GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית הלוי: זה לא משנה אם זה הצל, קלנר או את או מישהו אחר בתחום עסקי, הרי לא נותנים לנו מתנות חינם.
עמית הלוי: מארק צוקרברג לא נותן לך מתנות חינם.
עמית הלוי: את מפרסמת, מייצרת תוכן ומהתוכן שלך הוא עושה הרבה מאוד כסף מהפעילות, מהתנועה סביבו.
עמית הלוי: התוכן שלנו בפייסבוק זה הפנים שלנו, זה הקהילה שלנו, זה החברים שלנו וזה העסקים שלנו.
עמית הלוי: אני נכנסתי לסוגיה הזאת ביחד עם ח"כ קלנר כשהוצאה לאור שיבולת פנתה אלי, אמרה לי 'השקעתי יותר מ-140,000 שקל בפייסבוק, לקחתי יועץ ועשינו קמפיין בפייסבוק וקמתי יום אחד בבוקר ביום שלישי, ואין לי הוצאה לאור, וכל יום אני מפסיד, וזו רשת השיווק שלי היום, דרך הפייסבוק'.
עמית הלוי: מה יש לאדון רותם לעשות?
עמית הלוי: הוא מקבל לייבל 'נא לערער', באנגלית, כמובן, זה בסדר, ואז הוא לוחץ, הוא לא יודע כמה זמן הוא יחכה לערעור, הוא לא יודע מה התשובה, מה הכללים, הרי שטנה אפשר לפרש לכאן ולכאן, ובעיקר הוא לא יכול, ולכן בהצעת החוק שהגשתי ואני מאוד מקווה שהציפיות שלי מתמר זנדברג ייענו בהקשר הזה והיא תתמוך בהצעת החוק הזאת - - -
תמר זנדברג: למה דווקא אני?
יוראי להב-הרצנו: ח"כ הלוי, רק אנשי ימין חווים את זה?
עמית הלוי: לא לא.
עמית הלוי: זה לא קשור לפוליטיקה.
עמית הלוי: זה לא רק עניין פוליטי.
עינב קאבלה: ח"כ הלוי מנסה לעשות דיון מהותי בסוף הדיון - - - אף אחד הרי לא אמר שאין מקום לדיון מהותי, להיפך.
עמית הלוי: גם כשדונלד טראמפ אומר 'אני משקיע מליונים בפייסבוק או בטוויטר ואני לא יכול לפרסם ידיעה חדשותית על הנטר ביידן למרות שהוא יכול לפרסם על הבן שלי, ברור שזאת אפליה, זו פגיעה, אין לו לאן לערער, אין לו יכולת - - -
תמר זנדברג: אפלייה בין שקר לאמת.
עמית הלוי: לכן - - -
תמר זנדברג: באמת צריך לחוקק נגד האפליה בין שקר לאמת.
אריאל קלנר: עכשיו קריאות בינים זה בסדר?
אריאל קלנר: כי ח"כ עמית הלוי מדבר ואני מבין שקריאות ביניים עכשיו זה בסדר.
עינב קאבלה: אני חושבת שח"כ הלוי מסתדר, וכמי שלא הפסיק להפריע בדיון אני חושבת שלא כדאי שאתה זה שתציע הצעות כאלה.
עינב קאבלה: חבל, אריאל, באמת חבל.
עמית הלוי: אני מסיים בזה שאני חושב שזה נכון בשדה הפוליטי והחברתי, אבל בסוף זאת התקשרות עסקית.
עמית הלוי: היום, ואני בעד מינימום של רגולציה במקום שאין צורך, אבל כאן אנחנו לא מדברים על התערבות בשיקולים העסקיים של פייסבוק, אנחנו גם לא דורשים מהם, לפחות בהצעת החוק שאני הגשתי, ואני יודע שגם אריאל ואחרים עובדים, לא דרשתי כמו בהוט שהוא חייב תוך X דקות לענות.
עמית הלוי: אנחנו אומרים את הדבר הכי בסיסי וזה הדבר החשוב ולכן אני מסיים בו, שיהיה אפשר לתבוע בישראל.
עמית הלוי: נניח שעשו לך נזק בטעות, לא משנה אם בשדה הפוליטי או העסקי, הגישו אלי גם חברות, לא קשור לשמאל ימין, פגעו בך, אז פגעו בך בין אם את הצל ובין אם את חברה עסקית, את לא יכולה לתבוע את פייסבוק היום.
עמית הלוי: אני לא מדבר על לשון הרע, פרסומים שאסורים בחוק.
עמית הלוי: אני מדבר על פגיעה עסקית, סגרו לך את הדף ליומיים, את לא יכולה.
עמית הלוי: לכן הצעת החוק שאני מקווה שתהיה חוצת מפלגות, היא הצעת חוק שאומרת שפייסבוק וגם כל הרשתות החברתיות האחרות מחוייבות לכללי שוק הוגנים, אנחנו המדינה נחייב אותם באפשרות שיהיה אפשר לתבוע אותם בישראל, הכללים ככל שהם יהיו, מה שהם יחליטו, הם יצטרכו לעמוד בכללים שהם עצמם יחליטו, יש אפשרות שניה שהם לא יתערבו בכלל, חוץ מחוקי המדינה, ואז בסדר גמור שתמר תפגע בקלנר, הוא יפגע בה, וזה יהיה פתוח, אם זה לא גזענות, הסתה או דברים שאסורים בחוק, זו גם אפשרות.
