GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אוהד עזרן: הסינונים שאנחנו מדברים עליהם כסינונים יעילים זה באמת בנושא הזה - - - מובילה בתחום הזה וחבל שבאמת לא העלו אותה מספיק, דיברו פה יותר על מניעה, יותר על חינוך, זוהר הוא היחיד שדיבר בנושא הטכנולוגי והנציגה של משרד התקשורת.
אוהד עזרן: הם מייצרים היום את הטכנולוגיה הכי חדישה כשהטכנולוגיה הזאת עובדת על זיהוי של תמונה וקול וכך היא יכולה לחסום את התכנים עוד לפני שהם מגיעים לטלפון לא רק מאתרים, גם ילד שמצלם את עצמו, מצלם את חברה שלו ושולח, גם זה מסומן.
אוהד עזרן: חוץ מזה, רציתי להסב את תשומת לבך בכל מה שקשור לפוגענות ברשת, ולנושא של חרמות.
אוהד עזרן: אני חושב שלא דיברו על זה היום, דיברו בעיקר על פדופיליה ועל שיימינג ועל נושא של חרמות, וגם פיתוחים שאנחנו מכירים של סטארטאפיסטים שמנסים לייצר, ומייצרים כבר אלגוריתמים לזיהוי חרמות אצל ילדים.
אוהד עזרן: ממה שאני מכיר חרם זה אחד הדברים שהפגיעה שלו היא לאורך טווח גבוהה מאוד ועיקר הבעיה היא שלא מצליחים לזהות אותו בזמן, זה דבר אחד, ושהדיווח עליו מאוד מאוד קשה לילד המוחרם.
אוהד עזרן: אם דיברתם על 105 וכל התחום הזה אז זה כמעט ולא קורה, וגם אלגוריתם בנושא הזה יכולים לעזור.
אוהד עזרן: אני רוצה ממש בסוף עוד דבר אחד, שאני כמי שמלווה את התחום הזה בשלוש השנים האחרונות מאוד הייתי שמח שהיה קורה וזה עידוד יזמות טכנולוגיות בכלל בקרב יזמים טכנולוגיים בישראל ובעולם, מה שאתם כוועדה יכולים לעשות בכל מה שקשור לתמריצים ולמודעות לא אצל הורים, בסדר דיברו על הורים ילדים ומחנכים, אלא עידוד מודעות אצל יזמים טכנולוגיים כדי לייצר פתרונות יותר עדכניים, אנחנו כבר מכירים טכנולוגיות שרוצות לשלב חוכמת המונים, רוצות לשלב אלגוריתמים חדשים שדיברתי איתך עליהם קצת, עידוד של יזמים טכנולוגיים הוא מאוד קריטי לדבר הזה כיוון שהם לא יודעים מה רמת הביקוש לפתרון כזה.
עינב קאבלה: תודה רבה על הדברים.
עינב קאבלה: אני בהחלט מסכימה.
עינב קאבלה: אנחנו לקראת סיום, עוד שני דוברים.
עינב קאבלה: יש עוד אז אני כבר מתנצלת בפני מי שלא נצליח להגיע אליו, אני חושבת שהדיון הזה חשף כמה יש לעשות בעניין הזה ובהחלט ייתכן שנמצא מקום לקיים דיונים נוספים במיקודים מסוימים.
עינב קאבלה: אגש לעוד אפליקציה אחת שביקשו להציג, ינון לנדברג, בבקשה.
עינב קאבלה: אני מבקשת להצטמצם, דקה – דקה וחצי.
ינון לנדברג: תודה רבה על הדיון המאוד מעניין ועל זה שאתם שמים את זה בתשומת הלב.
ינון לנדברג: אנחנו ב"בוסקו" עובדים כבר ארבע שנים סביב העולמות האלה.
ינון לנדברג: אנחנו באים ממקום שמבין שהבעיה היום של הילדים היא לא מה הם נחשפים אליו באינטרנט אלא באמת מה שעובר בהודעות האישיות שלהם.
ינון לנדברג: נורא פשוט לראות את הדבר הזה, גם היום כשתנסו להעלות תמונה שהיא פוגענית, תמונת עירום לפייסבוק, ייקח לפייסבוק מיקרון השניה כדי לחסום לכם את החשבון.
ינון לנדברג: את אותה הודעה, אם תשלחו כהודעה אישית בפיייסבוק, הם יתנו לכם להעביר אותה.
ינון לנדברג: אני מסכים עם מה שנאמר פה שלרשתות אין באמת אינטר מובהק למנוע את זה.
ינון לנדברג: אבל הבעיה האמיתית היא שלהורים אין מידע, ומה שאנחנו עושים בבוסקו אנחנו מנסים לנטר את כל המידע שעובר דרך הטלפון של הילדים כמובן בלי להסתיר את זה מהילדים, אנחנו מתעקשים שהילדים ידעו שאנחנו מנטרים את המידע שם, ואנחנו נותנים - - - מידע ברגע שמשהו קורה.
ינון לנדברג: ברגע שמתחיל חרם דיגיטלי סביב הילד, ברגע שהילד שולח תמונת עירום של עצמו או מקבל תמונת עירום של ילד אחר, ברגע שילד משנה את צורת ההתנהגות שלו באפליקציות, ברגע שילד משתמש פחות באפליקציות תקשורת, זאת אומרת שמתחיל סביבו חרם או מסירים אותו כמות לא רציונלית של חברים, יותר משלושה ב-3 השעות האחרונות, כנראה מתחיל סביבו חרם.
