GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'יהאד אלצאנע: ופה אני רוצה להעלות דגל אדום: יש לי סטודנטים מעולים מאוד והם לא צריכים ללכת להיי-טק, הם צריכים ללכת לתארים מתקדמים, לתואר שני ושלישי ואולי פוסט-דוקטורט ולחזור לאקדמיה.
ג'יהאד אלצאנע: היום אנחנו מדברים על מחסור אדיר בכל המחלקות של חמש האוניברסיטאות בישראל של מדעי המחשב – אני יודע על שני מרצים ערבים.
ג'יהאד אלצאנע: הדברים האלה הם בעייתיים מאוד.
ג'יהאד אלצאנע: צריך גם תוכנית להגדלת מספר חברי הסגל הערבים, כי עצם הימצאות חברי סגל ערבים במחלקות של ההיי-טק זה גם מגנט לסטודנטים הערבים.
ג'יהאד אלצאנע: גם לעניין קבלה וגם לעניין שימור.
ג'יהאד אלצאנע: אני מוכן להגיד לכם שרוב התלמידים בתארים מתקדמים במחלקה למדעי המחשב בבן גוריון נמצאים אצלי, לא שאני יותר, אלא אני חושב שהם מרגישים שלפעמים יותר נוח להם.
ג'יהאד אלצאנע: יכול להיות שזה צעד ביניים.
ג'יהאד אלצאנע: אותו דבר לגבי הטכניון, חלק גדול מהסטודנטים הערבים נמצאים אצל נאדר בשותי.
ג'יהאד אלצאנע: צריך לקחת בחשבון את הנקודות האלה.
ג'יהאד אלצאנע: כמו שנעשתה תוכנית של שילוב מרצים רוסים בעלייה לאקדמיה, צריך למצוא תוכנית.
ג'יהאד אלצאנע: אני לא אומר שצריך לפתוח ולקבל – אלא איזשהו מנגנון שיעזור למחלקות לקבל לתקנים חברי סגל ערבים - - - אבל בלי להתפשר על האיכות.
ג'יהאד אלצאנע: שוב, בלי להתפשר על איכות כי זאת נקודה חשובה מאוד.
ג'יהאד אלצאנע: לא צריך לקלוט חברי סגל ערבים ולתייג אותם כסוג ב' כי זאת עוד בעיה.
עינב קאבלה: רק משפט לסיום פרופ' אלצנאע, אתה רוצה משפט לסיום?
ג'יהאד אלצאנע: אוקיי, אעצור פה.
עינב קאבלה: אני חייבת להגיד לך שהניתוח שלך בעיני היה מעניין מאוד.
אחמד טיבי: אני רוצה להעיר ברשותך לג'יאהד.
אחמד טיבי: כל ההצהרות וכל המעורבות היו חשובות.
אחמד טיבי: ג'יאהד תמצת את זה בכל מה שקשור לערבים וההיי-טק ב- highlights שהועילו מאוד לדיון.
אחמד טיבי: תודה רבה ג'יאהד.
עינב קאבלה: ממש כך.
עינב קאבלה: אתה יודע זה כמו מהדברים שמדעי המחשב מקנים ליכולות.
עינב קאבלה: ממש פרטת לנו את זה בצורה ממוקדת ובהירה.
עינב קאבלה: תודה רבה שהצטרפת ואמרת לנו את הדברים החשובים האלה.
עינב קאבלה: ביקש להתייחס גם מאוניברסיטת חיפה, ראש החוג למדעי המחשב, פרופ' דניאל קרן.
עינב קאבלה: רק אם תוכל שתיים-שלוש דקות לא יותר.
דניאל קרן: כן, ממש אקצר.
דניאל קרן: זה גם דבר שלומדים באקדמיה ואני מומחה בזה.
דניאל קרן: אני רוצה לציין וזה די נאמר פה, כל התייחסות לסטודנטים הערבים בלי להתייחס לבעיה המאוד קשה של המשבר הזה של המעבר לאוניברסיטה, אחוז הנשירה לצערנו המאוד גבוה, למרות שאנחנו מתמודדים ומקטינים את זה.
דניאל קרן: זה לא יצלח אם לא תהיה התייחסות לדבר הזה.
דניאל קרן: מבחינה מסוימת מהכיוון השני אני רוצה להזכיר שיש לנו תוכנית לתלמידים מחוננים.
דניאל קרן: יש אחוז מסוים, די פחות מאחוז במסלול הרגיל של החוג, אבל יש קבוצה יוצאת מן הכלל של תלמידים ערבים שמתחילים ללמוד בכיתה י' ומסיימים תואר בגיל 19.
דניאל קרן: העדות הטובה ביותר לאיכות החריגה של החבורה הזו בתוכנית אתגר באוניברסיטת חיפה – זה המשך ישיר למה שג'יה
דניאל קרן: אד אמר – שניים מהם סיימו אצלנו תואר ראשון, המשיכו, סיימו דוקטורט, סיימו פוסט דוקטורט בחו"ל.
דניאל קרן: הם חוזרים עכשיו כחברי סגל למכון וייצמן ולאוניברסיטת תל אביב.
דניאל קרן: אם תשאלו למה לא באים אלינו, זה לא בגלל שאנחנו לא רצינו, זה שהעגל לא רצה לינוק.
