GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: אבל אם יש לך משהו להציג לנו אנחנו גם נאפשר לך טיפה להאריך מעבר כמובן כי חשוב לנו להתרשם ולהבין מה אפשר לעשות.
חווה דורון-סופרמן: אני בעלת חברת 4girls, חברת סושיאל טק לקידום צמיחה נפשית בריאה של בני ובנות נוער ברשת, משנת 2006 אנחנו מקיימים אתר לנערות לתקשורת בעילום שם בשם 4girls, שזה אתר שבו נערות עוזרות לנערות, - - - מה שנקרא, ומתוך האתר הזה צמחה טכנולוגיה בשם MOODNIGHT שאותה אני מראה לכם כרגע.
חווה דורון-סופרמן: זו טכנולוגיה שמאפשרת לבעלי אתרים ועמותות לנטר את התכנים של עצמם, זאת אומרת במקום לראות מאות אלפי תכנים, לראות רק את התכנים שעולים מתוך מצוקות רגשיות.
חווה דורון-סופרמן: אני רוצה להגיד פה משפט אחד, אנחנו מדברים על מצוקות חיצוניות לאורך כל הדיון הזה, אם זה פדופיליה ואם זה פורנו, נכון להיום בני נוער מעלים מצוקות רגשיות ברשת ברמה שהם מעולם לא העלו.
חווה דורון-סופרמן: אנחנו בעשר השנים האחרונות רואות ב-4girls עליה לרמה של 1 מ-5 פוסטים, זה פוסט של בדידות, דיכאון, חרדות, מחשבות אובדניות, הם בעצמם משתמשים ברשת כמקום הביטוי שאותו הם לא יגידו לא להורים לא למורים, לא ליועצים, וזאת גם הזדמנות עבורנו לעזור להם מלפגוע בעצמם.
חווה דורון-סופרמן: אז מה זה MOODNIGHT?
חווה דורון-סופרמן: זו טכנולוגיה בינה מלאכותית, NLP שמוגשת לבעלי אתרים ולעמותות ולאפליקציות הורים בשביל לנטר את השיח לפי מצוקות אם זה מצוקה רגשית נמוכה קלה שיכולה להיעזר על ידי pear2pear בתוך האתר עצמו או מצוקה יותר כבדה או מצוקה ממש כבדה, אנחנו יכולים לראות פה שהיא מנטרת גם לפי היכולת לדעת באיזה קהילה המצוקה הזאת עלתה ובכמה היא עלתה, ורק מחמת המהירות, כמובן מנוטרת לפי זמנים ונותנת עוד כל מיני פרמטרים שמאפשרת לבעלי אתרים להגיש עזרה בזמן ברשת, כמו שעמותות נכון להיום כבר עושות, על ידי בקשת רשות להגשת עזרה באתרים עצמם.
חווה דורון-סופרמן: אם אני הולכת לדוגמה, הטכנולוגיה שכבר קיימת כבר פעילה על שני אתרים, לא מראה אף פעם את שם מי שכתב את זה, היא נותנת כמו שבעלי אתרים יודעים לעבוד את ה-ID של הפוסט עצמו ואת הזמן שבו הוא נכתב, כותרת קהילה, האם יש מצוקה, למי להפנות את המצוקה, אם זה ל-NGO, אם זה לעמותה, לאיזו עמותה, האם זה ל-105, לינק למצוקה ולינק לטקסט עצמו.
חווה דורון-סופרמן: ומראה של הטקסט עצמו.
חווה דורון-סופרמן: היופי בדבר שבשונה מכל איתור אחר האיתור הזה הוא איתור NLP, זה אומר שכל הטקסט עצמו אם הוא משדר מצוקה גם אם לא כתוב בו 'למות', 'להתאבד', 'קפצתי', 'בלעתי', 'חתכתי', עולה במערכת הזאת ומאפשר זיהוי ותיעדוף שזה הדבר הכי חשוב למנהלי אתרים ולבעלי עמותות, תיעדוף של למי לענות קודם על איזו מצוקה.
חווה דורון-סופרמן: אם יורשה לי, מה שהייתי רוצה להעלות כאן, זה דווקא משהו שזוהר דיבר עליו קודם, זה את האפשרות הממלכתית, אני לא רוצה להגיד לחייב כי זה כבד מדי, אבל כל בעלי אתרים שמחזיקים את התכנים האלה, לא רק אנחנו ב-4girls, חרדים כל יום מהאובדנות הבאה שהולכת לקרות להם באמצע הלילה.
חווה דורון-סופרמן: אף פעם אין כח אדם מספיק כדי להחזיק את המצוקות האלה, אף פעם, לאף מנהל אתר, ואני אגיד יותר מזה, לאף עמותה, אין כח אדם שיכול לעשות את זה ידנית.
חווה דורון-סופרמן: נכון להיום עם אין ספור של מידע צריך לעשות את הניטור הזה טכנולוגית ובהיעדר היכולת להשפיע על טכנולוגיות עולמיות, השלב הראשוני, כי זה פשוט ייקח הרבה זמן, פיתחנו משהו בעברית נגיש כרגע וחי שמתאפשר לכל בעל אתר ולכל עמותה.
חווה דורון-סופרמן: זה רק תלוי במדיניות ממשלתית בשביל לפתוח ולאפשר את כל הדבר הזה ולשחרר אותו.
