GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רשף טנא:  כשנבנה "ססמי" הרעיון היה שמדענים וסטודנטים ישראליים יוכלו לנסוע ביום אחד להביא את הדגמים שלהם עם מכונית לשם ולעשות את המדידות ולחזור אחרי יום או יומיים, מה שלא מתאפשר כשנוסעים לאירופה, זה כרוך בתשתיות הרבה יותר מורכבות
רשף טנא:  למשל, להעביר חלבון שדורש קירור בקריו לאירופה זה סיפור, לעומת זאת לקחת במכונית שלי ולנסוע לעיר זה הרבה יותר קל - - -
דוד ראם: אבל זה יותר קשה כי צריך לעבור את הגשר ולעבור את הגבול
דוד ראם:  זה הרבה יותר מסובך
רשף טנא: וזה בעיות שמונחות על שולחן משרדי הממשלה שעליהם לפתור
ניל נמיר: מה בדיוק המטרה להביא עוד זרים לארץ? אם 50% פוסטים זרים, הייתי חושב שהיינו רוצים שיהיו יותר ישראליים שיישארו בארץ במקום ללכת לחו"ל
רשף טנא: א', זה נכון, אבל במידה מסוימת, כשחוקר ישראלי רוצה להתקדם באקדמיה, להגיע לתארים יותר גבוהים ולהשתלב באקדמיה, הוא חייב לעשות פוסט-דוקטורט בחוץ לארץ, אז אנחנו מעודדים מאוד את התלמידים שלנו שאחרי זה יחזרו ארצה, כדי שיחזרו ארצה, שיעשו את הפוסט-דוקטורט בחוץ לארץ, ולכן יש פחות פוסט-דוקטורנטים ישראליים במערכת
רשף טנא:  יש כאלו שזה מאילוצים, למשל נשים שהן אימהות לכמה ילדים, זו בעיה יותר מערכתית שלא נדון בה, זה יוצר הבדלים של מגדר שאני לא רוצה לדון בהם כעת, אבל בסך הכול אנחנו רוצים יותר פוסט-דוקטורנטים מחוץ לארץ ובעיקר מהמדינות המתקדמות
רשף טנא:      נעבור עכשיו לפרופ' ישראל ברטל שיציג את הדוח של מדעי הרוח
ישראל ברזילי: כפי שאתם יכולים לראות, בדוח שמציג את מצב המחקר במדעי הרוח המספרים מצביעים על ירידה דרמטית במספר הסטודנטים שמתמחים במקצועות של מדעי הרוח – שזה דבר עקרוני חשוב מאוד מכיוון שתשתית מחקרית מדעית לדורות הבאים נקבעת בעצם ע"י החלק המצטיין בלימודי מדעי הרוח – הסיבה המרכזית לתופעה הזאת איננה קשורה במדיניות דווקא אלא זו תופעה בין-לאומית
ישראל ברזילי:       זה, אגב, חוזר גם לשאלה הקודמת מדוע חשוב דווקא הקשר עם מדעים, כולל מדעי הרוח כמובן, בכל ארצות העולם, מכיוון שמצב המחקר ומצב המדע הוא מצב בין-לאומי בסופו של דבר ולא מצב לאומי שמיוחד לישראל
ישראל ברזילי:  בגלל סיבות שונות ומשונות – שלא כאן המקום לפרטן, הן כתובות בדוח המלא – יש שינוי דרמטי בכל המצב, גם של הוראה וגם של מחקר אקדמי במדעי הרוח, בכל העולם והדבר הזה מתגלגל לישראל
ישראל ברזילי:       הדבר הזה משפיע על-כך שכדי למצוא פתרונות לפתור את הבעיה הזאת עלינו לא רק להסתכל על המצב המיוחד לישראל אלא לקחת בחשבון גם את התמורות שמתרחשות בתחום הזה בעולם כולו
ישראל ברזילי:  בין היתר, הדבר החשוב ביותר הוא שצריך לגבש מדיניות תקצוב שתבטיח מסה קריטית של חוקרים מצטיינים כדי לקיים תחומים
ישראל ברזילי:  בשנים האחרונות ניכר מצב שתחומים מסוימים במדעי הרוח באוניברסיטאות הולכים ומצטמצמים מבחינת המחקר וגם מבחינת הוראה ואפילו בסכנת היעלמות
ישראל ברזילי:       דבר אחד שלא נאמר פה הוא שבהשוואה למימון של מחקר במדעי הטבע, מדעי הרפואה וכיו"ב, המימון של מדעי הרוח הוא זניח
ישראל ברזילי:  זאת אומרת, כאן לא מדובר על סכומים גדולים באופן אבסולוטי אלא מדובר על סכומים קטנים למדי, ולמעשה הדבר החשוב ביותר הוא פשוט לקבוע מראש מדיניות שתשפר את התקצוב אף על פי שכאן לא מדובר בהגדלת התקצוב אלא בצורה אחרת של חלוקת ההשקעה
ישראל ברזילי:       הדבר החשוב הנוסף נוגע לכך שהתחוללה בעולם ב-30 השנים האחרונות מהפכה אדירה בעניין של מאגרי מידע ותשתיות מידע למחקר בתחומי מדעי הרוח