דניאל קרן: זה באמת עדות לזה שאם תופסים את החבורה הזאת ובונים איזה חממה וסביבה מפנקת ומטפחת – אפשר להגיע לאנשים הטובים ביותר.
דניאל קרן: והנה אם הנתונים של ג'יהאד הם נכונים, אני מניח שהם נכונים, הבוגרים האלה שלנו הכפילו את מספר חברי הסגל הערבים בחוגים הטובים ביותר בארץ.
דניאל קרן: זה מה שיש לי להגיד.
דניאל קרן: כל מי שרוצה ליצור איתי קשר בעניינים האלה בהמשך – אשמח מאוד.
דניאל קרן: תודה.
עינב קאבלה: תודה רבה פרופ' דניאל קרן, אנחנו לפני סיום נשמע שני דוברים נוספים.
עינב קאבלה: ד"ר טלי פלדמן סיון ומיד לאחר מכן נבקש את ההתייחסות של משרד החינוך.
עינב קאבלה: בבקשה ד"ר פלדמן סיון.
טלי פלדמן סיון: היי, ארצה להתייחס לנושא היזמות בחברה הרבית.
טלי פלדמן סיון: הציגו כאן נתונים מרשימים על העלייה המרשימה של יותר מ-100% בגידול במספר הסטודנטים מהחברה הערבית למקצועות בההיי-טק ולתואר הראשון בכלל.
טלי פלדמן סיון: רואים את זה גם מנתוני הות"ת גם בלימודים לתואר שני וללימודי דוקטורט.
טלי פלדמן סיון: כפי שהציגה את זה רוזה אזהרי, אחת הדרכים לסייע לתעסוקה בחברה הערבית זה לא להסתמך רק על העסקה חיצונית על ידי חברות היי-טק אלא כל הנושא של היזמות ועידוד יזמות.
טלי פלדמן סיון: לא רואים יותר מדי יוזמות בתחום הזה ברמה הלאומית.
טלי פלדמן סיון: אני חושבת שזה פרויקט שצריך להתייחס אליו ברמה הלאומית.
טלי פלדמן סיון: יצא מכרז לפני שנה של רשות החדשנות לחממות פריפריאליות, כיוזמה שאפשר לומר אפילו אישית, ניסינו לגשת למכרז הזה כשכתבנו תוכנית שהיא ממש - - - ביזמות בחברה הערבית, לקחנו את שני מרכזי המו"פ בחברה הערבית שהוזכרו קודם.
טלי פלדמן סיון: ראיתי שמוחמד מאגודת הגליל נמצא גם בדיון הזה, לקחנו את שני מרכזי המו"פ בתור עמודי תווך ואליו צירפנו יזמים שעשו את זה.
טלי פלדמן סיון: חלק נולדו במרכזי המו"פ האלה.
טלי פלדמן סיון: מדובר בדרך כלל בדוקטורים מהחברה הערבית שלא הצליחו להשתלב באוניברסיטאות וכן הקימו חברות.
טלי פלדמן סיון: אחד מהם היה השותף שלי בהקמה של zimo tech שהיא אחת החברות הביו-טכנולוגיה המוצלחות שקמו בישראל, יזם מהחברה הערבית, ד"ר סובחי בשיר.
טלי פלדמן סיון: ניסינו לבנות מבנה שייקח את מרכזי המו"פ האלה, יזמים שעשו את זה מהחברה הערבית, פרופסורים באוניברסיטאות מהחברה הערבית, משקיעים מהחברה הערבית, ובעצם לתת איזושהי התייחסות ספציפית ליזם הערבי שיש לו מאפיינים ייחודיים.
טלי פלדמן סיון: הקריאה שלי כאן היא לא לשכוח גם את הנושא הזה של תוכניות לעידוד יזמות בחברה הערבית.
טלי פלדמן סיון: איך אפשר לקחת יזם שהוא לא רק בוגר הנדסה אלא גם סטודנט לתואר מתקדם.
טלי פלדמן סיון: יש הרבה סטודנטים לתואר שני ולתואר שלישי שאחר כך יתקלו בבעיה של מחסור בתעסוקה וילכו להיות מורים במקום להקים חברות הזנק.
טלי פלדמן סיון: צריך התייחסות מיוחדת כי יכול להיות שהיזמים האלה יקימו מיזמים שהם יותר early stage, בשלבים יותר מוקדמים שצריך לתמוך בהם בצורה יותר אמהית.
טלי פלדמן סיון: לקחת אותם יד ביד דרך התהליך היזמי.
טלי פלדמן סיון: בתוכנית הגדולה שלכם, אני פונה ומבקשת לתת התייחסות מיוחדת לעניין של עידוד יזמות בחברה הערבית.
טלי פלדמן סיון: כולל הנושא של ideation, להגיע עם תוכניות מיוחדות לתוך האוניברסיטאות, להפגיש סטודנטים לתארים מתקדמים וגם להנדסה עם יזמים שעשו את זה.
טלי פלדמן סיון: ממש לתפור תוכניות שילוו את היזם הערבי, את הסטודנט הערבי, יד ביד להקמת חברות.
טלי פלדמן סיון: הזכירו כאן את אזור התעשייה בנצרת.
טלי פלדמן סיון: אני חושבת שהחממה הטכנולוגית NGT שהוקמה שם לפני 18 שנה הייתה מאבני הדרך שהביאו לנצרת כמו שהיא נראית בסצנת היי-טק.