עינב קאבלה: למי אתם מספקים היום את השירות שלכם?
חווה דורון-סופרמן: לאתר בשם ask people ולאתר בשם 4girls, אנחנו כבר עברנו מעל ל-300,000 פוסטים מנוטרים, כבר עובדים עם המערכת הזאת ואגב כך, המערכת מייצגת מצב שבו אנחנו עובדים כמעט 20 שנים של מענה כמו תלת שכבתי.
חווה דורון-סופרמן: אם זה בעיה פשוטה אנחנו מפנים לפתרון pear2pear לתוך חברי הקהילה עצמה כי הכוח של הרשת הוא כוח חיובי, בני נוער יכולים לעזור לבני נוער בתוך הרשתות בהם הם גולשים.
חווה דורון-סופרמן: אם זו מצוקה בינונית אנחנו מפנים את זה לעמותות שנותנות מענה ברשת, כמובן תוך שאלה לבנאדם 'ראיתי שכתבת ככה וככה, האם אתה רוצה', התרבות קיימת כבר, מממומנת על ידי משרד הבריאות כבר הרבה שנים.
חווה דורון-סופרמן: ואם זה בעיות של אובדנות חס וחלילה, אנחנו ישירות בקשר עם 105 כמו שהיינו לפני זה עם 443.
עינב קאבלה: תודה חוה.
עינב קאבלה: נמצא איתנו עמרי גפן מהחברה שלכם, שאמור להציג לנו משהו קצר, אז אם זה אפשרי בזריזות אני אשמח, ואם לא, נאלץ לוותר.
<< אורח >> עמיר גפן: שלום לכולם.
<< אורח >> עמיר גפן: האמת מקוצר זמן בסך הכל חוה באמת הציגה ונתנה את הקונספט.
<< אורח >> עמיר גפן: כמו שאמרנו באמת טכנולוגיה שהיא מאוד ייחודית.
<< אורח >> עמיר גפן: בשונה מהוועדה היום שדיברה על פגיעה, אותנו פחות מעניין מה סיבת הפגיעה, האם ילד נפגע כי פגעו בו ברשת או נפגע במרחב הפיזי.
<< אורח >> עמיר גפן: מה שאותנו מעניין זה לאתר את מצבו.
<< אורח >> עמיר גפן: בטח עכשיו בתקופת הקורונה, יש לנו פה טכנולוגיה שיודעת לאתר את המצוקה הנפשית עד רמה של נטייה אובדנית של בני נוער, ולסייע לבעלי אתרים, כמו שאמרנו, להעביר אותה לגורם שייתן להם סיוע, אם זה בקבוצת השווים או אנשי מקצוע או לגורמי החירום כמו 105, 100, 118, ולאפשר גם לכל העמותות שנותנות ה יום שירותי טיפול שכמו שראינו הם כל כך קורסים, להשתמש בטכנולוגיה הזאת לתעדף.
<< אורח >> עמיר גפן: מה שצריך, ואני מתחבר לקריאה שלך, גם בעלי אתרים בטח בעברית, גם העמותות מתקשות.
<< אורח >> עמיר גפן: זה לא סוד.
<< אורח >> עמיר גפן: ואם הן היו יכולות לקבל סיוע מדינתי ממשלתי שהוא ספציפי לכלים טכנולוגיים ואנחנו פה מדברים בתוך ועדת המדע והטכנולוגיה, אם אפשר לעזור בטח לעמותות להצטייד בכלים טכנולוגיים אנחנו באמת נעשה פה שיפור ונציל חיים.
עינב קאבלה: קיי אבל אנחנו ממש קצרים בזמן ולא רוצים לייצר כפילות - - -
<< אורח >> עמיר גפן: סיימתי.
עינב קאבלה: אבל לא רצית להראות משהו?
<< אורח >> עמיר גפן: יש לכם את כל המידע ומי שרוצה להיות איתנו בקשר אנחנו פה, שישלח לנו ואנחנו נתקדם אלא אם כן - - -
עינב קאבלה: לא לא, חשבנו שאתם רוצים להציג לנו משהו אז אם זה לא העניין אז זה לא העניין, אבל שמחנו בכל מקרה להכיר את הטכנולוגיה.
עינב קאבלה: לנו נאמר שאתם רוצים להציג לנו את זה כי אין טוב ממראה עיניים.
<< אורח >> עמיר גפן: כן, זה מה שחוה הציגה.
<< אורח >> עמיר גפן: חוה הציגה ממש את המערכת הטכנולוגית.
עינב קאבלה: אז אי הבנה.
עינב קאבלה: נעבור הלאה לשמוע מנויה בלזר שהיא תלמידה בכיתה י' באורט פסגות בכרמיאל, עם תכנית שהיא חלק ממנה שנקראת 'שומרים מסך'.
עינב קאבלה: נויה, אני שמחה שהצטרפת אלינו ואנחנו מאוד נשמח לשמוע מה שיש לך להגיד.
נויה בלזר: שלום, תודה רבה לך.
נויה בלזר: אני נויה בכיתה י' מאורט פסגות בכרמיאל, אני מתנדבת בתכנית "שומרי מסך" כבר שנתיים, התכנית משותפת לגוגל ולאורט ישראל.