עמית הלוי: זה יכול להיות או כך או כך.
עמית הלוי: צוקרברג יצטרך לבחור, או רשת בלי התערבות בכלל, אם הוא מתערב, הסמכות שלו להתערב גוזרת ממנו גם אחריות לפחות שיהיה אפשר לתבוע אותו ושהכללים יהיו שקופים וידועים לכל המשתתפים מראש.
עינב קאבלה: תודה ח"כ הלוי.
עינב קאבלה: אמרת שלא היית בהתחלה, אז לא שמעת שבעצם אני חושבת שבהחלט יש מקום לדיון המהותי ולדעתי יש באמת היבטים שראויים לקיים עליהם דיון, אם זה המדיניות של פייסבוק בהקשר של הסרת תכנים מחסימה ואם זה סוגיית השקיפות שחסרה, ואם סוגיה של היעדר נציבות פניות ציבור, שלאנשים אין בעצם לאן לפנות.
עינב קאבלה: בקיצור יש - - -
אריאל קלנר: לכן אני בטוח שיהיו דיונים בנושא.
עמית הלוי: אני בטוח שאריאל צועק מדם ליבו, ואני גם קיבלתי עשרות - - -
עינב קאבלה: אני אמרתי את הדברים גם לפני, ניהלתי איתו דיון פתוח על זה, הוא יודע את הדברים, אני לא חושבת שהייתה פה הפתעה.
עינב קאבלה: אבל מה שאני מנסה להגיד, זה לא שאני פה באה לייצג את פייסבוק בשום צורה ואופן ואני חושבת שבהחלט יש מקום לביקורת שלנו כחברי כנסת ולביקורת ציבורית בהקשרים שונים שראוי לבדוק אותם, לדון בהם, ללבן אותם, בוודאי במסגרת ועדות בכנסת.
אריאל קלנר: חבל שאזרחים טובים שרצו לדבר פה לא נתת להם לדבר.
אריאל קלנר: חבל.
אריאל קלנר: צר לי מאוד.
עינב קאבלה: צר לי אבל האשמה היא רק בכם, אתם ניהלתם פה כפי שלצערי חששתי, פשוט קרקס, וצעקתם, ולא הפסקתם להפריע, ואם כל אחד היה אומר את דבריו בשתי דקות הייתי יכולה להגיע לאנשים שנמצאים בזום, לפחות לחלקם, כי הכוונה שלי היתה כן לעשות את זה וחבל.
עינב קאבלה: ממש הבאת את זה על עצמך בדרך שבה אתה וחבריך ניהלתם פה והתנהגתם בדיון.
אריאל קלנר: השגת את המטרה שרצית, מבחינתך הדיון היה קרקס מלכתחילה.
עינב קאבלה: מטרה אחת היתה לי, לקיים את הדיון כפי שצריך - - -
אריאל קלנר: המרצע יצא מן השק במשפט הראשון שלך.
עינב קאבלה: איזה יצא מן השק, אמרתי את הדברים מהתחלה.
אריאל קלנר: מהרגע הראשון המרצע יצא מן השק.
עינב קאבלה: אם היתה לך מטרה לקיים דיון מהותי היינו מקיימים דיון מהותי ושומעים אגב הרבה משתתפים בזום שבאו מכל הכיוונים.
אריאל קלנר: כולם רואים מה ניסית לעשות, כל מי שיצפה בזה - - -
עינב קאבלה: אני לא אעזוב.
עינב קאבלה: הניסיון שלך עכשיו כאילו לצבוע דברים בצבע שהם לא, לא יעזור לך, וכל מי ששמע יידע וראה שאתם פשוט, סליחה, אבל לא קיבלתם את הדיון, הפרעתם לכל מי שניסה לדבר וגם מי שמכבד את הדיון מגיע בזמן לדיון.
מיכל וונש: רק רציתי להגיד משפט בהמשך לדבריו של ח"כ הלוי וככלל למה שקרה פה, רק כדי להדגיש עד כמה הנושא חיוני וחשוב ועד כמה הבנת המדיניות הברורה והשקיפות, והדרישה לאחריותיות בכלל, הפלטפורמות הדיגיטליות, מכאן אני הולכת לדיון בנושא שנתיים לרצח בפיטסבורג.
מיכל וונש: המקרה האנטישמי החמור ביותר בהסטוריה של ארצות הברית, והבנאדם שנכנס לאותו בית כנסת ורצח 11 מתפללים ופצע שישה מתפללים שהיו באותו בית כנסת, הוא הושפע על ידי רשת חברתית שנקראת - - - , אלה היו הממצאים של המשטרה, מתוך המקום הזה הוא הוסת לרצח.
מיכל וונש: החשיבות של הדיון איננה מוטלת בספק, אני רק רוצה לומר שאנחנו פוגעים בעצם קיום הדיון, בטח ובטח כשאנחנו רואים אל מה שהדו"ח שאנחנו עומדים להיחשף אליו, אל מול האנטישמיות ברשתות החברתיות דווקא בעידן הזה, אולי לא בישראל אבל בשאר העולם, אנחנו פוגעים באפשרות לקיים את הדיון הזה ביחד עם הרשתות החברתיות שאנחנו מקיימים אותו במסגור של הדיון שהוצע היום.