טלי פלדמן סיון: זאת אומרת שסצנת ההיי-טק בנצרת נתרמה מאוד מהעניין הזה שהוקמה שם חממה טכנולוגית.
טלי פלדמן סיון: אני קוראת כאן לא לשכוח במסגרת התוכנית הגדולה את הנושא של עידוד יזמות, בתוכנית סדורה, תוכנית לאומית.
טלי פלדמן סיון: זה המסר שלי.
עינב קאבלה: תודה ד"ר פלדמן, אנחנו לקראת סיום נפנה למר סובחי סגיר.
אחמד טיבי: סובחי סר'יר
עינב קאבלה: מה שאתה אמרת.
עינב קאבלה: נפנה לחאזם חטאב מארגון קו אינפקט.
עינב קאבלה: ממש שתי דקות מר חאזם חטאב.
חאזם חטאב: אפילו דקה רק אקח.
חאזם חטאב: שלום אני חאזם, מנהל את תחום ההי-טק במיזם קו אימפקט.
חאזם חטאב: אני רוצה לדבר על הצד של המעסיק.
חאזם חטאב: כמו כל היוזמות כאן שהן מבורכות וגם התוכניות, אנחנו רואים עדיין אחוז נמוך בייצוג של העובדים בחברות, שזה 2.1%.
חאזם חטאב: צריך לעודד את החברות לקחת סיכון בזמן שהסטודנטים לומדים באוניברסיטאות ובמכללות ולהתקבל למקום העבודה.
חאזם חטאב: הם מסיימים היום את הלימודים ואין להם ניסיון תעסוקתי ולא מקבלים אותם.
חאזם חטאב: קשה עדיין לקבל אותם אחרי שהם מסיימים תואר ואין להם ניסיון תעסוקתי בתחום, ומעדיפים אחרים שסיימו צבא, סיימו תואר בתחום אבל היה להם ניסיון לפני.
חאזם חטאב: אני חושב שצריך שהתוכניות ששמים עכשיו, התוכניות הממשלתיות, לדלל את הסיכון של החברות.
חאזם חטאב: מה זה אומר?
חאזם חטאב: שיקבלו סטודנטים יותר בזמן שהם לומדים ולתמוך בהם כספית מבחינת השכר של הסטודנטים האלה.
חאזם חטאב: צריך לעודד יותר תוכניות שעושות את הגשר הזה בין האקדמיה לסטודנטים הערבים לבין חברות ההי-טק.
חאזם חטאב: וזה לא מספיק , צריך לבנות את כל התשתיות ואת עבודת העומק.
חאזם חטאב: זה מה שאנחנו עושים בדיוק עם חברות מובילות בתחום.
חאזם חטאב: אנחנו נוגעים גם במשרות בכירות.
חאזם חטאב: כמו שאמר ד"ר ג'יהאד מקודם:
חאזם חטאב: כמו שאנחנו רוצים לגבש סגל אקדמאי באוניברסיטאות ובמכללות, אנחנו רוצים יותר בכירים בהיי-טק.
אחמד טיבי: שוקראן חאזם.
חאזם חטאב: שינוי העומק הזה בחברות הגדולות המובילות, משאירות גם תרבות מגוונות ומכילה וחוצה מחלקות.
חאזם חטאב: אני חושב שזה יעודד את המנכ"לים יותר ויותר לאמץ את התוכניות האלה.
חאזם חטאב: תודה
עינב קאבלה: תודה רבה, נפנה למשרד החינוך, נמצא איתנו ד"ר אהרון שחר.
אהרון שחר: שלום וברכה, שמי אהרון ואני מנהל האגף הטכנולוגי במשרד החינוך.
אהרון שחר: אצלנו בחינוך הטכנולוגי 40% מכלל התלמידים שלומדים מ-י' עד י"ב לומדים בחינוך הטכנולוגי.
אהרון שחר: זאת אומרת מתוך 160,000 שאנחנו מלמדים בחינוך הטכנולוגי.
אהרון שחר: אנחנו מקדמים מספר תוכניות כבר מגיל קדם תיכון.
אהרון שחר: יש לנו תוכניות של תכנות ורובוטיקה כבר מכיתה ד', אנחנו מקדמים את התוכניות האלה בחינוך היסודי.
אהרון שחר: כשליש מבתי הספר הם במגזר הערבי.
אהרון שחר: יש לנו עוד תוכנית שאנחנו מקדמים כבר בכיתה ט' של ניסיון לשלב בנות בחינוך הטכנולוגי.
אהרון שחר: יש לנו כ-160 בתי ספר שאנחנו מגיעים אליהם ומקדמים פעילות עם בנות במגמות בעיקר של אלקטרוניקה והנדסת תוכנה, מתוכם כשליש הם מהמגזר הערבי.
אהרון שחר: דבר נוסף שאנחנו מקדמים: מרכזים טכנולוגיים.
אהרון שחר: אנחנו מריצים פנייה של שלושה מרכזים טכנולוגיים ואחד מהם הוא בטייבה, שם המקצוע ההייטקיסטי-ביוטכנולוגיה זה המעבדה המורחבת.
אהרון שחר: למעשה אנחנו נותנים דגש גם על המגזר הערבי ונותנים התייחסות לכיוון של המגזר הערבי.
עינב קאבלה: ד"ר שחר, האם יש לכם תוכנית ייעודית לעידוד מקצועות ההיי-טק בבתי הספר הערבים?
