GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יזהר שי: אני רוצה להודות לאנשי המשרד שלי, בראשות שי-לי שפיגלמן שהיו פה גם הבוקר וגם התכוננו.
יזהר שי: אל תשכחו את - - -
עינב קאבלה: לא, אנחנו לא נסיים בלי זה, זה חשוב לנו.
עינב קאבלה: רצינו פשוט שתספיק לשמוע את הדברים הנוספים, ואנחנו אבל מאוד רוצים לשמוע אותה אז נגיע לזה, ובאמת תודה רבה שהקדשת לנו מזמנך שצפוף בימים אלה עד מאוד.
יזהר שי: תודה לחברי הכנסת שהיו פה, דרך אגב.
אנדרי קוז'ינוב: עלו פה כמה מהרעיונות שחשוב לבחון אותם.
עינב קאבלה: תודה רבה אדוני השר.
עינב קאבלה: תודה למנכ"לית שי-לי שפיגלמן.
עינב קאבלה: אנחנו ממשיכים.
עינב קאבלה: נעבור לכל מי שאיתנו בזום, כמובן נמשיך וככל שיספיק לנו הזמן ניתן לכמה שיותר דוברים לומר את דברם לכן אני מבקשת מכל אחד להשאר במגבלת שתי הדקות שנספיק כמה שיותר.
עינב קאבלה: איתנו ד"ר איתי קלע, ראש תחום בריאות ברשות לחדשנות.
עינב קאבלה: תודה שהמתנת.
איתי קלע: שלום לכולם, חבל שהשר הלך ושי-לי.
איתי קלע: רציתי לקחת את הדיון טיפה יותר לרמה האסטרטגית.
איתי קלע: הראייה שלנו שהמשבר הזה הוא משבר, אמנם הקורונה אני מאמין שהיא תעבור, אבל המשבר הוא משבר, איום המגפות הוא איום שיישאר איתנו, אגב יש לו השלכות לא רק אזרחיות, היום זה לא תרחיש לגמרי דמיוני - - - גם איומים בטחוניים ולכן הראייה שלנו שצריך להגדיר מדיניות סדורה איך לבנות תשתית טכנולוגית בישראל על מנת לבנות מוכנות למגפות הבאות, לא רק הקורונה.
איתי קלע: יצאנו עם קולות קוראים ואנחנו עוברים על מאות, כבר יותר מ-1,000 בקשות, 1,000 פרויקטים, מעל 50 מיליון שקל תמיכה בפרויקטים כאלה ואחרים ואנחנו רואים את העושר הגדול של הטכנולוגיות, בעיקר דברים משולבים וגם ראינו פה בדיון עכשיו הרבה טכנולוגיות שמשלבות דיסציפלינות, ושם החוזקה של ישראל.
איתי קלע: אני רוצה להגיד שישראל צריכה למקד מאמצים בתחומים שבה יש לה חוזקות ולא להתפזר, וכיום עם כל העושר שיש פה והטכנולוגיות, עדיין רוב הצרכים מיובאים מחו"ל וגם הסגר השני ואני מקווה מאוד שלא נהיה בסגר שלישי, אנחנו עדיין נמצאים במשבר טכנולוגי, וישראל כמדיניות צריכה לראות איך היא יכולה להגדיר מדיניות סדורה ולבנות כמו שאמרתי תשתית טכנולוגית.
איתי קלע: הכיוונים שאנחנו מכוונים אליהם הם הכיוונים ששם ישראל חזקה, זה החיבור של ההייטק, חיבור של התעשייה הבטחונית, דיברה אמירה מהתעשייה האווירית, לכיוונים של הבריאות, ולראות איך לגייס כוחות חזקים לעולמות מדעי החיים, אנחנו קוראים לזה תחום ה- - - ושם לפי דעתי צריך להתמקד.
איתי קלע: אני מקווה שהדיון הזה יעלה לרמה אסטרטגית בהמשך עם השר ועם משרד המדע ויחד עם רשות החדשנות.
איתי קלע: תודה רבה.
עינב קאבלה: תודה רבה לך ד"ר קלע.
עינב קאבלה: אגב, אנשי המשרד עדיין פה איתנו והם מקשיבים ומאזינים.
עינב קאבלה: תודה רבה שהשתתפת.
עינב קאבלה: אנחנו נעבור לד"ר אתי קרוזל מהמרכז הרפואי רמב"ם, חברת האקדמיה הלאומית ישראלית לרפואה מדעית.
אתי קרוזל: צהריים טובים לכולם.
אתי קרוזל: יש אצלכם את המצגת שלי.
אתי קרוזל: תיקון קטן, אני לא חברה באקדמיה הלאומית, אני פה, זכות גדולה בשבילי לייצג את פרופ' קרלס קורצקי שהוא דיקן הפקולטה לרפואה בבר אילן והוא חבר האקדמיה הלאומית ישראלית לרפואה מדעית, שותף למחקר שלנו הוא פרופ' זאיד עבאסי, חוקר מוביל בפקולטה לרפואה בטכניון שחוקר שנים רבות את מערכת האנגיוטנסין אשר עליה מבוסס הרעיון לטיפול התרופתי במחקר הנוכחי שזה טיפול באנגיוטנסין 17 בחולים שסובלים מדלקת ריאות משנית לווירוס הקורונה, ובעצם יסודו של המחקר הזה בחשיבה מדעית שתורגמה לרפואה יישומית עם שיתוף פעולה עם חברת התרופות שמייצרת את הפטטיד הזה שנקרא אנגיוטנסין 17.
