GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי שמחון: ויחד עם זה, הייתי רוצה שיותר אנשים ילכו למכללות, כי גם בוגרי מכללות מרוויחים הרבה מאוד.
אבי שמחון: וגם בוגרי מכללות מרוויחים הרבה יותר ממה שהם היו מרוויחים אם היו לומדים, נגיד, ביולוגיה או כלכלה או ממשפטים באוניברסיטה.
אבי שמחון: יחד עם זה, אנחנו צריכים לעשות סדרי עדיפיות.
אבי שמחון: יש הרבה מאוד תוכניות, אחד היעדים החשובים מאוד של הממשלה, ואני לא אומר את זה מהפה אל החוץ, של הממשלה הזו בראשות ראש הממשלה, זה אחד הדברים שהוא אמר לי – אתם יודעים, אני גם היועץ הכלכלי של ראש הממשלה – זה באמת להגדיל את ההשתלבות של האוכלוסייה הערבית בכל שכבות האוכלוסייה, זאת אומרת גם בהיי-טק.
אבי שמחון: ולא רק בהיי-טק.
אבי שמחון: וזה יעד מאוד חשוב ויש לנו הרבה תוכניות, אבל התוכניות שמיועדות לאוכלוסייה הערבית, אני יודע שיפה מתכננת לדבר על זה אז אין צורך שאני אדבר על התוכניות שמיועדות לשילוב האוכלוסייה הערבית.
אבי שמחון: זה מה שרציתי לומר לכם.
עינב קאבלה: תודה פרופ' שמחון, אנחנו נעבור לפרופ' יפה זילברשץ, יושבת-ראש הות"ת, ונשמח לשמוע ממנה גם על ההתייחסות לחברה הערבית, ההתמקדות בזה, ובנושא של אוכלוסיות בייצוג חסר.
עינב קאבלה: דווקא על זה ראיתי שהחלטת ממשלה כן התייחסה בסעיפים מסוימים.
עינב קאבלה: והשאלה האם בהחלטת הממשלה הנוכחית - - -
יפה זילברשץ: תודה רבה ושלום לכולם, לכל חברי הכנסת, לכבוד הוא לי, ליושבת-ראש, ולחבר הכנסת אחמד טיבי על העלאת הנושא ועל ההזדמנות למקד מה שנעשה ואולי לחשוב מה שעוד צריך לעשות ואני חושבת שזה מה שאני אשתדל להראות לכם.
יפה זילברשץ: (הצגת מצגת) בכל מקרה, כמו שהיושב-ראש הציג, יש תוכניות של המדינה שמיושמות על ידי הוועדה לתכנון ולתקצוב במועצה להשכלה גבוהה, שבעצם נועדו להגדיל את מספר הסטודנטים להיי-טק.
יפה זילברשץ: הן פתוחות לכולם, כולל הערבים, כולל כל אזרחי ותושבי מדינת ישראל.
יפה זילברשץ: בסך הכול התוכניות מאוד מאוד הצליחו.
יפה זילברשץ: היעד שלנו היה 40% לשנת 2022, ואנחנו עומדים עכשיו, בשנת 2021-2020 כבר על 70%.
יפה זילברשץ: זאת אומרת שעשינו כאן
יפה זילברשץ: עבודה רצינית מאוד.
יפה זילברשץ: הביקוש היה גדול, התמריצים היו נכונים והגענו הרבה מעבר ליעד.
יפה זילברשץ: אני רוצה לציין לדוגמה שאנחנו רואים את הגידולים המאוד גדולים ותכף אראה איך הם מתייחסים לאוכלוסייה הערבית.
יפה זילברשץ: אנחנו רואים גידולים מאוד מאוד גדולים, ממש הכפלה, כולל האוניברסיטאות והמכללות.
יפה זילברשץ: ובעקבות מה שאמר קודמי, אבי שמחון, על הדגש של האוניברסיטאות – הגידול באוניברסיטאות הוא אפילו הרבה יותר גדול.
יפה זילברשץ: אומר בהקשר הזה לגבי האוניברסיטאות, מכללות, אוניברסיטאות יותר טובות ופחות טובות – אני מדברת כאן בשם ההשכלה הגבוהה בישראל, בשם המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב – כולם בנינו.
יפה זילברשץ: המכללות עושות עבודה נהדרת, האנשים שלהם נחוצים לשוק ולכלכלה.
יפה זילברשץ: והאוניברסיטאות, אני לא יודעת איך מדרגים אותם, רק על פי שכר כטובות או לא טובות – אני בטוחה שאבי נשען על נתונים נכונים.
יפה זילברשץ: אבל אני חייבת לבוא ולומר שאני חושבת שההכשרה של כוח אדם בכל המוסדות האקדמיים שלנו היא מצוינת.
יפה זילברשץ: אני קוראת לכולם להירשם לאוניברסיטאות, לכולן, להירשם למכללות להנדסה ואחרות, לכולן, ולבוא וללמוד.
יפה זילברשץ: אנחנו עושים מאמצים לקלוט עוד תלמידים.
יפה זילברשץ: בואו, כולל כולם, כולל אזרחי ישראל ותושביה הערביים.
יפה זילברשץ: המוסדות שלנו כולם פתוחים לכם והם מצוינים.
אחמד טיבי: יפה, שאלה קצרה ברשותך, פנו אלינו סטודנטים שמעוניינים ללמוד באוניברסיטאות וענו להם שהנתונים שלהם בשקלול הציונים מתאימים להנדסת חשמל ולא להנדסת מחשבים.