ינון לנדברג: כשילדים היום רוצים לאיים אחד על השני, הם לא אומרים 'אני אתן לך בוקס', הם אומרים 'אני הולך להסיר לך עוקב באינסטגרם'.
ינון לנדברג: האפקט על הילד הוא אותו דבר כאילו מישהו נתן לו בוקס.
ינון לנדברג: הבעיה הגדולה היא שלהורים אין את המידע.
ינון לנדברג: ההורים לא יודעים שהילד נמצא בצרה.
ינון לנדברג: אני מסכים עם מה שנאמר פה על זה שהילדים מפחדים לספר להורים, ומכאן אנחנו באים.
ינון לנדברג: אנחנו מנסים לתת להורים את המידע ברגע שהתקלות קורות, ברגע שהאיומים קורים, תוך כדי ניתוח כל המידע שעובר דרך הטלפון של הילד, באמצעות כלים מאוד מתקדמים שהם כמובן AI ו-machine learning.
עינב קאבלה: זה בעצם אפליקציה שמתלבשת על הטלפונים של הילדים?
ינון לנדברג: זו אפליקציה שמתוקנת על הטלפון של ההורים ועל הטלפון של הילדים.
ינון לנדברג: יש לנו מעל חצי מיליון משתמשים בעולם, בישראל יש לנו כבר היום מעל 25,000 משפחות שמשתמשות בנו וזה הולך וצומח כי הורים מחפשים את הפתרונות האלה.
ינון לנדברג: הם מבינים שהם לא יכולים לחסום את הילד מלהגיע למידע.
ינון לנדברג: מה לעשות, הילדים שלי יותר מתוחכמים ממני בטכנולוגיה.
ינון לנדברג: אני לא יכול לחסום אותם מלהגיע לאתר כזה או אחר, אבל לפחות כשקורה משהו אני רוצה לדעת.
ינון לנדברג: ופה אני מסכים מאוד עם כל מה שנאמר פה על הצד החינוכי, אנחנו צריכים לתת להורים את הכלים כדי לדעת איך להתמודד עם הבעיות האלה.
ינון לנדברג: יותר מזה ההורים היום מפחדים מהילדים שלהם, מה הילדים שלי יגידו, להורים אין את המידע, הילדים לא צועקים ובוכים כשהם רבים עם חברים, הם כותבים להם הודעת טקסט, או נותנים להם סמיילי עצוב.
ינון לנדברג: ופה בדיוק זה מה שאנחנו עושים.
עינב קאבלה: תודה שהשתתפת.
עינב קאבלה: אנחנו עוברים לדוד קורן מנכ"ל ער"ן שגם ביקש להתייחס.
עינב קאבלה: לאחר מכן נסיים עם הרשות להגנת הפרטיות ונסכם.
דוד קורן: שלום ח"כ עינב קאבלה ותודה על ההזדמנות.
דוד קורן: אני רוצה לציין, אנחנו מקבלים בכל יום כמה מאות של פניות מצוקה של בני נוער, ואני גם אישית שותף לפורום של פייסבוק שמתכנס פעם בחודש בנושא של התייחסות לתכנים פוגעניים וזה פורום שפעיל מאוד בנושא של מה כן להסיר ומה לא להסיר.
דוד קורן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה שיש לנו והוא חסר בנושא של התמודדות עם פדופיליה ברשת, יש לנו בחודשים האחרונים עליה מטורפת של תכנים שאנחנו כל הזמן עסוקים בלהסיר אותם מהפורום של המענה שלנו לנוער, ואני כבר פניתי בייאוש רב עד לשר התקשורת וגם לשר לבטחון פנים ואני חייב לומר שקצרה ידם ואנחנו משקיעים שעות בהסרה של תכנים פורנוגרפיים קשים, שאני מתבייש להעלות אותם כאן, ואני מבקש את עזרתך בעניין הזה, כי הצוות המקצועי שלנו ממש מותש בחודשים האחרונים בנושא הזה.
דוד קורן: אנחנו משקיעים בזה ימים כלילות, השירות שלנו הוא מסביב לשעון.
עינב קאבלה: א.
עינב קאבלה: תודה כי זה חשוב, ולמרות שאין זמן אני רוצה שתסביר לי בקצרה מה נדרש לעשות, אם יש דרך להתמודד עם זה ברמת גורמי הממשלה השונים שפנית אליהם.
דוד קורן: המענה שלנו לנוער הוא גם בצ'ט וגם בפורום.
דוד קורן: על מה שאני מדבר הוא בפורום כי בפורום יש בו חשיפה ליותר מאחד על אחד, ויש שם כאלה שנכנסים, אפשר להכנס לשם כמובן, ויש שם אנשים שהם so called פדופילים שנכנסים ומעלים תכנים שאני פשוט מתבייש להגיד את זה כאן כרגע, של הדברים הכי הכי קשים שאפשר להעלות.