נויה בלזר: התכנית הושקה לפני כתשע שנים והיום יש כ-60 קבוצות ברחבי הארץ שמשתתפים בה.
נויה בלזר: מה שמייחד את התכנית זה שבעצם התכנית כולה, אנחנו התלמידים מנהיגים אותה, אנחנו מעבירים את הפעילויות, אנחנו פועלים.
נויה בלזר: אנחנו מעבירים שיעורים לכיתות החטיבה, אנחנו בעצם מעבירים את הנושא הזה בצורה ידידותית על ידי התלמידים כך שזה באמת ידבר אליהם בגובה העיניים.
נויה בלזר: אנחנו מעבירים להם כלים להתמודדות עם הבריונות, מה אפשר לעשות, עם מי אפשר לדבר.
נויה בלזר: בנוסף אנחנו גם כמו אח בוגר בשבילם, הם יודעים שבכל רגע נתון הם יכולים לבוא ולדבר איתנו אם הם נקלעו למצב שקשה להם, אם הם נקלעו למצב שהם מרגישים שמבריינים אותם, שעושים עליהם בריונות ברשת במרחב הווירטואלי ובמרחב הפיזי, וקרה כבר כמה פעמים שתלמיד פנה אלינו ואנחנו היינו שם בשבילו, עברנו איתו את הדרך ופנינו לגורמים, עשינו מה שאפשר לעשות.
נויה בלזר: בנוסף, במסגרת התכנית יש גם תחרות יזמות שבעצם בה יוצרים מיזם כלשהוא שקשור לתת דרכים וכלים להתמודדות.
נויה בלזר: אם זה פורום, אם זה משחקי קופסה שמעבירים את הנושא בדרך ידידותית, וזה אמת מה שעוזר במיגור התופעה.
נויה בלזר: עכשיו בתקופה הזאת שאין בית ספר ואין יותר מדי מה לעשות עברנו למסגרת הזום, אנחנו בונים מערכי שיעור ומעבירים אותם בזום לתלמידים, ולכל הכיתות בחטיבה מכיתות ז'-ט' ובעצם אנחנו עושים כל מה שאפשר ואנחנו שם בשביל - - - בכל רגע נתון.
עינב קאבלה: תודה נויה.
עינב קאבלה: אני חייבת להגיד ברמה האישית כל הכבוד לכם שאתם לוקחים חלק פעיל בדבר הזה.
עינב קאבלה: אני מקווה שהאנשים המקצועיים במשרד החינוך מקשיבים לך ורואים את העבודה היפה שאתם עושים ובעצם יאמצו את הצורך להגיע לתלמידים ולתלמידות ולהגיע אליהם, לא פיזית, אבל להגיע לקשב שלהם וליכולת לתקשר את הדברים.
עינב קאבלה: אז כל הכבוד לך ותודה.
עינב קאבלה: באותו עניין נמצאת איתנו אורלי אהרוני.
אורלי אהרוני: שלום.
אורלי אהרוני: אני מנהלת תכנית "שומרי מסך" מטעם אורט ישראל שכמו שהבנתם היא משותפת לגוגל.
אורלי אהרוני: אנחנו בתהליך הזה יחד, כמו שנויה הציגה, לפני תשע שנים התחלנו את התהליך.
אורלי אהרוני: אני רוצה להוסיף אלמנט אחד שנויה שכחה להזכיר, שבמקום של שומרי המסך תלמידים רבים שנפגעו ברשת עוברים מהמקום החלש למקום החזק.
אורלי אהרוני: התכנית הזאת מאפשרת פלטפורמה מדהימה לתלמידים שמהחוויה האישית שלהם ברשת עברו מהמקום הקורבני למקום שמסייע לתלמידים אחרים מהנסיון ומהחוויה האישית שלהם.
אורלי אהרוני: אנחנו במסגרת התכנית מפתחים איזה שהוא מיזם שהוא הקאתון שיקרה בשבוע הבא.
אורלי אהרוני: ההקאתון מזמין צוותי חינוך, הורים, ילדים, אתם גם מוזמנים, אנשים מהקהילה, לחשוב יחד איך חושבים על פתרונות יצירתיים באמת לאפשר את הלמידה הווירטואלית לבטוחה ומוגנת עבור התלמידים ועבור המורים.
אורלי אהרוני: אנחנו כל הזמן מדברים על הילדים אבל כן יש מקום לשים גם את המקום של המורים בחוויה הזו ויש לא מעט אתגרים שהמורים חווים אותם ביום-יום בלמידה וכמובן אם על אחת כמה וכמה אם המורה חווה אתגרים, אז על אחת כמה וכמה גם התלמידים מאותגרים ומרגישים לעתים לא מוגנים.
אורלי אהרוני: אני בקצרה אספר על ההקאתון שמתקיים ב-10.11, מי שמרגיש שהוא יכול לתרום להקאתון ה זה ברמת הידע, ברמת הליווי, ברמת התמיכה, ברמת המקום היצירתי, אנחנו מזמינים אתכם.
