GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: נכון, יש אזרחים שיש להם את זה, אבל שוב, אנחנו קצת בוכים על העבר אבל אנחנו בטח רוצים לייצר הווה ועתיד טובים יותר.
אורן אריאב: אין לי שום דרך לשכנע אותך שהמעשה הנכון הוא לחלק את הכרטיסים האלה.
אורן אריאב: מה עוד שגם באופן אמתי, מאחר ולא התחלנו באופן מעשי את העבודה ואת הניסיון לתרץ למה אנשים ג'ינג'ים צריכים כרטיסים ישנים ואנשים עם שיער בלונדיני אחרת - - -
עינב קאבלה: אתה לא תמצא.
אורן אריאב: יכול להיות שלא.
אורן אריאב: אני אומר - - -
עינב קאבלה: סליחה, זה לא ראוי לעשות הבחנה בין אזרחים, זה יקבל את הפחות טוב וזה את היותר טוב.
עינב קאבלה: זה בדיוק היופי פה.
עינב קאבלה: שכל אזרח שווה למשהו, כולם הולכים לקלפי להצביע, לכולם יש את תעודת הזהות.
עינב קאבלה: מי שאזרח – אזרח.
עינב קאבלה: לא צריך שתהיה אפליה בדברים האלה.
עינב קאבלה: אני פותרת לכם את הצורך להשחית שעות בשביל להבין שאולי יש קבוצה של אנשים שאפשר לתת להם כרטיס פחות טוב.
עינב קאבלה: הנה.
עינב קאבלה: חסכתי.
אורן אריאב: אנחנו נקבל את הסיכום שלך ונעביר אותו לגורמים המחליטים ברשות.
אורן אריאב: לי לפחות אין שום כוונה לנסות להסביר למה כדאי לעשות את המהלך הזה.
עינב קאבלה: הפסקתי אותך בשלב שרצית לדבר על הכרטיס החדש.
אורן אריאב: הכרטיס החדש מבחינה מהותית הוא אותו כרטיס, ברמת הייצור שלו, הוא כרטיס כמעט זהה לכרטיס הישן, פרט לדבר אחד.
אורן אריאב: בתוך הכרטיס הזה במקום השבב הנוכחי שקיים מתחלף לו שבב לסוג אחר של שבב, זה שבב שבמקום להיות רק שבב, מתווסף לו ריבוע כזה של אנטנה שהוא אחת מהשכבות שנמצאות בתוך הכרטיס, והשבב הזה, שוב, זה הדבר הכי הגיוני לעשות כי מייצרים היום מוצר חדש, ואנחנו קונים גם את הדגם החדש של השבב לכרטיס והוא שבב שהוא דואלי, כך זה נקרא, והוא אומר שעדיין מי שיש לו קורא כרטיס חכם ומשום מה הוא רוצה לעבוד ככה הוא יוכל לעבוד גם ככה, ומצד שני הוא גם יוכל להצמיד אותו לכל מכשיר שיודע לעבוד ב-NFC, וגם ל-NFC יהיה ממשק לדבר הזה.
אורן אריאב: חשוב להבין שבכל מקרה כזה המשמעות היא שחייבים לפתח גם איזה שהוא ממשק שיושב בצד הלקוח, זאת אומרת או על המחשב, או על הטבלט, חייבת להיות תוכנה שיודעת לדבר עם הדבר הזה.
אורן אריאב: אם תקחי כרטיס אשראי שלך ותצמידי אותו לטלפון תראו הודעה שהוא לא יודע מה לעשות עם זה.
עינב קאבלה: אבל אם יש לי אפליקציה שמותאמת לדבר הזה הוא יודע מה לעשות עם זה.
אורן אריאב: אם יש לך אפליקציה הוא יודע מה לעשות עם זה.
אורן אריאב: זאת אומרת יש פה גם איזה שהוא חלק כזה שאנחנו מפתחים כבר.