עינב קאבלה: אם כך בצער אני נאלצת לסיים את הדיון שממש חרג מהזמן שלו, לפנים משורת הדין, רציתי שלכל הפחות חברי הכנסת יוכלו להשלים את דברם.
עינב קאבלה: כאמור בדברי בהתחלה, בהחלט יש מקום לדיון המהותי והחשוב מול הרשת החברתית פייסבוק ומול רשתות חברתיות נוספות, אני חושבת שהדיון צריך להיות על חופש הביטוי ועל יכולתם של אזרחים לפרסם תוכן ושאם חלילה יש חסימה או משהו כזה, שתהיה שקיפות, ולמה, שתהיה דרך לפנות בצורה ראויה, אבל צר לי שהנסיון לעשות מהדיון הזה משהו שהוא מאוד שטחי ומאוד, באמת קרקס פוליטי, אין לזה מילה אחרת - - -
אריאל קלנר: באת לסתום פיות.
עינב קאבלה: אחרי שנתתי לכולם לדבר להגיד את זה - - -
אריאל קלנר: לכן אף אחד מהאזרחים לא יכל לקבל במה.
אריאל קלנר: זאת השיטה.
עינב קאבלה: מי שמנסה לסתום פיות עם כל הכבוד זה אתה וחבריך שלא מסוגלים לשמוע אף חבר כנסת ואף אזרח מהשורה שרצה להגיד דברים שאולי גם לא התאימו לאג'נדה שלכם.
עינב קאבלה: מה לעשות.
עינב קאבלה: - - - אם אתה היית רוצה דיון אמיתי ועוד דיברנו לפני כן, היינו יכולים לבוא ולקיים דיון מהותי ולעשות תיקון עולם ולא כדי להדהד פייק ניוז - - -
אריאל קלנר: - - - אל תדאגי, אתם לא תנצחו אותנו עם הסתימת פיות שלכם.
עינב קאבלה: אתה הולך להם ואנחנו.
עינב קאבלה: מספיק כבר, אריאל, תתבגר.
אריאל קלנר: זה מה שאת עושה.
אריאל קלנר: את אומרת לי להתבגר?
אריאל קלנר: באת לפה - - - את לא - - - לשמוע דעה.
אריאל קלנר: את - - -
עינב קאבלה: זה מה שעם ישראל עכשיו רואה.
עינב קאבלה: אותך ככה צועק בישיבת מדע וטכנולוגיה.
עינב קאבלה: אני חושבת שאתה נוהג לא בצורה נאותה וחבל שכך אתה נוהג.
עינב קאבלה: היה מקום לדיון מהותי מול רשת פייסבוק אבל אתה בחרת לקחת את זה למקום - - -
אריאל קלנר: - - - אני מחכה בקוצר רוח לדיון המהותי.
אריאל קלנר: בטוח שתקיימי דיון מהותי.
עינב קאבלה: - - - וחבל שכך, ואני בזאת נועלת את ישיבת הוועדה.
עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שני ח' בחשון תשפ"א 26 לאוקטובר 2020.
עינב קאבלה: על סדר היום נושא של טכנולוגיות ופיתוחים חדשים להתמודדות עם נגיף הקורונה בהשתתפות שר המדע והטכנולוגיה יזהר שי שמכבד אותנו בנוכחותו.
עינב קאבלה: אני אגיד כמה מילות פתיחה ונעבור אליך כבוד השר.
עינב קאבלה: באמצע אוגוסט קיימנו פה בוועדה ישיבה בנוגע לחיסון לקורונה בהשתתפות המכון הביולוגי ובהשתתפות גורמים נוספים וחברות נוספות שעוסקות בתחום.
עינב קאבלה: שמענו על החיסון עליו עובדים במכון ואבני הדרך הצפויות.
עינב קאבלה: אתמול התבשרנו כי שלב הניסויים הקליניים בבני אדם יצא לדרך בישראל ביום ראשון ואנחנו כולנו פה באמת מאחלים בהצלחה ושהעניין הזה יראה פירות בקרוב, פירות טובים ומוצלחים.
עינב קאבלה: היום אנחנו מקיימים ישיבה לא בנושא החיסון אמנם, אבל בנושא שמגיע מאותו מקום של הרצון לפתח דרכי התמודדות שונים עם נגיף הקורונה.
עינב קאבלה: הישיבה תעסוק כאמור ותציג טכנולוגיות ופיתוחים חדשים להתמודדות עם הנגיף.
עינב קאבלה: איתנו היום מלבד משרד המדע חברות שונות, אנשי אקדמיה שיציגו לנו פיתוחים וטכנולוגיות חדשניות.
עינב קאבלה: נרשמו כ-100 משתתפים בזום והמטרה היא לתת ביטוי לכמה שיותר דוברים, עד כמה שנצליח במגבלות הזמן.
עינב קאבלה: אז כאמור תודה כבוד השר שהגעת, ואנחנו נשמח להתחיל איתך.
יזהר שי: תודה רבה.
יזהר שי: תודה רבה ליו"ר הוועדה, ח"כ עינב קאבלה, תמיד כבוד להיות פה.
יזהר שי: שלום לחברי ח"כ ניר ברקת, ממובילי ההייטק הישראלי, מהאנשים שיצרו את ההייטק בתצורה הנוכחית שלו.
יזהר שי: תודה שאתה פה ובטוח שגם אתה ממשיך לקדם את הדברים ועובד ביחד עם כל מי שצריך כדי להמשיך לשאת את נס המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל.