ישראל ברזילי:  כלומר, כל העניין של המחשוב, של הדיגיטציה וכיו"ב, חולל מהפכה מדעית שלמה, שבישראל, כפי שהבחנו, היא אמנם השפיעה אבל היא כנראה משפיעה פחות מדי, ועדיין חלק ניכר מהמחקר לא התאים את עצמו לעניין הזה המהותי של שינוי התשתיות
ישראל ברזילי:  גם הדבר הזה כרוך בעצם בנקיטת מדיניות של עידוד והכשרה
דוד ראם: אני חייב להוסיף הערה
דוד ראם:  קודם כל, ישראל ברטל הוא גם יושב-ראש תת-הוועדה והוא גם חבר האקדמיה הלאומית למדעים
דוד ראם:  אני האחרון שיחשדו בי שאני לא תומך בהגדלת התשתיות למחקר דיגיטלי, אני בא ממדעי המחשב, אבל אני כן רוצה לומר כאן שזה לא רק זה
דוד ראם:  צריכה להימצא דרך לתמוך בתשתיות של מחקר במדעי הרוח הקלאסיים
דוד ראם:  אני נותן המון פעמים את הדוגמאות הבאות ששמעתי במו אוזניי במו פיהם של אנשים של מישהו שחשב שהמהפכה הצרפתית זה שליאונל מסי עבר מברצלונה לפריז
דוד ראם:  אני שומע, דרך אגב, שהוא חוזר עכשיו
ישראל ברזילי: פרופ' הראל, אתה משכנע את המשוכנעים, בדוח המלא הדבר הזה מוצג ומי כמוך יודע - - -
דוד ראם: למדתי שהישיבות האלה מוקלטות ואנחנו מייעצים
דוד ראם:  מישהו שאל אותי אם תרגום השבעים זה יישומון חדש של גוגל, ומישהו אחר, כששאלתי אותו אם הוא יודע מה זה בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, שאל אותי אם הם בני דודים של הבאבא ברוך או הבאבא בובה
דוד ראם:  אני לא אומר את זה כדי להצחיק, אני אומר את זה כדי לומר, כמו שאתה אמרת, ישראל, שיש מהפכה גדולה בדיגיטציה של מדעי הרוח והרבה חוקרים הולכים לכיוונים האלה, אבל לשבת למשל בספרייה הלאומית ולעבוד בלי דיגיטציה על מסמכים ישנים חשוב לא פחות, ולעשות מחקר בשיטות הקלאסיות במדעי הרוח חשוב לא פחות, וגם בזה צריך למצוא דרך לתמוך
ישראל ברזילי: רק לכן, בתור תוספת וחיזוק לדברים, בדוח המלא – פשוט מקוצר הזמן בחרתי את הנקודות שאפשר היה להציג – אחד משלושת הדברים שאנחנו אומרים שצריך לחזק זה הוראת לשונות, שזה העניין העיקרי שעומד מאחורי הדברים של פרופ' הראל
ישראל ברזילי:  כלומר, ההכשרה דווקא לעיסוק הקלאסי, הפילולוגי היסטורי, אם אתם רוצים, בטקסטים
אלי גולדשמידט: האקדמיה הוציאה דוח ב-2006 שנקרא דוח עתידם של מדעי הרוח
אלי גולדשמידט:  בין השאר בדוח הופיעו המלצות למשל לעשות שנה א' לימודים כלליים שיכללו לימודי מדעי החברה והרוח גם למי שלומד מדעים מדויקים
אלי גולדשמידט:  בפועל, אפשר לעשות את זה אחת לעשור אבל השאלה אם עוקבים גם אחרי מה שקורה ובודקים המלצות, מה קרה להמלצות העבר
דוד ראם: כפי שאמרתי ממש בקצרה, בין דוח א' לדוח ב' ובין דוח ב' לדוח ג' אנחנו עושים גם דוח מעקב, שגם עליו היה אחראי רשף טנא, ושם אנחנו מנסים לעקוב מה מההמלצות נעשה, למה התייחסו, למה בכלל לא ולהמליץ המלצות על גבי ההמלצות הקודמות
ישראל ברזילי: אגב, במציאות כבר מתרחש תהליך כזה בכמה מאוניברסיטאות ישראל של תוכניות מהסוג הזה, הבעיה היא שהיישום שלהן הוא לא בכמות גדולה, לא במידה מספקת, לפחות לפי הבנתנו, וגם לא בצורה שמעמידה את מדעי הרוח במקום יותר מרכזי בתוך המכלול הזה
איימן עודה: תודה רבה, ד"ר ברטל
איימן עודה:  אנחנו צריכים לקיים ישיבה מיוחדת בעניין מדעי הרוח כי מדעים בתפיסה הציבורית זה מדעים מדויקים, אם אתה רואה את כל התמונות הללו פה, כולם שייכים למדעים מדויקים, הראש הולך היישר למדעים מדויקים, אבל מדעי הרוח והחברה הם חלק אינטגרלי מהמדעים ותפקידנו בוועדה הזו למצוא איזון, כי מדעי הרוח הם הרוח של האומה, של העולם כולו
איימן עודה:  לכן אנחנו צריכים למצוא דרך לחזק את הנושא הזה
רשף טנא: פרופ' ליאת איילון תציג את תחום מדעי החברה