עינב קאבלה: אנחנו שמענו את עבדאללה בדיון הקודם מתאר לנו שהם רוצים להגיע ל-120 בתי ספר תיכוניים בחברה הערבית שבה הם יפעילו תוכנית שקשורה לזה ועוד 60 מרכזים שקשורים לאולפנים לעברית.
עינב קאבלה: השאלה אם יש תכלול של הנושא הזה, אם יש איזושהי הבנה שצריך פה תוכנית - - -?
אהרון שחר: עבדאללה חטיב מתכלל את כל הנושא של המגזר הערבי ולא רק בחינוך הטכנולוגי.
אהרון שחר: אני נתתי את התמונה כרגע על החינוך הטכנולוגי שאנחנו כבר נמצאים שם.
אהרון שחר: זאת אומרת, התלמידים כשהם כבר נמצאים בחינוך הטכנולוגי ולא בטרום הבחירה והחיזוק של המקצועות הנוספים כמו פיסיקה, כימיה וכדומה.
אהרון שחר: עבדאללה מרכז את הנושא הזה.
עינב קאבלה: טיבי אתה רוצה לשאול משהו את משרד החינוך?
עינב קאבלה: תודה רבה לך ד"ר שחר.
אחמד טיבי: תודה ד"ר שחר.
עינב קאבלה: שלום לך מר סובחי.
עינב קאבלה: יש לך שתי דקות, בבקשה.
עינב קאבלה: לסיום אחרון חביב.
סובחי סגיר: נושא שילוב האוכלוסייה הערבית באקדמיה בכל הרמות שלה, מדברים על פיתוח וקידום כלכלי ופיתוח וקידום חברתי, אני חושב שהנושא הזה פוענח.
סובחי סגיר: היום אחוז המשתלבים מהחברה הערבית הוא טוב והוא בכל התחומים, בכל האוכלוסיות והרבדים.
סובחי סגיר: הנקודה הקריטית פה היא שנלמד מהניסיון של שנות ה-80 וה-90, ששילוב האקדמאיים והבוגרים בתעשייה ובתעסוקה – פה מדובר על כך שהמדינה בכלל עוברת לכיוון בכדי לפתח את התעסוקה שלה, היא צריכה תעשייה חכמה.
סובחי סגיר: שילוב אוכלוסייה ערבית בתעשייה חכמה דורש למידה, דורש יוזמות חדשות, דורש גם כן פיתוח והכשרת מיומנויות.
סובחי סגיר: מיומנויות אלה וכלים אלה לא נמצאים רק בהקניה בתחום האקדמיה, לצד האקדמיה יש לשפר, לקדם ולפתח את כל הפרויקטאליות.
סובחי סגיר: החשיבה של מ"רעיון למוצר", פדגוגיה פרויקטאלית, חשיבה קולקטיבית בצוות.
סובחי סגיר: אלו כלים חשובים מאוד, במיוחד כשאנחנו נמצאים עכשיו תחת עדשת המגדלת של הקורונה שחשפה הכול.
סובחי סגיר: צריך ללמוד איך לשלב את האוכלוסייה הערבית בתעשייה כך שגם כן לא תהיה רק משולבת אלא גם כיוזמת.
סובחי סגיר: יש פה נושא חשוב מאוד שצריכים לדבר עליו פה בנקודה הזו והוא צוות הפיתוח בתוך מערכת התעשייה של R
עינב קאבלה: אנחנו מגיעים לסיומו של הדיון, אתן לך חבר הכנסת טיבי לסכם, לפני שאני אסכם, בבקשה.
אחמד טיבי: תודה לכל מי שהשתתף.
אחמד טיבי: אני ער לעניין הרב שהדיון מעורר בגלל חשיבות הנושא עצמו.
אחמד טיבי: באופן ארצי חשיבות התוכנית של 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק וקליטת אנשי סגל וגם לסוגיה של היי-טק בחברה הערבית שאני מנסה לקדם כבר כמה שנים כאן בכנסת ובוועדות ובשטח.
אחמד טיבי: שמענו מומחים גם יהודים, גם ערבים לגבי הנקודה הזאת.
אחמד טיבי: אני רוצה לציין את מה שאמר פרופ' ג'יהאד אלצאנע על המחסומים בפני סטודנטים בהיי-טק.
אחמד טיבי: א' בקבלה: חוסר הכנה של משרד החינוך.
אחמד טיבי: ב' נשירה וג': מקומות עבודה.
אחמד טיבי: גם מה שציינה סונדוס ומה שאמרתי בהקדמה לגבי היעדר תוכנית ייעודית לחברה הערבית, לרבות גם נשים, יש לתת את הדעת על הנקודות האלה.
אחמד טיבי: סאמי אמר ש-25% מהעלייה במספר הסטודנטים באה מהחברה הערבית.
אחמד טיבי: זה נתון מעניין, חשוב ומעודד, אבל - - -
<< אורח >> סאמי סעדי: זה 40% ולא 22%.
אחמד טיבי: 40% מכלל העלייה או שזה שיעור הערבים?
<< אורח >> סאמי סעדי: לא, מכלל העלייה בשלוש השנים האחרונות.
<< אורח >> סאמי סעדי: ה-40% מהעלייה מכלל הסטודנטים זה בא מתוך החברה הערבית.