אחמד טיבי: יש הקשחה בקבלה בנתונים ללימודי מחשבים והיי-טק בהשוואה להנדסת חשמל?
יפה זילברשץ: שאלה מצוינת ואני אענה לך פורמאלית ואחר כך אמתית.
יפה זילברשץ: פורמאלית, המל"ג והות"ת לא מתערבות בנתוני קבלה, זה היצע וביקוש והמוסדות מחליטים.
יפה זילברשץ: מעשית אבוא ואומר לך שבסך הכול הביקושים הם באמת עצומים.
יפה זילברשץ: ולכן זה בפרופורציה לקבלה, זאת אומרת, זה בפרופורציה לכמה שהם יכולים לקבל.
יפה זילברשץ: אני אראה לך תכף את הגידול במספרים, כולל האזרחים הערבים, ואז אתה תראה כמה שהוא כולל.
יפה זילברשץ: אז במענה לשאלתך זה יכול להיות, אבל זה שאלה של היצע וביקוש.
יפה זילברשץ: זה לא מהקשחה זה פשוט אם נרשמים יותר והם יותר טובים אז מקבלים – אתה יודע, אנחנו מקבלים באופן שוויוני לחלוטין על סמך נתונים ולכן אלה הם הדברים.
יפה זילברשץ: תודה על השאלה.
יפה זילברשץ: ברשותך אני רוצה לעבור – אמרת בראשית הדברים ואני רוצה להתייחס לזה – אמרת שאין בתוכנית הגדולה הזאת אין מיקוד מסוים לאוכלוסיות מיוחדות, כולל לא לערבים.
יפה זילברשץ: זה נכון לגבי התוכנית באופן ספציפי, אבל אתה צריך או כל חברי הכנסת צריכים להבין שלצד כל הפרויקט הזה הגדול של היי-טק מתקיימת אצלנו עבודה מערכתית גדולה מאוד בנושא של האוכלוסייה הערבית והתקציב שלנו השנה לקידום האוכלוסייה הערבית ולהנגשת ההשכלה הגבוהה, עמד על קרוב ל-150 מיליון שקלים.
יפה זילברשץ: ובמענה לכל האמירות שנאמרו כאן, אנחנו מטפלים באוכלוסייה, בעיקר, בעיקר עם פוקוס על היי-טק.
יפה זילברשץ: בישובים ובתיכון, במתנ"סים מאתרים את המוכשרים.
יפה זילברשץ: משתדלים מאוד שיגיעו למכינות, משתדלים מאוד ללוות אותם בשנה א' ובשנים אחרות.
יפה זילברשץ: וגם לתת להם את כל הפתח למסטרנטים ודוקטורנטים ובתר-דוקטורנטים בכלל ובהיי-טק בפרט.
יפה זילברשץ: אולי בתוכנית הספציפית אתם לא רואים את המיקוד לערבים אבל במקביל נמצאים הכספים האלה וההישגים הם מאוד גדולים.
יפה זילברשץ: תחשבו שהיעד שלנו לשנת 2022 היה צריך להיות 17% סטודנטים ערבים והשגנו את היעד הזה כמה שנים קודם.
יפה זילברשץ: בטכניון שהוא בטוח מלמד להיי-טק: 21% ערבים במינימום, אני חושבת שהשנה כבר 23% בשנה א'.
יפה זילברשץ: זאת אומרת, ההנגשה קרתה.
יפה זילברשץ: הערבים מגיעים למוסדות האקדמיים ובסך הכול הם נקלטים.
יפה זילברשץ: אני רוצה להראות לכם במספרים וחשבתי מה הדרך הטובה ביותר להדגים את הדברים.
יפה זילברשץ: תסתכלו על השקף הזה:
יפה זילברשץ: ב-2012 היו לנו 21,000 סטודנטים להיי-טק, רק 8.2% ערבים, שהם 1,700.
יפה זילברשץ: נשים, גם סיפור, אבל אנחנו לא מטפלים בו היום.
עינב קאבלה: אפשר להתייחס גם לזה - - -
יפה זילברשץ: ב-2016 27,000 אבל אנחנו כבר עם 10.7% ערבים במקצועות ההיי-טק.
יפה זילברשץ: וכמה שנים אחרי זה בעקבות התוכניות שעשינו, אתם כאילו רואים אותם לא לערבים, אבל אני באה ואומרת שעל ידם פועלות התוכניות לערבים.
יפה זילברשץ: אנחנו רואים גידול ל-14%, כמעט 15% מהסטודנטים בהיי-טק היום הם ערבים.
יפה זילברשץ: 17% מהסטודנטים בכלל במוסדות להשכלה גבוהה בממוצע הם ערבים.
יפה זילברשץ: ואנחנו גם בהיי-טק עולים ליעד, גידול של 4%, 5% בארבע שנים, זה גידול עצום.
יפה זילברשץ: אנחנו ממשיכים בעבודה, זה לא שהגענו ליעד ואנחנו נחים.
יפה זילברשץ: לסיכום אני רוצה להגיד דבר אחד שאני כן מסכימה בו עם הדיון - - - ההנגשה קרתה.
יפה זילברשץ: היא גם קרתה בהיי-טק לא לדאוג.
יפה זילברשץ: ויש תמריצים גם למאסטר, גם לדוקטורט, גם לפוסטים, גם לסגל.