דוד קורן: הדרך לחסום אותם, לאתר אותם, היא ב-105 במשרד לבטחון פנים בעזרת משרד התקשורת ופנינו לכל הגופים האלה ואני חייב לומר ששיתוף הפעולה קיים אבל זה לא מספיק, כנראה שלא מצליחים וצריך סיוע נוסף בצד הטכנולוגי כנראה.
עינב קאבלה: קודם כל אני כבר עכשיו פונה לאותם גורמים רגולטוריים אחראיים שזה משרד התקשורת, 105 והמשרד לבטחון פנים, שנמצאים איתנו עכשיו בדיון.
עינב קאבלה: אנחנו לא נפתח את זה לדיון.
עינב קאבלה: גם הפרקליטות ומשרד המשפטים, אני מבקשת שהפניה הזו של מנכ"ל ער"ן שמסב את תשומת ליבנו לדבר באמת חמור, אני מבינה שנעשו ניסיונות לפי מה שהוא אומר אבל לא די בנסיונות.
עינב קאבלה: אני רוצה להבין למה לא מצליחים והנציגים ששומעים אותנו, אני אשמח לדבר איתם גם מחוץ לוועדה, מחוץ לדיון כרגע הכוונה, בגלל שהזמן לא מספיק, אבל זה לא אומר שלא צריך לטפל בזה.
עינב קאבלה: אם צריך אני גם אעמוד איתך בקשר דוד, כדי לראות איך אנחנו נקדם את זה ביחד.
עינב קאבלה: באמת שהתועבה הזאת לא תיחשף לא לילדנו ולא לנו.
עינב קאבלה: תודה לך, תודה שהעלית את הנושא הזה.
עינב קאבלה: אז כל הגורמים שאיתנו עדיין בזום ששייכים למשרדים שנקבתי בשמם אני מבקשת את התייחסותכם לאחר מכן, ניצור קשר ונראה איך נקדם את זה.
עינב קאבלה: לסיום נפנה לרשות להגנת הפרטיות.
עינב קאבלה: ד"ר סאני כלב.
עינב קאבלה: אם תוכל ממש בדקה, דקה וחצי, כדי שנוכל אחר כך לסכם את הדיון.
סאני כלב: תודה רבה על ההזמנה ועל הדיון המאוד מבורך וחשוב הזה, אני אומר בקצרה, דיברנו פה על שתי סוגיות, סוגיית משרד החינוך, זום וסוגיה שלפגיעות ילדים ברשת, ברשתות הרחבות יותר.
סאני כלב: הרשות פועלת הרבה מול משרד החינוך, בשיתוף משרד החינוך, בכל מה שקשור לתחום הלימוד, מערכת החינוך, אם זה המלצות לגבי אבטחת מידע בזום להורים ולעובדי הוראה, ודרך אגב מסוגיות של מצלמות במוסדות חינוך ועד ב אמת עבודה עם ילדים במסגרת הרצאות בבתי ספר, פתיחת מצלמות בזום וכולי.
סאני כלב: זו סוגיה אחת שלא ארחיב עליה כרגע.
סאני כלב: לגבי הסוגיה השניה, פגיעות ברשת הן בעקרון יותר בתחום הטיפול של 105 ומשטרת ישראל כמו שכבר דובר כאן רבות, ואנחנו בעיקר מתמקדים בהעלאת מודעות להורים ולתלמידים, ילדים בהקשרים האלה.
סאני כלב: אני רוצה לומר שיש חשיבות עצומה להגנה על ילדים ברשת והאמצעים הטכנולוגיים ששמענו כאן הם כלי, הם כלי אחד שאולי הוא חשוב מאוד, אבל צריך לזכור שניטור ילדים ברשת במיוחד בני נוער, עשוי להיתפס כפגיעה בפרטיות, וצריך לעשות איזון מאוד מאוד עדין בין הרצון להגן על ילדים מצד אחד ומצד שני לאפשר להם פרטיות לרבות פרטיות ברשת, במיוחד לגבי בני נוער, ומאוד קל לדבר על הצורך לפקח ועל אתרים שהם נכנסים אליהם, צריך להבין את התפקיד של הרשת עבור בני נוער, זה תפקיד מאוד חשוב, ולכן צריך לעשות את זה בשיתוף פעולה עם הילדים ככל האפשר או בהסכמה שלהם אם אפשר.
סאני כלב: בוא לא נשכח שבני נוער שרוצים להתחמק מניטור ידעו לעשות את זה, והרבה מחקרים שנעשו בתחום מראים, כמו שנאמר גם בתחילת הדיון, שבסופו של דבר הכלים הכי יעילים להגנה על ילדים זה מעורבות הורית, חינוך, שמירה על ערוצי שיח פתוחים ופחות ניטור ומעקב, הרבה מחקרים מראים שככל שאני אעקוב ואנטר אחרי הילד ככה אני אסגור את הרצון ואת דרך התקשורת שלו לדבר איתי בתור הורה ואת זה אנחנו רוצים לשמור.
סאני כלב: עוד נקודה חשובה שלא דוברה מספיק ואעשה את זה בקצרה, סוגיית אבטחת מידע.
סאני כלב: המערכות האלה שומרות מידע, אוספות מידע סופר רגיש על הילדים שלנו, איפה הם נמצאים, המיקום שלהם, אתרים בהם הם צופים, זהות החברים שלהם, מה הם כותבים בתכתובות הכי רגישות שלהם.
