GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרון יגור-קרול: הם עושים לפסולת טיפול ראשוני באוזון ואז בעזרת פרמנטור הם מתסיסים את כל החומר ובסופו של דבר מקבלים אתנול שכמובן הוא גם חומר גלם לאלכוג'ל.
שרון יגור-קרול: דוגמה אחרונה של ד"ר אריאל שוורץ ממכללת עזריאלי ושורה ארוכה של רופאים מהמרכז הרפואי שערי צדק.
שרון יגור-קרול: הם מפתחים פתרון מעשי ובטוח שמבוסס על מכונת הנשמה אחת שתוכל להיות מפוצלת לכמה חולים.
שרון יגור-קרול: הייתה בעיה שיש חשש של מחסור במכונות הנשמה, אז פה בעצם יש מכונת הנשמה אחת, זה הבסיס שלה, פיצלו אותה לכמה אלמנטים מקבילים, לכל חולה יהיה את הוסת שלו ובעצם במכונת הנשמה אחת יהיה אפשר לטפל בשלושה חולים שכל אחד יוכל לקבל את הצרכים הספציפיים לחומרת המחלה שלו.
שרון יגור-קרול: זהו.
עינב קאבלה: אני חייבת להגיד שזה מרתק ממש.
עינב קאבלה: והלוואי ובאמת לפחות כמה מהדברים יבשילו לכדי דברים מוגמרים שאפשר יהיה להיעזר בהם.
עינב קאבלה: לפני שאעבור הלאה, אם למישהו מחברי הכנסת שמכבדים אותנו בנוכחותם יש משהו לומר?
עינב קאבלה: בבקשה ח"כ ברקת.
ניר ברקת: קודם כל כבוד השר טוב שבאת, וגם לך תודה רבה על ההזמנה, אני חושב שהנושא מאוד מרתק.
ניר ברקת: אני רוצה להציע מודל שמבוסס על התפיסה של פרופ' אמנון שעשוע מהאונ' העברית ועל זה בנינו מודל שלהערכתי הוא יכול להיות פריצת דרך משמעותית באסטרטגיית היציאה.
ניר ברקת: כל הרעיונות ששמעתי מאוד מעניינים, אבל ברשותכם אני רגע זז מהנושא כי אני חושב שזה יכול להיות רלוונטי.
ניר ברקת: נכון להיום כולם בקונספציה של הרמזור.
ניר ברקת: הקונספציה של הרמזור אומרת שאנחנו מנהלים במקום שהתחלואה גדולה גיאוגרפית, אנחנו עושים סגר.
ניר ברקת: כשהרעיון בעצם, אנחנו מנהלים פה שלושה ממדים.
ניר ברקת: הממד הראשון הוא רמת התחלואה, השני קיבולות בתי החולים והשלישי פתיחה וסגירה של המשק.
ניר ברקת: מערכת החינוך אבל בעיקר המערכת הכלכלית.
ניר ברקת: ברגע שהתחלואה עולה עושים סגר, אנחנו סוגרים את הכלכלה, משלמים מחיר כבד והכל בשביל לוודא שאנחנו לא גולשים מקיבולות בתי החולים.
ניר ברקת: מה אומר פרופ' שעשוע?
ניר ברקת: הוא אומר מדעית, כיוון שיש לנו כ-15% מהאוכלוסייה שהיא בסיכון גבוה, התמותה באוכלוסייה הזאת היא פי 500 יותר גדולה משאר האוכלוסייה בממוצע, לכן הדיפרנציאציה לא צריכה להיות לפי גיאוגרפיה ותחלואה אלא לפי רמת הסיכון של האוכלוסייה.
ניר ברקת: נחבר את האמירה הזאת ליכולות והכישורים של השלטון המקומי.
ניר ברקת: אני בא משם, אנחנו היום לא מממשים ומנצלים את הפוטנציאל ואת היכולות של השלטון המקומי, ואני טוען שבעבודה נכונה, בדיפרנציאציה על פי רמת הסיכון של התושב, אנחנו יודעים לנהל ולהוריד את התמותה פי ארבעה, ולכן לא תהיה בעיה בעתיד, אם אני צודק ואני מאמין שאני צודק, לפתוח את המשק, להקפיד על התו הסגול ולא לחשוש, ולא להשתמש יותר בסגרים.
ניר ברקת: כלומר כל הקונספט של הרמזור יתייתר אם נעשה את הפעולות הללו.
ניר ברקת: זו חשיבה מחוץ לקופסה ואני עוד טיפה אפרט על הרעיון.
ניר ברקת: הרעיון אומר כך: ניתן לכל ראש רשות את הרשימה של ה-15% בממוצע של האנשים אצלו בישוב שהם בסיכון שזה לפי גיל, לפי מאפיינים שמשרד הבריאות מכיר, אנשים עם בעיות במערכת החיסון, סכרת, לחץ דם וכיוצא בזה, והשלטון המקומי, ה יעד שלו זה להקטין פי 4 את הסיכוי של האוכלוסייה הזאת להדבק.
ניר ברקת: מגיעים הביתה, אתם רואים את הפלסטיקים?
ניר ברקת: למה רק פה?
ניר ברקת: למה אין את זה בבתים של התושבים עם אנשים בסיכון?