יפה זילברשץ: אנחנו שם ונמשיך גם לתואר ראשון, גם למכללות, גם לאוניברסיטאות, הכול עובד.
יפה זילברשץ: אנחנו כן חושבים – וזה לא קשור רק לאוכלוסייה הערבית אבל יש לזה השפעה מאוד גדולה על האוכלוסייה הערבית – שאין עדיין במוסדות האקדמיים מספיק הדגש על מה שאנחנו קוראים לו: אקדמיית תעסוקה.
יפה זילברשץ: זאת אומרת לחשוב לא רק איך אני מלמד את הסטודנט אלא איך הסטודנט נקלט בשוק התעסוקה.
יפה זילברשץ: זה פרויקט שאנחנו התחלנו אותו בשנה שעברה במחשבת עומק, עם נשיא המדינה במסגרת התוכנית שלו לתקווה ישראלית באקדמיה, בתקציבים שלנו ובתקציבי פילנתרופיה וניתנו לזה הרבה מאוד תקציבים במסגרת הקורונה.
יפה זילברשץ: המיקוד הבא הגדול מאוד של האקדמיה, אחרי שהיא פיצחה את ההנגשה לאוכלוסייה הערבית בכלל ובהיי-טק בפרט, היא לטפל בנושא של העבודה גם תוך כדי השהות האקדמית כדי למקסם את הפוטנציאל של ההישג הגדול שהגענו אליו.
סעיד אלחרומי: זאת תחנה שלישית.
סעיד אלחרומי: העבודה זה התחנה השלישית.
עינב קאבלה: התחנה השלישית, היא תחנה מאוד חשובה.
סעיד אלחרומי: זה העיקר בסוף.
יפה זילברשץ: אני מבקשת סליחה, חבר הכנסת אחמד טיבי העלה את הנושא, ויושבת-ראש הוועדה היא עינב קאבלה ואני מברכת אותך.
עינב קאבלה: רצית לשאול חבר הכנסת אלחרומי, בבקשה.
סעיד אלחרומי: גם בתפקידי כראש מועצה בשגב שלום, מרוב שעברו תוכניות בקשר להכשרה של צעירים להיי-טק ולמקצועות היי-טק, תמיד נתקענו בהשמה.
סעיד אלחרומי: ברגע שהצעיר או הצעירה מסיים במכללה או באוניברסיטה, המדינה משקיעה כסף, אני אומר את זה בבירור, אני מדבר על האוכלוסייה הבדואית בדרום, המדינה משקיעה את הכסף ובסוף ביישום של היציאה לעבודה או של קבלה לעבודה אנחנו נתקעים שם.
סעיד אלחרומי: האם יש לך מה להגיד בנושא הזה, איך אנחנו פותרים את המכשול הזה?
יפה זילברשץ: בהחלט יש לי מה להגיד בנושא הזה.
יפה זילברשץ: במדינות מתקדמות בעולם, למשל בארצות הברית, כל הנושא של היישום לתעסוקה, מה שנקראplacement offices והטיפול בנושא התעסוקה תוך כדי הלימודים הוא מאוד מאוד מפותח.
יפה זילברשץ: אצלנו – אני חושבת שיש לנו מערכת נהדרת, מלמדים נהדר, מנגישים נהדר, אבל אנחנו מוכנים לקבל ביקורת עצמית ולהתקדם – הנושא של היישום לתעסוקה תוך כדי הלימודים הוא לא מספיק מפותח.
יפה זילברשץ: מאוד חשוב להקצות משאבים למנגנונים בתוך האוניברסיטה בשיתוף, יש לנו שיתוף עם משרד העבודה בכול מה שקשור לשוק התעסוקה, כדי ללוות את הסטודנט לא רק שהוא יצליח לסיים את הלימודים אלא שהוא יצליח לסיים את הלימודים ולקבל עבודה שהכי מתאימה לו.
יפה זילברשץ: אבי הוא כלכלן, הוא מדבר על כסף, על כמה הוא ירוויח.
יפה זילברשץ: אני קצת יותר רוחנית וחושבת שזה לא רק כמה הוא ירוויח, זאת גם שאלה של איכות התעסוקה – האם התעסוקה באמת משרתת את המאווים הפנימיים שלו, האם הוא באמת מגיע למימוש עצמי בכל הדברים האלה.
יפה זילברשץ: בזה צריך לטפל תוך כדי הלימודים ואנחנו עובדים אסטרטגית על בניית דבר כזה לקראת השנים הקרובות.
יפה זילברשץ: ואני ממש בטוחה שיהיה כאן שינוי מאוד מאוד גדול.
יפה זילברשץ: כמובן שאנחנו לא יכולים לבד, אנחנו מוסדות אקדמיים, אבל המוסדות האקדמיים יוצאים ממגדל השן שלהם, הם מבינים שהם חייבים בעולם מודרני לדבר בינם לבין עצמם ולדבר עם השטח.
יפה זילברשץ: בהחלט יש אופק מאוד חיובי, כולם מבינים את זה, כולם עוסקים בזה, יש לנו את פרופ' מונא מארון והיא עוסקת בנושא הזה ומציבה אותו בפנינו בצורה רצינית מאוד.
עינב קאבלה: תודה פרופ' זילברשץ, אני מבקשת לשאול שתי שאלות.