אתי קרוזל: כמו שאתם יודעים וירוס הקורונה יכול לגרום למחלה בדרגות חומרה שונות, ואנחנו במחקר שלנו בחרנו להתמקד בחולים שיש להם תסמינים במידה בינונית, זה אומר שזה חולים שכבר פיתחו דלקת ריאות, יש להם כבר ירידה באחוזי החמצן בגוף והם עלולים להידרדר למצב קשה יותר שמצריך הנשמה מלאכותית ואשפוז ביחידת טיפול נמרץ.
אתי קרוזל: מה הקשר בכלל בין הווירוס הזה לבין מערכת האנגיוטנסין?
אתי קרוזל: מסתבר שהווירוס יודע להכנס לתאים דרך קולטן מאוד ספציפי שנקרא ACE2 הקולטן הזה זה אנזים מפתח במערכת האנגיוטנסין.
אתי קרוזל: ברגע שהווירוס נקשר לקולטן בעצם גם הווירוס וגם הקולטן נכנסים שניהם לתוך התא, ומה שאנחנו מקבלים זה מצב ביולוגי שיש לנו ריקון של ה-ACE2
אתי קרוזל: מעל הממברנות של התאים שלנו ולכן הוא לא זמין לבצע את הפעילות הביולוגית שלו.
אתי קרוזל: מה עושה האנזים הזה?
אתי קרוזל: האנזים הזה יודע באופן טבעי להפוך חלבון שנקרא אנגיוטנסין 2 להפוך אותו לאנגיוטנסין 1.7.
אתי קרוזל: מה המשמעות של הדבר הזה?
אתי קרוזל: אנגיוטנסין 2 זה חלבון שמתווך תהליכים שליליים ומזיקים לגוף, מעודד תהליכי דלקת, שמענו פה על סערת הציטוקינים, צלקת וקרישיות יתר, כל הסיבוכים של וירוס הקורונה.
אתי קרוזל: כנגד, כאשר הוא מתפרק לאנגיוטנסין 1.7 על ידי האנזים, החלבון הזה הוא הבחור הטוב של המערכת, הוא עושה בדיוק את הפעולה ההפוכה.
אתי קרוזל: נוגד צלקת, נוגד דלקת ומפחית את הנטייה לקרישיות יתר.
אתי קרוזל: כשיש וירוס אנחנו מקבלים הפחתה משמעותית בפעילות האנזים הזה עם עליה ברמת האנגיוטנסין 2 וירידה יחסית באנגיוטנסין 1.7.
אתי קרוזל: זאת אומרת שהאיזון הרגיל שבו 1.7 מתנגד לפעילות השלילית של אנגיוטנסין 2 הוא מופר.
אתי קרוזל: ולכן חשבנו שאם אנחנו נוכל לבוא ולתת בזריקה את הפפטיד החסר, זאת אומרת אנגיוטנסין 1.7, נוכל להשיב את האיזון למצב הבסיסי שלו, כאילו אין קורונה וירוס בדם.
אתי קרוזל: הפפטיד הזה ניתן במספר מחקרים אחרים בעבר בהתוויות קליניות אחרות, הוא מיוצר על ידי חברה שיושבת בבוסטון ונקראת קונסטנט תרפויטיקס, יש לו פרופיל בטיחותי מדהים מאחר שהוא בדיוק מחקה את הפפטיד האנדוגני שאנחנו מייצרים אותו בגוף שלנו, לכן ההחלטה לתת אותו הייתה מאוד פשוטה וקלה.
אתי קרוזל: אני כבר מסיימת.
אתי קרוזל: אנחנו רוצים להתערב כאמור ולחסום את המעבר לחולים במצב קשה.
אתי קרוזל: ניתן לראות שיש קורלציה מרשימה בין חומרת המחלה לבין רמה שהולכת ויורדת של החלבון הזה שנקרא אנגיוטנסין 1.7.
אתי קרוזל: מדובר במחקר שקיבל את אישור משרד הבריאות ממש לאחרונה, זה יהיה מחקר סמוי כפול וחצי מהחולים יקבלו את תרופת המחקר וחצי יקבלו פלסבו, כולם יקבלו את הטיפול הסטנדרטי לקורונה, והיתרון מאוד גדול של הטיפול הזה ששינוי גנטי של הווירוס לא ישפיע על יעילות התרופה, בעוד ששינוי כזה יכול להשפיע על חיסון כזה או אחר, במקרה שלנו היעילות תישאר אותו דבר גם אם הווירוס יעשה מוטציות.
אתי קרוזל: המחקר יתחיל להתבצע ממש בשבועות הקרובים ברמב"ם, בבית חולים זיו ובתי חולים אחרים בצפון, גייסנו כרגע כשליש מהתקציב המוערך, אנחנו נשמח מאוד לכל עזרה בסוגיה הזאת ואני אשמח לענות על שאלות אם יש.
אתי קרוזל: ואני מודה שוב לפורום על ההזדמנות להציג את המחקר שלנו.
אתי קרוזל: תודה רבה.
עינב קאבלה: ד"ר אתי קרוזל.