סאני כלב: זה מידע מאוד רגיש שאם הוא נחשף ומגיע לידיים לא טובות הוא יכול להיות מאוד פוגעני עבור הילדים ולכן צריך מאוד להקפיד על המידע הזה שהוא לא יזלוג ולא ייחשף, זו סוגיה מאוד חשובה.
סאני כלב: נקודה אחרונה אולי, לוודא שמטרת איסוף המידע היא רק באמת לאותה הגנה, כלומר שלא ייעשה שימוש במידע הזה למטרות אחרות, מטרות מסחריות, העברת מידע מגורם כזה לגורם אחר, אלה סוגיות סופר חשובות וצריך לחשוב עליהן.
סאני כלב: כלומר הרצון להגן הוא מצוין, הבה נתמקד בסוגיות שהן מורכבות - - - הפתרון הוא לא ניטור ומעקב מוחלט, יש פה דיון הרבה יותר מעמיק שצריך לעשות.
עינב קאבלה: אמרתי ואני אומרת שוב, לנושא הזה יש הרבה היבטים שראויים גם לדיון וגם לביצוע בפועל, ולא רק לדיון.
עינב קאבלה: בכל מה שקשור למוגנת של ילדינו, יש פה גם חשיבות להבחנה גילאית בין ילדים ונוער, ברור שקל יותר וגם אפילו לגיטימי יותר לנטר בגילאים הצעירים וזה חשוב, בוודאי שעולות פה גם סוגיות של הגנת הפרטיות שנכונות גם לדיון הזה אגב, ועוד להרבה דיונים אחרים, לאו דווקא בנושא מוגנות.
עינב קאבלה: יש פה תחום פרוץ שבהחלט מצריך טיפול בשאלה איפה נמצא כל המידע הזה שכל האפליקציות וכל האתרים שומרים עלינו, חשופים למידע שאנחנו בעצם נותנים שם ברשת ואנחנו לא יודעים איפה זה, אבל זה לגבי הנקודה האחרונה.
עינב קאבלה: לגבי הנושא של הגנה על ילדים ונוער, אני חושבת שמהדיון הזה אם צריך להתייחס לצד האופרטיבי, אמרתי את זה ואני חוזרת על זה בסיכום הדיון, גם משרד החינוך, גם משטרת ישראל, גם מוקד 105, כל הגורמים הרלוונטיים, ואם החסרתי אחד, אני פונה פה לכל גורמי הממשלה הרלוונטיים, חייבים לייצר שיתופי פעולה קונקרטיים כאלה שיובילו להנגשת מידע אופרטיבי להורים ולילדים.
עינב קאבלה: לא יכול להיות שכל אחד עומד בתוך המעגל שלו ולא חושב על משתמשי הקצה והמשתמשים בסוף הם הילדים והנוער וגם ההורים שלהם שחרדים לשלומם ובריאותם הנפשית והפיזית של ילדיהם, ומשרד החינוך שנמצא בקשר שוטף כל הזמן לגבי שיעורי חשבון ושיעורי היסטוריה, צריך להיות גם בקשר שוטף בכל הנוגע לנושא הזה של שימוש ברשת, שימוש מושכל ברשת.
עינב קאבלה: גם עם ההורים וגם עם הילדים.
עינב קאבלה: יש לנו גם את הידע של משטרת ישראל בתחום הזה וגם את הידע של מוקד 105, וגם את הידע של משרד החינוך ושל שפ"י, ואת כל זה לא צריך להשאיר בהקלטות של אתרי אינטרנט, צריך להביא אל הילדים, צריך לנהל שיח עם הילדים והנוער ולאפשר להם התמודדות נכונה יותר, וכמובן יש טכנולוגיות.
עינב קאבלה: זה דבר אחד.
עינב קאבלה: הדבר השני, יש טכנולוגיות ונכון לשלב טכנולוגיות, כי בסוף אמרנו, זה משהו שהוא 360, זה הוליסטי, זה משהו שצריך להתייחס אליו לא רק במחשבה של 'הנה, זה יפתור את כל צרות העולם', זה לא יקרה.
עינב קאבלה: הטכנולוגיות שיכולות לסייע גם א.
עינב קאבלה: ראוי שיובאו לידיעת המשתמשים, ב.
עינב קאבלה: אם יש רגולטורים וגורמי ממשל, משרד החינוך וכל מי שדיברנו איתם פה וגם מי שלא, אם יש יכולת לשלב את זה במערך של הטיפול כדי באמת לאפשר כמה שיותר מוגנות, אז לא לחשוש מזה, זה משהו שצריך להיעזר בו ולעשות בזה שימוש נכון.
עינב קאבלה: כמובן בשים לב לסוגיות הפרטיות, אבל זה לא סיבה לא לעשות שימוש נכון ומושכל.
עינב קאבלה: וכמובן משרד התקשורת, אנחנו מבינים שיש פער בין מה שנעשה לבין הידע של האזרחים לגבי היכולת שלהם לעשות שימוש בסינון החינמי, וכמובן אני שוב חוזרת על הבקשה שלי לבדוק להוסיף לזה רבדים נוספים, זה לא פותר הכל, זה חלק מ-.