עינב קאבלה: בדיון הקודם שעסקנו בנושא היי-טק בחברה בחברה הערבית למדנו שאחוזי הנשירה במקצועות היי-טק עומדים על 49% לעומת 31% של יהודים.
עינב קאבלה: האם אתם מכירים את הנתון, ומה ניתן לעשות כדי לשפר את המצב הזה?
יפה זילברשץ: מסתובבים הרבה נתונים על נשירה.
יפה זילברשץ: אני לא רוצה להתווכח עליהם.
יפה זילברשץ: אנחנו נמצאים כרגע בבדיקה אינטנסיבית מאוד שלנו בחודש-חודשיים הקרובים לגבי הדברים האלה, כי אנחנו מתכוונים לטפל בהם באופן ספציפי.
יפה זילברשץ: ביקשתי לחדש את עבודת ועדת ההיי-טק לקראת הפרויקט שיוצא לדרך.
יפה זילברשץ: הדבר הראשון שנדון בו בישיבה שתהיה בינואר תהיה הנשירה.
יפה זילברשץ: אני חייבת לאמת את הנתונים כי כל אחד בודק.
יפה זילברשץ: אני חייבת בדרכנו מול הלמ"ס, יש לנו את הדרך המאוד מקצועית שלנו לבדוק, ואז אם אנחנו נגלה באמת שבאוכלוסייה מסוימת יש בעיה יותר קשה אנחנו נתייחס אליה באופן ספציפי ונשקיע בה את כל מה שצריך.
עינב קאבלה: רק שאלה בכל זאת על אוכלוסיות שנמצאות בייצוג חסר.
עינב קאבלה: נגעת בזה במצגת, בנשים וחרדים, אני מניחה שגם בזה אתם - - -
יפה זילברשץ: לגמרי.
יפה זילברשץ: יש לנו ועדה פעילה מאוד בראשותה של פרופ' יונינה אלדר ממכון וייצמן שהייתה גם בטכניון, אישה מאוד מרשימה לנושא של קידום מעמד האישה בתוך המוסדות האקדמיים.
יפה זילברשץ: וגם בנושא כמובן של האוכלוסייה החרדית, אנחנו עושים שם מאמצים מאוד מאוד גדולים.
יפה זילברשץ: זה פרויקט קשה ואנחנו מתעקשים עליו.
יפה זילברשץ: אנחנו מרגישים שבנושא ההנגשה לאוכלוסייה הערבית, המערכת האקדמית הצליחה מאוד.
יפה זילברשץ: אנו מייחלים מאוד גם עם האוכלוסייה החרדית להגיע להישגים דומים.
יפה זילברשץ: אבל זה ייקח עוד עשור לדעתי, זה יקח את הזמן שלו, זה תהליך ארוך ומורכב, אבל אנחנו "על זה" מאוד.
עינב קאבלה: שאלות למישהו?
עינב קאבלה: בבקשה, חברת הכנסת סונדוס סאלח.
סונדוס סאלח: התוכניות שהוצגו בפנינו בהחלט תוכניות חשובות אבל עדיין הן תוכניות שנעשות לכלל האוכלוסיות.
סונדוס סאלח: האוכלוסייה הערבית דורשת עוד יותר מאמץ על מנת שזה יתבטא באחוז השתלבותם בהיי-טק ובאקדמיה וגם בתעסוקה.
סונדוס סאלח: בנתיים יש תוכניות ויש את הגידול הטבעי של האוכלוסייה, מתוך מודעות אישית של התלמידות והתלמידים, אבל עדיין אני חושבת שהתוכניות האלה חסרות גם בתכנים שהם מותאמים לגיוס של הסטודנטים האלה למקצועות.
סונדוס סאלח: לקרב בין ההיי-טק לתלמיד ולתלמידה הערבייה החל מהתיכון.
יפה זילברשץ: קודם כול את מאתרת דבר נכון, אבל באמת הנושא הזה מטופל.
יפה זילברשץ: נשמח באופן ספציפי להפגיש אותך עם הצוות המקצועי שלנו כדי להסביר לך בדיוק איך אנחנו ממש עובדים בדיוק על הדברים האלה.
יפה זילברשץ: אנחנו מגיל תיכון מאתרים, אנחנו מבינים את חסמי השפה, מבינים לפעמים את פערי רמת הלימודים.
יפה זילברשץ: והסטודנטים מגיעים ואנחנו מכינים אותם.
יפה זילברשץ: כל מי שאנחנו רואים שיש לו פוטנציאל למידה, יש לנו תקציב, אנחנו מכינים את התלמידים.
יפה זילברשץ: אנחנו מביאים אותם לשלב שבו בשנה א' אנחנו עוקבים אחריהם באופן אינטנסיבי, יש לנו מנגנונים שלמים שבנינו במוסדות, אני חושבת שהנושא הזה מטופל מאוד.
יפה זילברשץ: זה בסדר, ואת צודקת שאת מפנה את תשומת הלב לקשיים האלה, אבל הם מאוד מטופלים במערכת.
יפה זילברשץ: ואת רואה את הגידול, זה לא היה גודל ב-5% בארבע שנים אם לא באמת היו עושים את העבודה נכונה.
עינב קאבלה: תודה פרופ' זילברשץ, נשמח אם תוכלי להישאר איתנו בהמשך הדיון, אנחנו מודים לך על הצגת הדברים וההשתתפות.
עינב קאבלה: מבקש להתייחס פרופ' מרק שטייף, רקטור אוניברסיטת תל אביב שנמצא איתנו, שלום אדוני.