אורלי אהרוני: אני אשים פה בצ'ט את הטלפון שלי ואנחנו מברכים על המפגש הזה כדי באמת לחשוף את המיזם הזה כי הוא חשוב, הוא צו השעה, אנחנו חושבים שפתרונות יכולים לבוא מהשטח בצורה מופלאה, מה גם שהפתרונות מהשטח צריכים להיות מותאמים לצורך של השטח, זאת אומרת יש מקומות שפתרון X, לא מתאים למקום אחר וכן חשוב שהצוותים המקומיים בסינרגיה אחידה יוכלו למצוא פתרון הן לתלמידים והן להורים, אז אנחנו כמובן שמחים על המפגש הזה כדי באמת לחשוף את ההקאתון, ואני אשאיר כאן את הטלפון שלי כדי שתוכלו לקחת חלק במידה ותרצו.
אורלי אהרוני: תודה רבה על ההזדמנות ואנחנו מקווים באמת שהמרחב הווירטואלי יהיה בטוח יותר עבור כולנו.
אורלי אהרוני: תודה רבה.
עינב קאבלה: תצליחו.
עינב קאבלה: אנחנו נפנה לאורנה היילינגר מאיגוד האינטרנט הישראלי, ולאחר מכן אשמח שמשרד התקשורת יספרו לנו על כל הנושא של סינון תכנים.
עינב קאבלה: אורנה שלום, בקצרה אם אפשר.
אורנה היילינגר: צהריים טובים.
אורנה היילינגר: קודם כל תודה לך גבירתי היו"ר על ההזדמנות.
אורנה היילינגר: אני חושבת שמתקיים פה דיון מאוד חשוב, שהוא חשוב לתקופה הזו אבל הוא חשוב גם ללוות אותנו לתמיד.
אורנה היילינגר: העולם הדיגיטלי הוא עולמם של הילדים, זה עולמם של כולנו ולכן הזהירות שננקטת לא לעשות דמוניזציה למרחב הזה היא זהירות חשובה.
אורנה היילינגר: אני גם מצטרפת לתחילת דבריך, כנראה שרק טכנולוגיה לא תטפל בבעיה ותמיד צריך סינרגיה בין טכנולוגיה לבין חינוך וככל שעובר הזמן אין ספק שהחינוך יתחיל להשפיע באותה שיטה של מים מטפטפים על סלע, בסופו של דבר דברים ישתנו.
אורנה היילינגר: צריך לזכור גם, כמו שנאמר על ידי עמיר ואחרים, את ההזדמנויות שיש ברשת.
אורנה היילינגר: העובדה שאפשר לאתר מצוקות שהן לאו דווקא בגלל הבריונות ברשת ושהטכנולוגיה תבוא ותיתן מענה לדברים האלה, טכנולוגיה היא מצוינת וניטור תכנים זה מצוין כשאנחנו מבחינים ובודקים א.
אורנה היילינגר: את הנושא של פרטיות ילדים ב.
אורנה היילינגר: החשש שלי ממצג שווא שברגע שנתקין איזו שהיא טכנולוגיה וההורה יתקין איזו שהיא טכנולוגיה הוא ירגיש שהילד שלו בטוח, והמציאות היא קצת שונה, הם יותר חכמים מהטכנולוגיה בהרבה מקרים או הם עשויים להיתקל בזה במקומות אחרים ולכן חשוב מאוד התיווך של הדברים האלה.
אורנה היילינגר: אם אנחנו מדברים על הזום, אני חייבת להגיד אמירה שלא נאמרה עד עכשיו.
אורנה היילינגר: יש בריונות בנושא הזום גם על ידי הורים כלפי המורים וכשהורה מפיץ סרטון על שיעור שנראה לו שהוא לא היה רלוונטי או לא טוב ועושה שיימינג למורה הילד שלו יפוצץ שיעורים כי זה המודל שהוא קיבל.
אורנה היילינגר: לכן שיתוף הפעולה בין שלוש הצלעות, תלמיד-הורה-מורה חייב להיות, אחרת זה לא יעבור לסדר היום.
אורנה היילינגר: כי ההורים נותנים את המודלינג.
אורנה היילינגר: .
עינב קאבלה: תודה רבה אורנה.
עינב קאבלה: אורנה באמת נגעה בדבר נכון שאמרתי אותו גם בתחילת דבריי, אני לא חושבת, לא משלה את עצמי שטכנולוגיה יכולה לפתור את הכל ושמענו כמה חשוב המסר החינוכי וכמה חשובה ההסברה וכמה חשוב לא לחשוב שאם נעצום את העיניים לילדים שלנו אז פתרנו את העניין.
עינב קאבלה: אני כן סבורה שכן צריך להיעזר בטכנולוגיות ובנוסף לעשות כמובן את הצעדים הנוספים הנדרשים, ובגלל שאני חושבת שבכל זאת כן צריך להיעזר בטכנולוגיות, וכן זה יותר נוגע דווקא לילדים בגילאים הקטנים יותר שבתום לב מחפשים משהו באינטרנט ופתאום קופץ להם משהו מזעזע שאנחנו כמבוגרים היינו נזעקים ואני לא יודעת מה עובר להם בראש הקטן והחמוד שלהם כשהם רואים דברים שקשה לראות, אז אולי זה פחות נוגע לבני נוער כי שם זה באמת נושא יותר מורכב, אבל אי אפשר בלי ולכן ביקשתי גם שמשרד התקשורת יסבירו לנו על הנושא של סינון תכנים, על החובה הקיימת לספקיות אינטרנט לספק סינון תכנים להורים, איפה זה נמצא ושנפתח גם את ההיבט הזה.