אורן אריאב: הכרטיס הזה אמור להתחיל להיות מיוצר כבר בחודש-חודשיים הקרובים ויהיו ממנו כבר מסות משמעותיות, סדר גודל של 100,000, 200,000 כרטיסים יהיו כבר בתחילת שנת 2021 בתוך הכספת.
עינב קאבלה: האם כחלק מהפקת הלקחים בדקתם שמה שאתם רוכשים עכשיו, אין שני סוגי צ'יפים, אחד פחות טוב, שהוא איטי יותר והשני יותר טוב?
עינב קאבלה: עשיתם בקרה?
עינב קאבלה: אתם יודעים מה אתם קונים?
אורן אריאב: הצ'יפ שאנחנו קונים כרגע הוא אחד המוצרים החדשים ביותר שיש בשוק לחברה שאנחנו עובדים איתה.
אורן אריאב: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, גם רועי יודע את זה, הסיפור הזה עם שני הדגמים של הצ'יפים, רק שתדעו, מדינת ישראל כשעשתה את המכרז היא עשתה אותו לצ'יפ היותר קטן.
אורן אריאב: בעצם מה שהספק היה אמור לספק זה את הצ'יפ הקטן עם ה-16K, ודי בהתחלה יצא שבב חדש, הלכו לספק ואמרו לו 'אולי תחליף לנו באותו מחיר' והוא החליף וניצלנו בנס.
עינב קאבלה: אתה אומר שהיה יכול להיות הרבה יותר גרוע.
עינב קאבלה: למה זה לא מעודד אותי.
אורן אריאב: באמת בדבר הזה, וזה משהו שחייבים לדעת ולהבין, השאלה שאת שואלת טובה לרגע זה.
אורן אריאב: אני יכול להגיד שהצ'יפ שאנחנו שמים היום הוא הצ'יפ הנכון והטוב ביותר, אבל לא בהכרח נכון לעוד שנה.
עינב קאבלה: מהמעט שאני מכירה טכנולוגיה, ואני לא מתיימרת, אני לא באה מהעולמות שלכם, אבל גם אם יודעים שאין כיום טכנולוגיה טובה יותר, לפעמים יודעים שצפוי לצאת, יכול להיות שזה לא המקרה, אבל השאלה אם אתם גם מסתכלים, זה אפרופו גם בחירת כמויות.
עינב קאבלה: אם יודעים או מניחים או מכירים את השוק ויודעים שבעוד חצי שנה, שנה, הולך לצאת משהו טוב יותר, אז קונים את הכמויות בהתאם, כי לא נפסיק לחלק תעודות זהות לאזרחים, גם את זה אני מבינה.
אורן אריאב: בעולם הצ'יפים, הכרטיסים החכמים, זו היום הטכנולוגיה שבהחלט אפשר לסמוך עליה.
אורן אריאב: אני חושב שהשאלה תהיה בעיקר לגבי כמה וירטואלית תעודת הזהות שלנו יכולה להיות.
אורן אריאב: יכול להיות שבעוד שנתיים-שלוש אנחנו נגיד שאנחנו יודעים את הבטחה שאמרתי לך, שהנה, יש לי תעודת זהות ביד והיא קשיחה, יכול להיות שאני אדע, והטכנולוגיה תוכל להיות מספיקה כדי שתוכל להיות מלכתחילה בתוך הטלפון החכם, הבסיס, העוגן יישב שם ולא בתעודת פלסטיק.
אורן אריאב: זה לדעתי האופק היחידי.
אורן אריאב: כרגע החוזה שלנו יאפשר לנו סדר גודל של שנתיים עבודה בהספק של טרום הקורונה.
אורן אריאב: היום אנחנו מפיקים הרבה פחות תעודות ממה שעשינו לפני הקורונה – דרך אגב זה נתון שלא נאמר, אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל בשנה הרשות מייצרת סדר גודל של קרוב ל-900,000 תעודות זהות.
אורן אריאב: זה מה שמחולק לאזרחים, לא הכל תעודות חדשות, יש גם אובדנים, השחתות ודברים כאלה, אבל הרוב זה החדשות.