אחמד טיבי: הקולגה שלך הזכיר את המספר 25%.
אחמד טיבי: דדי הזכיר את ה-25%.
אחמד טיבי: אני לא יודע מה זה 40% ומה 25% לפי שניכם.
אחמד טיבי: צריך למקד.
אחמד טיבי: כל הדברים האלה צריכים לכוון את כולנו לצורך בתוכנית ייעודית בהיי-טק, לרבות הכוונה בבתי ספר תיכוניים והקצאת משאבים כחלק מהתוכנית הזאת של 273 או של ה-600 מיליון.
אחמד טיבי: אני רוצה לציין את מה שאמרה פרופ' אזהרי לגבי היעדר תמיכה במכללות.
אחמד טיבי: גם מה-600 וגם עכשיו.
עינב קאבלה: תודה לך, אני רק אסכם בקצרה.
עינב קאבלה: קודם כול אני מודה לכל מי שהשתתף כאן איתנו בחדר וכמובן בזום ולכל האנשים שהיו איתנו ודיברו וגם לאלה שלא דיברו.
עינב קאבלה: דווקא אתחיל מהנקודה שלי צרמה מאוד בהצגת הדברים בתחילת הדרך על ידי פרופ' שמחון.
עינב קאבלה: לא יכולתי שלא להתעלם מהאמירה שצמצום אי השוויון זה דבר חשוב אבל לא בכל החלטה אפשר להביא את זה לידי ביטוי.
עינב קאבלה: אני חושבת שצריך להסתכל על זה אחרת, צמצום אי השוויון כדבר כללי, גם בחברה הערבית וגם אי שוויון בין אוכלוסיות מודרות או פריפריות אחרות או חלקים באוכלוסייה שלא יהיו ב- blind spotשל אף אחד במדינה הזאת.
עינב קאבלה: צמצום אי השוויון אמור לעבור כחוט השני בראייה של המדינה, של הממשלה, של מקבלי ההחלטות.
עינב קאבלה: ולכן בכל החלטה, בטח החלטה שכזו, לא ניתן להתעלם מזה.
עינב קאבלה: בסוף ההחלטה שאתה העלית בדיון המהיר היא גם תולדה של החלטה – דיברנו על זה ואמרנו – משנת 2017, ששם דווקא כן היו סעיפים שדיברו על אוכלוסיות בייצוג חסר.
עינב קאבלה: בין היתר החברה הערבית.
עינב קאבלה: לקחת את זה קדימה להחלטות נוספות ופשוט לא לחשוב שצריך לתת את הדעת, לאיך לקדם אוכלוסיות בייצוג חסר – אני חושבת שזו טעות.
עינב קאבלה: ולכן אני מאוד מתחברת לכך שנדרשת תוכנית ייעודית לחברה הערבית וגם לאוכלוסיות נוספות שנמצאות בייצוג חסר.
עינב קאבלה: נגענו פה גם בנשים, גם בחרדים ואי אפשר שלא לומר את זה.
עינב קאבלה: ובהחלט הדברים שפרופ' אלצנאע מבן גוריון אמר היו מאוד סדורים ונכונים: משלב התיכונים להעלות את אחוז התלמידים במקצועות היי-טק, להעלות את רמת הלימודים, ולאפשר הכשרה לאוניברסיטה ולכן משרד החינוך צריך לתת פה את הדעת כבר בשלבים האלה.
עינב קאבלה: אגב, אני חושבת שהדברים נכונים לכלל האוכלוסיות בחסר, וכמובן גם לחברה הערבית, ויש שם הרבה פוטנציאל, המון פוטנציאל.
עינב קאבלה: בשלב האקדמיה – תשומת לב לנושא הנשירה.
עינב קאבלה: זה משהו שאסור לנתון להתפספס.
עינב קאבלה: ולנושא שימור הסטודנטים, והוא צודק לגמרי שצריך להסתכל כמה סיימו.
עינב קאבלה: להסתכל על הנתון של הבוגרים ולא רק על הנתון של המתקבלים.
עינב קאבלה: וכמובן שלב התעסוקה וההשמה.
עינב קאבלה: המעבר הזה בין שלב האקדמיה לשלב התעסוקה, כי ראינו גם בדיון הקודם וגם היום שיש הרבה בעיתיות שקיימת ביכולת של אותם אלו שכן סיימו אוניברסיטאות ומכללות להשתלב בתעשייה מסיבות שונות, ובגלל שאנחנו מבינים שיש פה כמה היבטים ומנעד רחב של דברים שמצריכים טיפול – בלי תוכנית ייעודית אנחנו לא באמת נוכל לקדם את זה.
עינב קאבלה: אני פונה לגורמים הממשלתיים של מקבלי ההחלטות שהשתתפו בדיון, החל מפרופ' שמחון, הות"ת, משרד החינוך, משרד העבודה וגם משרד הכלכלה שהשתתף בדיון הקודם וראינו שהיו שם גם דברים חשובים שהוא עושה – לתת את הדעת על זה.
עינב קאבלה: הוועדה בהחלט דורשת שתתבצע חשיבה ממוקדת וכל הגורמים הרלוונטיים יפעלו להכנת תוכנית ייעודית מתאימה.
עינב קאבלה: אני מודה לכולם, תודה לצוות הוועדה, לאיילת ונעמי, תודה רבה לכולם והמשך יום טוב.