עינב קאבלה: בבקשה, איתנו נמצאת היועצת לשר חן יעקבסון, אני שמחה שהצטרפת אלינו.
חן יעקבסון זפרני: אני רק אגיד שאני פה כנציגת שר התקשורת יועז הנדל, אחרי תעלה גם נציגה מקצועית.
עינב קאבלה: אז את מעדיפה שנפנה אליה?
חן יעקבסון זפרני: לא, אני דווקא כן שמחה להציג את הדברים.
חן יעקבסון זפרני: אז לא אכביר במילים על חשיבות הנושא, אני אגע ישר בנקודה, זה נושא שבאמת מאוד קרוב לליבו של השר מתוך הבנה שיש פה וקום מאוד מאוד גדול, לצד הבנה שגם סגירה הרמטית של זה כנראה שאין.
חן יעקבסון זפרני: אבל שחייבים לעשות משהו עם המצב הנוכחי, אז הוקם צוות חשיבה בתוך המשרד לגבי הדבר הזה, הצוות יושב בימים אלו ומגבש פתרונות, זה דורש גם חשיבה הנדסית מה בכלל אפשר לעשות וגם חשיבה הסברתית ואיפה עומד הגבול בין חירות הפרט לבין, יש פה המון סוגיות שכרוכות בדבר הזה.
חן יעקבסון זפרני: זה לגבי משהו שעומד ויושבים על המדוכה כרגע.
חן יעקבסון זפרני: מה שכבר יש היום, היום יש חובה על כל חברות האינטרנט הסלולר והנייח להציע למנויים באיזה התקשרות, כלומר כשעושים את החוזה הראשוני וכל שלושה חודשים להציע שירות סינון אתרים בחינם.
חן יעקבסון זפרני: זה שירות גלובלי, כל אחד יכול לבקש אותו, והחברות צריכות גם כל שלושה חודשים להזכיר.
חן יעקבסון זפרני: לא מכירים את זה, אנחנו לא יודעים את זה לכן יש חובה להציע.
חן יעקבסון זפרני: רק השנה משרד התקשורת הטיל עיצומים על חברות שבאמת לא עומדות בחובת התזכורת הזאת.
חן יעקבסון זפרני: חובה עליהן להציע לנו גם כשאנחנו מתקשרים איתם בחוזה הראשוני וגם כל שלושה חודשים.
חן יעקבסון זפרני: לי יש בטלפון הודעה מלפני בערך חודשיים שקיבלתי הצעה, תזכורת, שאני רשאית לקבל בחינם שירות סינון אתרים.
עינב קאבלה: אם תעשו סקר רוב האוכלוסייה לא יודעת מזה.
עינב קאבלה: מבלי שעשיתי סקר, אני אומרת כבר את התוצאות.
חן יעקבסון זפרני: נכון, אנחנו מודעים לזה, חד משמעית.
חן יעקבסון זפרני: אני אומרת שאני גם לא ידעתי את זה לפני שנכנסתי למשרד התקשורת.
חן יעקבסון זפרני: אז אנחנו גם מודעים לדבר הזה, להסברה בנושא הזה, זו חזית שאנחנו מודעים אליה.
חן יעקבסון זפרני: שוב, חשוב מאוד להבין שזה גם לא הרמטי.
חן יעקבסון זפרני: אין פה פתרון הרמטי לחלוטין אבל זו חזית אחת שהיא מאוד מאוד חשובה, זה זכות שיש לכל אזרח בעצם.
חן יעקבסון זפרני: אני כן אגיד שאפילו לפני מספר חודשים יצא מכתב, בעצם מן שימוע כזה לפני הטלת עיצומים של כמעט 2 מליבן שקלים על חברות שלא עמדו בחובה שלהן להציע באופן אקטיבי.
עינב קאבלה: 2 מיליון שקלים סך הכל או על כל חברה?
חן יעקבסון זפרני: סך הכל.
חן יעקבסון זפרני: לכל חברה זה באופן יחסי.
חן יעקבסון זפרני: להציע באופן אקטיבי.
חן יעקבסון זפרני: לא שהן לא מעניקות את השירות הזה אם לקוח כבר יודע להגיע ולבקש את השירות אלא להציע באופן אקטיבי.
חן יעקבסון זפרני: מכאן אני מזמינה את אתי שמואלי מנהלת אגף הנדסת תקשורת במשרד.
עינב קאבלה: לי יש שאלות אז אני מניחה שעדיף שניגש קודם לאתי שמואלי.
<< אורח >> אתי שמואלי: שלום לכולם.
<< אורח >> אתי שמואלי: בהמשך למה שהוצג אכן המשרד פועל זמן רב לספק לאזרח שירות סינון לגלישה באתרים פוגעניים חינמי, חוק התקשורת כמו שנאמר, מחייב את כל ספקי האינטרנט ליידע את המנויים שלהם בדבר תכנים באינטרנט שאינם מתאימים לילדים ובני נוער ולהציע לכל מי שיבקש את זה בחינם.