עינב קאבלה: אנחנו כל הזמן מדברים על עוד נדבך ועוד נדבך, הכל מתוך מטרה שבאמת הילדים שלנו יזכו להגנה טובה יותר ויוכלו להשתמש ברשת.
עינב קאבלה: מי שחושב שהם לא ישתמשו ברשת או שאפשר להגיד להם 'רק שעה אחת תהיו באינטרנט וזהו', מתעלם מהמציאות, הם שם והחובה היא עלינו להגן עליהם.
עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכולם, היה לנו דיון ארוך וגם הוא לא הספיק להכיל את כל מה שיש, אז תודה לכל מי שהשתתף כאן איתנו, לאיילת וחברי הכנסת שהיו פה וכל המשתתפים האחרים וכמובן למשתתפים בזום, תודה רבה על הסבלנות שהייתה לכם ולמי שלא הספקתי לגשת, אני מתנצלת, אנחנו ננסה בהמשך הדיונים.
עינב קאבלה: תודה רבה לכולם גם לצוות הוועדה ולאיילת ולדובר יעקב.
עינב קאבלה: תודה רבה ויום טוב.
עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי ה-3 לנובמבר 2020, כ"ז בחשוון תשפ"א.
עינב קאבלה: היום נעסוק בפרויקט התיעוד הלאומי החכם, תמונת מצב ופוטנציאל השימוש בתעודות הזהות הביומטריות.
עינב קאבלה: מתקיימים דיונים נפרדים בנושא אחר אך משיק בוועדה המשותפת לחוקה פנים ומדע בעניין המאגר הביומטרי.
עינב קאבלה: אנחנו עוסקים היום בפרויקט התיעוד ה לאומי החכם כאמור, שחשוב לבדוק אותו, לדון בו ולפקח בנושא הזה.
עינב קאבלה: אנחנו נתחיל בדו"ח הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת שערך עבורנו דו"ח בנושא השימוש בתעודות זהות ביומטריות לאספקת שירותים מתקדמים לאזרח.
עינב קאבלה: יציג אותו רועי גולדשמידט, בבקשה.
רועי גולדשמידט: בוקר טוב, תודה ליו"ר הוועדה.
רועי גולדשמידט: שמי רועי גולדשמידט ואני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
רועי גולדשמידט: המצגת שאני אציג - - - מסמך שכתבתי לבקשת יו"ר הוועדה, המסמך זמין באתר.
רועי גולדשמידט: רקע ממש קצרצר על תעודות הזהות החכמות.
רועי גולדשמידט: הן מונפקות מאז 2013, לפי נתוני רשות האוכלוסין עד לאחרונה הונפקו כ-3.5 מיליון תעודות חכמות, מה שאומר שכ-41% מהזכאים לתעודות זהות, יש להם תעודות חכמות.
רועי גולדשמידט: העלות הישירה של רכש הכרטיסים ותהליך הפרסונליזציה שלהם עלה עד היום כ-288 מיליוני שקלים.
רועי גולדשמידט: המעבר לתעודות החכמות נועד למנוע זיוף, לשפר את מהימנות תהליכי ההזדהות וכפועל יוצא את היכולת לספק שירותי ממשל זמין ושירותים עסקיים גם עבור שירותים הדורשים הזדהות.
רועי גולדשמידט: אם להקדים את המאוחר, זה נראה שלמעט המטרה למנוע זיוף, לא נראה שתעודות זהות חכמות מממשות את מלוא ההבטחה שהייתה גלומה בהן.
רועי גולדשמידט: אפשר לומר שממשלת ישראל זיהתה בשלב מוקדם את חשיבותה של ההזדהות החזקה.
רועי גולדשמידט: כבר בהחלטת ממשלה על הקמת ממשל זמין בשנת 2002 נקבע בין השאר שיש לבסס מערכת הזדהות בחתימה אלקטרונית בממשלה, מערכת הזדהות בחתימה אלקטרונית מבוססת כרטיס חכם ומערכות ההזדהות בחתימה אלקטרונית על מנת לספק באופן מאובטח לכל אזרח מידע רגיש ואישי.
רועי גולדשמידט: יצויין כי בהחלטת הממשלה הזו לא מוזכרת תעודת הזהות כאמצעי למימוש הזדהות חזקה, כלומר הקונספט של הזדהות חזקה כבר מופיע ב-2002, האמצעי של תעודת הזהות כאמצעי למימוש הזהות החזקה, עוד לא מופיע בשלב הזה.
עינב קאבלה: הצטרף אלינו ח"כ סמי אבו שחאדה.
רועי גולדשמידט: אנחנו מדלגים לשנת 2009 וממש כאן בחדר הזה אומר מנהל ממשל זמין דאז, ואני מצטט "מבחינת עיקרי תכנית העבודה שלנו ל-2009-2010, מקום ראשון זה הנושא של תעודת זהות לאזרחים.
רועי גולדשמידט: מבחינתנו תעודת הזהות החכמה תאפשר לכל אזרח ולכל עסק לייצר היום את מה שחסר לנו מאוד, וגם את ההזדהות החזקה, וגם את היכולת לחתום מרחוק".