ניר ברקת: צריך להגיע אליהם הביתה, להסביר להם איך לחיות את היום יום שלהם, איך לשים פלסטיקים בשולחן אוכל, שהבנאדם בסיכון לא יידבק, איך לדאוג לכל הצרכים שלהם, אם זה אנשים ללא עורף קהילתי או משפחתי, והשלטון המקומי אין לו שום בעיה להתמודד עם האתגרים הללו, ובעבודה נכונה ובהדרכה, ולשים על כל 50 אנשים בסיכון אדם שילווה אותם, חל"תניק, לטובת העניין, זו עלות שולית קטנה מאוד להעסיק חל"תניקים בנושא, והיעד מתבסס על התפיסה המוכחת המדעית של פרופ' אמנון שעשוע וחבורה של אנשים באוניברסיטה העברית ועשרות אלפי מדענים שטוענים שהקונספציה של גיאוגרפיה ותחלואה לא נכון.
ניר ברקת: הקונספציה צריכה להיות רמת סיכון של אנשים, ואם אנחנו מצליחים לעשות עבודה טובה, הרי 85% אם לא 90% מהאנשים שבסוף מגיעים לבתי החולים ולצערנו מתים הם מאוכלוסיית הסיכון כיון שמדובר על סיכון פי 500.
ניר ברקת: ואז אין לנו שום בעיה להפעיל את השלטון המקומי ולחיות לצד הקורונה ללא צורך בשום סגר.
ניר ברקת: אני מעלה את זה כאן בוועדה כי בסוף מדעית, אם אנחנו יודעים להוריד את התחלואה והתמותה של האוכלוסייה בסיכון, מדעית, אנחנו במצב אחר לחלוטין.
ניר ברקת: זה לא במקום להתמודד עם התקהלויות, וצריך לתת מנדט לשלטון המקומי להילחם נגד התקהלויות.
ניר ברקת: לתת להם מנדט עם הדרכה, וכשאנחנו עושים את זה אנחנו בעצם מעבירים את האחריות מהממשלה לשלטון המקומי, המימוש לקהילה למשפחה, מסקר שעשיתי יש הסכמה רחבה על הקונספט הזה, חרדים, חילונים, יהודים, לא יהודים, בעצם כולם צריכים לטפל באנשים שלהם, בקהילה שלהם, וזה מייתר הרבה מאוד, לצערנו הרב, הרבה מאוד מחלוקות שיש היום במדינת ישראל, זה מייתר אותם לחלוטין ושם את כולם באותה מוטיבציה.
ניר ברקת: הכל מבוסס פשוט על תיאוריה אחת מדעית שלי עושה המון שכל, כמי שבא ממדעי המחשב, היישום דרך השלטון המקומי ואני מאמין מאוד גדול שברגע שהחברים ישמעו, ינתחו קצת את החומר, אני מאמין שאפשר להגיע רחוק.
ניר ברקת: הצגתי את זה למל"ל, יש לי פגישת המשך איתם היום, לשר הבריאות יש איתם פגישת המשך היום או מחר, השלטון המקומי בעד, רוצה לעשות פיילוט עם כמה ערים.
ניר ברקת: יזהר זה בשבילך, אבל למען האמת בשביל כולם.
יזהר שי: אפשר?
יזהר שי: ניר, תודה על זה.
יזהר שי: שאלה אליך בנושא של השלטון המקומי, אחד הדברים שאנחנו מנסים לשכנע את המערכות השונות הוא שהשלטון המקומי ייקח אחריות על מערכת החינוך.
יזהר שי: כל כיתות ו' בכל מדינת ישראל, כל כיתות ז', ח', ט' וכן הלאה, השלטון המקומי אחראי למה שיש בטריטוריה שלו בהתאם לרמת תחלואה שאפשר לראות אותה בצורה אובייקטיבית, לתת את הכוח לשלטון המקומי, ראשי עיריות, ראשי רשויות, ראשי מועצות בשיתוף פעולה עם מנהלי בתי הספר וכולי.
יזהר שי: השאלה שלי אליך אם אתה חושב שיש שם מספיק כוח ניהולי ואחריות, האם אפשר להעביר את האחריות הזאת מהמודל הארצי, מלמעלה, משרד הבריאות ומשרד החינוך, לרמת השלטון המקומי כך שהתחלואה הארצית לא תעלה ולא תיפגע מזה.
תהלה פרידמן: אני רוצה להוסיף שניה עוד משפט כי אני גם חושבת על זה הרבה.
תהלה פרידמן: אני גם מאוד תומכת בסיפור של העברת האחריות לשלטון המקומי אבל הטענה כנגד והיא טענה רצינית, שזה ייצר רמת אי שוויון כי יש לנו פערים נורא גדולים ביכולות בין הרשויות - - -
יזהר שי: איתנו ראש העיר הכי מנוסה פה בכנסת.
תהלה פרידמן: כן, לכן אני אומרת - - -
ניר ברקת: חד משמעית צריך לעשות את זה, מהסיבה הפשוטה שזה כמו, הממשלה לא יכולה לנהל גדודים ופלוגות בלי היררכית ביניים, בלי מג"דים ומ"פ, והמדינה לא יכולה לעשות את הפעולות האלה ללא שלטון מקומי, וזה המג"דים והמ"פ בשטח.
ניר ברקת: מנסיוני, הקיבולות, היכולות של השלטון המקומי, נגדיר את זה כך, לפחות 80% מהשלטון המקומי יעשה את זה בצורה מצוינת וזה מעבר לניהול פורטפוליו.