עינב קאבלה: נעבור לפרופ' יעקב נחמיאס מהאוניברסיטה העברית.
יעקב נחמיאס: שלום לחברי הוועדה, אנסה להיות מהיר וקצר.
יעקב נחמיאס: אני מבקש שתעלו את השקופיות.
יעקב נחמיאס: אני ראש המרכז לביו הנדסה באוניברסיטה העברית, לפני מספר חודשים דיווחנו על שיתוף פעולה עם בית חולים הר סיני שבניו יורק, שבו אנחנו גילינו תרופה שיכולה לעצור את התקדמות המחלה בשם פנופיברט, תרופה שמאושרת על ידי ה-FDA כבר למעלה מ-45 שנה.
יעקב נחמיאס: מנגנון התרופה גילינו בעזרת חברת - - - חברה שבעצם מתמקדת בגידול של מנגנונים מטאבוליים.
יעקב נחמיאס: אנחנו רואים שהווירוס שמדביק תאי ריאה אנושיים בעצם גורם לכניסה נוספת של גלוקוז, סוכר, לתוך תאי הריאה, מה שגורם להצטברות שומנים מסיבית בתוך תאי הריאה, זה מה שגורם לנזק ולתופעות הדלקתיות בחולים.
יעקב נחמיאס: העובדה הזאת מאפשרת לנו לזהות מספר תרופות שמאושרות לשימוש שיכולות לעצור את המנגנון הזה ובכך לעכב גם את הדלקת וגם את המוות של החולים, בעצם לעצור את הסימפטומים של מחלת הקורונה.
יעקב נחמיאס: במחקר שעשינו במעבדה, פיברט, התרופה שמזרזת את פירוק השומנים בריאה התגלתה כהכי יעילה ולתרופה הזאת יש אחיות בשם טאיגרידזון, כל המשפחה הזאת של התרופות שנועדו לטיפול בסכרת, בעצם מעלות את קצב יצירת השומנים בריאה ולכן יגרמו לנזק.
יעקב נחמיאס: במחקר שערכנו רטרוספקטיבי בשיתוף איכילוב והדסה אנחנו רואים הבדלים מהותיים ב-CRP, שהוא מרקר מאוד חשוב לדלקת בריאות, שבעצם זה הסימפטום הראשון של מחלת הקורונה.
יעקב נחמיאס: אנחנו רואים שחולים שלקחו פיברטים מראים ירידה מסיבית בדלקת ריאות תוך חמישה ימים מהיום שהם מתאשפזים בבתי החולים.
יעקב נחמיאס: יש ירידה קטנה בחולים שלוקחים תרופות להייפר טנשן או סטטינים בגלל שהם משפיעים על מנגנונים אחרים פחות חשובים בתהליך המטבולי, אבל יש עליה מסיבית בדלקת ריאות לחולים שלוקחים תרופות נגד סכרת ממשפחת ה-TZD, אז תרופות כמו רוזגריטזון גורמות לתופעות יותר חמורות.
יעקב נחמיאס: זה לא רק דלקת ריאות, אנחנו רואים שפחות מהחולים שמקבלים פיברטים, שנוטלים את זה באופן סטנדרטי מגיעים גם לנטילה של חמצן וגם לחדרי טיפול נמרץ, בסטטינים התופעה היא פחות רצינית, ב-TZD, התופעה היא בעייתית מאוד, אנחנו רואים שדווקא יותר חולים שלוקחים תרופות נגד סכרת מגיעים לטיפול נמרץ.
יעקב נחמיאס: פה אנחנו מסתכלים על מוות אחרי 28 יום, ואנחנו רואים שהחולים שנטלו פיברטים, למרות שזו קבוצה קטנה, הסטטיסטיקה פה די מהממת, אף אחד מהם לא מת אחרי חודש שהם נטלו את התרופה הזאת.
יעקב נחמיאס: יש ירידה פחות משמעותית בחולים שלוקחים סטטינים, כמו שכבר דווח בספרות המקצועית, עוד משהו שאנחנו רואים בצורה מאוד ברורה, שחולים שנוטלים את התרופות לסכרת, את ה-TZD, שהן מולקולות מאוד דומות לפיברטים, פשוט עובדים על המנגנון ההפוך, דווקא החולים האלה מתים יותר מ- 19-COVID.
יעקב נחמיאס: כרגע אני יכול לספר לכם שבאוגוסט התחיל מחקר קליני גם בארצות הברית באוניברסיטת פנסילבניה, במספר מרכזים בדרום אמריקה ובאירופה, בעיקר באיטליה, ואנחנו קיבלנו אישור להתחיל מחקר קליני בבית חולים ברזילי ממש השבוע והמחקר הזה יתחיל בשבועות הקרובים, אנחנו מקווים במימון חברת אבוט.
יעקב נחמיאס: תודה רבה.
עינב קאבלה: פרופ' נחמיאס, בעצם הצבעת על זה שגיליתם במחקרים שתרופות מסוימות גורמות לסיכונים מרובים למי שנדבק בקורונה, חלילה, אני מניחה שאתה לא אומר ובוודאי אנחנו לא אומרים, שאנשים יפסיקו לקחת את התרופות שהם נוטלים.
עינב קאבלה: ברור לי שאתה לא אומר את זה, אני רק רוצה להגיד את זה למען הסדר הטוב למי ששומע את הדברים.