רועי גולדשמידט: כיוון שאין לנו זמן מספיק לכל ההיסטוריה, אני רק אזכיר שב-2017 אושרה בממשלה המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה, שאני בטוח שהממונה על - - - הביומטריים ישמח להתייחס אליה, אבל הנה אנחנו בהווה, חלפו 18 שנה מהבנת הצורך ו-11 שנים מתכנית העבודה, ויש לנו בממשלה כבר לא מעט שירותים דיגיטליים, ממידע שקיבלתי מממשל זמין, רק באזור האישי של שירותי הממשלה יש כ-50 שירותים.
רועי גולדשמידט: ב-2019 ממשל זמין השיקו מחדש את מערכת ההזדהות הממשלתית, השיקו אותה כפיילוט בדצמבר 2016, אבל שימו לב לנתונים.
רועי גולדשמידט: פחות מ-1% מהכניסות נעשה באמצעות תעודת הזהות החכמה.
רועי גולדשמידט: נתון נוסף שלא כתוב במצגת, כלומר, רוב האנשים שנכנסים למערכת ההזדהות הממשלתית עושים שימוש בתהליך הרשמה למערכת ההזדהות הממשלתית ולאחריו הם יכולים להכנס באמצעות שם משתמש, סיסמה וסיסמה חד פעמית שזה OTP, one time password.
רועי גולדשמידט: רק 0.7% בלבד מהכניסות, מנתוני השנה וחצי האחרונות, היו באמצעות תעודת הזהות החכמה.
רועי גולדשמידט: נתון נוסף שלא מוצג במצגת זה שרק שני שירותי ממשלה כיום מבוססי ראב"א 4, רמת אבטחת אימות 4, כלומר כאלה שניתנים למימוש רק באמצעות כרטיס חכם או תעודת הזהות החכמה, ומידע שקיבלתי ממש לפני הדיון מהרשות לאיסור הלבנת הון, זה שמתוך 500 הגופים שמדווחים לרשות לאיסור הלבנת הון בדיווח מקוון, רק 20 מהגופים עושים שימוש בתעודת הזהות החכמה ואחרים משתמשים בכרטיסים חכמים של ספקי זהות אחרים, שזה קומסיין ופרסונל איידנטיטי.
רועי גולדשמידט: אם נסכם מה שראינו עד כה, יש לנו קונספט, זמן ארוך מאוד עד המימוש וגם כשמתפתח הנושא של זהות חזקה, חלקה של תעודת הזהות החכמה במימוש כיום הוא קטן מאוד.
רועי גולדשמידט: אז בעצם למה זה קורה או מה החסמים לשימוש בתעודת הזהות החכמה?
רועי גולדשמידט: קודם כל תעודת זהות חכמה מחייבת שימוש בקורא כרטיסים.
רועי גולדשמידט: אגב, אנקדוטה או לא, ב-2015 אם אני זוכר נכון, כשהונפקו תעודות הזהות החכמות כ-100 ברי מזל זכו לקבל קורא כרטיסים לביתם.
רועי גולדשמידט: כמה מהם עושים בו שימוש רשות האוכלוסין לא יודעת וגם אנחנו כמובן לא יודעים, אבל בהתחשב בעובדה - - -
קריאה: 100,000.
קריאה: לא 100.
רועי גולדשמידט: 100,000.
רועי גולדשמידט: כמובן.
רועי גולדשמידט: כמה מהם עושים בו שימוש אנחנו לא יודעים וגם רשות האוכלוסין מעריכה ששיעורם קטן כי השירותים במרחב הזה לא כל כך התפתחו.
רועי גולדשמידט: החסם השני זה הצורך בסיסמה, כלומר בעת קבלת התעודה המקבל מקבל סיסמה, אבל צריך לשמור אותה והוא צריך לדעת שיש שימושים לעשות איתה, בפועל הנחת העבודה שמקובלת על גורמי המקצוע והממשלה, זה שרוב המשתמשים לא זוכרים את הסיסמה שלהם ותהליך הרכישה המחודשת של הסיסמה הוא תהליך שדורש פעולות לא מבוטלות שכוללות למשל הגעה לקיוסק של ממשל זמין פיזית, או לשכת רשות האוכלוסין.
רועי גולדשמידט: בנוסף, אי אפשר לממשק את התעודה לטלפון, כלומר יש כבר מזה כמה שנים תוכנה שנקראת - - - קומיוניקיישן, שמאפשרת בלי קורא כרטיסים לממשק את הטלפון לתעודה, אבל הדור הראשון של תעודות הזהות והדור שמונפק כיום לא תומך בטכנולוגיה הזאת.
רועי גולדשמידט: גם עבור יישומי הזדהות לא מקוונים, כלומר היכולת להזדהות באמצעות התעודה יש בעיות שקשורות להצפנה של המידע על גבי השבב וחסמים משפטיים נוספים שאני לא ארחיב עליהם ואני בטוח שהדוברים הבאים יוכלו לעשות כן.
קריאה: יש לך דוגמה לנושא הרביעי שאמרת?
קריאה: - - - שירות כזה?
רועי גולדשמידט: הממונה על - - - ביומטרי ישמח להרחיב, אבל כעקרון המענה של שומר זהב נועד להתמודד עם הבעיה הזאת שכדי שאוכל לפתח אקו-סיסטם, אם אני רוצה לפתח שירות מבוסס תעודה והזדהות אל מול תעודה, אני צריך שתהיה לי האפשרות לקרוא את המידע שעל גבי התעודה.
