GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהר גבירצמן:  כל הדברים האלה זה סכומים מצחיקים ואנחנו צריכים מחקר, אנחנו צריכים כמה מיליונים בודדים לשנה כדי לעשות את המחקר ברמה הכי הכי גבוהה
זהר גבירצמן:  ביחס לסלילת כבישים, לבניית תשתיות זה כלום, שם מדברים מיליארדים, פה על מיליונים בודדים
זהר גבירצמן:       אותו דבר פה, עשרה תקנים חדשים, 13 מיליון שקל להקמה ועוד שני מיליון לשנה ועוד סקרים חדשים, אלה הסכומים שדיברנו
זהר גבירצמן:  במונחים של תשתיות זה כלום, במונחים של מחקר זה הרבה
זהר גבירצמן:  אנחנו לא יכולים לשאת את זה ברגע שכל תקציב המכון הפנוי לפעולות הוא 13 מיליון שקל
איימן עודה: השר אקוניס מנסה לעזור?
זהר גבירצמן: לא נפגשנו עם שר המדע בעניין הזה, זה יצא ממשרד האנרגיה
איימן עודה: אתם רוצים שאני אקבע פגישה שאני אדבר איתו ושתפגשו אותו?
זהר גבירצמן: אפשר, אנחנו נצטרך לתאם את זה יחד עם שר האנרגיה, עם משרד האנרגיה, אבל בשמחה, למה לא? הוא שר המדע
איימן עודה: הוא לא צריך לדחוף גם בשביל שזה יתממש?
זהר גבירצמן: אני חושב שכן
זהר גבירצמן:  שוב, אנחנו חוזרים לשאלת הבסיס, מכון מחקר ממשלתי, מה הסביבה שהוא מדבר איתה
זהר גבירצמן:  יש לנו את האבא שלנו, שזה משרד האנרגיה, שאנחנו יחידת סמך שלו
איימן עודה: זה לא המדע?
זהר גבירצמן: לא, אנחנו אנרגיה, כי רוב המחקר לפני שנים היה אנרגיה
זהר גבירצמן:  יש לנו הגנת הסביבה, שאנחנו מדברים איתם בהרבה מובנים
זהר גבירצמן:  יש לנו את הוועדה לתשתיות לאומיות, מינהל התכנון, שהוא במשרד הפנים, יושב איתנו ומאוד רלוונטי לנו, ומדע, בכל הדברים של פיתוח, בהחלט
קריאה: זה גם קשור לאקלים
איילת חאקימיאן: בחלק הזה אתם צריכים את משרד האנרגיה
קריאה: אבל המחקר והפיתוח, גם המדע
איימן עודה: תגיד לי בבקשה, כמה ערבים עובדים אצלכם? בבניין הזה
חיים ביטון: בבניין הזה יש ארבעה עובדים
חיים ביטון:  צריך לציין שאנחנו מפרסמים מכרזים מיועדים לבני העדה הערבית, ספציפית, פעם אחר פעם אחר פעם ואנחנו לא מצליחים לגייס
חיים ביטון:  הם יותר מצפון הארץ, הם לא רוצים לבוא לירושלים, התחום של גיאולוגיה כנראה – כשניסינו לבדוק למה זה קורה, למה אנחנו לא מצליחים לעמוד ביעד, יש יעד ממשלתי ואנחנו כל הזמן על זה, מפרסמים ומנסים ולא כל כך מצליחים
זהר גבירצמן: היה לנו בחור מהצפון, חמד של בחור, אהבנו אותו, הוא עלה על מכרז ממשלתי במקום אחר
זהר גבירצמן:  הוא עבר, לאיזה משרד?
חיים ביטון: בצפון, רשות המים
איימן עודה: איך קוראים לו?
זהר גבירצמן: איאד סוויד
איימן עודה: אתם יודעים מאיזה כפר? עילבון?
זהר גבירצמן: לא, הוא בדואי, אני חושב
איימן עודה: סואעד
זהר גבירצמן: יש לנו שלוש אוכלוסיות פה, יש לנו חוקרים, שזה PHD בגיאולוגיה, אני לא חושב שנתקלתי בהרבה שנים שאני בקהילה במישהו שהוא מבני המיעוטים בארץ שלמד גיאולוגיה, מעט מאוד
איימן עודה: מוזר
זהר גבירצמן: כי אני חושב שתמצא אותם יותר במדעי המחשב, הייטק, משפטים, רפואה
זהר גבירצמן:  הבת שלי לומדת רפואה, יש הרבה, אני יודע
זהר גבירצמן:  זה אחת
זהר גבירצמן:  שתיים, גם תומכי המחקר, שיש להם תואר ראשון או שני בגיאולוגיה, אנחנו מתקשים למצוא
זהר גבירצמן:  עכשיו מצאנו את סברי, הוא הצטרף אלינו לפני חצי שנה, שנה
זהר גבירצמן:  מצאנו
איימן עודה: שם משפחה?
זהר גבירצמן: עליאן
איימן עודה: שפרעם אולי
זהר גבירצמן: הוא גר בירושלים היום, אני לא יודע מה המקור שלו
איימן עודה: כן, בית צפאפא
איימן עודה:  יש משפחה גדולה שם
זהר גבירצמן: והמִנהלות, זה נראה לי שיותר סיכוי כי המנהלות מתחלפים כל שנתיים-שלוש, הם עולים על מכרזים ומתחלפים
זהר גבירצמן:  כל הזמן הם מתקדמים בשירות המדינה לעוד מכרזים
זהר גבירצמן:  חיפשנו
חיים ביטון: עכשיו יש מכרז באוויר שמתגלגל כבר כמה זמן ואין מתמודדים עליו
קריאה: זה לימודי גיאולוגיה או שזה תחת גיאוגרפיה?