ניר ברקת: בניהול פורטפוליו יהיה בשלטון המקומי כאלה, עקומת הפעמון הקלאסי, כאלה שעוד מצטיינים ורק לומדים מהם כל הזמן 20%, כאלה שצריך לעזור להם ונשלח את פיקוד העורף לסייע להם זה עוד 20% ועכשיו באמצע עושים עבודה טובה מאוד, הם מיד יתפעלו וזה מוריד את גודל הבעיה בסדר גודל.
ניר ברקת: צריך ללוות את ניהול הפורטפוליו של השלטון המקומי, לא לזרוק אותם סתם למים.
ניר ברקת: צריך לתת להם את הכלים הנכונים.
ניר ברקת: זה לא בשמיים, ממילא, אני רוצה להזכיר, כשיורדים טילים ויש מלחמה זו אחריות השלטון המקומי, כשיש שלג גדול, זה השלטון המקומי.
ניר ברקת: אין אחד במדינת ישראל שמכיר את הערים יותר טוב מהשלטון המקומי, ואגב, בשביל זה הם נבחרו.
ניר ברקת: ואתם תראו שונות מאוד גדולה.
ניר ברקת: אצל חלקם בתי הספר מודרניים וחדשים ולא צפופים ולכן הם יכולים לנהל את העסק בתוך בתי הספר הקיימים.
ניר ברקת: חלקם יש צפיפות יתר, אז הם לבד יחליטו את ההחלטות שלהם, צריך לאשרר להם אותן, אבל לתת ליצירתיות של השלטון המקומי להוביל את המהלך, בוודאי בתחום החינוך, ואני טוען מעבר לזה.
ניר ברקת: גם בהתמודדות מול אנשים בסיכון גדול מייתר לחלוטין את הרמזור.
ניר ברקת: דיברתי עם תריסר ראשי ערים.
ניר ברקת: הם שואלים מה הקשר, אם יש תחלואה בבית ספר אחד בצד אחד של העיר, מה הקשר למרכז המסחרי שעובד מסודר על פי תו סגול.
ניר ברקת: אין קשר בין אחד לשני.
ניר ברקת: הרעיון של רמזור, במרכאות כפולות, אנשים מרגישים שאתה מעניש עיר על טעות של כמה אנשים.
ניר ברקת: בגישה שאני מדבר עליה, זה לא קשור אחד לשני.
ניר ברקת: זה זורם וזה זורם, איפה שיש תחלואה, עושים בידודים ומטפלים נקודתית בבעיה, אבל בעיקר מטפלים באנשים בסיכון גבוה כי משם תבוא התחלואה והתמותה.
ניר ברקת: אז זו גישה אחרת אני חד משמעית אומר לכם, השלטון המקומי יכול להתנפל על זה מצוין ולתת לו את הכלים, עשיתי בדיקה, לטפל על 50 אנשים בסיכון, לא חולים, 50 אנשים בסיכון, לשים חל"תניק אחד עם תוספת שכר ולתת לכל בית 400 שקל שווי של פלסטיקים, לבוא ולהדריך אותם בבית, לתת להם, בממוצע, אנחנו מדברים בחצי שנה על כמיליארד שקל עלויות, זה לא יעלה את המיליארד שקל, ואתה חוסך עשרות מיליארדים, לא צריך יותר סגרים.
עינב קאבלה: תודה שהבאת את הדברים כאן גם בפני חבר קבינט הקורונה ושר המדע.
עינב קאבלה: אנחנו לא נפתח את זה מכיוון שזה לא הנושא, אבל זה כן הנושא, אז טוב שאמרת את הדברים אבל אין לנו פה את משרד הבריאות ושאר הגורמים שיוכלו להתייחס.
ניר ברקת: אני איתם בקשר.
עינב קאבלה: בהחלט שווה דיון.
עינב קאבלה: אנחנו נפנה עכשיו לשמוע - - -
ניר ברקת: אני יוצא, אני צריך לעלות להצבעה בוועדת כספים.
עינב קאבלה: בהצלחה.
עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ ברקת, אני מודה לך שבאת.
עינב קאבלה: נפנה לעידית צ'רנוביץ' מחברת BD.
עינב קאבלה: הזכרתם באחת המצגות ערכות של ביצוע בדיקה מהירה, אני מבינה שהחברה באמת פיתחה ערכה דומה, נשמח לשמוע.
עידית צ'רנוביץ: שלום יו"ר הוועדה.
עידית צ'רנוביץ: אני מבקשת להעביר את זכות הדיבור למנכ"ל BD שנמצא איתנו מר אופיר קליין.
אופיר קליין: שלום גבירתי, אני מנכ"ל חברת בקטון דיקנסון ישראל, תודה על ההזדמנות להופיע בפורום המכובד הזה, בנוכחות כבוד השר, חברי ועדת המדע של הכנסת ואורחים נוספים.
אופיר קליין: BD היא אחת מחמשת חברות המדיקל דיוויס הגדולות בעולם, חברה אמריקאית עם פעילות בינלאומית, מורשת של 22 שנים ו-65,000 עובדים בעולם.