אורן אריאב: בקצב הזה יש לנו בערך שנתיים-שנתיים וחצי של מלאי מהתעודות החדשות.
אורן אריאב: ובתקופה הזאת גם יהיה צריך להיערך - - -
עינב קאבלה: מהתעודות החדשות של דור - - -
אורן אריאב: מתעודת דור ב'.
אורן אריאב: זאת שהיא גם contact less, ובתקופה הזאת יהיה צריך להיערך וגם להחליט או למכרז חדש שימשיך בתעודות כאלה או אחרות, או לעזוב בכלל את העולם הפיזי ולעבור לעולם וירטואלי.
עינב קאבלה: למרות מה שאמרת שלדעתך חשוב ה- - -
אורן אריאב: שוב, היום לפחות לפי היועצים והמומחים שלנו, אין תחליף אמיתי בתוך הסמארטפון.
אורן אריאב: צריך לזכור שמדינת ישראל לא מפיקה בגיל 16 לכל אזרח ישראלי ונותנת לו אייפון, כל אחד קונה מה שהוא רוצה, איך שהוא רוצה, הוא פורץ את הטלפון שלו, הוא מתקין עליו כל מה שיעלה על הדעת, והיכולת היום לשים איזו שהיא אפליקציה על סלולר ולהגיד שזה בטוח היא מאוד מוטלת בספק.
אורן אריאב: מומחים אומרים שלמעשה דה פקטו אין דבר שיהיה אפשר לעשות איתו היום על טלפון סלולרי, כשאתה לא שולט בו.
אורן אריאב: לכן כשיש לך את התעודה הזאת, למעשה המחשב הקטן הזה זה משהו שאתה שולט בו, הגדרת אותו, אבטחת אותו ולכן יש פה יתרון.
אורן אריאב: יכול להיות שהאבולוציה של הדבר הזה תביא לזה שכן תהיה נקודה שיגידו שאפשר לסמוך על זה.
אורן אריאב: לכאורה השוק הולך לשם כי זה שאי אפשר לסמוך על זה הופך המון נושאים לאתגריים מאוד.
אורן אריאב: אם נגיע ליום הזה יכול להיות שגם מדינת ישראל, ובטח היא לא תהיה הראשונה, ייקח לה זמן, אבל כשהיא תראה שכולם עוברים לשם היא כנראה גם תעבור לשם, אבל זה לא משהו שא ני יכול להגיד שאני רואה אותו באופק בשנה-שנתיים הקרובות.
עינב קאבלה: רועי רצה לשאול שאלה, אבל לפני כן משהו אחד שאני חושבת שאמרת, שהולכת להתבצע רכישה של 2 מיליון כרטיסים?
אורן אריאב: זה החוזה שיש עם החברה.
עינב קאבלה: אתה מדבר על הכרטיסים הקודמים?
אורן אריאב: אני מדבר על כרטיסים מהדור החדש.
עינב קאבלה: כשכרגע הם כ-100,000, 200,000 - - -
אורן אריאב: כרגע אנחנו ממש ממש בישורת האחרונה של לאשר את תחילת היצור.
אורן אריאב: וגם יש - - -אבל ברגע שהם יתחילו להיות מיוצרים יש כרגע הזמנה שמתגלגלת לאורך השנתיים-שלוש שנים הקרובות.
עינב קאבלה: כי זו המסגרת המכרזית הקיימת היום.
אורן אריאב: זו המסגרת המכרזית שהייתה מלכתחילה.
עינב קאבלה: רועי בבקשה.
רועי גולדשמידט: רציתי לשאול האם יש יכולת להשתמש בצ'יפ הזה כדי לפתח על גביו עוד שירותים.
רועי גולדשמידט: כלומר למשל משרד התחבורה דיבר על זה שהוא הולך לבטל את מאגר תמונות רישיון הנהיגה ומבקר המדינה המליץ לבחון מיזוג של תעודת הזהות החכמה עם רישיון הנהיגה.