יעקב נחמיאס: בטפול קליני למחלת הקורונה לפעמים אנחנו משנים את הטיפול התרופתי שניתן לחולים בשניה שהם מתאשפזים.
יעקב נחמיאס: אנחנו דואגים מאוד מחולים שיפתחו לדוגמה קטו-ג'נסיס, בארצות הברית דווקא מורידים חולים מפיברטים, התרופה שאנחנו רואים שהיא ממשיכה לעזור להם, בארץ לא עושים את זה, יכול להיות זו אחת מהסיבות שהחולים האלה נראים כל כך טוב.
יעקב נחמיאס: תרופות כמו TZD, אנחנו חושבים שהרופאים שמטפלים בחולים צריכים לשקול בצורה רצינית האם כדאי להמשיך אותם או להחליף לתרופות אחרות, על סמך המידע שכרגע ברשותנו, כמובן שאנחנו לא ממליצים לעשות את זה לאף אחד לפני שהמחקר הקליני מסתיים.
עינב קאבלה: זה היה חשוב להגיד ואני מודה לך שהצטרפת והצגת לנו את הדברים.
עינב קאבלה: נפנה להמשך המצגת של משרד המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: שמענו את ההיבטים השונים בתחילת הדיון וכעת נמשיך עם פרופ' דבורה שמואלי, ראש מרכז ידע ומחקר לאומי בתחום ההיערכות למצבי חירום.
עינב קאבלה: את תספרי לנו על מחקרים בתחום מדעי החברה אם הבנתי נכון?
דבורה שמואלי: קצת אופי מחקרי אחר.
עינב קאבלה: לפני שאת מתחילה, היות ואנחנו בשעתיים של דיון ויש עוד דוברים.
עינב קאבלה: אז בשלוש דקות בבקשה.
דבורה שמואלי: ביקשו עשר דקות אבל אני אדלג.
דבורה שמואלי: ב-2017 משרד המדע והטכנולוגיה ורח"ל יזמו מרכז להקמת מרכז ידע ומחקר לאומי בתחום היערכות למצבי חירום.
דבורה שמואלי: במכרז להקמת המרכז זכו אוניברסיטת חיפה, הטכניון, האוניברסיטה העברית כמוסדות ליבה, יחד עם חוקרים מרח"ל, בית חולים רמב"ם, מכללת תל חי ובית הספר לסיוע הומניטרי והמרכז הוקם בינואר 2018.
דבורה שמואלי: בימי שגרה עוסקים במרכז במחקרי עומק במגוון נושאים מולטי דיסציפלינריים, יש לנו כ-90 חוקרים ומוסדות המשתפים פעולה במסגרת המרכז.
דבורה שמואלי: התקציב הוא 1 מיליון שקל לשנה שרובו המכריע מיועד למימון מחקרים.
דבורה שמואלי: בימי הקורונה הסבנו את הפעילות לעיסוק במשבר בשני אופנים: תגובתי ופרואקטיבי.
דבורה שמואלי: בתגובתי ענינו על שאלות של גורמי ממשל וצוותי חשיבה, ברובד הפרואקטיבי יזמנו 15 מחקרים בנושאים שונים.
דבורה שמואלי: בדקות הספורות שיש אציג רק שתי דוגמאות והן של המרכז, כמובן למרכז המדע יש הרבה מחקרים נוספים.
דבורה שמואלי: ברובד התגובתי על פי בקשת המל"ל הצענו מדדים ליציאה מהסגר ולניהול החיים לצד הקורונה בסוף אפריל.
דבורה שמואלי: הם הקשיבו לנו בעניין, אבל לא עשו שימוש ישיר במדדים שהצענו, המדדים האלה הם גם רלוונטיים היום.
דבורה שמואלי: אחד הדגשים שלנו אז היה הצורך בדיפרנציאציה מרחבית ועל פי קבוצות אוכלוסייה, היום נראה שלפחות הרעיון הזה עומד בבסיס תכנית הרמזור של פרופ' גמזו ונמצא על סדר היום הציבורי כמובן מאליו.
דבורה שמואלי: אבל הקריטריונים שבהם משתמשים היום הם כמעט ורק בריאותיים ולא נלקחים בחשבון קריטריונים בתחומים אחרים של כלכלה, חברה ורווחה.
דבורה שמואלי: מדובר בקריטריונים מאוד חשובים שכדאי להשתמש בהם כדי לנהל את החיים בצד המגפה באופן מיטבי.
דבורה שמואלי: זו דוגמה אחת של המחקרים הפרואקטיביים במרכז.
דבורה שמואלי: המחקר השלישי שרציתי להציג עוסק בחקיקה ורגולציה ומוכנות במצבי אסון וגם משמעויות למשבר הקורונה.
דבורה שמואלי: צוות המחקר ביצע מחקר השוואתי רחב במדינות דמוקרטיות בעולם, סקר את דו"חות מבקר המדינה לגבי אסונות ומשברים ושילב רעיונות עומק עם 40 בעלי תפקידים מרכזיים בניהול מצבי חירום בארץ.
דבורה שמואלי: אלה נקודות שעולות מהשוואה בעולם ובדיקת המצב בארץ ובעצם מצביעות על סיבות מרכזיות לחוסר ההצלחה של הממשלה בטיפול במשבר הקורונה לפחות בשלב הראשון, הראשון זה היעדר דוקטרינה מעוגנת בחוק.