אופיר קליין: בישראל הפעילות כוללת מחקר, פיתוח, ייצור, שירות ושיווק, אנחנו עובדים בישראל כ-450 עובדים, משווקים כמעט 70,000 מוצרים בתחומי המחקר אבחון וטיפול חלק גדול מהם קשורים לקורונה.
אופיר קליין: למשל בקורונה, אז במחקר של הקורונה יש לנו מכשירים לאפיון ומיון תאים, משתמשים בהם גם במיגל וגם במכון הביולוגי, הן לזיהוי המחלה, גם מולקולרית, PCR, וגם בדיקות מהירות שתיכף אציג, וגם ציוד לחולים בטיפול נמרץ לא עלינו, גם שם יש ציוד רב של החברה.
אופיר קליין: חברי הוועדה, בזמן הקצר שעומד לרשותי אין כמו מראה עיניים וברצוני להראות לכם את מכשיר הווריטור שלנו, הטכנולוגיה של BD לזיהוי מהיר של וירוס הסארס קוב 2, בתוך 15 דקות בלבד.
אופיר קליין: אני חושב שזאת הבשורה האמיתית של הבדיקות המהירות.
אופיר קליין: בוודאי שמעתם רבות על בדיקות מהירות, זה נושא שזכה לכיסוי תקשורתי רחב בשבועות האחרונים.
אופיר קליין: הבשורה הגדולה שלנו היא שאני מאמין שכניסה של חברת ענק כמו BD לתחום עם יכולות ייצור ואיכות מובהקות, ישנו את התמונה ויהוו פריצת דרך במיגור הנגיף.
אופיר קליין: אז לידיעת
אופיר קליין: כם, קודם כל המכשיר הזה קיבל FDA כבר ביולי האחרון וכבר נמצא בשימוש רחב מאוד בגדר מיליונים רבים בארצות הברית, ולפני מספר שבועות הוא גם קיבל את האישור האירופאי, ה-CE MARK, וכבר מספר רב של מדינות מפתח באירופה חתמו על הסכם התקשרות איתנו על מנת להבטיח לתושבים שלהם מיליוני בדיקות.
אופיר קליין: בישראל אנחנו בשלבים הסופיים של הוולידציה על פי בקשת משרד הבריאות ובימים הקרובים אנחנו מקווים לקבל את האישור, התוצאות הן טובות מאוד.
אופיר קליין: אני מבטיח לכם שכלל עיסוקינו כרגע כ-BD ישראל זה קודם כל לדאוג עבור הקצאה משמעותית עבור תושבי מדינת ישראל, זו אבן הנגב וזה האתגר הגדול שנדרשת למיגור המגפה.
אופיר קליין: אין זה פשוט ובוודאי אתם מתארים שזהו שוק עם ביקוש אדיר והיצע מוגבל ולכן הזמן פה הוא קריטי ואני מאמין שזאת הטכנולוגיה שתבטיח מינימום חשיפה לחולים ועל ידי כך תאפשר לחזרה הדרגתית לחיים נורמליים ושגרה שאנחנו כל כך מייחלים לה.
אופיר קליין: קצת מספרים על העניין הזה.
אופיר קליין: קודם כל הבדיקה עצמה היא ברגישות של 84%, כלומר מזהה 84% מכל החיוביים שמזוהים כחיוביים, בסגוליות של קרוב ל-100%, כלומר מי שנאמר לו שהוא חיובי, הוא אכן חיובי.
אופיר קליין: איך הערכה בנויה?
אופיר קליין: הערכה מגיעה עם מטוש פשוט שאיתו לוקחים דגימה מהאף בצורה נורא פשוטה, לאחר מכן יש בקבוקון קטן, את המטוש מכניסים לתוך הבקבוקון, כמובן מורידים את הפקק הצהוב, יש בו תמיסה קלה, מכניסים לבקבוקון, סוגרים את הבקבוקון ואנחנו מקבלים למעשה טפי.
אופיר קליין: אנחנו לוקחים התקן, שמגיע, זה ההתקן, יש פה חלונית, מטפטפים 3 טיפות על החלונית ומחכים 15 דקות.
אופיר קליין: לאחר 15 דקות אנחנו משתמשים בקורא האופטי, הסיבה שאנחנו משתמשים במכשיר הזה הוא על מנת לדייק, להמנע מתוצאות גבוליות וכדי להמנע מטעויות אנוש.
אופיר קליין: בנוסף המכשיר יכול לסרוק ברקודים וגם לאפשר תיעוד של הנתונים כך שבאופן עקרוני אם אנחנו מזהים הרבה חיוביים, ניתן לאתר מוקדי התפרצות ועל ידי כך לגדוע שרשראות הדבקה.
אופיר קליין: במקרה הזה אתם יכולים לראות, זאת בדיקה שביצענו על עידית מקודם, אני מכניס את הבדיקה למכשיר, בעוד שניה נדע אם עידית חיובית או שלילית.
אופיר קליין: - - - 2-, אז עידית יצאה שלילית למרות שהיא בדרך כלל טיפוס חיובי.
אופיר קליין: רבותיי חברי הכנסת משפט אחד לסיום.
אופיר קליין: אנחנו מתקרבים לחורף ולתקופת השפעת, למכשיר זה יש גם ערכות בדיקה לשפעת מזנים A וזנים B, כך שניתן להבחין האם החולה הוא חולה קורונה או חולה שפעת.