רועי גולדשמידט: אם היכולת שלי לקרוא את המידע על גבי התעודה מוגבלת, היכולת שלי לממש שירות, אפילו לא שירות מקוון אלא שירות פרונטלי, גם היא מוגבלת.
רועי גולדשמידט: אני רק רוצה לציין כדי שלא אשמע נגטיבי וכאילו אני לא מכיר בפעילות המשמעותית שכן נעשית בממשלה, הממשלה עושה הרבה פעילויות גם בתחום הספציפי של תעודות הזהות והשמשתן, וגם בתחום הכללי של כמובן אספקת שירותים מקוונים.
רועי גולדשמידט: יש כיום דיונים בין-משרדיים שאני אשמח מאוד לשמוע עליהם בפירוט יותר גדול בהמשך, ביחס לתעודות דור 1.5 מה שנקרא, או דור 2, כלומר ניסיון לתת פתרונות למצב הקיים, ולהנפקות העתידיות, יש את שומר זהב שראש היחידה להזדהות ישמח להרחיב עליו, אני בטוח, שזה פיתוח יכולת לאימות זהות פרונטלי, ויש הליכי אישור שממשל זמין ורשות האוכלוסין מצויים בהליך השלמת האישור לבצע חתימה אלקטרונית באמצעות ה תעודה, ויש כמובן במקביל הגדלה של היצע השירותים באזור הממשלתי וקיומה של מערכת הזדהות ממשלתית, וברקע גם הכרזת הממשלה להאצת השירותים הדיגיטליים, שוב, הזמן קצר והנושא רחב.
רועי גולדשמידט: אני רוצה לסיים.
רועי גולדשמידט: אז שוב, אנחנו רואים פה מצד אחד כמובן התקדמויות והתפתחות, ובעצם העובדה שיש לחלק ניכר מאזרחי ישראל תעודת זהות חכמה, והבנה של הצורך שקיים כבר הרבה שנים להזדהות חזקה כאמצעי לפיתוח שירותים מקוונים שדורשים הזדהות כזו, ומצד שני אנחנו רואים שהמימוש של תעודת הזהות בתוך המרחב הזה הוא מאוד מוגבל, ובעצם אם לומר במשפט אחד, לא התפתח אקו-סיסטם של הזדהות החזקה, התפקיד של תעודת הזהות בתוך המרחב הזה לא התפתח והשאלה אם וכיצד הוא יתפתח.
רועי גולדשמידט: אני רוצה לסיים בכמה שאלות.
רועי גולדשמידט: הראשונה היא האם אפשר להציל את הדור הראשון של תעודות הזהות החכמות, כלומר האם אפשר לעשות איזה שהוא תהליך של השמשה שלהן אם זה באמצעות הדבקה של יכולות נוספות מחוץ לכרטיס, השאלה השניה היא מה יהיה מתווה ההנפקה של הדור השני.
רועי גולדשמידט: לפי תשובת רשות האוכלוסין הדור השני יתמוך ב- - - קומיוניקיישן, אבל על פי המלאי הקיים, ואני מצטט מהתשובה שקיבלתי, "על פי המלאי הקיים היום של כרטיסים ישנים יתחיל השימוש בכרטיסים אלו לא לפני שנת 2022", וגם אז אנחנו צריכים לזכור שאנחנו מדברים על תחילת הנפקה.
רועי גולדשמידט: הרי גם התהליך היום, כשאנחנו מדברים, בחלוף שבע שנים, 41% מאוכלוסיית הזכאים נושאת תעודה.
רועי גולדשמידט: הרי זה תהליך ארוך, אז השאלה היא איך הדבר הזה אמור להתקדם, ואיך בינתיים, כשאנחנו יודעים שהטכנולוגיה היא תחום מאוד דינמי וטכנולוגיות מתפתחות בקצב אחר מהקצב של הרגולציה תמיד, אבל גם כנראה - - - מההתפתחות של הפעילות הממשלתית, איך יוצרים מצב שלא יהיה, גם אם נהיה - - - קומיוניקיישן, זו לא תהיה טכנולוגיה ארכאית ולא רלוונטית למימוש העתידי.
רועי גולדשמידט: שוב, השאיפה המאוד הגיונית וחיובית היא שתעודת הזהות תיהפך לאיזה שהוא זרז לאקו סיסטם, להתפתחות מרחב של שירותים שהקורונה בעצם רק הבהירה לנו כמה הם אקוטיים, של יכולת לעשות פעולות מרחוק בלי צורך להגיע פיזית.
רועי גולדשמידט: והשאלה היא איך מפתחים אקו סיסטם כזה והאם תעודות הזהות החכמות הן באמת הכלי, וזה כן לעשות טיפה רגע אחד זום-אאוט מתוך הקונספציה שכולנו מצויים בתוכה שבה תעודות הזהות החכמות הן מענה, זה כן לשאול שאלה יותר פתוחה, אם יכול להיות שיש טכנולוגיות אחרות חדשות, שמתאימות יותר והאם הטעות היא טעות ביישום, האם יש לנו טעות ביישום או שיש לנו טעות קונספטואלית.