ליאת איילון: פרופ' ליאת איילון, בית הספר לעבודה סוציאלית בבר אילן, ואני הייתי אחראית על נושא מדעי החברה בדוח
ליאת איילון:  אז באמת מדעי החברה תופסים חלק ניכר מבחינת הגודל גם בקרב אנשי הסגל וגם בקרב הבוגרים אבל יש ירידה יחסית
ליאת איילון:  הנושאים המרכזיים שצריך להתייחס אליהם הם הנושאים של הכשרה של סטודנטים לתארים מתקדמים
ליאת איילון:  כיום רק 45% מהסטודנטים לדוקטורט במדעי החברה מקבלים מימון, שעומד על ממוצע של 4,000 שקל בחודש, מה שאומר שבעצם רובם לא יכולים להתפנות באמת לעשייה של מחקר
ליאת איילון:       נושא נוסף משמעותי זה הנושא של תשתיות מחקר
ליאת איילון:  המחקר במדעי החברה קצת שינה את הפנים שלו בעשור האחרון, בדיוק כמו במדעי הרוח
ליאת איילון:  יש דרישה לתשתיות פיזיות בסיסיות שדורשות גם תקצוב בצורה אחרת, תוכנות מחשב, מאגרי מידע גדולים וציוד ומכשור מדעי
ליאת איילון:  כולם דורשים תקצוב שהוא קצת שונה ממה שהיה מקובל עד העשור האחרון
ליאת איילון:      נושא נוסף שהוא מאוד משמעותי הוא הנושא של המקום הציבורי של מדעי החברה
ליאת איילון:  לחוקרים היום אין תמרוץ לפרסם בעברית ובעצם למסור את הידע שלהם לקהל הישראלי כי הערכה האקדמית לחוקרים היא על בסיס הפרסומים באנגלית והחשיבה היא גלובלית ולא מקומית
ליאת איילון:       נושא נוסף הוא הספקנות של הציבור בנוגע למקום של מדעי החברה
ליאת איילון:  אם אני אתייחס למהפכה הנוכחית שקורית, אני חושבת שהיא גם כן מחלישה מאוד את היכולת של מדעי החברה להביע ביקורת וחשיבה ביקורתית ובלתי תלויה
רשף טנא: פרופ' מיכל פלדמן מאוניברסיטת תל אביב תדבר על תת הוועדה למדעים מדויקים
מיכה גולדמן: שמי פרופ' מיכל פלדמן, בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב ושימשתי כיושבת-ראש תת הוועדה למדעים מדויקים
דוד ראם: חברת האקדמיה הצעירה לשעבר וגם ליאת
מיכה גולדמן: באופן טבעי המצב במדעים המדויקים הוא לא רע כיוון שהביקוש כמובן מתעשיית ההייטק מאוד גדול ויש צמיחה ניכרת גם באנשי סגל וגם בסטודנטים
מיכה גולדמן:  בחרנו להתמקד בכמה בעיות שזיהינו ושוב אני מתחברת לדברים שאמר פרופ' הראל בהתחלה, שהדוח הזה הוא יחסית חלבי כי הוא נכתב טרום המשבר הנוכחי
מיכה גולדמן:       אז למשל דיברנו על בריחת מוחות לתעשיית ההייטק, וזה לא שאין בריחת מוחות מחוץ לישראל, שזה נושא מאוד כאוב וידוע, וכתוצאה מהמשבר האחרון, מי יודע, אולי נתמודד עם צרה גדולה יותר, אבל אנחנו בדוח מתמקדים בבריחה לתעשיית ההייטק
מיכה גולדמן:  הדבר שזיהינו הוא שיש שמרנות מאוד גדולה ביחס למתן אפשרות לחוקרים ולחוקרות בתחומים של מדעים מדויקים להשתלב במחקר בתעשייה היום, בניגוד לשנים קודמות
מיכה גולדמן:  בשנים האחרונות הרבה מחזית המחקר מתבצעת היום בתוך מעבדות מחקר של החברות הגדולות בתעשייה - - -
איימן עודה: את מכוונת למה שקורה בשנה האחרונה פה בממשלה?
מיכה גולדמן: בדברים הקודמים?
מיכה גולדמן: בהקשר של בריחת המוחות לתעשיית ההייטק – זה לא קשור
מיכה גולדמן:  כשרמזתי לבריחת מוחות שעלולה להיות מהארץ זה כן קשור
מיכה גולדמן:  כן, בהחלט
מיכה גולדמן:  זה כמובן לא קשור דווקא למדעים מדויקים, זה חוצה את כל התחומים
מיכה גולדמן:       אז נדרשת פחות שמרנות ויצירתיות במחשבה על שילוב של מחקר בחזית המדע בין התעשייה לבין האקדמיה
מיכה גולדמן:  זה קשור גם כבר כשאנחנו מסתכלים על השלבים המוקדמים יותר, גם בסגל אבל גם למשוך היום סטודנטים למחקר כשבתעשייה בחוץ מציעים להם משרות כל כך אטרקטיביות בשלב כל כך מוקדם, צריך לתת על זה את הדעת
נירה לאמעי רכלבסקי: למה את מתכוונת בשמרנות רק?