אופיר קליין: כרגע מדובר בשני התקנים שונים, ורמת הדיוק של השפעת דומה לרמת הדיוק של בדיקות ה-קוב-2, כך שזה נותן לנו עוד כלי כמדינה להתמודד ולאבחן נכון מה יש לחולה עם הסימפטומים.
אופיר קליין: אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות להציג ומאחל לכולנו בריאות שלמה, חברת DB ואני נשמח לעמוד לרשותכם ולסייע בכל עניין שנדרש.
עינב קאבלה: תודה אופיר.
עינב קאבלה: לשר המדע יש מספר שאלות אליך.
יזהר שי: ממש שאלות קצרות.
יזהר שי: דבר ראשון זמינות של המכשיר, נניח שמדינת ישראל רוצה לקנות, אני מבין שהמכשיר יכול לבדוק אלפי בדיקות, נכון?
יזהר שי: זה המכשיר פלוס הערכות?
אופיר קליין: נכון.
אופיר קליין: אנחנו כבר כ-DB ישראל ביקשנו לשריין מאות אלפי בדיקות לטובת מדינת ישראל וכך נעשה.
אופיר קליין: אבל שוב, פשוט, מדינות אחרות, זה כמו במרוץ החימוש, עכשיו המרוץ הוא מרוץ לבדיקות.
אופיר קליין: מדינות ימהרו להכניס הזמנות ויקבלו את ההזמנות.
אופיר קליין: היתרון שלנו כחברת בת של DB הגדולה, אנחנו לא מפיצים, אנחנו חברת בת, אז אני מאמין שתהיה לנו העדפה.
יזהר שי: ברשותך, שאלות קצרות ותשובות קצרות.
יזהר שי: מה מדינת הייצור, מאיפה מגיע המכשיר?
אופיר קליין: ארצות הברית.
יזהר שי: מחיר פר בדיקה, אחרי שלקחת את עלות המכשיר וכל הבדיקות שהוא יכול לייצר.
אופיר קליין: המכשיר עצמו, העלויות שלו הן לא גדולות, בוודאי אם אני משווה את זה לאלטרנטיבות הקיימות היום בשוק, אנחנו מדברים על כמה מאות דולרים של המכשיר עצמו, הבדיקה עצמה נעה בסביבות ה-25 דולר.
יזהר שי: שאלה אחרונה, דיברת על זה עם יואב קיש ממשרד הבריאות?
אופיר קליין: ביקשנו להפגש איתו מספר פעמים, אנחנו ממתינים לאישור פגישה.
עינב קאבלה: תודה רבה אופיר.
עינב קאבלה: נשמע עכשיו את ד"ר אמירה שרון, ד"ר אמירה שרון סמנכ"ל טכנולוגיות חדשנות ומו"פ בתעשייה האווירית.
עינב קאבלה: נבקש שתי דקות להצגת הדברים כי יש לנו דוברים רבים.
אמירה שרון: תודה רבה.
אמירה שרון: אני אדבר מהר, תודה על ההזדמנות להציג פה לוועדה המכובדת.
אמירה שרון: אני אספר לכם שלצד שימור הפעילות העסקית שלנו בתקופה המאתגרת הזו היה לנו ברור מהרגע הראשון עם הגל הראשון שנעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי להתגייס ממש לטובת מדינת ישראל כמו שאנחנו תמיד עושים, והפעם עם פתרונות טכנולוגיים שחיפשנו להציע לצוותים הרפואיים ולמערכת הבריאות עם הרבה הרבה פניות שהגיעו אלינו.
אמירה שרון: במסגרת ההתגייסות הזאת הקמנו למעלה מ-30 מיזמים ברחבי החברה של מומחי תוכן, מהנדסים ומהנדסות, עשינו ביחד עם הצוותים הרפואיים תהליך עמוק של זיהוי והבנת הצרכים, הסתובבנו בבתי החולים, דיברנו עם אנשים במחלקות הקורונה, זה היה עוד בגל הראשון, ערכנו סיורים ופגישות וחיפשנו לתת פתרונות כאן ועכשיו.
אמירה שרון: חשוב לי לציין שתי פלטפורמות שחברנו אליהן, אחת היא הפלטפורמה של המשלט של מפא"ת והשניה של יוזמת רשות החברות הממשלתיות ודרך שתי הפלטפורמות האלה נחשפנו לעולמות שעל פי רוב אנחנו לא נחשפים אליהן.
אמירה שרון: יש לנו יכולות טכנולוגיות אבל לא הכרנו את האתגרים של הצוותים הרפואיים, בטח לא אל מול הקורונה.
אמירה שרון: אני אנצל את ההזדמנות בקצרה לדבר מתוך 30 וכמה מיזמים הללו על ארבעה שהם מאוד בשלים.
אמירה שרון: אחד מהם הוא מערכת לאבחון חולים בכניסה לבתי חולים.
אמירה שרון: מדובר בבדיקה מרחוק של מערכת שמותקנת מרחוק ללא מגע הצוות הרפואי, זה נעשה בשיתוף פעולה עם משרד הבטחון והטכניון.
אמירה שרון: למערכת קוראים מערכת תמר לצערי על שם עובדת שנפטרה מקורונה אצלנו בחברה.
אמירה שרון: מדובר במערכת שבה התאמנו מכ"ם שמיועד לשימושים צבאיים והגנת גבולות והסבנו לטובת סריקת מדדים חיוניים מרחוק.