עינב קאבלה: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, כ"ב בכסלו, תשפ"א, 8 בדצמבר 2020.
עינב קאבלה: אני מקדמת בברכה את חברי חבר הכנסת סמי אבו שחאדה וכל החברים הנוספים שאיתנו כאן ובזום.
עינב קאבלה: אנחנו מציינים היום בכנסת את היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות שחל ב-3 בדצמבר, בשבוע שעבר, אנחנו מציינים אותו היום בכנסת.
עינב קאבלה: חשוב לציין את היום הזה כמובן, אנחנו עושים את זה בוועדות השונות ובמליאה, אבל בעיקר חשוב להתרכז בעשייה ופעילות למען אנשים עם מוגבלות לאורך כל השנה ולא רק ביום הזה המסוים.
עינב קאבלה: אנחנו כאן בוועדה משתדלים לעשות זאת ובעזרת ה' ככל שזה תלוי בי אז נמשיך לנסות גם בהיבטים שקשורים לוועדה הזאת, ההיבט המדעי והטכנולוגי לקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
עינב קאבלה: אני רק אגיד בפתיח שלחברים שבזום יש אפשרות למי שרוצה להוסיף כתוביות על פי מה שהבנתי, על ידי לחיצה.
איילת חאקימיאן: לחיצה על כפתור בתחתית העמוד שנקרא CC.
איילת חאקימיאן: אם מישהו מתקשה שיסמן לנו בצ'ט.
סמי אבו שחאדה: איזה יופי, אנחנו כבר למדנו ממה שהיה לפני.
עינב קאבלה: האמת שכן, שצריך להרחיב את זה בכל פעם, לא רק היום.
סמי אבו שחאדה: כל הכבוד, אני שמח.
עינב קאבלה: ולאפשר לכולם להקשיב, לא רק בזום, אבל היום יש לנו את זה כאפשרות למי שצריך.
עינב קאבלה: בנושא שאנחנו דנים בו היום של הנגשת אתרי אינטרנט, בשונה מטכנולוגיות לדוגמה, שעסקנו בנגישות של טכנולוגיות בוועדה הקודמת, התחום של אתרי אינטרנט מוסדר בתקנות, אבל לא באופן מלא וקיימים עוד חוסרים וגם מה שמוסדר לא תמיד מתקיים במציאות או לא מתקיים כנדרש וכראוי.
עינב קאבלה: התקופה של הקורונה העצימה את השימוש באינטרנט וחידדה את ההכרח שהשירותים האלה שניתנים דרך האינטרנט יהיו נגישים לכלל האוכלוסייה ובכלל זאת גם לאנשים עם מוגבלות.
עינב קאבלה: לכן ביקשתי לקיים את הדיון הזה פה היום כדי לעמוד על הפערים והכשלים בפרט באתרי אינטרנט מרכזיים שמספקים שירותים חשובים ובתקופה כזו בפרט וכפועל יוצא מכך להביא לתיקון הנדרש.
עינב קאבלה: יהיו איתנו היום גם משתתפים רבים שאנחנו נתחיל להעלות אותם, גם בזום וגם איתנו.
עינב קאבלה: סמי, אתה רוצה לומר משהו לפתיחה?
סמי אבו שחאדה: כן, אני אשמח.
סמי אבו שחאדה: אני שוב רוצה להודות ליושבת ראש על עוד דיון מאוד חשוב.
סמי אבו שחאדה: אנחנו היום, כמו שאמרת, מציינים את היום הבינלאומי לזכויות עם מוגבלויות.
סמי אבו שחאדה: אני אשמח שנגיע למצב שלא נצטרך לציין את הימים האלה באיזה שהוא שלב ושזה יהיה מצב הטבע שכולם שווים ושיש שוויון הזדמנויות לכולם ולא נצטרך ימים כאלה.
סמי אבו שחאדה: בינתיים כנראה שיש לנו עוד הרבה עבודה עד שנגיע לשם.
סמי אבו שחאדה: אני רוצה להגיד לך אפילו מהניסיון האישי שלי כמה זה חשוב ההנגשה הזאת של אתרי האינטרנט כי היום כל העולם מתנהל שם.
סמי אבו שחאדה: העולם הזה, למישהו כמוני שסובל מבעיית ראייה, לאחרונה הוא הרבה יותר מונגש, תקופה ארוכה הוא היה בכלל לא נגיש לי ואז אין לך בכלל כניסה לעולם המודרני, ברגע שאתה לא יכול לחפש כמו שצריך באתרים האלה, לעבוד מול האתרים האלה.
סמי אבו שחאדה: היום רוב שירותי הממשלה, רשויות מקומיוח וכו', רוב השירות ניתן דרך האינטרנט.
סמי אבו שחאדה: קורה משהו שהוא מאוד מהיר, מבחינה מסוימת מנגיש את השירותים לסוגי של האוכלוסייה ומונע אותם מסוג אחר של האוכלוסייה ולכן ההנגשה הזאת היא דבר שהוא מאוד חשוב, כי היום, כמו שכולם מדברים במספרים, יש כמעט מיליון וחצי אזרחים במדינת ישראל שסובלים מאיזה שהיא מוגבלות.
סמי אבו שחאדה: אז הדבר הזה בטח יעזור לחלק גדול מהם.