זהר גבירצמן: פה באוניברסיטה העברית יש מדעי כדור הארץ, שזה גיאולוגיה, גיאוגרפיה פיזית, מדעי האטמוספרה, הכול ביחד, אוקיאנוגרפיה
זהר גבירצמן:  אנחנו רק גיאולוגיה, המכון הגיאולוגי זה רק גיאולוגיה
קריאה: לא, אני יודע, אני מתכוון באוניברסיטאות
זהר גבירצמן: באוניברסיטה, תלוי באיזה
זהר גבירצמן:  בתל אביב לומדים גיאופיזיקה, שזה קרוב אלינו, לא ממש
קריאה: כן, היה בחור שם, עלי ג'יהאד, שלמד גיאופיזיקה
זהר גבירצמן: אבל הגיאופיזיקה, רובם הולכים להייטק, המכרזים שלנו זה מכרזים של מדינה
זהר גבירצמן:  אני רוצה רק להגיד לכם משהו אחרון בנושא האופי של המכון הגיאולוגי
זהר גבירצמן:  אמרתי לכם ככה, משאבי טבע וסיכוני טבע זה הנושאים שלנו
זהר גבירצמן:  אני אמרתי לעובדים כשנכנסתי לתפקיד, כמו מגדל אייפל, יש לנו ארבע רגליים, שתיים זה הנושאים שאנחנו עוסקים בהם ושתיים זה קשור להון האנושי
זהר גבירצמן:       אני רוצה להגיד משהו על המקצועיות ועל הרוח הארגונית כי אני חושב שאנחנו באמת פינה מיוחדת בשירות המדינה
זהר גבירצמן:  נציב שירות המדינה שהיה פה אמר לנו: אתם פנינה בשירות המדינה, והוא מכיר את שירות המדינה, אני אגיד לכם למה
זהר גבירצמן:  אחת, מקצועיות
זהר גבירצמן:  אם לא נהיה הכי מקצועיים ברמה הכי גבוהה, כשלממשלה תהיה בעיה היא לא תיקח אותנו
זהר גבירצמן:  נניח היה סיפור של הגז, לקחו ועדת ששינסקי, לא לקחו מכון מחקר ממשלתי במשרד הכלכלה, לקחו פרופסור באוניברסיטה שעוסק בזה
זהר גבירצמן:  אם יש שאלה גדולה לוקחים ועדת מומחים מחוץ לארץ
זהר גבירצמן:  למה ברעידות אדמה ובים המלח רק מכון גיאולוגי? כי המכון הגיאולוגי זה הגוף שמרכז את כל המידע ומשקיע את כוח האדם ואת האנרגיה בזה
זהר גבירצמן:       אם אנחנו לא נהיה מקצועיים ברמה הכי גבוהה אנחנו לא נקיים את הייעוד שלנו
זהר גבירצמן:  איך אנחנו נהיה מקצועיים ברמה הכי גבוהה? רק על ידי קשר עם האוניברסיטאות
זהר גבירצמן:  כי אם אתה לוקח מכון מחקר ואתה לוקח בן אדם שגמר PHD והוא מתחיל לחקור בגיל 38, אחרי דוקטורט ופוסט דוקטורט בחוץ לארץ, והוא עכשיו מגיל 38 עד 67 אין לו קשר עם המחקר, הוא נשאר עם הידע שלו
זהר גבירצמן:  אצלנו כל הזמן אנחנו מקיימים קשר עם האוניברסיטה, בכל רגע נתון יש לנו 45 סטודנטים למאסטר ודוקטורט
זהר גבירצמן:       אגב, לי יש סטודנט לדוקטורט שהוא בחור ערבי, ראווי דאוד מהגליל
זהר גבירצמן:  הוא עשה לנו סיור עכשיו בגליל, נפלא
זהר גבירצמן:  פתאום נזכרתי שאצלי יש
איימן עודה: כפר יאסיף?
זהר גבירצמן: אני לא בטוח, אבל הוא מאחד האזורים, הוא גם עבד באזור שם של בענה, ראמה, במצוק הגדול שעולה למירון
זהר גבירצמן:       אז אנחנו צריכים סטודנטים
זהר גבירצמן:  בכל רגע נתון יש לנו 45 סטודנטים לדוקטורט שיש להם מנחה אחד פה ומנחה אחד באוניברסיטה
זהר גבירצמן:  שתיים, רוח ארגונית
זהר גבירצמן:  אנחנו עובדי מדינה, אנחנו כולנו יודעים שלעובד מדינה יש קביעות
זהר גבירצמן:  פה זה לא רק עובד מדינה, זה חצי אקדמיה, אני בתפקיד שלי כל ארבע שנים או שש שנים מתחלף
זהר גבירצמן:  כל מנהלי האגפים, ארבע שנים, חמש שנים, מתחלפים
זהר גבירצמן:  החוקר יושב פה, הוא קצת חוקר, הוא מנהל את החברים שלו ואז הוא חוזר להיות חוקר
זהר גבירצמן:  אין היררכיה, אין פה מנהל
זהר גבירצמן:  כל הזמן רוטציה, כל הניהול פה הוא רוטציוני, כמו באוניברסיטה
קריאה: באמצעות מכרז כמובן, כן?