מיכה גולדמן: יש כללים מאוד נוקשים שמאוד מגבילים את החוקרים באקדמיה להשתלב במחקר בחברות בתעשייה מבחינת כמות הזמן שמאפשרים להם להשתלב - - -
נירה לאמעי רכלבסקי: ברמת המל"ג? האוניברסיטאות? באיזו רמה זה?
מיכה גולדמן: בכל הרמות
מיכה גולדמן:  יש כללים מאוד מאוד נוקשים וצריך לתת על זה על הדעת, כמה אנחנו רוצים
מיכה גולדמן:  יכול להיות שהיום, כשהמצב הוא שונה מבחינת היכן מתבצע מחקר רציני ומחקר אפילו בסיסי- - -
נירה לאמעי רכלבסקי: אז לפתחו של מי זה? לפתחן של האוניברסיטאות? של המל"ג? מי יכול לשנות את הכללים האלה?
מיכה גולדמן: אני חושבת שגם וגם, גם לפתחן של האוניברסיטאות וגם ברמה הגדולה של התמריצים, התקצוב והכללים
מיכה גולדמן:       אני אגיד רק ממש בקצרה שתי נקודות נוספות שאני חושבת שהן מאוד רלוונטיות: דבר אחד זה זמן הקמת מעבדות, שזה בהחלט נתון לפתחן של האוניברסיטאות אבל חייב לבוא לידי ביטוי בתמריצים מלמעלה, איך אנחנו יכולים לתת תמריצים לאוניברסיטאות ליצור מעבדות
מיכה גולדמן:  כשהחוקרים שלנו מגיעים מפוסט דוקטורט בחו"ל בדרך כלל לישראל לוקח המון זמן עד שהם מצליחים להקים מעבדות, ביחס לכמות הזמן שזה לוקח במדינות השוואה בעולם
מיכה גולדמן:  אנחנו רואים כמות מאוד גדולה והיא פוגעת בשלב מאוד קריטי של החוקרים שלנו, כשהם מתחילים להשתלב במחקר בישראל
מיכה גולדמן:       אני אגיד כאנקדוטה שמעבר למספרים שכתובים בדוח, ואתם יכולים להתרשם מהם, מה שלא כתוב בדוח זה ההערות המילוליות
מיכה גולדמן:  אנחנו ערכנו סקר בין החוקרים הצעירים וזה היה ממש כאב לב לראות את המילים שהשתמשו בהן, את מפח הנפש שביטאו החוקרים הצעירים בכל העניינים שהם היו צריכים להתעסק בהם בשביל דבר כל כך טריוויאלי של להקים את מעבדת המחקר שלהם
רשף טנא: פרופ' אלי קשת, יושב-ראש תת-הוועדה למדעי החיים והרפואה וחבר אקדמיה, יציג את הממצאים של הוועדה שלו
אלי קשת: אלי קשת, הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית
אלי קשת:  ראשית, מדובר על מדעי החיים והרפואה במשולב משום שמדעי החיים הבסיסיים, המחקר הבסיסי, והמחקר הרפואי קשורים קשר הדוק והמחקר המשולב הזה נעשה חלקו בפקולטות לביולוגיה באוניברסיטאות השונות וחלקו בפקולטה לרפואה
אלי קשת:       נתחיל לציין שאולי ההתקדמויות המרשימות ביותר בעשור האחרון והפרוייקציה לעתיד לבוא הם דווקא במדעי החיים והרפואה בשל הפיתוחים הטכנולוגיים המדהימים שקרו, שמאפשרים עכשיו מחקר ברזולוציות ובצורות שלא חלמנו עליהן לפני שנים מספר, וזה כולל דברים בתחומי הנדסה גנטית, עריכה גנטית, ביג דאטה וכו', מה שהופך את המחקר למאוד מאוד אינטרדיסציפלינרי
אלי קשת:       דא עקא, הגידול והפיתוח בטכנולוגיות האלה מחייב כמובן גם תשתיות חדשות וכרגע קיים חוסר הלימה, שהולך וגדל, בין המשאבים והתשתיות שמוקצות לתחום הזה
אלי קשת:  זה אחד הדברים שהוועדה ראתה לפניה וזה מצוין בדוח באופן כמותי מדויק שמחייב הקצאת משאבים גם בתחום המחקר
אלי קשת:  החלק היחסי של המחקר ממדעי החיים והרפואה הגיע למעל שליש מכל ההקצאות וזה בא לידי ביטוי גם בזכיות בקרן הלאומית למדע
אלי קשת:       אם דיברנו על הקרן הלאומית למדע, ראוי לציין כאן שהקרן הזאת יזמה שתי תוכניות חדשות שהן ייעודיות לנושא של המחקר הרפואי
אלי קשת:  אחת מהן היא התוכנית שנקראת רפואה מותאמת אישית כי היום הטכנולוגיות מאפשרות לעשות רפואה מותאמת אישית
אלי קשת:  התוכנית ארכה 4 שנים והגיעה לסיומה, במקומה עכשיו כנראה תיפתח תוכנית חדשה שנקראת המברי"א, שזה ראשי תיבות שאני לא זוכר בדיוק מהם, אבל פחות או יותר להמשיך באותו רעיון