רועי גולדשמידט: אז האם למשל רעיון כזה של מיזוג שני הדברים האלה, שאני מניח שזה פרויקט רציני וגם התממשקות של משרד התחבורה עם רשות האוכלוסין הוא בטח פרויקט בפני עצמו, האם דבר כזה יתאפשר על גבי הטכנולוגיה של הדור השני?
רועי גולדשמידט: ועוד שאלה אחת, אם כבר מדברים על זה, האם באמת הנושא הזה נבחן.
אורן אריאב: קודם כל אין הבדל במובן הזה בין הדור הראשון לדור השני.
אורן אריאב: מבחינת היכולת להוסיף דברים לתעודה, היכולת קיימת אבל מאוד מאוד בצורה מוגבלת כי בואו לא נשכח, אנחנו מדברים על צ'יפ עם 32k, זאת אומרת שהגודל שלו מאוד מוגבל, והדבר השני, וכאן אני אומר את האמת המקצועית שלי, אני חושב שהניסיון הזה לדחוף לתוך תעודת הזהות כל מיני תעודות אחרות הוא טעות קונספטואלית.
אורן אריאב: ולמה?
אורן אריאב: כי למעשה, איזו סיבה בעולם יש להכניס לתוך הצ'יפ את פרטי הנהיגה שלי לצורך העניין.
אורן אריאב: אם אני עכשיו נמצא במצב שהדבר הזה, וכל משטרת ישראל וכל הגופים המוסדיים, כולם מחוברים למרשם האוכלוסין, ברגע שאני יודע לזהות שאורן זה אורן ועכשיו אני רוצה להסתכל עליו בהיבטי רישיון נהיגה, אני מקיש את תעודת הזהות שלו, עושה 'אנטר' בניידת ויודע אם יש לו או אין לו רישיון, אם יש לו או אין לו ביטוח.
אורן אריאב: כל מה שאני רוצה.
אורן אריאב: ברגע שאני יודע שאתה זה אתה, נגיד שאני עכשיו משרד הקליטה, אני מסתכל על אורן אריאב שנכנס אומר 'רגע, הוא זכאי אצלי למשהו כן או לא, בוא נזהה אותו', במערכות שלי כתוב כל מה שמגיע לו.
אורן אריאב: למה צריך להיות כתוב בתעודה שלו?
עינב קאבלה: זה כן יחסוך להסתובב עם רישיון נהיגה.
משה אבוטבול: פחות פלסטיקים בתוך הכיס.
משה אבוטבול: אני מחזיק 20.
אורן אריאב: אני אומר שוב, בתפיסה שלי באמת לא צריך את כל הפלסטיקים האלה.
אורן אריאב: צריך פלסטיק אחד, שאומר מי אתה.
אורן אריאב: ברגע שאתה יודע מי אתה כל גורם, הגעת לקופת חולים, תציג את תעודת הזהות שלך, אורן אריאב הגיע למאוחדת, איזה שירותים מגיעים לו.
אורן אריאב: מה יש לו, איזה מסלול הוא.
אורן אריאב: הכל אתה יודע בתור קופת חולים.
אורן אריאב: אז ברגע שזיהית את האדם, למה אתה צריך לתת לו פלסטיק שהוא יסתובב איתו?
רועי פרידמן: בהקשר הזה כדאי לציין את זה שמשרד התחבורה ביטל לפני כשנה וחצי את חובת נשיאת הפלסטיק, ובאמת מה שקורה זה שהאזרח מזדהה באמצעות תעודת הזהות, גם אם אין לו את רישיון הנהיגה הפלסטיק והם בודקים אצלם מה הזכאות של אותו אדם.
עינב קאבלה: כלומר אופציונלית זה כבר קיים היום גם בלי תעודת הזהות החכמה.
אורן אריאב: בנושא של התעודות, רוב המקומות שמנפיקים תעודות, בעיני זה עניין של פרסטיז'ה של המקום.
אורן אריאב: מה, לא יהיו רישיונות נהיגה?