סמי אבו שחאדה: אני שמח מאוד, רוצה לברך על הדיון ורוצה להודות לך כשותפה כבר לכמה דיונים בנושא, גם בשדולה וגם בדיון שהיה לגבי הורדת אחוז לידות תינוקות עם מוגבלויות בחברה הערבית.
סמי אבו שחאדה: אני יודע שזה היה נושא שהיה קרוב לליבך גם לפני הכנסת אז אני מודה לך מאוד על שיתוף הפעולה ואני מקווה שנוכל להפחית כמה שיותר סבל מכמה שיותר אנשים.
עינב קאבלה: אמן ותודה, אני מברכת גם אותך שאתה עם לב מאוד רחב והמון תשומת לב לנושא הזה, גם מהידע האישי, אבל גם, אתה יודע, בגלל הלב הרחב שלך ויישר כוח.
עינב קאבלה: אנחנו נפתח עם נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות כדי לקבל מהם תמונה יותר ברורה.
עינב קאבלה: נמצאת איתנו בזום תמר ויזנפלד, מפקחת ארצית נגישות השירות.
עינב קאבלה: בבקשה, תמר.
תמר ויזנפלד: בוקר טוב.
תמר ויזנפלד: נמצאת איתנו גם מיכל שיק הר טוב שהיא התובעת שלנו ואנחנו רוצות בהזדמנות החגיגית הזאת שאנחנו נמצאות כאן קצת לתת הסבר בכלל מה זה אומר מבחינתנו אתרים נגישים, מי החייבים, מהי החובה, איך צריך לבצע את זה וגם ניתן אחר כך קצת מידע על מה שעשינו בתקופה של השנה, כמעט השנתיים האחרונות, עם דגש גם על תקופת הקורונה.
תמר ויזנפלד: ברור לגמרי שהשימוש באינטרנט בימים המודרניים והיום בפרט הופך להיות מאוד מאוד אינטנסיבי, אנשים לא יוצאים מהבית ואנשים עם מוגבלות מוודאים לפני שהם יוצאים מהבית שהאתר שאליו הם רוצים להגיע באמת יכול לאפשר להם את כל הנגישות וחלק מהמידע הראשוני שהם אוספים הוא באתר של אותו גוף שאליו הם רוצים להגיע.
תמר ויזנפלד: אנחנו מאוד רוצות לשים את הדגש על מה זה אומר אתר אינטרנט נגיש, מה אדם עם מוגבלות בודק, איך הוא בודק, איך אנחנו רוצים לוודא שכל סוגי המוגבלויות וכל האנשים עם המוגבלויות יוכלו לקבל את המידע עוד מהבית ולהיות כמו כולם בעצם.
תמר ויזנפלד: כל הרעיון של נגישות זה לא עושים טובה למישהו, הנגישות היא בִּילְד אִין בתוך התהליך ואדם עם מוגבלות לא מרגיש שהוא שונה.
תמר ויזנפלד: המערכת מאפשרת לו להגיע ולקבל את השירות כמו כולם.
תמר ויזנפלד: הכנו מצגת קצרה לתת את המידע הזה.
עבאס עבאס: רק לתת תיאור קולי למי שיש לו לקות ראייה, כמוני.
תמר ויזנפלד: אנחנו נתאר את מה שאנחנו רואים במצגת.
עינב קאבלה: אנחנו עוד לא רואים.
עינב קאבלה: האמת שזה תרגיל טוב, שאולי בואו לא נראה את המצגת ונשמע את התיאור הקולי שביקש מאיתנו - - -
תמר ויזנפלד: אין שום בעיה, מבחינתנו אנחנו יכולות להציג את זה בלי מצגת.
עינב קאבלה: בואו ננסה.
תמר ויזנפלד: אנחנו נתאר את מה שרואים במצגת.
תמר ויזנפלד: נתאר את זה בצורה מלאה.
מיכל שיק הר טוב: אני מיכל, היום מנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות, בעבר הייתי יועצת משפטית של עמותת נגישות ישראל, יובל כאן גם איתנו.
מיכל שיק הר טוב: אני מודה שהמוגבלות שלי היא מוגבלות טכנולוגית.
תמר ויזנפלד: הוועדה העלתה את המצגת, הם אלו שיעשו אנטר בכל פעם.
תמר ויזנפלד: אז אתם יכולים להעביר כבר לדף הראשון.
מיכל שיק הר טוב: השקף הזה שעכשיו אני מדברת עליו זה להסביר באיזה סביבה רגולטורית אנחנו נמצאים, מה החוק המסמיך ומה הן התקנות.
עינב קאבלה: מיכל, מה רואים בשקף?
תמר ויזנפלד: תורידו, בבקשה, את המצגת הזו ואני אשתף את המצגת אצלי ואז אני חושבת שיראו יותר טוב.
עינב קאבלה: לא, אני רוצה לראות את המצגת, אני רוצה לחוות.
מיכל שיק הר טוב: אני אסביר הכול, אני מבטיחה.
מיכל שיק הר טוב: אני אתאר.
מיכל שיק הר טוב: כמו שהתחלתי ואמרתי, השקף הזה מסביר מה התקנות והתקן שמחייבים להנגיש שירותי אינטרנט.
מיכל שיק הר טוב: בפסקה הראשונה מופיע הסימן ג' בפרק ה' לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שזה התאמות נגישות לשירות, אני אקרא לזה תקנות נגישות השירות.