אלי קשת:       התוכניות האלה, אולי גם בגלל האופי הדיסציפלינרי של המחקר הביו רפואי, מתוך היכרות קרובה עם המערכת, הפרופיל המאפיין את הזוכים במענקים האלה, שהם מענקים גדולים במיוחד, הוא שילוב של חוקר במדע הבסיסי מהמגזר הפרה-קליני, רופא, חוקר מהמרכז הקליני, אנשי הביג דאטה וכו'
אלי קשת:  זו מגמה מבורכת, בדוח המפורט יש גם הצעות יותר קונקרטיות, כמו למשל העניין של איגום משאבים ואיך לתאם אותם יותר, לא ניכנס אליהן
אלי קשת:       הנושא השני שהוועדה הציפה זה הנושא של מחקר שנעשה בידי רופאים עצמם, שזה נושא, אגב, שעלה גם בדוחות קודמים, והוא העובדה שקיים תת מיצוי מאוד מובהק של השתתפות של רופאים חוקרים בנושא
אלי קשת:  אפשר להפריד את זה למעשה לשתי רמות שונות: אחד ברמה של ה-funding, של המימון, שכמו שאמרתי, התוכניות שהזכרנו הן בהחלט צעד מבורך בכיוון הזה; והשני הוא יותר ברמה המערכתית, נושאים שלא קשורים במימון אלא יותר נושאים שקשורים בנושאים כמו ה- protected timeשיש לרופאים, הזדמנויות לעסוק במחקר רפואי
אלי קשת:  בדוח מורכבות כמה המלצות בכיוון הזה
אלי קשת:  זה כמובן מחייב דיון משולב גם של מערכות הבריאות למיניהן
נירה לאמעי רכלבסקי: רציתי לשאול על רופאים חוקרים כי בכנסת ה-23 העלינו, וגם פרופ' נילי כהן העלתה, את הצורך בהגברת האפשרות של רופאים לחקור מחקר בסיסי והבנו אז שיש חסמים
נירה לאמעי רכלבסקי:  אני גם מכירה את זה באופן אישי מחבר מאוד טוב שחזר מחו"ל, בית החולים הבטיח לו כך וכך שעות עבודה וכך וכך שעות מעבדה, בסוף לא מדו בהסכמים האלה ואז הוא מחפש בית חולים אחר שאפשר לחקור בו
נירה לאמעי רכלבסקי:  השאלה היא האם באמת בתי החולים נמצאים כאן בפרונט של הדיון כי בסופו של דבר אני מבינה שאצלם זה מתבצע
נירה לאמעי רכלבסקי:  כשהרופא החוקר חוזר הביתה בסופו של דבר אחרי כמה שנים בחו"ל זה הבית שלו
דוד ראם: אחד הדברים שאני עושה בתור נשיא האקדמיה זה ביקורים באוניברסיטאות ובהרבה מהמכללות ואני מתחיל עכשיו גם סדרה של ביקורים בבתי חולים אוניברסיטאיים
דוד ראם:  זה הנושא שאני אדבר עליו עם הנהלות בתי החולים
דוד ראם:  אנחנו ללא שיניים, אנחנו לא יכולים לאכוף את זה
דוד ראם:  השפעה שכן יש לאקדמיה הלאומית בעקיפין היא על הקרן הלאומית למדע
דוד ראם:  הוזכרו פה התוכניות שקשורות לרפואה – הקרן הלאומית למדע היא לא חלק מהאקדמיה למדעים, היא נוסדה ע"י האקדמיה לפני שנים, אבל כמו הספרייה הלאומית, נשיא האקדמיה הוא גם יושב-ראש המועצה העליונה של הקרן הלאומית למדע אז ישנה השפעה גם על הוועדה המדעית של הקרן
דוד ראם:  אני מאוד שמח על התוכניות האלה שקורות בקרן הלאומית וכן, אנחנו מודעים לעניין הזה ואנחנו נעשה את מה שאנחנו יכולים לעשות
איימן עודה: חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה
עופר כסיף: קודם כל, תודה רבה על הדיון החשוב הזה ותודה לכל המשתתפים
עופר כסיף:  שני דברים שאני רוצה לומר: דבר ראשון, אני מסתכל – לא שלא ידעתי את זה, זה כבר לפני שנים – בכאב לב על מה שמתרחש במדעי הרוח והחברה
עופר כסיף:  אני רואה בזה קריסה
עופר כסיף:  לא פחות מקריסה
עופר כסיף:  יש לזה כמה סיבות, אין לי את הזמן להיכנס אליהן אבל בשורה התחתונה אני מטיל את האחריות על הממשלות, לא רק הממשלה הנוכחית אלא ממשלות כבר הרבה מאוד שנים, שחוטאות בשני דברים שקשורים: חטא אחד זה התקצוב, תקצוב לא מגיע למדעי הרוח והחברה כמעט בהשוואה לתחומים אחרים
עופר כסיף:       זה מתחבר לדבר השני, מדוע התקצוב הוא יותר נמוך? משום שבמדעי הרוח והחברה, בחלק גדול מהמקצועות, עוסקים במחשבה עצמאית, בספקנות, בביקורת, רחמנא לצלן, ואיך אני אומר בעדינות? בשנים האחרונות היו פה כמה ממשלות, והנוכחית אולי בולטת במיוחד, שלא מאוד אוהבות ביקורת ולא מאוד אוהבות ספקנות