<< אורח >> אתי שמואלי: ראינו שמספר ההורים שמצטרפים את הילדים שלהם לשירות הוא 1%-2% מכלל המנויים ולכן בשנת 2019 תיקנו את הוראות החברות וחייבנו אותן להודיע כל שישה חודשים באופן יזום באמצעות הודעת סמס לכל המנויים כך שההורים יוכלו לצרף את הילדים באופן פשוט, הם פשוט צריכים להשיב להודעה וככל שהם משיבים שהם רוצים להצטרף אז חברת האינטרנט מחויבת לחבר אותם תוך 24 שעות.
<< אורח >> אתי שמואלי: רצינו לבטל בעצם את הקושי מההורים אז ייצרנו מנגנון פשוט.
<< אורח >> אתי שמואלי: הנושא הנוסף שאנחנו פועלים בו זה באמת פיקוח הדוק על כל החובות שיש לחברות ברישיון וכמו שהוצג הוטלו מאות אלפי שקלים עיצומים על החברות, והפעילות השלישית שלנו היא בציר הדוברתי, אנחנו מבצעים קידום ממומן בפייסבוק לכל הנושא של העלאת המודעות ולהזכיר להורים שהם יכולים לקבל את השירות בחינם, ובנוסף אנחנו גם פועלים בפורום של הורים ומחדדים את כל הוראות החוק.
<< אורח >> אתי שמואלי: כתוצאה מכל הפעילות שעשינו, אנחנו רואים שכמות המנויים שמצטרפת לשירות בהשוואה מ-2019 ל-2020 יש עליה של 300% בכמות המנויים החודשי שמצטרפת לשירות.
<< אורח >> אתי שמואלי: אם בשנת 2019 הממוצע החודשי בכל החברות להצטרפות לשירות היה כ-11,000 בשנת 2020 ממוצע המנויים שמצטרפים זה משהו כמו 37,000 מנויים בחודש.
עינב קאבלה: יש לי שאלה.
עינב קאבלה: האם יש לכם פיקוח על איכות שירות הסינון של התכנים או שבעצם רק מסמנים וי על עצם העובדה שמציעים את השירות?
<< אורח >> אתי שמואלי: אנחנו עושים פיקוח בכמה רבדים.
<< אורח >> אתי שמואלי: גם החובה שלהם לפרסם פעם בשנה לכל הלקוחות, גם בעת הצטרפות לחברה ולגבי איכות שירות הסינון.
<< אורח >> אתי שמואלי: בחוק התקשורת הם מחויבים לספק שירות יעיל לסינון של אתרים פוגעניים בשים לב למקובל בתחום.
עינב קאבלה: לא הבנתי מה זה אומר, 'בשים לב למקובל'.
עינב קאבלה: אתם יודעים לפרש את זה?
<< אורח >> אתי שמואלי: - - -הוראות חוק התקשורת.
<< אורח >> אתי שמואלי: בעצם לחברות יש כלים לסינון שהן מפעילות ברשת, כולם מפעילים כלים של חברות בינלאומיות שמובילות בתחום של הסינון, אותן החברות בעצם מחזיקות בגופי מחקר ופיתוח שמתחזקות כל הזמן דאטה בייס דינמי של מאות אלפי אתרים פוגעניים, הדאטה בייס הזה מתעדכן כל הזמן גם על ידי מנויים אוטומטיים וגם על ידי התערבות ובדיקה אנושית.
<< אורח >> אתי שמואלי: הפתרונות שחברות התקשורת מאמצות נחשבים ליעילים ואמינים והם מקבלים קרדיט בתעשייה, וגם על ידי גופים עצמאיים שבדקו אותם כמו NSS LAB ועוד גופים.
<< אורח >> אתי שמואלי: לנו במשרד אין את היכולת לבדוק אם הכלי יעיל או לא יעיל, ולכן אנחנו מאמצים את אותם גופים עצמאיים ומעבדות שבדקו את הכלים האלה ואמרו שהם יעילים.
עינב קאבלה: עוד שאלה.
עינב קאבלה: אתם קובעים אבל כללים, איזו שהיא מדיניות למה הסינון תכנים אמור לספק?
עינב קאבלה: אני אגב הבנתי בין היתר, אני שואלת את זה כי אני מבינה שיש שירותים שניתנים שלא מותאמים לכל סוגי המכשירים, לדוגמה מחשבי מק, שתדעו, אני לא יודעת אם אתם מודעים לזה.
עינב קאבלה: אז שווה - - - ועוד משהו שראינו, ראיתי בפרסום של רן בר-זיק בטוויטר, הוא התייחס והעלה מישהו שאמר שחוסם התכנים של בזק חוסם גם תכנים כמו - - - מתמטיקה ואז כשבנאדם מגלה שחסמו משהו שלא אמורים לחסום, השאלה אם יש לו לאן לפנות אצל ספקיות והאם אתם כמשרד תקשורת דורשים מספקיות האינטרנט לאפשר לציבור לפנות מכל הבחינות, גם אם חוסמים משהו שלא צריך וגם אם פתאום יש שירות שניתן אבל הוא לא מותאם לכלל המכשירים וכיוצא בזה.
עינב קאבלה: בעצם זה חלק מהיכולת שלכם כנותני רישיון וכמי שקובעים את המדיניות לדרוש מהספקיות, ולכן השאלה שלי.
<< אורח >> אתי שמואלי: בוודאי.
<< אורח >> אתי שמואלי: יש לנו תחום פניות ציבור במשרד, אנחנו לא מקבלים כל כך הרבה תלונות על יעילות אבל ככל שיש, אנחנו נשמח לקבל ולהתייחס לתלונות.