מרק שטייף: שלום, אני מצטרף לדבריה של יפה לגבי ההתקדמות שחלה בתחום הזה והמאמצים שמושקעים בו.
מרק שטייף: כאמור אני רקטור אוניברסיטת תל אביב.
מרק שטייף: בתפקידי הקודם הייתי ראש בית הספר להנדסת חשמל, שזה בלב מקצועות היי-טק, והנושא היה ונשאר קרוב לליבי ועסקתי בו ולכן ביקשתי לדבר.
מרק שטייף: קודם כול אתחיל בטיפה נתונים, רק כדי לקבל את התחושה, הגעתי לאוניברסיטה בשנת 2002 וכמעט שלא היו סטודנטים ערבים בהנדסת חשמל.
מרק שטייף: באיזשהו שלב כשכבר הייתי ראש בית ספר ביקשתי לפעול בעניין, נסעתי לפגוש אדם בשם מוחמד דראושה בגבעת חביבה בשביל לדון איך אפשר לייצר מנגנונים שסטודנטים פחות ילכו למקצועות כמו רוקחות ויצטרפו למקצועות היי-טק, ודיברנו על הפוטנציאל של זה.
מרק שטייף: זמן קצר אחר כך הגעתי חזרה לאוניברסיטה וספרתי באופן ידני את התלמידים הערבים, ואחוז התלמידים הערבים הגיע לאחוז שלהם באוכלוסייה בבית ספר להנדסת חשמל.
מרק שטייף: המספרים הפורמאליים היום כשאני מסתכל למשל על נתוני קבלה.
מרק שטייף: נתוני קבלה שזה אומר:
מרק שטייף: כמה אנשים מקבלים מכתב קבלה מאוניברסיטת תל אביב במקצועות של מדעי המחשב ובהנדסת חשמל:
מרק שטייף: ב-2016 לפני ארבע שנים היו לנו 16% שקיבלו מכתבי קבלה להנדסת חשמל וגם למדעי המחשב.
מרק שטייף: ב-2020 שזה רק הבדל של ארבע שנים, במדעי המחשב יש 20% מהמועמדים שמקבלים מכתבי קבלה מהמגזר הערבי ובהנדסת חשמל זה 30%.
מרק שטייף: כלומר 30% מהמתקבלים להנדסת חשמל הם מהמגזר הערבי.
מרק שטייף: זה לא אומר שכולם מגיעים להנדסת חשמל, חלקם נרשמים לעוד מקצועות, חלקם הולכים גם לרופאה וגם להנדסת חשמל ובסופו של דבר בוחרים חלקם במקצועות אחרים.
מרק שטייף: מבחינת סטודנטים פעילים, האינפורמציה, הדאטא שאני מדווח איתה עושה אינטגרציה על כמה שנים, מכיוון שמשך הלימודים הוא ארבע שנים ואז יש לנו בהנדסת חשמל ב-2020 17% תלמידים בסה"כ שהם תלמידים מהמגזר הערבי, כמעט כמו האחוז באוכלוסייה.
מרק שטייף: אם מסתכלים על השנים המוקדמות, כמו השנה הראשונה, אלו שהתקבלו ב-2020 אז האחוז הוא 20% ואפילו גבוה מזה.
מרק שטייף: כלומר, יש התקדמות גדולה מאוד במודעות למקצוע הזה.
מרק שטייף: אני רואה בימים הפתוחים שמגיעים מספרים עצומים של מועמדים מהמגזר הערבי.
מרק שטייף: ואני חושב שאנחנו מאוד משתנים בתחום הזה משנה לשנה בשנים האחרונות כך שזמנים מאוד - - -
עינב קאבלה: סליחה פרופ' שטייף, יש שאלה לד"ר טיבי.
אחמד טיבי: פרופ' שטייף שלום לך, לגבי נתונים של סטודנטים פעילים: חשמל 17% ומחשבים כמה?
מרק שטייף: 15% נכון לעכשיו, באינטגרציה על כל שנות הלימודים.
עינב קאבלה: 15%.
עינב קאבלה: רצית לומר משפט לסיום?
מרק שטייף: כן.
מרק שטייף: בזמנו כשגיליתי את זה, אני כמובן שמחתי מאוד, ואני יודע שאנחנו מתקדמים, כלומר הדיון בנושא מפגר אחרי העובדות בשטח.
מרק שטייף: בשטח יש עלייה משמעותית מאוד של סטודנטים ערבים במקצועות היי-טק וכל אלו סימנים מצוינים.
מרק שטייף: אני חושב שהדיון יהפוך להיות מיותר בעוד שנים בודדות עם קצב האירועים ימשיך להיות כפי שהוא.
אחמד טיבי: אינשאללה.
עינב קאבלה: כן, כולנו מייחלים לכך.
עינב קאבלה: תודה לך פרופ' שטייף.
עינב קאבלה: הזכרנו את התחנה השלישית, ונזכרנו בדבריה של פרופ' זילברשץ, אני מבקשת להעלות את משרד העבודה שיתייחס למה שהם עושים כדי להביא את אותם בוגרים אל התעשייה ולא אחר כך למצוא את עצמם מחפשים תעסוקה אחרת שהיא לא עולה בקנה אחד עם מה שהם למדו.
עינב קאבלה: נמצא איתנו רועי לבנון ממשרד העבודה.