יזהר שי: נמצאת איתי כאן שי-לי שפיגלמן מנכ"לית המשרד, אנחנו ביחד ננסה להעביר טעימה מהדברים שאנחנו עושים במשרד המדע והטכנולוגיה על מנת לקדם את נושא המחקר והטכנולוגיה סביב מגפת הקורונה, COVID-19.
יזהר שי: הייתה פעילות ענפה ומאוד משמעותית שהמשרד ראה וגם תיכלל בחודשים האחרונים, אנחנו ניתן כאן טעימה ואני מבין שגם אחרי זה אנשים ירצו לדבר, נשמח לשמוע מהם הדברים שמתפתחים וקורים.
יזהר שי: חשוב לציין שאנחנו במשרד כל הזמן בחיפוש, אנחנו כל הזמן מפעילים את הרדארים ככל שיש לנו, בחיפוש אחרי טכנולוגיות, אחרי המצאות, חידושים מדעיים, מחקרים שמאפשרים לנו להציג אותם לקבינט הקורונה למדינת ישראל ביחד עם גופים אחרים, בסופו של דבר אנחנו רוצים להביא את הכי טוב שיש ולמצוא את הדברים הכי רלוונטיים שיש, כדי שהמדינה תרוויח מהמאמץ המשמעותי שלה כנגד המגפה הזאת.
יזהר שי: אני חושב שנתחיל אולי בכמה מילים לגבי צוות 19, צוות של מתנדבים, צוות מולטי דיסציפלינרי שעובד עם משרד המדע והטכנולוגיה כבר חודשים ארוכים.
יזהר שי: חשוב לי להגיד כמה דברים.
יזהר שי: חשוב לי לציין לגבי האנשים שנמצאים פה ויש גם נוספים, יש כאן חבורה של חוקרים ואנשי הייטק וחדשנות מתחומים שונים שכולם בהתנדבות עובדים כבר חודשים ארוכים איתי, עם משרד המדע והטכנולוגיה ועם קבינט הקורונה כדי לפתח כל מיני חזיתות וכל מיני מקומות שבהם צריך למצוא פתרונות, אני אתן דוגמה אחת לנושא שטיפלנו בו וכבר יצא בעתונות, ערכת בדיקה מהירה לאיתור נגיפי הקורונה, ערכת הבדיקה הזאת מצאנו אותה בארצות הברית על ידי חברת סטארט אפ שהייתה חודשים ארוכים מתחת לרדאר, ערכה זו נוחתת ממש ברגעים אלה כנראה בישראל כדי להגיע להערכה עד כמה אפשר להשתמש בה, זו בדיקת PCR עם טכנולוגיות מתקדמות שעזרו למזער אותה לרמה של בדיקת POC, להגיע למצב שמשתמשים בה במקום עצמו תוך 20 ומשהו דקות יש כבר תוצאה, וזה יכול להיות אחד מה-game changer שאנחנו מחפשים כולם ברמה של טכנולוגיה שמאפשרת למדינה להתמודד עם מוקדי תחלואה בכמה שיותר יעילות, כמה שיותר מהר.
יזהר שי: אתם רואים שיש פה אנשים מאוניברסיטאות שונות, מכוני מחקר שונים, אתם רואים רשימה של פרויקטים.
יזהר שי: נעבור דרך השקפים במהירות, צוות 19 התעסק במתן מענה לנושא של חזרה לפתיחת שדה התעופה על ידי בדיקות מהירות ושילוב של ניתוח מדעי סטטיסטי של הנוחתים והיוצאים מישראל, חלק מהקונספטים האלה אומצו על ידי הקבינט.
יזהר שי: מתווה היציאה מהסגר השני הוא מתווה שעבדנו עליו גם כן עם מיטב החוקרים במכון ויצמן ובאוניברסיטה העברית כדי לייצר מצב שבידי הקבינט יש רשימת מדדים מבוססי מחקר, המדדים האלה שהוצעו בסופו של דבר אחרי ויכוחים ארוכים ודיונים מרתקים, למי שאוהב מדע וטכנולוגיה, דיונים עד אמצע הלילה לגבי מה הם המדדים שמדינת ישראל להשתמש כדי להתנהג מול התחלואה ומול השלבים השונים ביציאה מהסגר, וכשנראה את מדינת ישראל יוצאת עכשיו לשלב 2, ואחרי זה 3, 4, 5, חלק מזה זה השפעה ישירה של הצוות הזה שהציע את המדדים, הציע את מדדי הבקרה, לא ניכנס אבל יש פה מחקר שלם שסובב סביב המדדים האלה.
יזהר שי: מתווה החינוך הוא מתווה שאנחנו עובדים עליו כרגע כדי לנסות לשכנע את מדינת ישראל לא להתייחס לכל מערכת החינוך כאל מקשה אחת.
יזהר שי: מי שמכיר את השקפים של משרד הבריאות, אני מכיר אותם בעל פה, הם הוצגו לכל אזרחי המדינה בטלוויזיה, בכל המדיות, אנחנו מכירים שם כולם את שלב 7 שאומר שזה השלב של החזרה למערכת החינוך כתות ה'-י"ב, זה שלב שיקרה בעוד כשלושה חודשים ואנחנו החלטנו שאנחנו לא מקבלים את זה, אנחנו מנסים לייצר מתווה דיפרנציאלי.