עינב קאבלה: או גם וגם.
רועי גולדשמידט: או גם וגם.
רועי גולדשמידט: אבל אם יש לנו טעות קונספטואלית אז אנחנו לא צריכים להמשיך לנסות ליישם את אותו פתרון אלא לחשוב על חלופות אחרות.
רועי גולדשמידט: תודה.
עינב קאבלה: תודה רבה רועי.
עינב קאבלה: אני חייבת להגיד שקראתי את הדו"ח והוא העלה בי את התהייה האם עדיין צריך לקרוא לתעודת הזהות החכמה חכמה.
עינב קאבלה: זו שאלה שלא מרפה ממני ואני אפתח כרגע את הדיון לדוברים הנוספים כדי שגם אני אנסה לענות לעצמי על השאלה הזאת וגם שנראה מה עושים קדימה.
עינב קאבלה: נעבור לרועי פרידמן ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים במערך הסייבר הלאומי.
רועי פרידמן: בוקר טוב.
רועי פרידמן: אני מודה לוועדה שזימנה את הדיון הזה היום, זה נושא חשוב שהיחידה מלווה כבר מזה שבע-שמונה שנים, ואני חושב שיש לדיון הזה פוטנציאל לסייע להצעיד את הנושא הזה קדימה.
רועי פרידמן: כמו שתיאר רועי גולדשמידט אז באמת זה פרויקט שמנוהל במשך לא מעט שנים, תוכנן כבר ב-2008 ולקח לא מעט זמן עד שהובא לידי מימוש.
רועי פרידמן: מילה על היחידה.
רועי פרידמן: היחידה שאני עומד בראשה, היחידה להזדהות ויישומים ביומטריים, איגוף מטה במשרד ראש הממשלה, מערך הסייבר, והיא גוף המטה הממשלתי שרואה למעשה את השלם בתחום ההזדהות מכח חקיקה, והזכרת גבירתי היו"ר את העבודה שלנו בפיקוח על פרויקט התיעוד הלאומי החכם, ומכח החלטות ממשלה, בין היתר החלטות ממשלה שהטילו עלינו לגבש מדיניות לאומית ליישומים ביומטריים ומדיניות לאומית להזדהות בטוחה, שגם אושרה בממשלה לאחר מכן.
רועי פרידמן: חשוב להבין שכשפרויקט מתוכנן לשנת 2008 על בסיס תורת הפעלה שכתב לוט"ר, החקיקה שלו מתבצעת ב-2009, הפרויקט יוצא לתקופת מבחן בשנת 2013, ובעצם המימוש האמיתי המסיבי מתחיל ב-2017, הטכנולוגיה פורחת עם השנים.
רועי פרידמן: כשקצב העבודה הוא כזה, זה רק טבעי שהטכנולוגיה פורחת וכשתורת ההפעלה נכתבה בשנת 2008 אף אחד לא חשב על טלפונים חכמים תומכי NFC, ולכן הדברים תוכננו כפי שתוכננו.
רועי פרידמן: מטרות הפרויקט הוצגו בצורה מדויקת, חשוב גם להבין את השווי הכלכלי המאוד משמעותי של הזדהות דיגיטלית בטוחה, למעשה בעולם הזה קוראים להזדהות ה-great enabler, כי היא מאפשרת שירותים דיגיטליים בעלי ערך.
רועי פרידמן: צריך לעבור דרך מפתן הדלת של ההזדהות כדי לקבל את השירות מנותן השירות.
רועי פרידמן: מעריכים את השווי הכלכלי החל מ-2% מתמ"ג של מדינות, ככה דווח באסטוניה, דרך מחקרים ב-EU, שמדברים על אלף מיליארד דולר או יורו במשך עשור, ויש עוד סטטיסטיקות כאלה ומחקרים.
רועי פרידמן: כפי שצוין, הונפקו כ-3.5 מיליון תעודות זהות, חשוב להבין שנרכשו ביציאה לפרויקט סדר גודל של 5 מיליון, מה שמכונה גלמים, תעודות זהות שלא עברו פרסונליזציה ולמעשה יש היום בכספות סדר גודל של 1 תעודות נוספות.
עינב קאבלה: הגלמים זה בעצם הפלסטיק עם הצ'יפ בלי ה- - -
רועי פרידמן: פלסטיק עם צ'יפ שלא פרסונליזציה.
רועי פרידמן: הגלמים הם אותה טכנולוגיה של תעודות הזהות שכבר בסירקולציה.
עינב קאבלה: כשזה הכל מאותו סוג, הגלמים הללו?
רועי פרידמן: לא, ופה זה הופיע בדו"ח פיקוח שכתבנו כגוף פיקוח, וזה גם הופיע בדו"ח הממ"מ, יש כמות לא מבוטלת של גלמים שמתבססים על שבב של חברה מסוימת שהוא שבב קטן יותר, ויכולת השימוש בשבב מוגבלת מאוד.
רועי פרידמן: וכרגע יש החלטה של רשות האוכלוסין, אני מניח שהם יוכלו להרחיב על כך אחרי זה, הגלמים הנותרים עם צ'יפים של אותה חברה, לא לעשות בהם שימוש.
רועי פרידמן: מבחינת ביומטריה, מה יש לנו בתעודה?