איילת חאקימיאן: אבל זה לא אופייני
זהר גבירצמן: זה מה שאני אומר, זה מכון מחקר חצי אקדמי
זהר גבירצמן:  אין פה אף אחד שיושב על עמדת כוח 20 שנה
איילת חאקימיאן: זה מאוד בריא לארגון
זהר גבירצמן: זה טוב לארגון, מצד שני אין היררכיה
זהר גבירצמן:  החוקר שהוא יכול לעשות והמנהל אומר לו ככה, הוא יכול לעשות מה שבראש שלו
זהר גבירצמן:  אני לא מתלונן, אנחנו אוהבים את זה, אבל הדרך היחידה של מנהלים איכשהו להכתיב כיווני מחקר זה על ידי מנהיגות מקצועית, אנחנו קוראים לזה רוח ארגונית
זהר גבירצמן:  כי ברגע שאנחנו אומרים לאנשים: תראו את החבר'ה האלה מתרועה, אחד אחד, זה שליחות, זה תחושה, הוא עושה משהו חדש, הביאו מערכת התרעה למדינת ישראל, יש מעט מאוד מדינות בעולם שיש את זה
זהר גבירצמן:  שלחנו לקליפורניה והוא חזר ויש צוות שלם שעובד בזה והמנהלה ותומכי מחקר וכולם, זו תחושת שליחות
זהר גבירצמן:  זו הדרך היחידה שלנו
זהר גבירצמן:       אז המקצועיות ואיזה שהיא תחושת עבודת צוות
זהר גבירצמן:  אנחנו לא לוקחים, כמו באקדמיה, איזה גאון כזה שיודע, אנחנו צריכים בעבודת צוות באנשים והמנהיגות של המנהלים זה מנהיגות מקצועית וזה יוצר לנו איזה שהיא שמורת טבע
איילת חאקימיאן: אנחנו בתוך האוניברסיטה?
זהר גבירצמן: לא, האוניברסיטה היא פה למעלה, יש לנו מעלית, אנחנו נכנסים למעלית, לוחצים על הכפתור ויוצאים לבית בלגיה ואז אנחנו בקמפוס
זהר גבירצמן:  יש לנו סטודנטים, אני עצמי מלמד באוניברסיטה, אבל אנחנו עובדי מדינה, אנחנו לא קשורים לאוניברסיטה בכלל, אבל אנחנו ניזונים
איילת חאקימיאן: ניזונים ומזינים גם
זהר גבירצמן: נכון, יש לנו תחומים גדולים שאנחנו מוליכים וחשוב מאוד מכוני מחקר ממשלתיים, זו הערובה היחידה שהמדינה מכתיבה תחומי מחקר והיא לא רק לוקחת מיקור חוץ למחקר, זה לא הולך
איימן עודה: תודה רבה לך, תודה רבה לכם
איימן עודה:  למדנו הרבה הרבה הרבה ואני מקווה מפה - - -
עדן לומרמן: יש לנו שלוש מסקנות, אני חושבת
עדן לומרמן:  הראשונה, דיון בוועדה לחיבור תשתיות קריטיות למערכת תרועה, למשל רכבות ומפעלים לחומרים מסוכנים
זהר גבירצמן: את צריכה גם לערב את ועדת ההיגוי לרעידות אדמה שברח"ל
זהר גבירצמן:  ראש רח"ל זה תת אלוף במילואים יורם לרדו, מנהל הוועדה זה אמיר יהב
עדן לומרמן: השני זה סיור בים המלח, שדיברנו עם פרופ' נדב לנסקי וד"ר לירן בן משה שיסבירו לנו על ים המלח במטרה לפתוח את השבילים לתיירות
זהר גבירצמן: זה צריך לדחוף את משרד התיירות, אנחנו מנסים, לא מצליחים
זהר גבירצמן:  הכול זו שאלה של ביטוח ואנחנו אומרים להם, אם את ילוסטון פארק, שמישהו נופל לתוך מים רותחים של גופרית, האמריקאים מצליחים לעשות שביל ותיירים הולכים שם ולא מפחדים, אפשר לפתור את בעיות הביטוח
קריאה: לגבי ים המלח יש את ועדת ההיגוי לים המלח, הגנ"ס, המשרד להגנת הסביבה
זהר גבירצמן: ים המלח, אז יש הרבה מאוד גופים
עדן לומרמן: והשלישי זה קידום מיזם אגירת פחמן דו חמצני בקרקע וזה נעשה דרך אקוניס וכץ וגם אולי נוכל לעשות דיון בוועדה כדי לקדם את הנושא הזה
זהר גבירצמן: כן, זה דבר מאוד מרכזי של משרד האנרגיה
איילת חאקימיאן: אם השנה כבר פספסתם את התקציב, מה קורה?
זהר גבירצמן: אנחנו התחלנו כבר בכספי משרד האנרגיה, פרויקט חלוץ התחלנו
שרית קליבנסקי: הצלחנו להשיג קצת, חלק קטנצ'יק מהתקציב הגדול שנדרש ואז אנחנו כן נתקדם עם מחקרים
חיים ביטון: יעד רביעי, תעזרו לנו למצוא עובדים מבני העדה הערבית
איימן עודה: מה זה העדה הערבית? יש עוד עדה ששמה ערבית? ערבים, כן, החברה הערבית
איימן עודה:  ומה עם העדה היהודית במדינת ישראל? אנחנו העדה היחידה?