אמירה שרון: יש שם שכבה של בינה מלאכותית ויש סנסור משולב ואנחנו מסוגלים להגן על הצוותים הרפואיים בתקופה שבה מגיעים חולי קורונה, בתרחישי האימים בגל הראשון הייתה סבירות גבוהה שיגיעו הרבה מאוד חולי קורונה לבתי החולים ויהיה צורך למיין אותם מבלי שיהיו אנשים רפואיים מספיק בצד השני כדי למיין.
אמירה שרון: זו מערכת אחת והיא בוגרת ובשלה ואנחנו גם מציגים אותה.
אמירה שרון: פיתוח נוסף שבשל הוא סוג של חמ"ל קורונה, גם פה אל מול מחסור צפוי ברופאי טיפול נמרץ ובמצב שבו רופאים שאינם מוסמכים כרופאי טיפול נמרץ יצטרכו לבצע פעילויות שכיחות בטיפול נמרץ בחולי קורונה כאשר המומחה הרפואי לעניין נמצא מרוחק בחדר אחר ומתקשר איתם דרך מערכת קשר, בעצם בנינו סוג של קוקפיט, אנחנו קוראים לזה קוקפיט, בדומה לקוקפיט טייס שאנחנו מפתחים ומוכרים, ומה שהמערכת עושה זה ריכוז מדדים בחדר מרכזי שמאפשר תקשורת בין הרופאים המטפלים לרופאים שנמצאים מאחור, אנחנו מרכזים את המידע ממערכות שונות, צריך לציין שבתוך בתי החולים יש מזרקים, מוניטורים, המון, עשרות אולי אפילו מאות של מכשירים שכרגע לא מחוברים, כל אחד מתוצרת אחרת, יצרן אחר, שיטה אחרת, ואנחנו מסוגלים בצורה מאוד פשוטה לחבר את כל המדדים מכל המכשירים השונים ולהציג אותם בדשבורד ולספק גם התראות לצוות הרפואי.
אמירה שרון: לאחרונה גם הוספנו למערכת הזאת שכבה של בינה מלאכותית - - -
עינב קאבלה: רק אם תוכלי לחתור לסיום ברשותך.
אמירה שרון: אני רוצה לציין עוד שני דברים.
אמירה שרון: רק השכבה הזאת של הבינה המלאכותית עשינו אותה יחד עם רופאים מסורוקה והיא יכולה לצפות הידרדרות של המחלה בקרב חולה שנמצא כרגע מטופל ומנוטר.
אמירה שרון: אחרון שאני רוצה לציין זה משהו מיוחד, יחידת תת לחץ לחולה שהיא חד פעמית, אין כזאת, ופיתחנו אותה לפי צורך שהעלו בשמיר, מדובר ביחידה חד פעמית, שאפשר לשים סביב חולה קורונה שכרגע מטופל וזה כולל מפוח והורדה של הלחץ כך שכל האירוסול ופוטנציאל ההדבקה לצוותים הרפואיים ומי שמקיף את החולה בעצם מבוטל לגמרי.
אמירה שרון: זה חד פעמי, disposable ולמיטב ידיעתי היחיד שיש כרגע.
אמירה שרון: נשמח להציע את הפתרונות הללו ולשתף פעולה ולהרחיב, להציע את הפתרונות האלה לכל מי שיש לו צורך בהם.
עינב קאבלה: תודה רבה ד"ר אמירה שרון.
עינב קאבלה: אני מודה לך על הצגת הדברים.
עינב קאבלה: נמשיך לאלכסנדר גרויסמן מחברת ננוסנטס.
עינב קאבלה: אני מבינה שאתם מפתחים ערכת בדיקה מהירה לקורונה בנשיפה מהאף.
אלכסנדר גרויסמן: נכון מאוד.
אלכסנדר גרויסמן: שלום.
אלכסנדר גרויסמן: תודה רבה.
אלכסנדר גרויסמן: אנחנו מפתחים בדיקת קורונה מהירה מתוך זיהוי של אויר מתוך האף, על ידי נשיפה, ולמעשה אנחנו מפתחים פה נגד כימי שיודע לשנות את ההתנגדות שלו כתוצאה מחשיפה לאוויר הזה.
אלכסנדר גרויסמן: אנחנו מפתחים את הנגד הכימי הזה לטובת דברים אחרים, אנחנו התעסקנו בתעשייה כבדה בישראל בבתי הזיקוק לטובת זיהוי פליטות גז, ופליטות אחרות ואנחנו עובדים עם זה גם בתחום של health care שאנחנו יודעים לנתח את האוויר שבתוך השירותים ולהגיד לבנאדם מה המצב של הבריאות שלו על ידי הניתוח של הריח הזה, ועכשיו עם הקורונה אנחנו יודעים לזהות גם את התגובה של גוף האדם על ידי הריח הנדיף הזה, - - - לקורונה.
אלכסנדר גרויסמן: הבדיקה מאוד מהירה והיא לא פולשנית, לא צריך להיות אחות או פראמדיק כדי לבצע אותה, כל אחד יודע לעשות את זה.