מיכל שיק הר טוב: בפסקה השנייה מופיע תקן ישראלי 5568 שמפנה לתקן הבינלאומי, ה-WCAG, של גוף התקינה הבינלאומי W3C, אבל אני רגע אסביר.
מיכל שיק הר טוב: יש לנו את חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כולנו, אני חושבת, מכירים אותו, והוא קבע שמקום או שירות נדרש להיות נגיש.
מיכל שיק הר טוב: איך?
מיכל שיק הר טוב: זה באמצעות תקנות.
מיכל שיק הר טוב: ובאמת תקנות נגישות השירות קובעות הרבה מאוד חובות, מטילות הרבה מאוד חובות על חייבים.
מיכל שיק הר טוב: סימן ג' בפרק ה' לתקנות נגישות השירות עושות בנגישות אתרי אינטרנט.
מיכל שיק הר טוב: הוא מחייב ששירותי האינטרנט של החייבים, אני תיכף אגע במי אלו אותם חייבים, ששירותי האינטרנט יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלות, איך?
מיכל שיק הר טוב: באמצעות תקן ישראלי.
מיכל שיק הר טוב: יש תקן ישראלי 5568, שמסביר בדיוק כיצד להנגיש אתרי אינטרנט ולמעשה מאמץ את התקן הבינלאומי, ה-WCAG, שכבר היה קיים לפני כן.
מיכל שיק הר טוב: אני חושבת שאנחנו המדינה היחידה בעולם שאימצה את התקן הזה בצורה כל כך מחייבת, גם התשתית, גם המסמכים, והכול חייבים להיות נגישים.
מיכל שיק הר טוב: השקף הבא בעצם מציג את ההגדרה של שירותי אינטרנט כפי שהיא מופיעה היום בתקנות נגישות השירות ואני אצטט אותה, זה בעצם תכנים בכל צורה, טקסט, מסמכים, תמונות, וידאו, שמועברים על תשתית רשת האינטרנט באמצעות אתרי אינטרנט, או יישומים, הכוונה כמובן לאפליקציות שנועדו לספק שירות ציבורי כהגדרתו בחוק שוויון, ואני תיכף אגע בהגדרה.
מיכל שיק הר טוב: בעצם כל מה שעובר דרך רשת האינטרנט באמצעות אתרי אינטרנט או אפליקציות נדרש להיות נגיש.
מיכל שיק הר טוב: בעצם בגדול השקף הזה אומר מה זה אתר נגיש, תמי תיכף תפרט בדיוק מה זה אומר בדיוק אתר נגיש, אבל מבחינה משפטית זה אומר שהתשתית של האתר או של הפלטפורמה צריכה להיות נגישה, שכל התכנים שמועברים באתר באפליקציה נדרשים להיות נגישים, והכוונה לרבות מסמכים, הצגות, תמונות, תכנים.
מיכל שיק הר טוב: חייב שההצהרה פה על נגישות, היום חייבים שתהיה להם באתרי האינטרנט שלהם הצהרת נגישות שמסבירה בכלל על הסדרי הנגישות של המקום, בין היתר חובה עליהם לכלול בהצהרת הנגישות גם את הנגישות של האתר.
מיכל שיק הר טוב: אם יש פטור, אז מהו.
מיכל שיק הר טוב: יש כל מיני רמות של נגישות שנדרשות והתקנה מחייבת ברמה של double A.
מיכל שיק הר טוב: מי זה החייב בנגישות?
מיכל שיק הר טוב: זה בעצם כל אותם אתרים או אפליקציות שניתנים על ידי מי שנותן שירות ציבורי ולשירות ציבורי יש הגדרה בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
מיכל שיק הר טוב: קודם כל אם השירות הזה ניתן לציבור או לציבור בלתי מסוים על ידי גוף ציבורי.
מיכל שיק הר טוב: יש הגדרה בחוק למה הוא גוף ציבורי, זה משרד ממשלתי, כנסת, צה"ל, משטרה, שב"ס, רשויות מקומיות וכן הלאה.
מיכל שיק הר טוב: אם אתה נכנס תחת הגדרה של גוף ציבורי אתה בהחלט חייב, וזה יכול להיות גם המגזר הפרטי.
מיכל שיק הר טוב: יש בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות התוספת השנייה שמפרטת שירותי מסחר, שירותי בריאות, בידור, חינוך, תרבות, רווחה, ספורט, תיירות וכן הלאה.
מיכל שיק הר טוב: זאת אומרת אם האתר עונה להגדרה נותן שירות מהשירותים האלה שציינתי והוא גם ניתן לציבור או לציבור בלתי מסוים הוא חייב בנגישות.
מיכל שיק הר טוב: ובכל זאת יש לנו עדיין כאלה שעדיין אינם חייבים.
מיכל שיק הר טוב: שירותי בריאות ושירותי שעת חירום.
מיכל שיק הר טוב: שירותי בריאות זה גם קופות חולים, בתי חולים.
מיכל שיק הר טוב: מלאכת התקנת תקנות הנגישות טרם הסתיימה, לצערי אני חייבת להגיד.
עינב קאבלה: זה מפוצל מהחובה הכללית של שירותים ציבוריים?
מיכל שיק הר טוב: אני אסביר.
מיכל שיק הר טוב: חוק שוויון אמר שמקום השירות נדרשים להיות נגישים, איך?