עופר כסיף:  לכן מדעים כמו מדעי הרוח והחברה, כפי שהצגתי אותם בצורה כמובן מאוד מאוד פשטנית במסגרת המגבלות, למה לממן אותם? אני אעשה פרפראזה למשהו שמישהי אמרה פעם על התקשורת: אם אי אפשר לשלוט בהם אז למה צריך אותם? אותו דבר לגבי האקדמיה
עופר כסיף:       זה מזכיר לי שאני עדיין נתקל, דרך אגב, בוויכוח האם הסיפור של צינור הדם של פרופ' חנני זו אגדה אורבנית או סיפור אמיתי, אז אם מישהו יודע להגיד לי אני אשמח
עופר כסיף:  למי שלא מכיר, בתחילת שנות ה-60', כשפרופ' חיים חנני היינריך, מתמטיקאי בטכניון, מונה להיות משנה לנשיא הטכניון, רצה להכניס לימודי הומניסטיקה לטכניון ולא רצו לתת לו, אמרו: מה פתאום? מה הקשר? ואז הוא הטיל על הסטודנטים שלו פרויקט להכין צינור להעברת דם מאשדוד לאילת
עופר כסיף:  הוא קיבל את התרגילים המוכנים, ואף אחד לא שאל: למה? מאיפה מביאים כאלה כמויות של דם? למה צריך? וכו'
עופר כסיף:  הוא בא להנהלת הטכניון ואמר להם: זה מה שקורה כשאין לימודים הומניסטיים, ואז לימודים הומניסטיים אושרו
עופר כסיף:  זה הסיפור איך נולדו לימודים הומניסטיים גם בטכניון
עופר כסיף:  שוב, אגדה אורבנית, סיפור אמיתי – לא יודע, אבל נסכים שהוא סיפור טוב
עופר כסיף:       לצערי, היום, אם אני אמשיך את זה כמטאפורה, לא כל כך מטריד את הממשלה שיהיה צינור דם
עופר כסיף:  אני לא אשאל מאיפה הוא יגיע כי התשובה היא דווקא כן ברורה, אבל בכל אופן זה מעיד על החשיבות העצומה של לימודים הומניסטיים, ואני כולל בתוך זה רוח וחברה, עם כל ההבדלים
עופר כסיף:  זה דבר אחד שרציתי לפנות פה לוועדה וגם לאקדמיה למדעים כדי באמת לנסות לעשות הכול, ואני כמובן גם אשמח לתרום לכך ככל יכולתי
עופר כסיף:       הדבר השני שרציתי לעלות, שהוא מאוד מאוד משמעותי, זו ההנגשה של מאגרי מידע וחומר ארכיוני
עופר כסיף:  אנחנו יודעים שבתחומים מסוימים יש בעצם איסור חשיפה בצורה שהיא לחלוטין לא הגיונית
עופר כסיף:  היא מונעת מחקר
עופר כסיף:  אני אתן לכם שתי דוגמאות: דוגמה אחת שאני מכיר היטב מידידי, שאולי חלקכם מכירים, חוקר בשם אדם רז שחוקר תופעות שהתרחשו ב-1948, וגם אחרי – בטבח כפר קאסם הוא גם עסק וכן הלאה – יש עדיין ארכיונים שיש בהם חומרים שהמדינה לא מאפשרת לחוקרים להגיע אליהם
עופר כסיף:       אם מישהו תוהה מדוע אני אביא לכם ציטוט שנשלח לי היום מארכיאולוג, חוקר בעמותת "עמק השווה", הוא גם מבית ספר לארכיאולוגיה באוניברסיטת תל אביב, שפנה למנהל האזרחי בשטחים הכבושים כדי להעביר לו נתונים על חפירות ארכיאולוגיות שם, הוא קיבל תשובה מהמנהל האזרחי שמסרבים להעביר לו את הנתונים משום – שימו לב, אני מצטט – שזה עשוי לפגוע ביחסי החוץ של מדינת ישראל
עופר כסיף:  איפה נשמע שיהיו מגבלות על מחקר מדעי, בין השאר באמצעות חסימת מידע ארכיוני דיגיטלי וכן הלאה, משום שיש אינטרסים פוליטיים, כולל על חומר מלפני 75 שנים? זה דבר שהוא אנטי-דמוקרטי בעליל והוא בוודאי ובוודאי אנטי-אקדמי בעליל
עופר כסיף:      לכן אני פה לידידי, חבר הכנסת עודה, יושב-ראש הוועדה, וגם לאקדמיה הלאומית למדעים, עד כמה שתוכלו לתרום בעניין, לפעול לפתיחה של כל הארכיונים ושל כל החומרים שאין סיבה מוצדקת להמשך סגירתם
עופר כסיף:  זה חלק ממחקר אקדמי ראוי
איימן עודה: תודה רבה, חבר הכנסת עופר כסיף
איימן עודה:  בבקשה להמשיך
רשף טנא: רציתי להעיר ביחס למחקר הרפואי אבל למען קיצור הזמן אני אעבור ישר לנושא המכללות
רשף טנא:  המכללות תופסות, כפי שאתם יודעים, חלק נכבד מבעלי תואר ראשון במדינת ישראל והמספרים עולים גם למקבלי תואר שני ושלישי