<< אורח >> אתי שמואלי: לגבי המק שאמרת, יש - - -
עינב קאבלה: אם יש תלונות של אזרחים על ספקיות אתם מעדיפים שיפנו למשרד התקשורת?
<< אורח >> אתי שמואלי: - - -איך לבצע את הסינון, יש סננים שהם רשתיים במרכז הרשת ואז כל גלישה תיחסם לפי אותם כללים או שירות ביחידת הקצה, לגבי המק אני לא שמעתי, לא קיבלתי תלונה שזה לא נתמך, אני אבדוק את זה.
<< אורח >> אתי שמואלי: בשורה התחתונה אני רוצה להגיד שאף טכנולוגיה של סינון לא יכולה להעניק הגנה מלאה לילדים, יש ילדים שרוצים להגיע לתוכן, הם יגיעו, הם ידעו לעשות מעקפים, ואני מצטרפת לפתרונות שהוצגו כאן גם באמצעות החינוך ומעורבות הורים וגם להטיל את האחריות על הגופים שמייצרים את התוכן, לסמן את התוכן לאיזה גילאים הוא מיועד וגם על אתרים שבהם יש את התוכן בכלים דומים למה שהוצג פה על ידי חוה.
עינב קאבלה: תודה אתי.
עינב קאבלה: חן את רוצה להתייחס לעניין, רק שאבין אם הפניות של אזרחים שנתקלים בקשיים - - -
חן יעקבסון זפרני: פניות של אזרחים שנתקלים בקשיים לגבי סינון אתרים כמו בקשיים שקשורים לעוד הרבה דברים שהם תחת אחריות המשרד, תמיד אפשר לפנות גם לחברות עצמן, הרבה פעמים זה לא נפתר והרבה פעמים זה כן נפתר, ואפשר לפנות כמובן, גם להן יש מנגנון מאוד שירותי, מאוד יעיל לכמה שאפשר לפתרון.
עינב קאבלה: ולגבי אפליקציות את יודעת אם זה - - -
חן יעקבסון זפרני: לגבי אפליקציות, למיטב ידיעתי זה לא מסנן.
חן יעקבסון זפרני: שוב, זה מגיע, גם כשאת מדברת על הבלוג, אני מכירה גם סינונים שהם בתשלום שלכאורה אמורים להיות יותר יעילים.
חן יעקבסון זפרני: מתי שהוא זה נתקע במחסום, יש לזה חסרונות, זה ברור.
חן יעקבסון זפרני: יש לזה הרבה חסרונות.
עינב קאבלה: לא, לכן השאלה שלי הייתה איך אפשר לפנות.
חן יעקבסון זפרני: כן, אפשר לפנות, אבל שוב, אני לא חושבת, זה יפתור בעיה אחת אבל תמיד יצוצו עוד בעיה, זה בסוף בחירה אם ללכת על הצד הבטוח, לפחות לחלק מהמכשירים בבית - - -
עינב קאבלה: אין ספק שזה כלי שצריך וראוי שיכירו, כל מי שרוצה יכול לעשות שימוש.
חן יעקבסון זפרני: אגב, אני מתקנת שזה באמת כל שישה חודשים.
חן יעקבסון זפרני: טעות שלי.
עינב קאבלה: אני באמת ממליצה, אקח את גלימת הוועדה כדי להמליץ למשרד התקשורת לחזק את ההסברה.
עינב קאבלה: אתם עושים דבר חשוב, תגיעו לאזרחים, תספרו להם, תספרו להורים שיש אפשרות כזאת.
עינב קאבלה: נכון, זה לא פותר לא אפליקציות, וזה לא פותר את זה שיש באגים, זה לא פותר הרבה דברים, אבל לפעמים זה עדיף מלהשאר חשופים לגמרי.
עינב קאבלה: אז זו בוודאי אופציה שחשוב שכל הורה יכיר.
עינב קאבלה: אני באמת חושבת שאתם צריכים להגדיל את החשיפה של האפשרות הזאת, ולשקול, הרי יש את ההצעה החינמית של שכבת הבסיס, לשקול לדרוש מספקיות גם לתת מעבר.
עינב קאבלה: אני יודעת, זה משהו שעולה כסף לספקיות, אבל גם אנחנו כאזרחים משלמים כסף לספקיות האינטרנט והסלולר.
עינב קאבלה: אני יודעת שהשכבה הנוספת יכולה לספק הגנה טובה יותר, ואתם כמשרד תקשורת יכולים לחייב אותם כרגולטור.
עינב קאבלה: אני מציעה וממליצה שתבחנו זאת בחיוב.
חן יעקבסון זפרני: אני באמת חושבת שהבעיה היא עוד לפני, אנשים צריכים גם להסכים שמשהו חיצוני, מנגנון חיצוני יסנן להם את התכנים, להסכים לדבר הזה.
חן יעקבסון זפרני: מה שאילת פה לידי עשתה בלחיצת כפתור, שהיא הייתה מוכנה שמישהו - - -
עינב קאבלה: לגמרי, לכן התחלתי בזה שצריך להגביר מודעות.
חן יעקבסון זפרני: גם מודעות - - -
עינב קאבלה: אז כבר עשינו משהו היום.