אורן אריאב: לא נוציא את הפלסטיקים האלה?
אורן אריאב: לא נוציא תעודות עולה?
אורן אריאב: למעשה היום מאחר והמערכות הן כבר באון-ליין ומקושרות אחת עם השניה, ברגע שזיהיתי אותך אני יודע איזה שירות אתה אמור לקבל, אני לא צריך את התעודה שלך בשביל זה.
אורן אריאב: יש לזה תמיד חריגים ויוצאים דופן, וכשאתה מגיע לקולנוע ואתה רוצה הנחת אזרח ותיק אז איך תדע, אבל בגדול אני חושב שזה הכיוון שצריך ללכת אליו במדינה כמדינה.
עינב קאבלה: משהו נוסף שרצית להוסיף?
עינב קאבלה: מישהו נוסף מרשות האוכלוסין שרוצה להתייחס?
אלי לוי: אני מנהל אגף מרשם הדרכונים.
אלי לוי: אני חושב שהוא סקר את הכל.
אלי לוי: רק הערה אחת, רועי דיבר על שימושים בתעודות הזהות, אז אנחנו בלשכות הרשות כן עושים שימושים.
אלי לוי: כשאדם מגיע אלינו ללשכה ומבקש תיעוד ביומטרי, דרכון ותעודת זהות חדשים ויש לו תעודת זהות קודמת אנחנו עושים לו אימות זהות מול תעודה.
אלי לוי: כלומר אנחנו מאמתים את הזהות שלו מול התעודה הקיימת וזה חוסך לנו את שאלון האימות, כמה דקות של לשאול אותו לגבי הזהות שלו ואנחנו יכולים להמשיך ולעשות לו הרכשה ונטילה של תמונת פנים וטביעות אצבע ואנחנו יכולים להמשיך בתהליך של ניפוק תעודת זהות או דרכון לפי מה שהוא ביקש וזכאי.
אלי לוי: בשימושים, חוץ ממה שהוא דיבר על מעברי הגבול, אצלנו בלשכות כן עושים שימוש בתעודת הזהות.
עינב קאבלה: היועצת המשפטית רוצה לשאול שאלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שאלה שמתקשרת להיערכות לייצור, קודם כל הממונה ציין בדו"ח איזו שהיא תופעה של נפילת שבב עם איזו שהיא שכיחות ש- - - בלשכות, אני רוצה להבין אם אתם מבינים שזו איזו שהיא תופעה או שאתם יכולים ל- - - אותה.
אורן אריאב: אנחנו ראינו את האמירה הזאת ואנחנו לא לגמרי משוכנעים שמדובר פה בתופעה, ולכן מאחר ואין לנו נתונים, הדו"ח התבסס על ביקורים של הממונה בכל מיני לשכות ותלונה כזאת שהוא שמע, ואנחנו הוספנו בתוך המערכות שלנו אינדיקציה לאירוע הספציפי הזה, זה ממש קרה לפני תקופה קצרה, ואנחנו מקווים שתוך תקופה לא ארוכה יהיה אפשר לקבל אינדיקציה אמיתית במה מדובר.
אורן אריאב: צריך לזכור שאם יש כמו שאמרנו, 3.5 מיליון תעודות כאלה שמסתובבות בחוץ אז גם אם נפלו 1,000 כאלה בשנה, זה אירוע שהוא סביר, בהתחשב בנפיצות של התעודה.
אורן אריאב: אבל יהיו לנו נתונים ואנחנו נתייחס עניינית לדבר הזה, אם זו באמת תופעה אנחנו נצטרך לחשוב מה עושים איתה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שאלה נוספת מבחינת היערכות, בעצם באמצע אוגוסט ולא באמצע יולי כמו שאמרתי, 2022, תהיה מסה של אנשים - - - שהתעודות הישנות שלהן לא יהיו בתוקף.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש איזו הערכות מיוחדת?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הולך להיות גל של אנשים - - - בתעודת זהות.
אלי לוי: אני אתייחס לזה.