זהר גבירצמן: לא, הוא מדבר כמו הנציבות
איימן עודה: וגם אם יש מכרז, משהו, תעבירו לנו
חיים ביטון: יש עכשיו, אני אעביר לך
חיים ביטון:  יש עכשיו מכרז שמחפשים אנשים, עכשיו קיים
זהר גבירצמן: תומכי מחקר
איימן עודה: תן לנו לבדוק
קריאה: גם דיברנו על העדכון שבין המידע שיש לכם והאם ואיך זה מועבר לשאר הרשויות והמשרדים
זהר גבירצמן: רעידות אדמה, התרעה
זהר גבירצמן:  רשמת את זה, לחבר
עדן לומרמן: כן, תשתיות קריטיות
איימן עודה: תודה רבה לכם, ממש ממש תודה
איימן עודה: שלום לכולם, היום ה-1 במאי, יום שמבטא ערכים נעלים, אבל, לצערי הרב, זה כבר לא כמו שזה היה בשנות ה-50' וה-60' בישראל, יום שבתון, יום של הפגנות ואמירות מאוד ברורות למען צדק חברתי
איימן עודה:  יש דברים טובים שצריך להחזירם ולחזקם על מנת שיהיה פה יותר שוויון
איימן עודה:  היום אנו פותחים את כנס הקיץ של הכנסת, אני מאחל כנס פורה ושנצליח לעצור את ההפיכה המשטרית בצורה סופית ולהגיע לדמוקרטיה אמיתית לכולם, לכל האזרחים ולשני העמים
איימן עודה:       חברות וחברים, נושא הישיבה היום הוא דוח מצב המדע בישראל
איימן עודה:  לפי חוק האקדמיה הלאומית למדע מחויבת האקדמיה פעם בשלוש שנים להציג בפני ועדת המדע והטכנולוגיה סקירה על מצב המדע והמחקר בישראל
איימן עודה:  מסקירה ראשונית של הדוח – וזה גם משהו ששמענו כבר בכמה וכמה דיונים שקיימנו בוועדה – עולה כי ישנו מחסור ניכר במשאבים ממשלתיים במחקר ופיתוח ובתשתיות מחקר
איימן עודה:  המחסור הזה משפיע על המחקר והמדע בכמה דרכים משמעותיות עליהן נשמע בדוח
איימן עודה:  כמו כן, ניכר כי מדעי הרוח והחברה נמצאים במשבר עמוק, נושא הקרוב ללבי
איימן עודה:       נמצאים אתנו כאן נציגים של האקדמיה למדעים, בכירי אקדמיה ומחקר, ברוכים הבאים
איימן עודה:  אנחנו תמיד שמחים שאתם כאן אתנו
איימן עודה:  אני גם רוצה לחזק את ידי הסגל האקדמי ששובת היום במחאה על המבוי הסתום במשא ומתן על הסכמי השכר
איימן עודה:  אני רוצה גם לחזק את ידיהם של עובדי הסגל הזוטר, שגם הם נאבקים מאבק ארוך שנים
איימן עודה:  אנחנו גם מציינים היום את ה-1 במאי, חג הפועלים
איימן עודה:  לצערנו, במקום לדאוג לחיים עצמם, להקדיש תקציבים לאוניברסיטאות, לחינוך, לרווחה ולהעלאת שכר המינימום, הממשלה הזאת עסוקה בלתקצב את המיליציה של בן גביר, לשבור שביתות ואיגודים ולממן את הכיבוש וההתנחלויות
איימן עודה:       אני מאחל הצלחה רבה לסגל האקדמי השובת במאבק הצודק הזה
איימן עודה:  אני נותן את הבמה לפרופ' דוד הראל שיפתח את הצגת הדוח
איימן עודה:  פרופ' הראל, בשמי ובשם כל חברי הוועדה אנחנו מודים לך על השתתפותך בישיבות רבות, אתה תורם רבות לישיבות הללו
דוד ראם: תודה לאיימן, שהוא גם ידיד טוב, לא רק יושב-ראש הוועדה
דוד ראם:  אני יושב פה וחושב לעצמי שתכף אני אתמכר לזה – מאז שאתה בתפקיד השתתפנו בארבע ישיבות
דוד ראם:  אנחנו מאוד שמחים, במיוחד על הישיבה הזאת, כי בה אנחנו מגישים את הדוח התלת-שנתי, שאנחנו מחויבים בו על פי חוק
דוד ראם:  אני רוצה להוסיף שאני גם מתחבר לדברי ההקדמה שלך בקשר למצב הנוכחי, בקשר לחשיבות הדמוקרטיה, השוויון וכו'
דוד ראם:       עוד לפני שאגע בדוח אני רוצה להודות תודה מיוחדת לפרופ' רשף טנא, שאחראי אצלנו כבר שלוש פעמים, כלומר תשע שנים, על ארגון, כתיבה והגשת הדוח התלת-שנתי
דוד ראם:  "חתיכת עבודה", כמו שאומרים הצעירים
דוד ראם:  אנחנו מודים לך ומחפשים מישהו שסוף-סוף יוכל להיכנס לנעליך הגדולות, ויחד עם זה לחברי תתי הוועדות השונות של הוועדה של רשף, שחלקם נמצאים כאן אתנו