יזהר שי: הנושא המחקרי שם קשור גם הבנת המגמות של התחלואה, גם בהבנת היכולות של הרשויות המקומיות להתנהל מול מדדי התחלואה ומול יכולות אחרות של השלטון המקומי בשיתוף עם משרד החינוך.
יזהר שי: אתם יכולים לראות R, N, וכל מיני דברים מחקריים כתוצאה מעבודה מדעית של הצוות הזה.
יזהר שי: אנחנו מדברים עכשיו שוב על פתיחת שדה התעופה גם למתווה של אנשי עסקים וגם לישראלים שרוצים לנסוע ולחזור ותיירים, חלק מהדברים שאנחנו עוסקים בהם זה אפליקציה וטכנולוגיה שתלווה את הנוסעים והשבים בדומה למדינות אחרות, זה דוגמה לשיתוף פעולה גם מדעי וגם טכנולוגי עם אנשים שיודעים לפתח על בסיס הפסיכולוגיה של הציבור שמשתמש וצריך להאמין שלא עוקבים אחריו אלא מאפשרים לו לטוס ולחזור לארץ בצורה בטיחותית.
עינב קאבלה: מי מפתח את האפליקציה הזאת?
יזהר שי: את האפליקציה הזאת אנחנו מפתחים דרך הנחיה של צוות 19 עם צוותים חיצוניים שמפתחים את האפליקציה.
יזהר שי: אני חושב שדיברנו על מודלים ותחזיות, ודבר נוסף שדיברנו עליו וקשור במחקר עמוק מאוד בנושא של פסיכולוגיה והתנהגות ציבורית, כשאנחנו מדברים על מדע וטכנולוגיה אנחנו מדברים הרבה פעמים על אלקטרונים שרצים וקופסאות חומרה או תוכנה, הרבה מהמחקר שהתבצע בסביבות הקורונה הוא סביב נושאים ציבוריים התנהגות ציבורית, פסיכולוגיה של אנשים ופסיכולוגיה של קהילה, פרופ' דן אריאלי הוא אחד מהמומחים בצוות 19 וגם אחרים, אני חושב שנראה כאן בהמשך תוצאה של מחקר אחד שהתבצע, שעוזר כדי לקבע מדיניות.
יזהר שי: בסוף הממשלה מקבלת החלטות, אבל היא צריכה לדעת שיש סיכוי שההחלטות האלה יעברו איך שהוא ברמה של אמון הציבור, נדבר על זה יותר מאוחר.
יזהר שי: אנחנו פיתחנו גם קונספט שמדבר על דשבורד שבו הציבור והממשלה יוכלו להשתמש ביחד כדי להשקיף את מתווה היציאה ואת התכניות של הממשלה ופיתחנו גם דשבורד שאנחנו רוצים להשקיף אותו הלאה, תחזית שמונה ימים קדימה, תחזית שאנחנו רואים פה היא תחזית מאוד מדויקת שהוצגה פעמים רבות בקבינט הקורונה ועדיין היא כלי עזר מרכזי כדי לקבל החלטות לגבי מה אנחנו רוצים לעשות בהמשך.
יזהר שי: אני חושב שנתתי פה טעימה של הצוות ובאמירה פה למי שרואה אותנו, אנחנו מחפשים כל הזמן טכנולוגיות וחידושים מדעיים שיאפשרו לנו להציב אותם אחרי עיבוד מתוך הבנה של מה שמדינת ישראל מחפשת, להציב אותם כפתרונות לממשלת ישראל ולקבינט הקורונה.
יזהר שי: הנחת העבודה של הממשלה היא שהקורונה נמצאת איתנו עוד עד סוף שנת 2021, כמובן שכולנו תקווה שהחיסונים, אולי של המכון הביולוגי, אולי של מכון - - - שאנחנו תומכים בו, אולי אחרים, יגיעו הרבה יותר מוקדם, אבל אם זה לא יקרה אנחנו צריכים להיערך ולכן כל פתרון, כל רעיון שיש בציבור שהוא ברמה של משהו שאפשר ליישם בשבועות הקרובים אנחנו נשמח לשמוע ויש לנו את המנגנון כדי לסנן ולחפש את הטכנולוגיות האלה.
יזהר שי: אעביר את זכות הדיבור לשי-לי.
שי-לי שפיגלמן: תודה רבה ובוקר טוב לכולם.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו נציג בכמה דקות כדי שעדיין כמו שאמרה יו"ר הוועדה, יהיה זמן גם לאנשים להציג מהקהל, אבל אנחנו נציג בכמה דקות מה עשינו בעולמות של קורונה במדע וטכנולוגיה.
שי-לי שפיגלמן: המשרד כולו קיבל פוקוס משמעותי בהנחיית השר ואיך אנחנו רותמים את יכולות המשרד לקידום פתרונות שונים ומגוונים לתחום המדע והטכנולוגיה.
שי-לי שפיגלמן: בגדול אנחנו עושים מספר דברים משמעותיים, קודם כל המשרד הוציא קול קורא ותמך בלמעלה מ-100 מחקרים, חלקם בתחום מדעי הרפואה ומדעי החיים, חלקם בתחום מדעי החברה.
שי-לי שפיגלמן: אחריי יציגו גם ד"ר שרון יגור קרול וגם פרופ' שמואלי יציגו חלק מהמחקרים בטעימה.