דבורה שמואלי: בשונה ממדינות אחרות בעולם ברובן יש חקיקת חירום כללית, יפן, ניו זילנד, קנדה, פיליפינים, טאיוואן, דרום קוריאה, סינגפור, גם בריטניה שלא השתמשה בה, ואצלנו אין חקיקה כזאת.
דבורה שמואלי: ליקויים במערך הארגוני והיעדר תשתית נורמטיבית בעצם היעדר מודעות לחשיבות שלה, היעדר תכנון שיטתי, - - - יעדים ומטרות, הדברים בעצם מנוהלים תגובתית.
דבורה שמואלי: התנהלות תגובתית חרף מודעות לסיכונים מראש.
דבורה שמואלי: בעצם יש חוסר תיאום, יש היעדר יכולת לממש אחריות, והיעדר שימוש בתקינה בינלאומית.
דבורה שמואלי: היעדר במוטיבציה בקרב פוליטיקאים לטפל בהיערכות לחירום, הנושא דורש השקעת משאבים רבים, אינו מניב פירות פוליטיים מידיים, לא בזמן הכהונה, ולכן נדרש חוק חירום וכינון מוסדות חירום.
דבורה שמואלי: יש מתח מובנה הנוגע בניגוד אינטרסים והבדלים בפונקציות התועלת שלמגזרים שונים וזה מוביל בין השאר לחוסר ציות, היעדר - - - יש גם המלצות לזה, ההמלצות של המחקר בקצרה היה לחוקק חירום כללי ולקבוע במסגרתו בין השאר מי הגוף האחראי להכנה ניהול והבראה ממצב חירום, מהן דרכי מינוי העומד בראש אותו גוף, שילוב מינהלת בה נציגים מומחים, נציגי רשויות מקומיות, נציגי חברה אזרחית, מה סמכויותיו וחובותיו של אותו גוף.
דבורה שמואלי: אנחנו בעצם בעיצומו של משבר ספציפי, חשוב להבין שלמשברים יש להיערך מראש.
דבורה שמואלי: היערכות כזאת לא תפתור הכל כבמטה קסם אבל היא תהפוך את ההתמודדות לקלה יותר.
דבורה שמואלי: המרכז שלנו נועד ונוצר כדי לחשוב ולהעמיק בנושא היערכות ללמוד מהעולם ומלקחים שכבר הופקו בישראל ומכאן החשיבות שלו לקראת משברים עתידיים.
דבורה שמואלי: יש 15 מחקרים גם בנושא הספציפי של קורונה ובהזדמנות אחרת אשמח להציג, המרכז וחוקריו עומדים לרשותכם.
דבורה שמואלי: תודה.
עינב קאבלה: אני מאוד מודה לך על הצגת הדברים ועל השתתפותך.
עינב קאבלה: פרופ' נדב דוידוביץ' ראש בית הספר לבריאות הציבור.
נדב דוידוביץ': תודה רבה, שלום לכולם.
נדב דוידוביץ': אני ראש בית הספר לבריאות הציבור באוני' בן גוריון, חבר בקבינט המומחים של פרופ' גמזו וגם הייתי עד לפני שנה יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור, החליף אותי פרופ' חגי לוין.
נדב דוידוביץ': אני רוצה לחלק את דבריי לשני חלקים קצרים.
נדב דוידוביץ': אחד – נושאים שלא נדונו עד עכשיו, אני רוצה להעלות את הנושא של ניטור הקורונה בצורה חכמה יותר ואני מדבר על ניטור בביוב, אלה דברים שאנחנו מובילים יחד עם הטכניון, אוניברסיטת בן גוריון, חברת קנדו בתמיכה של משרד הבריאות, האפשרות של ניטור קורונה בביוב תאפשר לנו במיוחד בהמשך כשתהיה ירידה במספר המקרים לצמצם מאוד ולהפחית את הבדיקות ברמה אינדיבידואלית, כפי שראיתם יש שם הרבה מאוד אתגרים, אנחנו עשינו פיילוט באשקלון שהראה את הישימות של זה ועכשיו נעשים בערים שונות כולל נתניה ומקומות אחרים ניטור שהוא יכול להיות ברמת שכונה ולעלות במעלה הזרם.
נדב דוידוביץ': בנוסף אנחנו עכשיו מקדמים יחד עם מגן אבות ואמהות, עם פרופ' נמרוד מימון שוב בתמיכה של משרד הבריאות עם פרופ' גרוטו, אנחנו מובילים מהלך אל מול בתי האבות ששם זה אפילו עוד יותר הגיוני מבחינת זה שזו אוכלוסייה בסיכון ומאוד מוגדרת, וגם מהלך דומה במעונות של אוניברסיטאות.
נדב דוידוביץ': כל הדברים האלה הם דברים שיוכלו לעזור לנו לחזור לשגרת חיים כאשר אפשר לעלות במעלה הזרם וגם לחסוך הרבה מאוד בדיקות ברמה הפרטנית ולאפשר גילוי מוקדם של התפרצויות.
נדב דוידוביץ': זה דבר אחד שהייתי מאוד רוצה שיהיה כאן ואני אשמח שהוועדה תיתן לנו גם כן את הרוח הגבית כדי לקדם את זה.