דוד ראם:       אני רוצה לומר, ואני אומר את זה בכל ישיבה ובכל הזדמנות, שהאקדמיה למדעים כוללת גם את מדעי הטבע, המדעים המדויקים, שאלה המדעים הקלאסיים, אבל גם, ובמידה לא פחותה כלל, את מדעי הרוח ומדעי החברה והדוח מתייחס גם לזה
דוד ראם:  כלומר, בדוח מצב המדע התלת-שנתי שאנחנו מגישים לכם היום תמצאו לא רק דברים שקשורים לפיזיקה, מחשבים, ביולוגיה, רפואה ודברים מהסוג הזה, אלא גם מדעי הרוח, מדעי החברה, ואם תרצו הרחבות בעניין הזה מעבר למה שאנחנו מציגים נעשה גם את זה
דוד ראם:      הערה פרלימינרית אחרונה היא שכשאמרתי שאני מתחבר לדברים שלך, כבוד יושב-הראש, על דמוקרטיה ושוויון, אני חושב שאני מוכן לחזור פה גם במשפט או שניים על רוח הדברים שאני לאחרונה מדבר עליהם הרבה – ואני לא מדבר עכשיו על חוק כזה או אחר, אני מדבר על ניסיונות הממשלה להשתלט על מוסדות מדע, תרבות ורוח
דוד ראם:  המצב נורא ואיום ואם הגרדיאנט הזה יימשך, כל מה שבנינו כאן במדע, במובן הרחב של המילה, ירד לטמיון, ראו את סיפור הספרייה הלאומית, שאני מכיר ממש מקרוב כי אחד התפקידים שלי הוא להיות יושב-ראש המועצה שם, אני לא ארחיב על כך את הדיבור
דוד ראם:      הדוח לא מדבר על הדברים האלה
דוד ראם:  הוא לא יכול היה כשהוא נכתב, בשנתיים האחרונות, לצפות פוטנציאל התנגשות, פוטנציאל הרס, מהסוג שעכשיו אנחנו רואים ומתפללים שלא יקרה
דוד ראם:  הדוח, מהבחינה הזאת, הוא קצת חלבי, הוא מדבר על תקציבים שחסרים, על מקומות שכדאי להרחיב, הוא לא מדבר על כל הנושאים אבל אני חושב שנעשתה עבודה מאוד-מאוד טובה ושוב kudos לרשף טנא
דוד ראם:       כמה מילות פתיחה לפני שניכנס לפרטים
דוד ראם:  כבר אמרת, איימן, שעל פי חוק אנחנו מגישים סקירה תלת-שנתית ומגישים אותה לשר המדע ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת
דוד ראם:  דרך אגב, ההגשה הראשונה הייתה לנשיא המדינה
דוד ראם:  בחוק נכתב: "הוועדה תקיים דיון בדוח ובסקירה בתוך שנה" וזה מה שאנחנו עושים היום
דוד ראם:  כפי שאמרתי, הוא נכתב ע"י ועדה ייעודית שממונה ע"י נשיא/ת האקדמיה
דוד ראם:  היו כבר שלושה דוחות – 2013, 2016 ו-2019 – ודוחות מעקב שנכתבים בערך במחצית הדרך, בין הדוחות הראשיים
דוד ראם:  הדוח הנוכחי הוא מ-2022 והוא הוגש עכשיו
דוד ראם:       באופן רחב מאוד, העקרונות המנחים הם לנסות להביא לידי ביטוי את צורכי השטח, bottom up
דוד ראם:  אנחנו מביאים מצב תיאורי, דסקריפטיבי, עם השוואות, גם למקומות אחרים, גם לנושאים אחרים, ואנחנו מנסים לזהות פערים ולתת המלצות לקידום המדע
דוד ראם:  כאן המקום להעיר בהמשך לשקף הראשון שאנחנו מחויבים להגיש דוח מצב מדע אבל זה חלק מהמטלה אולי החשובה ביותר של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים לייעץ לגורמי הממשל, לממשלה, למקבלי ההחלטות, בכל מה שקשור למדע ולתכנון מדעי, ושוב, בפעם האלף, גם מדעי הרוח, גם מדעי החברה, וגם המדעים הקלאסיים, מדעי הטבע והמדעים המדויקים, והגשת הדוח היא חלק מהמטלה הזאת
דוד ראם:       אני גם אוסיף שהאקדמיה הלאומית למדעים היא גוף בלתי תלוי ועצמאי לחלוטין
דוד ראם:  זה נכון שחלק גדול מהתקציב מגיע מהממשלה דרך ות"ת, אבל אין מעלינו אף שר ואף ועדה של כנסת ואף פוליטיקאי שיכול לומר לנו: את זה עשו ואת זה אל תעשו
דוד ראם:  אנחנו לחלוטין סוברניים וזה כאשר אנחנו משלבים את זה בעובדה שבאקדמיה יושבים, אנחנו מקווים, טובי המדענים והמדעניות מכל השטחים כולם
דוד ראם:  זה נותן איזשהו clout ואיזשהו משנה תוקף לייעוץ הזה