שי-לי שפיגלמן: השר דיבר על צוות 19, אנחנו ארגנו כנס, בגלל שהנושא הוא נושא בינלאומי משמעותי וכל המדינות מתמודדות איתו ארגנו כנס שרים בינלאומי של שרי מדע, טכנולוגיה וחדשנות מכל העולם, הצטרפו למעלה מ-20 שרים מהמדינות, כל אחד הציג בצורה מאוד משמעותית את מה הם עשו וכיצד הם מתמודדים עם הקורונה, הכנס היה מאוד מוצלח ובעצם פתח שיתוף פעולה בינלאומי בתחום מדע וטכנולוגיה של הקורונה ואיך מדינות מתמודדות עם זה, כל מדינה והפתרונות שלה.
שי-לי שפיגלמן: הקמנו קהילת חוקרים, הבנו שאחד החסמים הגדולים הוא שהמון חוקרים בארץ חוקרים מכל מיני נושאים של הקורונה, מכל מיני היבטים אבל אין מספיק שיתופי פעולה ואין מספיק שיתוף מידע.
שי-לי שפיגלמן: הקמנו קהילת חוקרים, ההשקה של הקהילה תתקיים בשבוע הבא, נרשמו למעלה מ-400 חוקרים ישראלים מהארץ ומהעולם לקהילת החוקרים בתחום הקורונה שאנחנו מקימים וזה מראה את הצורך האמיתי של החוקרים לשתף פעולה ולשתף מידע.
שי-לי שפיגלמן: במקביל הקמנו גם אתר למחקרי קורונה, האתר באוויר ויש עליו למעלה מ-200 מחקרים שונים של חוקרים מכל הארץ שבעצם כל הציבור יכול להכנס לאתר ולראות איזה מחקרים יש, מה חקרו, מה חוקרים בארץ בתחום הקורונה מכל הדיסציפלינות והאינטר-דיסציפלינות ובעצם נותן תמונה טובה, אתה רוצה ללמוד מה המחקרים בעולמות של חיסונים או של מסכות או של הגנה, או של אנטי בקטריאלית, פשוט יכול להכנס, לחפש לפי מילות חיפוש ולראות את כל המחקרים ולגבש עמדה מדעית מחקרית משל עצמך.
שי-לי שפיגלמן: בנושא של פיתוח חיסונים, השר הזכיר, חוץ ממה שיש במכון הביולוגי שכולם מכירים גם מכון מיגל שהוא בקרית שמונה בתמיכת משרד המדע גם הוא יש לו חיסון מתקדם.
עינב קאבלה: בישיבה שלנו על החיסון גם הם עלו והציגו.
שי-לי שפיגלמן: זה חיסון שמתבסס על חיסון שהם עשו לעופות והוא כבר גם נכנס לשלב 3, שלב של בדיקות בבני אדם והוא מתקדם ובשאיפה יהיו לנו גם שם תוצאות טובות.
שי-לי שפיגלמן: אני חושבת שזה בגדול, אלה הדברים המרכזיים שהמשרד עשה, אתם יכולים לראות בהחלט אנחנו משקיעים הרבה משאבים בנושא של קורונה ומתן מענה מדעי טכנולוגי לקורונה.
שי-לי שפיגלמן: כמו שאמרנו היה קול קורא למחקרים, למעלה מ-84 מחקרים אושרו ומומנו בחצי השנה האחרונה, חלקם כבר עם תוצאות משמעותיות, תוכלו לראות פה מחקרים בתחום הרפואה, שהושקעו בהם כ-8 מיליון שקל.
שי-לי שפיגלמן: שרון תציג חלק מהמחקרים, וגם מחקרים בתחום בריאות הציבור ומדעי החברה שתומכים בתחום הקורונה, גם שם למעלה מ-55 מחקרים של חוקרים מרחבי הארץ, גם פה אנחנו נציג בטעימה כמה מהמחקרים.
שי-לי שפיגלמן: בקיצור אנחנו מאוד משקיעים ומאמינים שכדי לנצח את המגפה הזאת הדרך הנכונה היא מדע טכנולוגיה ומחקר.
שי-לי שפיגלמן: אם צריך לקבל החלטות שהן מבוססות נתונים, מבוססות מחקר, יש לנו חוקרים מצוינים במדינה וטכנולוגים לא פחות, וזו הדרך לדעתנו להתמודד עם המחלה, דרך מדע, טכנולוגיה, חדשנות, ואנחנו פועלים בכל המרץ כדי לגרום לזה לקרות.
שי-לי שפיגלמן: תודה רבה ליו"ר הוועדה, תודה רבה כמובן לשר המדע על הרוח הגבית בכל מה שקשור למלחמה המטורפת הזאת, בהצלחה לכולנו וחורף בריא.
עינב קאבלה: אמן ואמן.
יזהר שי: רק נקודה אחד אם אפשר.
יזהר שי: ציינתי קודם את צוות 19 וזה שכולם מתנדבים ואני מבין שרועי סהר שמרכז את הצוות הזה וגם הוא מתנדב בעצמו חודשים ארוכים מסביב לשעון במקביל לעבודה שלו כאיש הייטק, ומשקיע הון סיכון, זאת הצדעה לרועי ולכל הצוות שעובדים באמת מסביב לשעון בהתנדבות למען ההצלחה של כולנו.
עינב קאבלה: יישר כח.
עינב קאבלה: אנחנו מצטרפים לכך.
