מנהלים את האתר, לא אומר שאנחנו אלה שכותבים את התוכן לבד באתר
יוגב שמני:       חשוב להגיד שאנחנו מתייחסים לפלטפורמות שאנחנו מפתחים
יוגב שמני:  כפלטפורמה, אנחנו מראש מכינים ומנגישים אותה גם בשפה הערבית – גם gov
יוגב שמני: il תומך בשפה הערבית, גם אזור אישי, 98% בערבית, מערכת ההזדהות שכולה בשפה הערבית
יוגב שמני:  זה עדיין לא אומר, אגב, שאזרחים ערביים רוצים להשתמש בשפה הערבית כשהם נכנסים למערכת ההזדהות
יוגב שמני:  לפי מספרים שאנחנו רואים, מעט מאוד גולשים משתמשים בשפה הערבית וזו סוגיה שאנחנו כמובן צריכים לפצח אותה ולהבין למה זה קורה
יוגב שמני:       בכלל, מערך הדיגיטל עוד פועל במספר ערוצים כדי לראות איך אנחנו מקדמים
יוגב שמני:  למשל, אחד הפרויקטים שיצאו לאחרונה הוא "מיזם 100 באוריינות דיגיטלית", שחלק גדול ממנו זה להשקיע באוכלוסיות עם אוריינות דיגיטלית בסיסית ולראות איך אנחנו מקדמים יחד עם הרשויות המקומיות גם בחברה הערבית
יוגב שמני:       הוזכר פה קודם נושא השיווק, שזה בעיני מאוד מאוד חשוב
יוגב שמני:  ממש בקרוב – עניין של שבועיים להערכתי, או חודש לכול המאוחר – יתפרסם קמפיין בשפה הערבית וקמפיין בשפה הערבית להעברת בעלות על רכב באזור האישי
יוגב שמני:  כלומר, לא לקחנו את מה שאנחנו עושים בעברית ותרגמנו אלא פשוט קמפיין ייעודי גם לשפה הערבית
יוגב שמני:  כמו שאמרתי, זה ממש בקרוב
יוגב שמני:       שוב מספרים
יוגב שמני:  התייחסנו קודם קצת לדפי שירות, שאולי זה הדבר שנמצא במקום יותר טוב, אבל יש לא מעט שירותים שיש לנו עוד הרבה מאוד עבודה איתם, ולצערי הרב חלק קטן מאוד מהם מתורגם או נכתב בשפה הערבית, וזה נכון גם לגבי שירותי תשלום
יוגב שמני:  אני מקווה מאוד שגם במסגרת החלטת 550 והעבודה המשותפת עם כל הגופים הרלוונטיים, כבר ב-2023 אנחנו נראה קידום משמעותי של השפה הערבית באתרי הממשלה
איימן עודה: טוב, שאלה לרועי גולדשמיט ממרכז המחקר והמידע של הכנסת
אלי גולדשמידט: רק רציתי להבין אם אתה יכול להתייחס, יוגב, לחלוקת האחריות בין הפעילות שלכם כתשתית מאפשרת לבין הפעילות של המשרדים
אלי גולדשמידט:  כלומר, מי אחראי על תרגום של תוכן בפועל? שאלה שנייה, קשורה לאותו נושא: בהחלטה 550 יש התייחסות לכך שהמערך יגדיר תיעדוף של תרגום, האם באמת המערך הגדיר תיעדוף? תסבירו לנו קצת על אחורי הקלעים של התהליך הזה כי לי אמנם זה ברור אבל אני לא יודע אם כולם מכירים את הדינמיקה בין העבודה של המשרדים עצמם לבין הדינמיקה שלכם כגוף מתכלל והשאלה כמה סמכות יש לכם בפועל להגיד להם מה לעשות
יוגב שמני: קודם כול, כמו שאמרתי, כשמדברים על הפלטפורמות העיקריות – gov
יוגב שמני: il, אזור אישי, מערכת הזדהות, מנוע זכויות או כל אתר חדש שעולה לאוויר – מראש הן בנויות בצורה כזאת שהן מתאימות גם לשפה הערבית
יוגב שמני:  זו ברירת המחדל של כל אתר שאנחנו מפתחים
יוגב שמני:  כשאנחנו מדברים על gov
יוגב שמני: il - בסוף רוב משרדי הממשלה נמצאים ב-
יוגב שמני: gov
יוגב שמני: ilרק כדי להבין את המספרים, אנחנו מדברים ב-2022 על 251 מיליון צפיות בביקורים ב-gov
יוגב שמני: il, זה מספרים מאוד מאוד גבוהים, ועדיין חלק קטן מאוד מהם, קטן מאוד, גולש לדפים בשפה הערבית