דוד ראם:  כמובן שזה ייעוץ, אין לנו תקציבים לאכוף
דוד ראם:  כמעט כל ההמלצות שתשמעו עליהן היום אינם דברים שאנחנו יכולים לבצע, וטוב שכך
דוד ראם:  אנחנו מייעצים, אנחנו מנסים לשכנע, יש לנו הצלחות בזה ומדי פעם גם בדברים שלא נעשים
דוד ראם:  ניכנס לזה
דוד ראם:      אבני היסוד שאנחנו רואים בכלל במחקר מדעי טוב זה תשתיות מחקר, אנשים, הון אנושי ומימון ותקציב
דוד ראם:  בלי אלה ובלי אלה לא יהיה אפשר לעשות מחקר טוב
דוד ראם:  כמובן שיש נושאים, כמו מתמטיקה טהורה, שהמימון והתקצוב קצת פחות חשובים, למרות שגם שם צריך דוקטורנטים ופוסט דוקטורנטים
דוד ראם:  יש מקומות שלא עובדים עם מעבדות אז לא כל כך צריך תשתיות מחקר יקרות, אבל בגדול אתה לא יכול להתייחס למצב המדע ולהמלצות בענייני מדע בלי שאתה מתייחס לכל שלושת המרכיבים האלה
דוד ראם:       היו שש תתי-ועדות, 23 חוקרים בכירים יושבים בתתי-הוועדות האלה, חלקם יושבים כאן היום, והוועדות האלה, וגם הוועדה כולה, נפגשו עם עשרות בעלי תפקידים, מקבלי החלטות, תפקידים מתפקידים שונים בגופים מגופים שונים, ואספו גם המון נתונים כדי לעשות את העבודה שלהן
דוד ראם:  בגדול, פרקי הדוח העיקריים הם: תמונת מצב, דברים שקשורים לקשרים בין-לאומיים, תשתיות המחקר ופרק על מדעי הרוח, מדעי החברה, מדעים מדויקים, מדעי החיים והרפואה, והמחקר במכללות, שלראשונה בדוח הזה מקבל התייחסות מקיפה, לפחות עד כמה שהיינו יכולים
רשף טנא: תודה רבה, דוד
רשף טנא:  תודה רבה לך, חבר הכנסת הנכבד עודה
איימן עודה:  אני רוצה לברך גם על השתתפות חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, שנוכח בכל הישיבות וחבר קואליציה
רשף טנא: תודה רבה לכל הנוכחים שהטריחו את עצמם לירושלים לישיבה החשובה הזאת
רשף טנא:  אני שמח להציג את דוח מצב המדע
רשף טנא:  ברשותכם, אני מוכן להתערבות מדי כל פרק שאני מסיים
רשף טנא:  אני מוכן לשמוע שאלות והערות אם אתם רוצים
רשף טנא:  זה תלוי בחבר הכנסת עודה כמובן, אבל אפשר לדחות את זה גם לסוף ההצגה
רשף טנא:       קודם כל, אנחנו מדברים על הישגים נכבדים המעידים על מצוינותו של המדע בישראל
רשף טנא:  המדע בישראל הוא מדע מצוין ואפשר למדוד את זה בפרמטרים אובייקטיביים: למשל, ההישגים שלנו ב-ERC
רשף טנא:  רק לפני שבוע-שבועיים התבשרנו ש-16 או 17 חוקרים בכירים במדינה קיבלו מענקי ERC
רשף טנא:  לשם השוואה – ואנחנו תמיד משווים את עצמנו – גרמניה, אנגליה וצרפת, כל אחד הוציאה בערך פי שניים ERC, כאשר האוכלוסיות שלהן הן בערך פי עשרה מישראל
רשף טנא:  מקומה של ישראל בפרסומים המצוטטים ביותר מסך הפרסומים הכלליים, פרסים בין-לאומיים שניתנו לחוקרים, אלו מדדים אובייקטיביים ואני חושב שחשוב להדגיש אותם והם מופיעים בדוח, חלקית כמובן
רשף טנא:  אי אפשר לכלול את כל הדברים אבל את הדברים החשובים אנחנו כוללים
איימן עודה: בהשוואה לאיזו מדינות אמרת?
רשף טנא: גרמניה, אנגליה וצרפת
רשף טנא:  אני אוסיף כאן ברשותך דבר נוסף שלא נכתב פה
רשף טנא:  אנחנו לקחנו לעצמנו את הרשות להשוות את עצמנו בדרך כלל למדינות אירופאיות בעלות גודל דומה לישראל ואוכלוסייה דומה לישראל
רשף טנא:  אנחנו לא משווים את עצמנו בדוח לגרמניה, לצרפת, לאנגליה, לאמריקה או לסין, אנחנו משווים את עצמנו לשוויצריה, להולנד, לבלגיה, לשוודיה, לדנמרק
רשף טנא:  אלו נקודות ההשוואה שלנו
רשף טנא:  אני חושב שכל הגרפים שמוצגים בפרק הכללי מתייחסים למדינות האלו ברובם
איימן עודה: בגלל שהזכרת קודם את שלוש המדינות ואחר כך מדינות אחרות – למי אנחנו משווים את עצמנו?