עינב קאבלה: כם אני רוצה לפנות לכמה דוברים שביקשו להציג את הפיתוחים ואת המחקרים שהם מבצעים.
עינב קאבלה: אנחנו בגלל שיש הרבה דוברים ובגלל שאנחנו באמת רוצים לנסות כמה שיותר שכולם יספיקו להגיד את דברם, אני מבקשת מכל מי שנעלה אותו בזום ויציג, לנסות ב-2-3 דקות, אני יודעת שזה קשה אבל אין ברירה אם רוצים באמת להגיע לכולם.
עינב קאבלה: השר אני יודעת שזמנך קצר וחשוב לי שתשמע את הנוספים ואנחנו נגיע שוב למשרד המדע בהמשך.
עינב קאבלה: אז לפני שאפנה לד"ר אמירה שרון אני אפנה לשרון יגור קרול, מנהלת תחום מדעי הרפואה במשרד המדע והטכנולוגיה.
שרון יגור-קרול: תודה רבה.
שרון יגור-קרול: באמת אני אנסה ממש בקצרה לתאר כמה מחקרים של משרד המדע שקשורים לפיתוחים של טכנולוגיה שהמשרד מממן.
שרון יגור-קרול: המחקר הראשון הוא של פרופ' זאב זלפסקי מאונ' בר אילן שהוא בעצם מפתח שיטה פשוטה שיכולה לנטר את כמות החמצן בדם מרחוק, אתם יודעים שהבעיה היא שעדיף לא להיות במגע עם חולה קורונה.
שרון יגור-קרול: השיטה מבוססת על קרן לייזר שמקרינים ללובן של העין ויש מצלמה אופטית שאוספת את הקלט ויכולה מתוך זה, כפי שאתם רואים פה, מקבלים את הפלט שלהם וכמו שאתם יכולים לראות בצד ימין, כאשר רמת החמצן בדם נמוכה התוצר של הסיגנל יותר מרוכז ומתוך זה החוקרים יכולים להפעיל בינה מלאכותית ולהסיק שרמת החמצן בדם נמוכה, וכל זה מרחוק מתוך ההקרנה של הלייזר על הלובן של העין.
עינב קאבלה: סליחה, זה משהו שלא ניתן להבחין בו ויזואלית, זה רק באמצעות הקרן, נכון?
שרון יגור-קרול: כן.
יזהר שי: הוא כבר מנסה את זה על בני אדם?
יזהר שי: יש כבר תוצאות?
שרון יגור-קרול: הוא כבר ניסה את זה, יש לו שמונה אנשים שניסה עליהם והוא מתקדם.
יזהר שי: פרופ' זלפסקי הוא איש רב פעלים אז צריך לשים לב ברצינות למה שהוא עושה.
יזהר שי: יש הרבה חברות סטארט אפ בישראל שהתבססו על דברים טובים שהוא עשה.
יזהר שי: אדם מאוד רציני.
עינב קאבלה: אגב שאלתי את השאלה כדי שלא נוכל עכשיו להסתכל אחד בלובן של השני בחשש.
עינב קאבלה: בלבן של העיניים.
עינב קאבלה: נעשה את זה, אבל מסיבה אחרת.
שרון יגור-קרול: - - - אחר הוא של ד"ר היתאם קאסם, ממכללת עזריאלי להנדסה, שבעצם הוא מייצר כפפה אנטי ויראלית שתדחה ותמנע מווירוסים או אלמנטים אחרים להדבק לכפפה וזה מבוסס על היכולות של צמח הלוטוס לנקות את עצמו.
שרון יגור-קרול: זה שטח הפנים של עלה הלוטוס וכאשר נופלות עליו טיפות מים, הטיפות ישר נשטפות והן גם אוספות איתן את כל החלקיקים ואת כל הלכלוך שנמצא על העלה, כפי שאתם יכולים לראות פה בדוגמה.
שרון יגור-קרול: בעצם זה מונע מחלקיקים להיתפס על העלה.
שרון יגור-קרול: אז על הרעיון הזה, אם זה שטח הפנים של העלה, מייצרים במעבדה משטחים סינטטיים, והמשטח הזה יהיה הבסיס לכפפה שככה באותה צורה כמו של צמח הלוטוס, הכל יישטף ולא ייתפס, כולל נגיפים.
עינב קאבלה: זה משהו שחושבים עליו לא רק בהיבט של כפפות?
שרון יגור-קרול: זה יכול כמובן להיות משטחים או - - -
שרון יגור-קרול: מחקר אחר הוא של ד"ר עמוס דניאלי מאונ' בר אילן שמפתח קיט סרולוגי על בסיס נוגדנים.
שרון יגור-קרול: קיט רגיש ומדויק שמבוסס על לוחות מגנטיים שהרעיון הוא שאם לוקחים דוגמת דם והבנאדם חולה, יש לו נוגדנים בדם, לנוגדנים מחברים סמן פלואורסצנטי שאחרי זה יאפשר לקרוא את הסיגנל וחלקיק מגנטי, ובעצם כשמפעילים כוחות מגנטיים אתם יכולים לראות שכל הדוגמה מתרכזת לנקודה אחת, ובעצם במקום למדוד נקודתית במרחב 2-3 מולקולות, מודדים את כל מה שקיים בדוגמה וזה מעלה את סף הרגישות.