רשף טנא:  תואר שלישי אי אפשר לעשות במכללות ותואר שני יש מספר מכללות שמקבלות היתר לעשות, אבל אז מה שקורה זה שבוגרי המכללות פונים לאוניברסיטאות וכיום כ-20% מתלמידי הדוקטורט באוניברסיטאות באים מהמכללות
רשף טנא:  זה אומר שיש לנו כביכול, וזה החשש, סטודנטים שיהיה להם פער ידע לעומת הסטודנטים שלומדים את התואר הראשון באוניברסיטאות
רשף טנא:  לכן אנחנו חושבים שיש מקום לאפשר לחוקרים במכללות לעסוק במחקר כדי להביא להם את קידמת המחקר המדעי לסטודנטים שלהן
איימן עודה: זה חשוב מאוד וכוועדה אנחנו נאמץ את הבקשה הצודקת הזו ונלמד איך לקדם אותה יחד
רשף טנא: אנחנו רואים גם שיש יותר ויותר מחקרים שמפורסמים ע"י חוקרי המכללות חרף העובדה שהתפקיד שלהם הוא בעיקר הוראתי
רשף טנא:  למרות זאת יש לא מעט חוקרים בתוך המכללות שמקדישים את סופי השבוע וכמעט את כל זמנם הפרטי למחקר מדעי ואנחנו רואים בשורה של שטחים מחקרים מתקדמים שבאים מהמכללות
רשף טנא:  אנחנו חושבים שלמכללות צריך להיות תפקיד יותר גדול במחקר שימושי מהאוניברסיטאות ולכך הן גם בנויות – הן בנויות ברובן לייצר בוגרים שיוכלו להשתלב בתעשייה הישראלית
רשף טנא:  לכן החוקרים שם מתאימים גם למחקר שימושי, שהוא לא מתמלא מספיק, או אין מספיק ממנו, בתוך האוניברסיטאות, ואולי טוב שכך
רשף טנא:      לכן אנחנו ממליצים שורה של המלצות שיאפשרו לחוקרים במכללות לעסוק במחקר
רשף טנא:  אנחנו לא רוצים לשבור את הכלים, אבל דבר ראשון שאנחנו חושבים זה שצריך לסייע לחוקרים ע"י הקמת רשויות מחקר במכללות
רשף טנא:  רשות מחקר זה אותו גוף שמסייע לחוקר למלא את כל הטפסים ולעמוד בכל הדרישות, כי הדרישות היום של קרנות מחקר כאשר אתה רוצה לפנות למחקר הן עצומות ביחס למידע שנדרש לספק ואת זה רשות המחקר צריכה לספק
רשף טנא:       בתור חוקר במכון ויצמן, אם יש לי בעיה של חוסר מידע בנושא תקציבי או בנושא של שיתופי פעולה, מיד אני פונה לרשות המחקר והם מסייעים לי
רשף טנא:  רשויות מחקר כאלו כמעט לא קיימות במכללות וצריך למצוא את המנגנון לאפשר לחוקרים במכללות להיות שווי ערך לחוקרים באוניברסיטאות, למשל כשפונים לקהילה האירופית
רשף טנא:  כשפונים לקהילה האירופית אנחנו יודעים שבמחקר שימושי יש לנו חסר גדול בקהילה האירופית, בעיקר בקונסורציומים, ושם מקומם של חוקרים במכללות היה יכול להיות מצוין אם היו מאפשרים להם להקים רשויות מחקר שיסייעו להם בהגשת כל הטפסים וכל הנתונים שצריך להגיש למחקרים האלו
טל חסדאי-ריפא: אני אשמח לתקן – יש רשות מחקר בכל מכללה בישראל, זה לא כל כך מדויק
טל חסדאי-ריפא:  אם הדוח הזה היה נכתב בשיתוף פעולה יחד עם המכללות אולי היה אפשר להציף את הסוגיה הזו
טל חסדאי-ריפא:  שמי טל, אני מפורום ראשי רשויות המחקר במכללות וראש רשות המחקר בבצלאל, אז כמעט בכל מכללה בישראל יש רשות מחקר, היא מנסה לתמוך כמה שאפשר למרות שאין תקצוב
טל חסדאי-ריפא:  אנחנו לא מקבלים תקצוב על הפעילות המחקרית שלנו
טל חסדאי-ריפא:       כמו שנאמר בצדק, החוקרים עושים זאת על זמנם הפרטי, ללא כל שכר, ללא כל תמיכה, ללא כל תמורה, ולכן, בהקשר לנתונים שמוצגים כאן על הפעילות שמתקיימת במכללות, צריך לזכור שהיא נעשית במסגרת העובדה שאין שום תמיכה ואין שום מסגרת לעשייה הזאת
טל חסדאי-ריפא:  אז צריכים להתייחס ליחסים והפרופורציות מתוך העובדה שאין תקצוב לסוגיה הזו בכלל, הכול נעשה על זמנם הפרטי של החוקרות והחוקרים במכללות
איימן עודה: תודה רבה על ההערה
איימן עודה:  פרופ' הראל מבקש להגיב או להעיר
דוד ראם: שתי הערות קצרות
דוד ראם:  קודם כל, אני מאוד מאוד מברך על הפרק הזה בדוח שלנו
דוד ראם:  המכללות הן חשובות
דוד ראם:  הזכרתי קודם בהקשר אחר שאני מבקר במכללות, השבוע אני מבקר בבצלאל, דרך אגב