עינב קאבלה: תפקידך רק תזכיר לנו.
רועי לבנון: מנהל תחום תעסוקה בהיי-טק במשרד העבודה.
עינב קאבלה: שלום לך, בבקשה.
רועי לבנון: אהלן, בוקר טוב, כמו שדיברנו בעבר בדיונים קודמים בוועדה, יש תוכנית שנקראת פורסטק, נמצאים פה אני רואה גם נציגים של צופן, אחד הספקים והשותפים שלנו לדרך, וגם מעוף משאבי אנוש.
רועי לבנון: תפקידם הוא להתמודד עם הבעיה שחבר הכנסת אלחרומי הזכיר, וגם אחרים פה בדיון, לגבי ההשתלבות של הסטודנטים והבוגרים במקצועות היי-טק בתעשייה, בעבודה.
רועי לבנון: התוכנית הזו רצה מזה שלוש שנים ולפני כן במכרז קודם, היא מעניקה סל שירותים עם אותם הסטודנטים בשנים ב', ג', ד'.
רועי לבנון: הכשרות נוספות וחונכות, מנטורינג, סדנאות, וובנרים, כל מה שצריך.
רועי לבנון: סל שירותים רחב מאוד שאנחנו עובדים איתו ומגוונים אותו כל הזמן בשביל לסייע בהשתלבות של אותם הבוגרים בתעשייה.
רועי לבנון: התוכנית הזאת עובדת עם אותם בוגרים שעדיין לא השתלבו, מה שנקרא: ג'וניורים, סיימו את הלימודים אבל עדיין אין להם ניסיון תעסוקתי.
רועי לבנון: זאת תוכנית אחת משמעותית מאוד אם אנחנו מדברים על שילוב החברה הערבית.
רועי לבנון: הדיון פה להבנתי הוא לגבי ההחלטה הכללית שנוגעת לשילוב - - - של הסטודנטים למקצועות ההיי-טק.
עינב קאבלה: אתה מבין נכון.
רועי לבנון: אמר פרופ' שמחון שהתוכנית שנכתבה מטרתה לא הייתה שילוב אוכלוסיות, מטרתה הגדלת העוגה ומשפך של התלמידים ובפרט בתארים מתקדמים.
עינב קאבלה: אגב, בעיני זה לא סותר.
רועי לבנון: אנחנו כמובן מבינים את הדבר הזה, כן אגיד שמבחינתו זה דבר מאכזב.
רועי לבנון: נכון כמה שיותר לשלב אוכלוסיות כבר בבסיס ההחלטות האלו ולא רק בתוכניות נוספות כמו שאנחנו מפעילים עכשיו.
רועי לבנון: האתגרים הם כל כך גדולים שכדאי לפעול בכל החזיתות, ובכל זאת צריך להבין כי על זה היה הדיון, על אותה החלטה.
רועי לבנון: כך לפחות אני הבנתי.
רועי לבנון: אני רוצה להזכיר שאנחנו עובדים על עוד כלים: היינו בדיונים לא מזמן עם יפה זילברשץ יו"ר הות"ת ואנחנו בקשר שוטף עם המועצה הלאומית ועם אגף תקציבים על צעדים נוספים שנדרשים לעשות בנושא של שילוב החברה הערבית בהיי-טק, הן בערוצים האקדמיים והן בערוצים הלא אקדמיים.
רועי לבנון: זה לא הדיון כעת, אבל יש עוד הרבה פעילות של הכשרה ותעסוקה בהיי-טק שהיא לא בערוץ האקדמי.
רועי לבנון: כמובן שהקונטקסט הרחב, יפה הזכירה, על המהלך שהובלנו יחד איתם וגם עם הפילנתרופיה בנושא אקדמיית תעסוקה במובן רחב יותר.
רועי לבנון: נושא שאנחנו מסכימים ורואים עין בעין לצורך לקדם אותו.
עינב קאבלה: אגב כשהגו את התוכנית שבאה לידי ביטוי בהחלטת הממשלה האחרונה, אתם הייתם חלק מהוועדה הבין-משרדית או הצוות הבין-משרדי?
רועי לבנון: לא היינו חלק.
רועי לבנון: עודכנו על הדבר הזה בטיוטות כמו כל החלטת ממשלה.
רועי לבנון: לא התקיים איזשהו דיון מעמיק בשאלה האם לכלול את זה או לא לכלול את זה.
רועי לבנון: שוב, היינו מאוד שמחים אם הדברים האלה היו מקבלים משקל כבד יותר בתוך התהליך הזה.
רועי לבנון: כמובן שעודכנו על הדברים ואנחנו מכירים אותם.
רועי לבנון: כמו גם בהחלטות הקודמות.
סונדוס סאלח: האם יש בצוות שדן בתופעה נציגים מהאוכלוסייה או נציגות מהאוכלוסייה הערבית או שאתם דנים עלינו בלעדינו?
עינב קאבלה: לא, הוא לא היה חלק מהצוות.
עינב קאבלה: הם אפילו אותם לא שיתפו, את משרד העבודה.
סונדוס סאלח: הוא מהצוות של - - -
עינב קאבלה: את מדברת על החלטת הממשלה או על הצוות שעוסק בזה בתעסוקה?
סונדוס סאלח: בתעסוקה.
רועי לבנון: בתוך הצוות שלנו של מינהל תעסוקת אוכלוסיות עובדים גם עובדים מהחברה הערבית, גם מהבדואית.