נדב דוידוביץ': הדברים מתקדמים אבל אולי בקצב מעט איטי.
נדב דוידוביץ': ברמה היותר עקרונית אני חושב שנדרש דיון, ראינו פה המון דברים נהדרים אבל קצת חסר לי דיון על מדיניות יותר ברורה של קביעת סדרי עדיפויות.
נדב דוידוביץ': אני גם רוצה לומר כרופא שמגיע מבריאות הציבור, איגוד בריאות הציבור, אנחנו צריכים לקדם הרבה יותר טכנולוגיות שעוסקות בנושאים של מניעה וקידום בריאות, ראינו פה חלק מהמחקרים שעוסקים בזה אבל הרבה פעמים בסוף אנחנו הולכים לקצה במורד הזרם, יש תמיד את פרדוקס המניעה, כולם רוצים לעסוק במניעה אבל בסוף משקיעים בזה הכי מעט כסף, והנושא של סדרי עדיפויות גם חשוב גם בנושא החיסונים, אני מאוד שמח על ההתקדמות של המכון הביולוגי אבל ברור לכם שלייצר חיסון פעיל זה דבר שייקח המון זמן, אני חושב שלפעמים זה אפילו קצת מטעה את הציבור וצריך לעשות גם דיון יותר מעמיק על סדרי העדיפויות גם כאן, אני חושב שמנחם רצה להציג את הנושא של החיסון הסביל שזה משהו שאולי מדינת ישראל ביכולות שלה תוכל לקדם ושהוא ניתן גם כטיפול והישימות של זה מבחינת פיתוח פה בארץ הרבה יותר משמעותי וגבוה.
נדב דוידוביץ': אני אסכם ואומר שאני מאוד מודה על הסשן הזה, זה מאוד חשוב, יש עוצמה אדירה של מחקר גם בחיבור בין אקדמיה לפן יישומי, מעבר לדברים הספציפיים, הזכרתי את נושא הניטור בביוב, אני חושב שחסר לטעמי דיון יותר אסטרטגי של יצירת סדרי עדיפויות כי לפעמים הרבה גורמים מקדמים דברים דומים, יש תחרות ותחרות זה דבר חיובי אבל במצב של מגיפות התחרות הזאת היא לפעמים בעייתית, בנושא החיסונים אנחנו רואים את זה אולי בצורה הבולטת ביותר, ארגון הבריאות העולמי לא הצליח לייצר שיתופי פעולה בכל החברות שמקדמות את החיסונים ואז מה שקורה שכל חברה עושה את הניסויים של עצמה ואנחנו לא נדע כל כך טוב להשוות אחרי זה ביעילות של החיסונים אל מול קבוצת ביקורת אחת והשוואה בינם לבין עצמם ולא בטוח שבסוף נקבל את החיסון הטוב ביותר אלא נקבל את החיסון של החברה שהייתה יותר יעילה בהתקדמות ויכול להיות שיש חיסון בקנה בשלב מתקדם שעדיין לא הגיע לשלב יישום.
נדב דוידוביץ': צריך לחשוב במצבי חירום על הראייה הזאת הכוללת ואולי דווקא במקום הזה פטנטים ותחרות זה קצת מנגנון שיותר בעייתי.
נדב דוידוביץ': גם ראש הממשלה קרא להלאמה של ייצור חיסונים בארץ, אז אם ראש הממשלה אומר את זה, שיש לו תפיסת עולם של תחרותיות, הוא מבין שבתחום הבטחון הלאומי של בריאות הציבור צריך לעשות את הדברים בצורה מוכוונת יותר, אני חושב שזו הדרך הנכונה לעשות את זה.
עינב קאבלה: תודה פרופ' דוידוביץ', אני מסכימה איתך שצריך לדון גם בנושא האסטרטגיות, אנחנו היום בעיקר רצינו לתת פרישה רחבה ולסבר את אזניהם של מי שמאזין ובין היתר גם ששר המדע יראה את הדברים הנוספים שמתבצעים וגם הציבור.
עינב קאבלה: אני חושבת שחשוב שהעבודה האקדמית והעבודה המדעית וגם חברות הטכנולוגיה השונות יבואו לידי ביטוי גם פה.
עינב קאבלה: אז זה חלק ממטרת הדיון וכמובן נצטרך להצעיד את זה קדימה גם למקום הפרקטי ולראות באמת אסטרטגית איך בונים את זה נכון.
עינב קאבלה: אני מודה לך על הדברים.
נדב דוידוביץ': תודה רבה.
עינב קאבלה: אנחנו ממש לקראת סיום, נעלה עוד דובר אחד, מקסימום שניים ואני כבר עכשיו מתנצלת בפני אלה שלא הספקנו להגיע אליהם.
עינב קאבלה: אם נראה שיש רצון להמשיך את זה וגורמים רבים נוספים שירצו בכל זאת לבוא לידי ביטוי כמובן נשקול בחיוב לקיים ישיבה דומה נוספת כישיבת המשך, וכרגע נספיק את מה שאפשר.
עינב קאבלה: רום סבר שביקש להציג את חברת ביו-שילד.
רום סבר: שלום.
רום סבר: אני מנכ"ל חברת ביו-שילד.