שרון יגור-קרול: אתם יכולים לראות כאן דוגמה, כשיש אדם חולה והנוגדנים מסומנים, אפשר להזיז את הכוחות המגנטיים מצד לצד ובאמת לראות את הנוגדנים.
שרון יגור-קרול: מחקר אחר הוא של ד"ר עמית תירוש משיבא, שמפתח כלי שיכול לאבחן על סמך בדיקת דם פשוטה, שיהיה אפשר לאבחן האם החולה הולך להיות קשה או לא.
שרון יגור-קרול: זה מבוסס על בדיקת דם, עושים לה אנליזה גנטית וממנה מסיקים את רמת ההפעלה של מערכת החיסון, אנחנו יודעים שמערכת החיסון ככל שהיא מופעלת יותר, יש יותר סכנה להיות חולה קשה, ואז הם מעבדים את הנתונים, עושים למידה מכוונת ומתוך זה בשילוב של המידע הקליני הם יכולים לאתר את אותם חולים שצפויים להיות קשים ובעצם לשים עליהם יותר עין.
עינב קאבלה: זה משהו שהם יכולים לקבל תוצאות מהירות?
שרון יגור-קרול: זו המטרה.
שרון יגור-קרול: מחקר נוסף של פרופ' ג'וסיה שנייטמן - - -
עינב קאבלה: סליחה שאני קוטעת שוב, זה נורא מעניין אז יש לי שאלות.
עינב קאבלה: אם תוכלי לסבר את האוזן מה המרחק ממצב המחקרי להגעה ל - - -
שרון יגור-קרול: אני אגיד בגדול שכל המחקרים, המטרה הייתה שהם יוכלו להיעשות בזמן יחסית קצר.
שרון יגור-קרול: בדרך כלל המחקרים של משרד המדע, בכלל המחקרים ריאליים זה שלוש שנים ויותר, פה הקפדנו שזה יהיה מקסימום שנה, יש מחקרים שהם שלושה חודשים, יש מחקרים שהם עד שנה, אבל כולם ממש בעיצומו של התהליך.
שרון יגור-קרול: לגבי פרטים יותר ספציפיים, אני לא רוצה לחשוף לחוקרים כל מיני דברים שאולי מבחינתם עדיף שלא - - -
עינב קאבלה: בסדר, מה שתבחרי להגיד.
שרון יגור-קרול: אז המחקר של ג'וסיה שנייטמן מהטכניון, בעצם כבר מצאו משקיע שממשיך במימון ובהשקעה שייגמר המחקר, זה מבוסס קצף שהם פיתחו שהמטרה של הקצף הוא להכווין את התרופה ישירות לריאה ולפזר אותה טוב.
שרון יגור-קרול: אתם יכולים לראות פה מצד שמאל קצף מגורגר ועם בועות, הקצף שלהם הוא אחיד, הם פיתחו גם מכשיר שיכול לנטר את ההכוונה של הקצף בצורה אחידה ומדויקת וכאן אתם רואים חתכים של ריאות שבעצם קיבלו טיפול רגיל, אתם יכולים לראות את הנקודות האלה שהן בעצם הנקודות שהחומר הגיע אליהן, ולעומת זאת כשעושים טיפול בקצף הפיזור אחיד לאורך כל הריאה והתרופה מגיעה באופן שווה לריאה.
שרון יגור-קרול: יש פה עוד דוגמה.
שרון יגור-קרול: זה בעצם הזרמה של תרופה בנוזל, יש פיזור נקודתי וגם הנוזל זולג החוצה.
שרון יגור-קרול: לעומת זאת כאשר מזרימים את הקצף, הפיזור הוא אחיד, הקצף נשאר בריאה ודרכי הנשימה נשארות פתוחות.
שרון יגור-קרול: מחקר נוסף שמכווין תרופות הוא של פרופ' אבי שרודר מהטכניון, שבעצם מבוסס על מחקר אחר שלו שהוא ישים כבר, המחקר הקודם היה פיתוח טיפול למחלות ויראליות של שרימפס ופה הוא מיישם את זה על חולי קורונה.
שרון יגור-קרול: בעזרת ננו חלקיקים שבתוכם הם כולאים את התרופה והננו חלקיקים גורמים להכוונה מדויקת של החומר לריאה.
שרון יגור-קרול: אתם יכולים לראות כאן דוגמה, זאת ריאה בריאה, כך נראית ריאה חולה, היא של עכברים, היא גדולה יותר ואדומה.
שרון יגור-קרול: כאשר מטפלים רק בננו חלקיקים אין הבדל, כאשר רק בתרופה שוב אין הבדל, לעומת זאת כאשר משלבים ננו חלקיקים שמכוונים את התרופה בדיוק לריאות יחד עם התרופה אתם יכולים לראות שהריאות חזרו לגודלן הטבעי.
שרון יגור-קרול: כאן זו תמונה שמראה איך החומר מגיע ספציפית לריאה של חולה ומתרכז שם.
שרון יגור-קרול: מחקר מעניין אחר הוא של פרופ' הדס ממן ופרופ' יורם גרישמן מאוניברסיטאות תל אביב וחיפה שמייצרים אתנול שאתם יודעים שזה חומר החיטוי העיקרי מפסולת חקלאית, יש פה שתי ציפורים במכה אחת, גם ייצור אתנול שהיום מדינת ישראל רוכשת את האתנול מחו"ל וגם ניצול של פסולת חקלאית.