רועי לבנון: אם זה רלוונטי, לא חושב שזה - - -
עינב קאבלה: אוקיי, תודה לך רועי.
אחמד טיבי: יש גם נציג מכללות.
עינב קאבלה: נמצאת פרופ' רוזה אזהרי, נציגת עזריאלי, המכללה האקדמית להנדסה בירושלים.
רוזה אזהרי: שלום לכם, אני נמצאת כנציגה של ועד ראשי המכללות.
רוזה אזהרי: אני כאן קודם כול כדי לספר מה עושים במכללות לקליטה של סטודנטים למקצועות ההיי-טק וגם על המאמצים לשלב אותם אחר כך בעבודה.
רוזה אזהרי: אני רוצה להתייחס לכך שבתוכנית של 600 מיליון שקלים לא ראו לנכון להקציב אפילו חלק מהמשאבים לעידוד הלימודים של הסטודנטים להיי-טק במכללות.
רוזה אזהרי: וזאת אחרי שאם מסתכלים על הגרפים שיפה הציגה, רואים שהצמיחה המשמעותית בשנים הראשונות שהוצגו מ-2012 עד 2016 בערך, הצמיחה המשמעותית של סטודנטים להיי-טק הייתה דווקא במכללות.
רוזה אזהרי: הגרף שאבי הציג של כמה משתכר בוגר הוא גם עניין של ביצה ותרנגולת.
רוזה אזהרי: אם יש שמועה שמסתובבת שבוגרי האוניברסיטאות יותר טובים מבוגרי המכללות אז בהכרח גם יציעו להם יותר ואולי זה גם האופי של הסטודנטים שמגיעים אלינו שקצת משפיע על השכר שהם אחר כך מקבלים בתעשייה.
רוזה אזהרי: כי אם מסתכלים על הרכב האוכלוסייה, אז במכללות יש הרבה יותר סטודנטים מהחמישון התחתון לעומת האוניברסיטאות.
רוזה אזהרי: אם אנחנו חושבים על זה שאולי 600 מיליון שקל יכולים לתרום לא רק לכלכלה אלא קצת להגדלת השוויון אז אולי בכל זאת כדאי להשקיע קצת במכללות שנותנות הזדמנות לאוכלוסיות שמגיעות מרקע פחות תומך, ובין היתר גם לסטודנטים שמגיעים מהאוכלוסייה הערבית.
רוזה אזהרי: אנחנו מצרים על כך שהדירו אותנו, גם מהשלב הראשון של התוכנית וגם מהשלב השני.
רוזה אזהרי: אנחנו מברכים על הכיוון של השלב השני, גם אנחנו מרגישים במחסור של קליטת מרצים וכולי.
רוזה אזהרי: וכל סיוע לכך שיהיו יותר אנשים בעלי תואר דוקטור בתחומים האלה הוא כמובן מבורך.
רוזה אזהרי: אבל אני חושבת שמתוך 600 מיליון שקלים אפשר היה למצוא סכומים מסוימים שהיו יכולים לעזור גם לנו.
רוזה אזהרי: ואפרופו קליטה של חברי סגל, אם אנחנו מסתכלים על אחוז חברי הסגל הערבים במכללות, אנחנו יכולים לראות שהמכללות תורמות מאוד לתעסוקה של דוקטורים מהחברה הערבית במקצועות היי-טק.
רוזה אזהרי: רק אתמול קיבל אצלנו אחד מחברי הסגל פרופסורה, ד"ר היתם קאסם, עכשיו פרופ' היתם קאסם.
רוזה אזהרי: אם מסתכלים במכללות אפשר לראות קליטה ממש יפה - -
אחמד טיבי: אחד הכישרונות העולים במגזר הערבי.
אחמד טיבי: מהיישוב איכסל.
רוזה אזהרי: - - של חברי סגל שלא הצליחו להיכנס לאוניברסיטאות מכל מיני סיבות.
רוזה אזהרי: והם מקבלים הזדמנות להתפתח מבחינה מחקרית, מבחינה אקדמית ולעשות קריירה מאוד יפה באקדמיה.
רוזה אזהרי: גם בנקודה הזאת אפשר היה לסייע קצת למכללות לעשות את זה.
רוזה אזהרי: אם אני מסתכלת על המשאבים שהמכללות משקיעות בסטודנטים, התמיכה של הות"ת מאוד עוזרת, יש מכינות מיוחדות.
רוזה אזהרי: למשל אצלנו במכללה יש מכינה לסטודנטים ממזרח ירושלים ומספר הסטודנטים שם הולך וגדל משנה לשנה.
רוזה אזהרי: השנה פתחנו שש כיתות אולפן עברית לסטודנטים שנקלטו במכינה.
רוזה אזהרי: אחוז הסטודנטים הערבים אצלנו בשנה א' הוא מעל 20%.
רוזה אזהרי: יש קליטה מאוד טובה.
רוזה אזהרי: בכל המכללות, גם אצלנו, ישנה מערכת שעוזרת אחר כך להשמה כי אנחנו מודעים מאוד לקשיים של הבוגרים שלנו להשתלב בשוק העבודה כאשר אנחנו משווים אותם לסטודנטים היהודים שמסיימים את הלימודים שלהם.
רוזה אזהרי: יש רכזת מיוחדת לנושא הזה, יש תוכניות הכשרה מיוחדות, יש סדנאות, יש הרבה מאוד קשר עם גופים מחוץ למכללה שמסייעים בנושא הזה.