עינב קאבלה: שוב, זה לא חף מ- - -אני מסכימה עם כל מי שאמר, זה באמת 360 הדבר הזה, ומי שלא מבין את זה מפספס פה, אבל בינתיים שמעתי שכולם מבינים את זה.
עינב קאבלה: ד"ר דלית קן דרור מאונ' חיפה שלום, אם תוכלי ממש בקצרה.
דלית קן דרור פלדמן: שלום וברכה, אני גם אקצר כי אני חיבת ללכת לשיעור גם כן בזום.
דלית קן דרור פלדמן: אני חיבת לומר ששמעתי כאן את כל ההצעות והן מאוד מבורכות אז אל תקחו את מה שאומר בצורה שלילית.
דלית קן דרור פלדמן: אני רק אומרת שצריך לחשוב על עוד היבטים נוספים למשל מה עושים בפלטפורמות עם כל החומר שאוספים במהלך זה שאנחנו נמצאים בזום או בפלטפורמות אחרות, אנחנו לא יודעים מה עושים עם כל החומר הזה.
דלית קן דרור פלדמן: אנחנו גם צריכים לדעת לתת - - - לאיפה כל התמונות שלנו הולכות, לאיפה כל הסרטים שמוקלטים ועולים לרשת או לענן.
עינב קאבלה: זה לגמרי נושא נפרד לדיון חשוב מאין כמותו.
דלית קן דרור פלדמן: דבר שני, לגבי סינון התכנים.
דלית קן דרור פלדמן: כיום יש ברירת מחדל מאוד טובה בחוק שמאפשרת את הבחירה של אותו אדם לבחור את אותו סינון, צריך לתקן את התכנית כדי שלא יהיה סינון חסר וגם שלא יהיה סינון יתר על מנת לשמור את האיזון בין חופש הביטוי לבין ההגנה על הגולש הצעיר.
דלית קן דרור פלדמן: לגבי הפתרונות הספציפיים שהועלו פה, הם מאוד מבורכים, אבל יש גם לזכור שצריך להגן על היבטים נוספים, למשל לנסות למזער את אפקט האח הגדול שיגרום לאנשים לחשוב עשר פעמים אם הם רוצים בכלל לפרסם משהו, כלומר לא ליצור אפקט שמסנן יתר על המידה, זה נכון גם לכל נושא אחר של טירגוט פרטני.
דלית קן דרור פלדמן: צריך גם לפקח על החברות בתחום שלא יהיו חלילה פדופילים שיקימו חברות לניטור ויאספו כך תכנים על ילדים, צריך גם להחליט מה כל חברה עושה עם כל החומר שהיא אוספת ומנטרת עלינו, האם היא צריכה למחוק את זה כל תקופה מסוימת, מה רמת האבטחה שנדרשת מאותן חברות מבורכות שעוסקות בתחום וצריך גם ליידע את האנשים על הניטור בצורה ברורה ולא בצורה חבויה בתוך כל ההסכמים הארוכים של הפלטפורמות.
דלית קן דרור פלדמן: אם אני יכולה לסכם, השימוש בטכנולוגיות לניטור והצלה מבורכת, עם זאת צריך לבדוק שהיא לא תפגע יתר על המידה בפרטיות, שלא יעשו בה שימושים לרעה גם כן, כי אפשר לעשות תמיד שימוש לרעה בטכנולוגיה, וצריך גם לראות איך בעצם - - -פתוח לחופש הביטוי, אך גם מסונן מתכנים בעייתיים ופוגעניים.
עינב קאבלה: נגעת בנקודות שבעיני מאוד חשובות.
דלית קן דרור פלדמן: אני מצטערת שאני צריכה לעזוב.
דלית קן דרור פלדמן: סליחה.
עינב קאבלה: בהקשר לדברים שנאמרו פה כשדנו בנושא של משרד החינוך וכולי, אני רוצה לשלב פה גם נציג של משטרת ישראל בדיון.
עינב קאבלה: אנחנו רואים וחווים תוך כדי הדיון שבאמת זה נושא שיש לו כל כך הרבה זוויות והיבטים, אז למי שיש קפיצות מדבר לדבר, אין מה לעשות.
עינב קאבלה: זה באמת נושא מורכב, ואם צריך נמשיך איתו אבל חשוב היה לי להביא, זה לא כל ההיבטים, אבל לפחות את חלקם.
עינב קאבלה: נעבור לרפ"ק אילן מלכה.
אילן מלכה: שלום רב לכולם.
אילן מלכה: אני ראש חוליית חקירות נוער במדור נוער ארצי.
אילן מלכה: אני שמח ומברך על הוועדה הזאת, לאחרונה יש המון ועדות כנסת בתחום הזה ואני מברך על כך, זה מאוד חשוב.
אילן מלכה: אני רוצה קודם כל לדבר על נושא מניעה והסברה.
אילן מלכה: נאמרו המון דברים בנושא היום ובכלל כמה שזה חשוב, אני רוצה לתת דגש דווקא לנושא של ההורים.
אילן מלכה: תראו, אני כקצין סייבר לשעבר ב-105 לצערי יצא לי להגיע ללא מעט בתים לביקורי בית לא משמחים, שהייתי צריך לפגוש הורים וילדים שנפגעו על ידי פדופילים ברשת.