אלי לוי: אנחנו בדיוק על הנושא בימים האלה.
אלי לוי: בדיוק הבוקר אישרתי - - - ממה שראינו יש כ-2.5 מיליון תושבים פחות או יותר שיש להם תעודת זהות מהסוג הזה שאמרת ושהם עדיין לא החליפו אותו.
אלי לוי: לגבי חלק מהם, כמחצית, יש לנו מספרי טלפון נייד, חלקם הקטן כשר וגם טלפון נייח.
אלי לוי: אנחנו כרגע מתחילים בלשלוח מסרונים לאותם אנשים, להודיע.
אלי לוי: דרך אגב, יש לנו כבר אתר נחיתה באינטרנט שמודיע על הנושא הזה שמי שיש לו תעודת זהות מהדגם הישן, זה נקרא הדגם הירוק, כי אחר כך החלפנו דגם ב-2012 ששם כתוב כבר - - -
נירה לאמעי רכלבסקי: - - - תעודה של פעם.
עינב קאבלה: למה אתה קורא ירוקה?
עינב קאבלה: אני מכירה כחולה, מכירה חכמה.
עינב קאבלה: יש גם ירוקה?
אלי לוי: יש תעודת זהות שנופקה עד 2013, הגוונים שלה היו בצבע ירוק.
אלי לוי: יש תעודת זהות רגילה שהונפקה בתקופת המבחן יחד עם תעודת הזהות הביומטרית, הגוון שלה השתנה כי שינינו שם את התוקף, נכנס שם התוקף, נכנס המעמד, נכנס שם הסב שלא היה בתעודת הזהות הקודמת, כלומר היו כמה שינויים בפרטי הרישום בתעודת הזהות, לכן שינינו גם מעט את הגוון ליותר כחלחל מירקרק, מה שהיה, יכול להיות שיש לי פה דוגמאות.
עינב קאבלה: אבל הן לא חכמות.
אלי לוי: באתר האינטרנט יש כבר דף נחיתה שמודיע.
אלי לוי: ביקשתי דווקא אתמול להכניס את הדוגמאות.
אלי לוי: בכל מקרה אנחנו כרגע, אני מאמין שבשבוע הקרוב נתחיל לשלוח לכ-5% מהאנשים הודעות, מסרונים, 'תעודת הזהות שלך תפוג ב-15 לאוגוסט, אנחנו ממליצים לך להזמין תור ולהגיע ללשכה להנפקת תעודת זהות חדשה'.
אלי לוי: החודש כבר ייצא המקבץ הראשון, בנובמבר.
אלי לוי: מהמסרונים האלה אנחנו נדע כמה מתוך האנשים האלה ששלחנו אליהם הגיעו, כמה הזמינו תורים, כמה הייתה עליה באמת בהנפקת או בבקשה לתעודת זהות חדשה, ולפי הניתוח שנעשה נדע איך להמשיך את ההודעות והמסרונים, כשאנחנו רוצים שבשנה הקרובה, כלומר שעד נובמבר הבא לסיים את כל המסרונים, שזה בערך 1,200,000 מסרונים.
אלי לוי: כשלאחר מכן ובמקביל אנחנו נדע, ולמי שאין אפשרות לשלוח מסרון נשלח לו מכתב בנוסח הזה ולראות שמי ששלחנו לו מסרון ולא הגיע אולי לתת לו תזכורת בתקופה של החצי שנה לפני תום התוקף, כלומר שזה יהיה מעוד שנה ועד אוגוסט 2022.
עינב קאבלה: הגיע אוגוסט 2022, ואנשים לא החליפו, אז חוקית הם לא יכולים להשתמש?
אלי לוי: תעודת הזהות שלהם לא תקפה.
עינב קאבלה: אז מה תעשו?
אלי לוי: אנחנו לא נעשה, הוא לא יוכל להזדהות עם תעודת הזהות הזאת.
עינב קאבלה: הוא ייתקל בקושי הראשון אז הוא יבין שהוא צריך לבוא להחליף.