אלכסנדר גרויסמן: אני חושב שאנחנו התקדמנו מאוד, אנחנו גם עושים שיתופי פעולה עם אבו דאבי, חתמנו חוזה עם חברה ממשלתית ב-G42, באבו דאבי שבודקת את זה וגם אנחנו עובדים בפרימייר ליג באנגליה, שבודקים את הטכנולוגיה שלנו למול המטושים, מול ה-PCR, וחוות הדעת הן חד משמעיות לטובת הבדיקה שלנו גם מבחינת חוויית המשתמש אבל גם מבחינת הבדיקה.
אלכסנדר גרויסמן: המסר שהיינו רוצים לומר כאן זה שצריך להבין שאחוזי הדיוק שכולם מדברים עליהם, הרגישות והסגוליות, אסור וקשה לצפות שזה יהיה 100%.
אלכסנדר גרויסמן: מה כן צריך להיות?
אלכסנדר גרויסמן: צריך להיות מספר טכנולוגיות, מספר סוגי בדיקה שאנחנו יודעים לעשות mass screening בכל מיני רמות ולדעת לסנן את אותם אנשים שאנחנו חושדים בהם, זה מה שאנחנו אומרים על האנשים, אנחנו לא אומרים COVID POSITIVE, אנחנו אומרים COVID SUSPECTED, ואז אנחנו מכווינים אותו לטובת בדיקה נוספת שתהיה מהימנה יותר.
אלכסנדר גרויסמן: אבל אותן בדיקות, אותן טכנולוגיות שיודעות לזהות בצורה מהירה אנשים בכניסה לשדה תעופה או בכניסה לאצטדיון כדורגל ובטח למקום עבודה, זה משהו שמאוד מאוד חסר.
אלכסנדר גרויסמן: סביב הנושא קיבלנו מימון גם מרשות החדשנות כאן בישראל בתחילת הדרך, בפברואר, 2.5 מיליון דולר לטובת פיתוח הבדיקה שלנו, וגם מהורייזן 2020 באירופה, 2.5 מיליון יורו לטובת הפיתוח של הבדיקה.
אלכסנדר גרויסמן: אנחנו ממשיכים במחקר כאן בישראל, אנחנו היום עומדים על אחוזים של 70% sensitivity ו- 97% specificity שזה אומר שיש מעט מאוד פולס-פוזיטיב, וזה יכול לאפשר למקומות עבודה וגם לאוהדים לחזור לכדורגל בצורה בטוחה.
עינב קאבלה: איך מתבצעת הבדיקה?
אלכסנדר גרויסמן: אני אקרין סרטון ברשותכם.
עינב קאבלה: רק אם הוא קצר, כי אנחנו ממש במגבלת זמן, אבל סיקרנת.
עינב קאבלה: (מוקרן סרטון)
עינב קאבלה: זה כמו לקנח את האף.
יזהר שי: כמה זמן לוקחת הבדיקה?
אלכסנדר גרויסמן: הבדיקה לוקחת 30 שניות.
אלכסנדר גרויסמן: יש לי פה שקית חד פעמית, אני לוקח נשיפה עם האף, עוצר לשתי שניות וממלא אותה.
אלכסנדר גרויסמן: זאת הבדיקה, אחרי זה אני מכניס לתוך המכשיר, אוסף את זה לחיישן שלי והחיישן יודע להגיב.
יזהר שי: בתוך כמה זמן המכשיר אומר?
אלכסנדר גרויסמן: הבדיקה עצמה לוקחת 30 שניות, כל התהליך סדר גודל של 2 דקות.
יזהר שי: מה ההערכה של עלות פר בדיקה?
אלכסנדר גרויסמן: כרגע העלות היא 5 דולר לבדיקה, שזה כולל הנגזרת של המכשיר עצמו והשקית החד פעמית, שאגב מיוצרת כאן בישראל בנטפים.
אנדרי קוז'ינוב: יחסית ל-230 שקל שזה עלות הבדיקה היום בקופת חולים.
יזהר שי: יפה מאוד.
יזהר שי: דיברתם עם משרד הבריאות הישראלי?
אלכסנדר גרויסמן: בוודאי.
אלכסנדר גרויסמן: אנחנו נמצאים בקשר רציף עם יואב קיש, הוא מודע לטכנולוגיה שלנו ולפיתוחים.
אלכסנדר גרויסמן: כן.
עינב קאבלה: אני מברכת את בואם של ח"כ אנדרי קוז'ינוב וסונדוס סאלח.
אנדרי קוז'ינוב: סליחה על האיחור גבירתי היו"ר ואדוני השר.
עינב קאבלה: זה בסדר גמור.
סונדוס סאלח: יש כל כך הרבה ועדות.
עינב קאבלה: מובן בהחלט.
עינב קאבלה: נעבור לחברת מדיפס.
אנדרי קוז'ינוב: לפני כן אולי אפשר מספר מילים.
עינב קאבלה: בטח.
אנדרי קוז'ינוב: היום לקראת הערב יתפרסם דו"ח מבקר המדינה על כל הנושא של איכוני השב"כ לקטיעת שרשרת ההדבקה, והדו"ח עד כמה שאני מבין לא מחמיא ויש שם חילוקי דעות גם מהצד המבוקר וגם מהצד של משרד הבריאות, ככל הנראה, זה שתי גרסאות שונות לגבי הסיפור של איכוני שב"כ.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו נמצאים חודשים בדיון עד כמה איכוני השב"כ יעילים או לא יעילים, גם מבחינת האיתור עצמו וגם מבחינת מהירות האיתור וכל המעגל הזה.