רום סבר: אנחנו מספקים שירות ליישום חומר אנטי מיקרוביאלי שבעצם יוצר שכבת ציפוי והגנה, לכל סוגי המשטחים בגדול כנגד בקטריות, פטריות עובשים, וזה מוצר שהוכח גם כיעיל כנגד קורונה לתקופה של עד 90 יום.
רום סבר: זה אומר שאם היום מגיע חולה קורונה לחלל ומתעטש או נוגע בדלפקים, ידיות או כל נקודות המגע הקריטיות, הנגיף מושמד במקום.
רום סבר: המוצר עצמו אמריקאי, קיים כבר עשרות שנים בשוק, שימש בעבר למפעלי מזון ופלסטיק בעיקר, ועכשיו עם הקורונה שהגיעה אלינו עשו בדיקות על זה והוכח גם שהוא יעיל מולה.
רום סבר: ה-GVN, global virus network העולמי עומד מאחורי בדיקות המעבדה שבוצעו על החומר וגם יצא בהצהרה שזו בעצם פריצת דרך טכנולוגית להתמודדות עם המגפה וקטיעת שרשרת ההדבקה.
רום סבר: בפועל איך שאני רואה את זה, זה כמו המסכה של המשטחים.
רום סבר: אם היום אנחנו מתמגנים, שומרים על 2 מטרים ושמים מסכה על הפנים, במצב הזה אנחנו מוגנים בעוד שכבבה, בעוד מימד, כשבעצם המשטחים שלנו נחותים.
עינב קאבלה: זה מוצר שכבר עושים בו שימוש בארץ?
רום סבר: כן, עושים בו שימוש, אנחנו מטמיעים אותו עכשיו בבתי כנסת, גם אנשים פרטיים, חברות תעופה, ולדעתי זה גם יכול להיות מוצר מאוד משמעותי במערכת החינוך, מתאים מאוד גם לגני ילדים - - -
עינב קאבלה: מה העלויות של המוצר?
רום סבר: העלויות תלויות, כמו שקודם סיפרו, בגודל השטחים אבל זה נע בסביבות 10 שקלים פלוס מינוס, תלוי בשטח שעליו מדובר.
רום סבר: ראיתי בהתחלה שהציגו גם כפפה שנותנת פתרון שאם נוגעים, אז חלק מהטכנולוגיות של הכפפה הזאת זה בעצם גם חלק כזה מיוחד שמטמיעים על כפפה ואנחנו מטמיעים אותו על משטחים.
רום סבר: יש לו אישור EPA אפילו ליישם אותו על משטחים שבאים במגע עם מזון, כלומר במטבחים, אפשר לשים את זה על קרש חיתוך ואז לחתוך על זה את הירקות לסלט או כל דבר אחר, מה שמראה כמה הוא ידידותי לסביבה.
רום סבר: זהו, אשמח להרחיב יותר אם יש שאלות.
עינב קאבלה: תודה לך רום.
עינב קאבלה: נעבור לאפרת כהן מפארמה ישראל ובכך נחתום את הדוברים.
אפרת כהן: שלום.
אפרת כהן: קודם כל תודה רבה על הדיון הזה ואני חושבת שאולי הדברים שאציין פה מחברים אולי לדיון נוסף שכדאי לקיים בקרוב.
אפרת כהן: אנחנו פארמה ישראל אנחנו מייצגים בארץ 19 חברות תרופות רב לאומיות מבוססות מחקר ופיתוח.
אפרת כהן: החברות שאנחנו מייצגים הן אותן חברות שהיום מפתחות בכול העולם את החיסונים והטיפולים לקורונה, כולל עשרה חיסונים שנמצאים כרגע בשלבים אחרונים של מחקרים קליניים, מתוך מטרה באמת בחודשים הקרובים כמה שיותר מהר להביא אותם לרישום ואישור שיווק לציבור.
אפרת כהן: אני חושבת שממה ששמענו היום ואנסה לקצר ולא להכנס לכל הנושאים שקשורים למחקר ופיתוח של תרופות וטיפולים לקורונה, מה ששמענו היום זה קודם כל שאנחנו נמצאים בעידן חדש של חדשנות ופריצות דרך טכנולוגיות ובאמת הרבה מאוד חברות שמנסות למצוא מענים גם לשגרת הקורונה וגם לטיפול בקורונה ותהליכים שבדרך כלל לקחו שנים רבות לוקחים היום חודשים בודדים והאתגר הכי גדול שאנחנו מתמודדים איתו והחברות שאנחנו מייצגים כמובן מבצעות מחקרים קליניים גם בישראל, אפילו מחקר קליני שהתחיל בשבוע שעבר, המטופל הראשון שטופל בתרופה נסיונית היה מטופל ישראלי שיבא, לפני ארצות הברית ואירופה.
אפרת כהן: האתגר הכי גדול זה הנושא של העבודה מול הרגולציה.
אפרת כהן: כי הרגולציה חייבת בתקופה הזאת לעבוד יותר מהר.
אפרת כהן: כולנו רוצים להבטיח מדדים של איכות בטיחות ויעילות, ואני מאוד מקווה שאף רשות בריאות בעולם לא תעשה הנחות בדרך לאישור תרופה או חיסון שהאוכלוסייה עומדת לקבל לקורונה, אבל תהליכי קבלת ההחלטות והרישום והפעילות חייבת להיות יותר מהירה.
אפרת כהן: בסך הכל החברות שלנו קיבלו דלת פתוחה במשרד הבריאות כי מדובר באמת בחיסונים ותרופות שמפתחים בכל העולם.