רוזה אזהרי: יש כיוון נוסף שהוא פופולארי מאוד, לא רק אצלנו אלא גם במכללות אחרות, זה הכיוון של היזמות.
רוזה אזהרי: אחת הדרכים לקדם את ההשתתפות של בני החברה הערבית בהיי-טק זה לא רק להיות עובדים במיזמים של חברות אחרות אלא גם ליזום בעצמם.
רוזה אזהרי: אצלנו במכללה יש תוכנית יזמות לסטודנטים ערבים, התוכנית משותפת לנו ולאוניברסיטה העברית, סטודנטים לרפואה עם סטודנטים להנדסה.
רוזה אזהרי: יוצאים משם מיזמים מאוד יפים.
רוזה אזהרי: אחד הערכים המוספים הוא ההרגשה של מסוגלות, של היכולת הזאת לא רק להיות פאסיבי לחפש עבודה, אלא גם ליזום דברים.
רוזה אזהרי: יש דוגמאות יפות בארץ של בוגרים של מערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית שלא הצליחו כל כך להשתלב במערכת האקדמית או בתעשייה ויזמו והקימו מקומות מאוד יפים.
רוזה אזהרי: אני מכירה אישית את מרכז המחקר של אגודת הגליל שהוא יפהפה.
רוזה אזהרי: אני יודעת שחלק מחברי הסגל שם השתלבו אחר כך בהוראה אקדמית.
רוזה אזהרי: הדחיפה הזאת לכיוון של יזמות היא חשובה.
רוזה אזהרי: אני כאן כדי להציג את העובדה שההדרה של המכללות מכל התוכנית החיובית מאוד וגדולה הזו היא טעות.
רוזה אזהרי: דווקא מהאוכלוסיות שיש להם את הפוטנציאל לגדול בתחום הזה, ושהם יכולות להרוויח בצורה המשמעותית ביותר מלימודי היי-טק, דווקא באוכלוסיות האלה, המכללות מטפלות בצורה מצוינת.
רוזה אזהרי: והם הוכיחו את זה גם בעבר.
עינב קאבלה: תודה רבה, פרופ' אזהרי.
עינב קאבלה: בעצם אנחנו מבינים שלא רק שהודרו המכללות אלא גם שקל מהתוכנית הזאת לא מופנה למכללות.
אחמד טיבי: מה-600 מיליון - - -
רוזה אזהרי: זה נכון.
רוזה אזהרי: זה 100% ואפס אחוזים.
רוזה אזהרי: בתוכנית האחרונה הוקצבו עשרה מיליון שקלים לנושא הקשר עם התעשייה.
רוזה אזהרי: אבל לדעתי זה לעג לרש.
עינב קאבלה: ב-600 מיליון למה את מתכוונת?
עינב קאבלה: רק תחדדי לנו, אנחנו מכירים את התוכנית של ה-273, את דיברת על 600 מיליון.
עינב קאבלה: למה התכוונת?
רוזה אזהרי: כי זאת הפעימה השנייה.
רוזה אזהרי: הייתה פעימה ראשונה ב-2018 שגם ממנה המכללות לא ראו שקל.
עינב קאבלה: נעבור למשרד האוצר, נמצא איתנו עידו סופר.
עידו סופר: אהלן, נעים מאוד, אתייחס ואנסה לתת פרספקטיבה נוספת לדיון.
עידו סופר: מעין הסתכלות מלמעלה.
עידו סופר: קודם כול, אני חושב שגם חבר הכנסת טיבי מכיר את זה היטב שעמדתנו ארוכת השנים היא שילוב האוכלוסייה הערבית.
עידו סופר: ראשית זה היה בשוק העבודה, כיום אנחנו מדברים לשמחתנו על ענפים בעלי פריון גבוה ובעלי חשיבות אסטרטגית לכלכלה הישראלית.
עידו סופר: זה בא לידי ביטוי במגוון תוכניות שסייענו לקדם.
עידו סופר: אם אנחנו מסתכלים על האקדמיה, או במצב של האוכלוסייה הערבית באקדמיה ובכלל בהיי-טק, אז אפשר לקחת כמה נתונים.
עידו סופר: מסתכלים על זה בהסתכלות רב שנתית: א' אנחנו רואים שלימודי היי-טק בכלל האוכלוסייה במוסדות האקדמיים גדלה.
עידו סופר: אם דיברנו על 13% בשנת תשע"ב, כיום אנחנו מדברים על כ-20%.
עידו סופר: בתוך ההתפלגות הזאת אנחנו יכולים להסתכל מה קרה לאוכלוסייה הערבית: האוכלוסייה הערבית בחרה ללמוד יותר היי-טק, גדלה מ-11% ל-16% וגם כשאנחנו מסתכלים על סך הלומדים בהיי-טק באקדמיה אז גם יש גידול: היה 8% ועכשיו זה 15%.
עידו סופר: כלומר, אני מנסה להצביע על שינוי עמוק יותר.
עידו סופר: לא רק שכלל הצעירים הישראלים לומדים יותר היי-טק, יש מגמה מאוד ברורה של שינוי בקרב החברה הערבית שמעדיפים ללמוד יותר.
עידו סופר: כך שכשאנחנו מסתכלים – ולכן אני קצת חולק על תפיסה שדורשת תוכנית ייעודית לאוכלוסייה הערבית.