דוד ראם:  אני רואה בדיוק את מה שאתה אומר, יש רשויות מחקר, יש חוקרים שעושים עבודה טובה מאוד, והדוח שלנו ממליץ להרים את הדבר הזה ולהציף אותו
דוד ראם:  אבל אסור לזרוק את המים עם התינוק בלי המים ובלי התינוק
דוד ראם:  זאת לא סיבה למנות בתור סגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה איש מכללה
דוד ראם:  הדבר הזה הוא מאוד מאוד מסוכן
דוד ראם:  אני אומר את זה יום לפני ההצבעה
עופר כסיף: היא גם לא מתוקצבת, אגב
דוד ראם: אני לא רוצה להיכנס לפרטים, אני רק אומר במסגרת התפקיד שאני לוקח על עצמי יותר מפעם אחת בחודשים האחרונים, להתריע – ואני רואה את זה בתור חלק מהתפקיד של האקדמיה, לייעץ לממשלה – זה לא רק דוח, קצת חלבי אמנם הפעם
דוד ראם:  אני ישבתי במל"ג במשך שנה או שנתיים בשנות ה-80', שר החינוך היה יצחק נבון, אתם רוצים לנחש מי היה סגן יושב-ראש המל"ג? השופט משה לנדוי
דוד ראם:  אז היה מקובל ששופט בכיר, מאושיות בתי המשפט, היה יושב שם, היום להגיד שופט זה בכלל מסוכן
דוד ראם:  כעבור כמה שנים זה הפך להיות איש בכיר, חוקר מדופלם וידען, בעל ניסיון ניהולי באחת מאוניברסיטאות המחקר
דוד ראם:      אני לא יודע על האיש הזה שעומדים למנות אותו מחר הרבה, יכול להיות שהוא איש טוב, יכול להיות שהוא יעשה עבודה טובה, אבל על פניו – והשר הוא היושב-ראש אבל האדם שמניף את הכול זה סגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, שהוא בעיקרון גם במובן מסוים שולט בוות"ת, למרות שלוות"ת יש תפקיד קצת אחר – למנות איש כזה לעמוד בראש המערך, שמחליט החלטות לגבי תוכניות לימודים, הקמת אוניברסיטאות ומכללות, מחקר, תקציבים, זה גובל בשערורייה
דוד ראם:       אמרתי בהזדמנות אחרת אצלך בוועדה, חבר הכנסת עודה, שאני הראשון שאקפוץ משמחה על השולחן – לא מעבר לשולחן, זה רק בוועדת החוקה – אם יוכח שאני טועה, אבל אני מתריע
דוד ראם:  אני מאוד מאוד מקווה שזאת לא תהיה הבחירה
דוד ראם:  מלחמה אחת עם השר קיש כבר הייתה לי על הספרייה הלאומית, אני לא רוצה להיכנס איתו לקרב נוסף
איימן עודה: תודה רבה, פרופ' הראל
איימן עודה:  פרופ' מונא מארון, סגנית נשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת חיפה ונציגת ועד ראשי האוניברסיטאות, בבקשה
מונא מארון: שלום, אדוני יושב-הראש, חבר הכנסת איימן עודה, קודם כל תרשה לי לברך אותך על ראשות הוועדה החשובה הזאת, אם לא החשובה ביותר
מונא מארון:  אני רוצה רק לחזק את הדברים שאמר פרופ' הראל בקשר למינוי המתעד להיות במל"ג
מונא מארון:  אנחנו רואים כרגע מי שנמצאת בראש סיו"ר מל"ג, פרופ' עידית תשובה, אחת המדעניות המצוינות במדינת ישראל
מונא מארון:      שמי פרופ' מונא מארון, נוירו-ביולוגית מאוניברסיטת חיפה
מונא מארון:  אני מאוד מתרגשת ונרגשת להיות בת החברה הערבית ונציגת ור"ה בדיון היום
מונא מארון:  היום אני סגנית הנשיא למחקר ופיתוח של אוניברסיטת חיפה אך חשוב לדיון הזה, עד לפני מספר חודשים הייתי חברת ות"ת, הוועדה לתכנון ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה, סיימתי קדנציה מלאה של 6 שנים
מונא מארון:       בוות"ת הצלחנו לעשות את האיזון בין קידום מחקר מצוין, השקעה בהון האנושי, לבין הנגשת ההשכלה הגבוהה לאוכלוסיות חלשות ומוחלשות
מונא מארון:  היום יש הוכחות ואני מאמינה שאין סתירה בין מצוינות אקדמית להנגשת ההשכלה הגבוהה
מונא מארון:  הם יכולים והם חייבים ללכת יד ביד
מונא מארון:  את ההצלחות האלה אפשר לראות בשילוב האוכלוסייה הערבית באקדמיה – אני מתקנת את מה שנאמר לפני כמה שנים והאמירה שלי היא שהערבים נוהרים לקמפוסים – בשילוב דור ראשון של השכלה גבוהה ובמאמץ שנעשה לשלב יוצאי אתיופיה וחרדים
מונא מארון:  נשיא הרווארד אמר ש-diversity היא מפתח למצוינות