רשף טנא: אנחנו משווים את עצמנו למדינות בעלות גודל דומה עם עוצמה מדעית גבוהה – הולנד, שווייץ, שוודיה, דנמרק, אוסטריה
דוד ראם: זה כשאתה משווה אבסולוטית, אבל אם אתה משווה על פי גודל האוכלוסייה אתה רואה דברים אחרים שהם גם לפעמים מאוד מרשימים
דוד ראם:  יש נושאים שבהם אנחנו שניים רק לארצות הברית בעוצמה המדעית, גם אם אתה לא לוקח בחשבון את גודל האוכלוסייה, ואם אתה לוקח בחשבון אז אתה שווה או אפילו יותר טוב
רשף טנא: בגרף הזה אנחנו רואים את התפתחות ההשכלה הגבוהה בארץ
רשף טנא:  אתם יודעים שבין מדינות ה-OECD מדינת ישראל היא המדינה המשכילה ביותר מבחינת תארים, מתואר ראשון ועד תואר שלישי, ואנחנו רואים פה את העלייה המשמעותית בשנים האחרונות בהשכלה
רשף טנא:  מה שמאוד לא מחמיא לנו זה שיעור ההשקעה במדע בסיסי
רשף טנא:  ישראל היא בין המדינות הנמוכות ביותר גם בשיעור ההשקעה וגם בגידול בהשקעה במחקר הבסיסי, וזה מאוד לא מחמיא וגם מספר בעצם חלק מהסיפור למה ישראל מידרדרת במדדים הבין-לאומיים
רשף טנא:      למדע הישראלי הישגים נכבדים, כפי שציינו, ישראל נוטה להישגים פחותים מאלה של מדינות יחוס שציינתי – שווייץ, הולנד, דנמרק, שוודיה וכו'
רשף טנא:  ישראל מפגרת אחרי מדינות רבות בשיעור השקעתה במו"פ אקדמי, כפי שראינו בגרף הקודם
רשף טנא:  הדירוג של ישראל במדדי כמות ואיכות התפוקה המחקרית נמצא בירידה
רשף טנא:  יש לזה סייגים כמובן
רשף טנא:  אם אני משווה את המדע לזמן שאני למדתי ולזמנים הנוכחיים, אז כמובן שיש עלייה עצומה במחקרים, בכמות החוקרים ובמספר הפרסומים המדעיים, כך שצריך גם את זה באיזושהי צורה לנרמל, אבל בסך הכול המעמד שלו נשחק בהדרגה בחלק מהפרמטרים, לא בכולם
רשף טנא:      אני אעבור עכשיו לתת ועדה לבין-לאומיות, שריכז אותה פרופ' דניאל זייפמן, שהוא ראש ה-ISF בין השאר
רשף טנא:  הוועדה הזאת עלתה על מספר נקודות מאוד חשובות וזה הנושא של סגל וסטודנטים
רשף טנא:  אנחנו רואים פה – ואני לא אתן את המספרים המדויקים אבל אני כן אציין השוואות – מספר האזרחים הזרים שמשרתים בסגל האקדמי הבכיר הוא פחות מ-3%, בפוסט דוקטורנטים אנחנו 50%, שזה מספר גבוה, ולעומת זאת במספר הסטודנטים בכל הנגזרות, בכל הדרגות, המספר נמוך מאוד
רשף טנא:  בזה אנחנו נבדלים באופן משמעותי ממדינות הייחוס
רשף טנא:       אם אני אתן לדוגמה את שוויצריה, כל פרמטר שתסתכלו עליו הוא למעלה מ-50%
רשף טנא:  מכיוון שאני עשיתי פוסט-דוקטורט בשוויצריה לפני 45 שנים אז אני יכול להגיד לכם ששוויצריה הייתה כמו מדינת ישראל לפני 45 שנים וחל שם שינוי עצום בעובדה שהיום רוב חברי הסגל הבכיר באוניברסיטאות בשוויצריה, וודאי במכונים הפדרליים, הם זרים, לא שוויצרים, וכך גם לגבי הסטודנטים לתארים מתקדמים
אלי גולדשמידט: אם 50% מגיעים לפוסט-דוקטורט בישראל, זה לא השלב שהיה נכון לנסות למשוך את המצטיינים שבהם להמשיך בישראל?