אנדרי קוז'ינוב: יכול להיות שצריך לחשוב גם על פתרונות אחרים, ואני כן יודע שהטכנולוגיה הספציפית הזאת מוגדרת כספק יחיד כרגע בצה"ל, לכן אולי שווה לחשוב על זה, אל מול, שוב, לבדוק את יעילות הדברים אל מול יעילות השב"כ, כשהשב"כ חוזר וטוען וגם משרד הבריאות חוזר וטוען שהטכנולוגיה של השב"כ יעילה, רק שלנו אין כלים לבחון את זה.
עינב קאבלה: עכשיו נשמע על הטכנולוגיה.
עינב קאבלה: שוב אני מזכירה, סליחה שאעשה את זה כל פעם אבל אין ברירה, 2-3 דקות, לא יותר.
עינב קאבלה: מנכ"ל חברת מדיפס, יוסי אברהם.
יוסי אברהם: נעים מאוד.
יוסי אברהם: אם אתם יכולים להעלות את השקף, בינתיים אסביר כמה מילים.
יוסי אברהם: תודה לכל הנוכחים המכובדים כאן, אני אנסה לעמוד במסגרת הזמן.
יוסי אברהם: מדינת ישראל כמו שנראה דוהרת לעבר הגל השלישי וסגר, עם פתיחת מערכת החינוך וחזרה כמובן לעסקים.
יוסי אברהם: אנחנו לא רואים ששום דבר משמעותי נעשה בתהליך כדי שלא נגיע למקום שונה ואמר איינשטיין בזמנו שאם אתה חוזר על אותו דבר, זה יהיה טיפשות לחפש משהו אחר.
יוסי אברהם: אנחנו חברת מדיפס, חברת בת של חברת ווייל פליי, מאפשרת לעשות בדיקה של קטיעת שרשראות ההדבקה בתוך שניות ולמנוע מאנשים חולים להדביק אנשים אחרים ולהסתובב בקרבנו, אם תרצו, מעין כיפת ברזל מאוד נקודתית על אדם ספציפי, מאשר סגר.
יוסי אברהם: שרשרת ההדבקה היא נקודת תורפה חשובה ביותר להתמודדות עם הקורונה והיום מתבצעות חקירות אפידמיולוגיות שהן איטיות ומסתמכות על זכרון של אנשים וגם לאחרונה שמענו שיש לא מעט שקרים בנושא.
יוסי אברהם: אנחנו בתוך מספר ימים נוכל לפרוש את המערכת שלנו בארץ, לאפשר לאוכלוסיה לחיות לצד הקורונה, להבטיח שלא ניכנס לגל שלישי ולפתוח את המשק בחזרה, שזה חשוב לנו.
יוסי אברהם: מאוד חשוב להסביר שבטכנולוגיה שלנו לא נדרשת שום חומרה, לא טלפונים חכמים, לא צמידים אלקטרוניים, לא צריך להתקין אפליקציה, זה לא חובה אבל אפשר, והיא מתאימה לכלל האוכלוסייה כולל ילדים, חרדים, מבוגרים וכולי.
יוסי אברהם: בעולם אימצו את שיטת ה- QR code לסריקה בכניסה שגם אנחנו עושים בה שימוש.
יוסי אברהם: הוספנו לטכנולוגיה הזאת את שכבת הפרטיות החשובה מאוד, על נושא הרצת הבדיקה האפידמיולוגית שהוספנו והיא חדשנית בעולם וסטטיסטיקות מדויקות ל- - - העסקים.
יוסי אברהם: אני חושב שעם הסגר השלישי ופתרון שאנחנו מציעים, יש לי רק שאלה אחת למקבלי ההחלטות במדינת ישראל, מדוע טכנולוגיה שמצליחה כל כך בעולם עם מדינת הייטק שאנחנו מתגאים בה כל כך, ויזהר שי מכיר אותנו גם כן מהכובע הקודם שלו שהיה הייטקיסט, אני לא מצליח להבין איך השיטה הזאת לא מגיעה לישראל.
יוסי אברהם: אסביר מה שאנחנו עושים.
יוסי אברהם: הטכנולוגיה שלנו היום קיימת, עובדת, נבדקה גם על ידי משרד הבטחון מפא"ת, מסוגלת לזהות מיקום של כל פרט באוכלוסייה אפילו ברזולוציית חדר, אין פה פגיעה בפרטיות של האזרחים, לא צריך יותר את הטכנולוגיה של השב"כ, הפרטיות היא ברמה הגבוהה ביותר שמוגדרת על ידי התקינה האמריקאית NSA, כטופ-סיקרט צבאי ושם אנחנו עומדים, היא מסייעת לקטוע את שרשראות ההדבקה על ידי השלמת התחקיר האפידמיולוגי תוך דקות, הצגנו את זה גם בחדשות לפני שבוע בתכנית בערוץ 12.
יוסי אברהם: היא יכולה לתת התראות לאלה שנמצאים בסביבת החולה ולחסום אותם.
יוסי אברהם: זאת אומרת שברגע שאנחנו מקבלים ממשרד הבריאות הודעה שמישהו היה חולה, בתוך פחות משניה אנחנו מסוגלים לעשות חקירה אפידמיולוגית, להשלים את כל האנשים שהיו בסביבה שלו במשך רבע שעה ברציפות, לחסום אותם מלהיכנס לתוך הדברים.