אפרת כהן: תהליכים הפכו להיות דיגיטליים, הרבה יותר מהירים ואם אני מתחברת למה שגם ציין השר יזהר שי, זה האתגר הכי גדול שלנו, ללמוד מהתובנות של הקורונה וליצור מערכת של אישורים ושיח עם התעשייה הרבה יותר יעילה ואם להתחבר גם למה שנאמר על ידי איגוד רופאי בריאות הציבור, אין ספק שצריך פה שיתוף פעולה בכל ההיבטים גם בהיבטים של הליכי המחקר, גם הפיתוח וגם אחר כך באיך מנגישים את התרופות והטיפול לציבור, ונקודה נוספת שכדאי לומר זה שהרבה מאוד מהחברות שדיברו פה לגבי כל מיני מחקרים ישראליים כאלה ואחרים, במדינת ישראל עדיין התחום של ציוד רפואי מאוד מפותח, התחום של מחקר במדעי החיים מאוד מפותח והתחום של תרופות גם בתחום המחקר ופיתוח אבל גם הייצור בסוף, מפעלים לייצור חיסונים, אין היום בישראל, ואני חושבת שהדיון הבא, אם יורשה לי לומר, שכדאי לקיים, זה באמת איזה תובנות אנחנו צריכים ללמוד מהמשבר הזה ואיך לאפשר דלת פתוחה והליכים מהירים לתעשייה מול הממשלה כדי שאפשר יהיה לאשר כמה שיותר טיפולים ומענים.
אפרת כהן: כמו ששמעתם גם ממי שדיברו היום פה בוועדה, הרבה דברים היום נמצאים בחו"ל ועדיין לא קיימים בארץ, ואנחנו נשמח מאוד להיות שותפים למהלכים האלה כי לפחות בעולם התרופות והחיסונים זה מה שעושות היום רשויות הבריאות בעולם כולו ואני חושבת שנכון היה שגם משרד הבריאות בישראל שעשה מאמצים אדירים חשוב לומר בחודשים האחרונים, יהפוך את זה למערכת משומנת שתדע להחדיר לשוק כמה שיותר מהר טכנולוגיות חדשות.
עינב קאבלה: תודה רבה אפרת.
עינב קאבלה: אכן יש עוד הרבה מה לעשות אצלנו כאן
עינב קאבלה: למען המטרה החשובה הזאת של התמודדות עם נגיף הקורונה בכל ההיבטים.
עינב קאבלה: הגענו לתום זמן הישיבה היום.
עינב קאבלה: אני אסכם.
עינב קאבלה: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לכל מי שהשתתף איתנו בזום והתאזר בסבלנות והיה איתנו בדיון וכמובן גם לאלה שבחרו להשתתף והציגו לנו את הדברים, אני שוב מתנצלת בפני אלה שלא הספיקו וכאמור אני מקווה שיהיו לנו עוד הזדמנויות בהמשך הדרך להביא את הדברים לידי ביטוי.
עינב קאבלה: תודה רבה למשרד המדע והטכנולוגיה שליווה אותנו בדיון הזה, בהשתתפות השר, מנכ"לית משרדו וכמובן נציגים נוספים של המשרד.
עינב קאבלה: אני אומר, בעצם ראינו היום כיצד מאתגרים את המחשבה ואת היכולות בכדי להמציא ולפתח דרכי התמודדות עם הקורונה.
עינב קאבלה: משך הזמן מאז שהתחלנו לסבול מנגיף הקורונה מצד אחד באמת מאוד מייאש, כי המגפה נמשכת כבר זמן רב ולצערנו היא לא כאן כדי לעזוב מחר.
עינב קאבלה: גם לא מחרתיים.
עינב קאבלה: אבל יחד עם זאת חשוב ומעניין לראות את הפיתוחים ואת ההישגים שהתאפשרו, דווקא בגלל שאנחנו מבינים שההתמודדות היא לא קצרת טווח.
עינב קאבלה: אני מקווה, אחרי שראינו פה היום מגוון מאוד רחב ומאוד מעניין של פיתוחים, של נושאים, של מחקרים, של חידושים, אני מקווה שנדע ונשכיל בכל המערכות, גם הממשלתיות כמובן, לעשות שימוש נכון ויעיל בידע הנצבר, בטכנולוגיות, בהתפתחות המדע, לטובת התמודדות מיטבית יותר עם נגיף הקורונה.
עינב קאבלה: אי אפשר שלא לסיים דיון כזה בבריאות טובה לכולם.
עינב קאבלה: אני מודה לצוות הוועדה ולאיילת מנהלת הוועדה.
עינב קאבלה: תודה רבה לכל האנשים שעזרו לנו כאן בתפעול, שלומי, תודה לכולם.
עינב קאבלה: המשך יום טוב ובריא.
עינב קאבלה: היום יום שני ט"ו בחשון תשפ"א ה-2 לנובמבר 2020.
עינב קאבלה: היום הנושא שלנו הוא אמצעים טכנולוגיים להגנה על ילדים ונוער ברשת לאור השימוש המוגבר בתקופת הקורונה.
עינב קאבלה: האמת היא שלהגן על ילדים ונוער ברשת האינטרנט זה פשוט תמיד נכון, ותמיד חשוב.