רשף טנא: זאת החלטה כמובן שאינה קשורה בנו
רשף טנא:  אנחנו מדברים על זה אחר כך בנושא של בין-לאומיות
רשף טנא:  פה צריך לפנות למשרדי הממשלה שיגבשו מדיניות לקליטה של זרים
רשף טנא:  בנושא הזה אני רק רוצה לציין בהתאם לשאלתך שרוב הפוסט-דוקטורנטים שלנו באים ממדינות המזרח כמו הודו וסין, רובם מהודו, והיינו מאוד רוצים למשוך יותר פוסט-דוקטורנטים ממדינות מפותחות כמו גרמניה, שווייץ, אמריקה וכו'
רשף טנא:  הוקמו קרנות ייעודיות לנושאים האלו, אנחנו עדיין מפגרים, כפי שראית, בפרמטרים, אנחנו מאוד מפגרים בדברים האלו ואנחנו מאוד מנסים להגדיל את המספר של הסטודנטים הזרים, בוודאי את חברי הסגל
רשף טנא:      נעבור לנושא של תשתיות מחקר
רשף טנא:  מדינת ישראל היא דה-פקטו אי
רשף טנא:  מה זאת אומרת אי? מדינה שבעצם אין באזור שלה מתקני מחקר גדולים
רשף טנא:  אם ניקח את זה שוב בהשוואה למדינות הייחוס ולעולם המפותח, אנחנו רואים שיש שם מתקני מחקר גדולים שלא קיימים בארץ וזה מקשה על מדענים ישראלים להיות שותפים למחקרים במתקנים הגדולים
רשף טנא:  כיום קשה מאוד לעשות מחקר מתקדם ללא שימוש במתקנים גדולים, אם זה סינכרוטרון, אם זה מאיץ חלקיקים, אם זה מצפה כוכבים, אם זה אונייה ששטה באוקיינוסים לצורכי מחקר וכו', יש עוד הרבה-הרבה דוגמאות לכך
רשף טנא:  לכן אנחנו מאוד ממליצים בדוח תת הוועדה הזו, שאני עמדתי בראשה, לאפשר גישה יותר נוחה למדענים ישראלים לתשתיות מחקר גדולות
רשף טנא:       הדבר הזה בולט בעיקר בנושא של ESFRI, כפי שציינת פה
רשף טנא:  ESFRI זה המנגנון האירופי שמאשר פרויקטים גדולים עתידיים למאיצים או סינכרוטרונים והנגישות במידה רבה לארגון כמו ESFRI תלויה במידת ההשקעה של המדינה בקיום הקשר הזה
רשף טנא:  במדינות הייחוס יש משרדים ייעודים לקשר עם ESFRI, לנו יש מדען אחד בהתנדבות שעוסק בזה אולי שעתיים בשבוע
רשף טנא:  לכן המלצנו שיוקם מנגנון מסודר שיאפשר למדענים ישראלים לגשת או להציע הצעות ל- ESFRI וליהנות
רשף טנא:  אני רוצה להגיד שאירופה משקיעה במסגרת תוכנית הורייזן כ-5 מיליארד יורו בשנה למתקני מחקר גדולים
רשף טנא:  ה-income של זה מישראל הוא קטן מאוד
רשף טנא:  ישראל כמעט לא מקבלת מזה כי היא לא חברה ב-ESFRI, היא לא חברה בגופים האלה
דוד ראם: רק להוסיף שהרבה פעמים החברות במתקנים האלה כרוכה גם בדמי חבר, לא החוקר משלם אלא המדינה אמורה לשלם
רשף טנא: כן
רשף טנא:  יצא אתמול דוח של משרד החדשנות והמדע בנושא ולשמחתי הם ממליצים על אותה נקודה
רשף טנא:  הם ממליצים להקים מנגנון קבוע של ישראל שיהיה חבר ב- ESFRI ויוכל לדחוף הצעות ישראליות וגם לקבל את המגיע לישראל מההוצאה הזאת של 5 מיליארד יורו
רשף טנא:  אני רוצה להדגיש גם שההוצאה הזאת של 5 מיליארד יורו לא הולכת רק לאקדמיה, היא הולכת לתעשייה, בחלקה הגדול היא הולכת לתעשייה
רשף טנא:  התעשייה מקבלת הזמנות לבנות מתקני מחקר גדולים או מקטעים ממתקני מחקר גדולים, וישראל כמעט לא שותפה בזה בגלל העובדה שאין לנו יד ורגל שם, אין לנו נוכחות שם
דוד ראם: זה לא רק קשור למשרד המדע ולעבודה שלנו אלא גם, למשל, משרד המסחר והתעשייה ומשרד האוצר, שגם צריכים להיות קשורים לדבר הזה בגלל הדבר האחרון שרשף אמר והוא שחלק מהכספים אמורים להיות מושקעים בארץ בקנייה של מוצרים ושל שירותים ואת זה צריכים לדעת גם במשרדים שמתעסקים עם הדברים האלה
אלי גולדשמידט: כלומר, למרות שישראל חברת בהורייזן 2020 וב-CERN, ה- ESFRIזו מטריה יותר משמעותית?
רשף טנא: בהחלט כן, כי CERN זה ייעודי לאנרגיות גבוהות, לחלקיקים אלמנטריים
רשף טנא:  אני למשל משתמש הרבה מאד בסינכרוטרון בהמבורג, אני עושה את זה על בסיס חבר שלי שעובד שם, ואותו דבר השתמשתי בסינכוטרונים ב-Brookhaven National Laboratory, אבל עשיתי את זה על בסיס של חבר מביא חבר
רשף טנא:  מדינת ישראל צריכה ליצור מנגנון שיאפשר למדענים ישראליים גם תמיכה למחקרים משותפים וגם נגישות, וזה צריך לעשות ע"י מנגנון קבוע שיהיה בישראל, רצוי במשרד החדשנות והמדע
רשף טנא:  אני מציע שבשלב זה נעבור, אם אין עוד שאלות והערות בנושא הזה, לפרופ' ישראל ברטל
דוד ראם: אני רק רוצה לשים על השולחן לפרוטוקול את העניין של "ססמי"  ((SEASAME שעדיין לא נפתר ושם, אם היה מנגנון זה היה נפתר
דוד ראם:  העניין של "ססמי" עדיין לא נפתר, מי שיודע על מה אני מדבר, מתקן קטן וצנוע הרבה יותר מאשר CERN, הוא נמצא בירדן ויש לו חשיבות מדינית ממעלה ראשונה וחשיבות לאומית ממעלה ראשונה, ושם הבעיות של דמי החבר והשתתפות שלנו עדיין לא נפתרו סופית
רשף טנא: אני יכול להעיר על זה גם כן שישראל באמת הייתה יכולה להשתמש ב"ססמי"