נירה לאמעי רכלבסקי: העם צריך לדעת.
עינב קאבלה: העם צריך לדעת הרבה דברים.
אורן אריאב: אבל פה במקרה הזה קודם כל יש לנו אינטרס מאוד גדול שהעם ידע, כי אם העם לא יידע והוא יגלה את זה באוגוסט אז כולם יבואו באוגוסט וכמובן הרשות תקרוס, ואנחנו נערכים לכך שהעם יידע, והעם גם יבין את המסר באמת, אלה שלא ירצו לבוא לעשות את זה, מהר מאוד ייתקעו בכל מיני מכשולים בירוקרטיים, אפילו פעילויות בנקאיות לא יעבדו, ברגע שהזהות שלך לא מאושרת ואין לך תעודה בתוקף יש המון פעילויות, לא יום-יומיות, כנראה שתקופה מסוימת אפשר לחיות בלי זה, אבל מהר מאוד אתה נפגע בנקודה שהבנק אומר לך 'מצטערים, מבחינתנו אין לך תעודת זהות ואתה לא יכול'.
נירה לאמעי רכלבסקי: דיברתם על ה-40 מיליון ₪ של הטעות.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה עניין תקציבי שהאוצר צריך להסכים לו? שתגרסו?
אורן אריאב: בין השאר.
עינב קאבלה: של מי ההחלטות?
אורן אריאב: אני לא בטוח שזה רק בידינו, לבוא ולקבל.
אורן אריאב: זאת אומרת ביד ראש הרשות או ביד השר לבוא ולהחליט למחוק את ה-40 מיליון שקל האלה.
עינב קאבלה: מי יודע להגיד?
אורן אריאב: אמרת שתשאירי את זה בסיכום אז אפשר להשאיר את זה כמטלה שלנו ואנחנו נחזיר לכם תשובה.
משה אבוטבול: חשוב לדעת, אני מנסה להיות האזרח המודאג או האזרח הקטן בנושא הזה.
משה אבוטבול: היום אנחנו באמת סובלים מים של כרטיסים.
משה אבוטבול: אני מדבר גם על כרטיס קופת חולים, גם כרטיס אשראי, גם כרטיסים של כל מיני מקומות, גם להכנס לכנסת וכל דבר שאנחנו צריכים, הארנק הולך ומתפתח.
משה אבוטבול: אני לא חושב שזה באמת צריך להיות, לכן אני באופן עקרוני בעד הנושא של הביומטרי, כשהתחיל בעיר בית שמש הנושא של הביומטרי אני כראש העיר הלכתי הראשון להוציא תעודת זהות כדי ללמד את השאר שכן חשוב וכמה שזה חשוב שיהיה, נתנו לזה תקשורתית ועוד הרבה אחרי זה הצטרפו, כמובן גם לדרכון וכל הדברים האלה, אבל אנחנו חייבים באמת ואני שמח שאתם גם מבינים את הכיוון הזה, לחשוב איך אנחנו באמת יוצאים עם איזה שהוא מוצר מסוים שנותן מענים להכל.
משה אבוטבול: פשוט הקידמה, אנחנו נמצאים פה בוועדת המדע בראשותה של עינב שתפקידה להגיע לכל הדברים האלה, איך אנחנו מונעים את כל אותם הכרטיסים ומגיעים לכרטיס אחד חכם שמכיל את הכל, גם את רישיון הנהיגה, גם את כרטיס קופת החולים, זה יהיה צ'יפ מותאם לכל הדברים האלה, ואני חושב שהגיע הזמן שיזרזו את הנושא הזה.
משה אבוטבול: עכשיו בתקופה הזאת זה היה כל כך נדרש.
משה אבוטבול: כידוע בתקופת הקורונה לא רצו לקבל לקופות חולים בלי שאתה בא עם כרטיס, היו הרבה חשדות סביב הנושא והכרטיס היה דבר שמאוד עזר, לכן חשוב לי ואני מתחבר לדרישה ליצור כרטיס כמה שיותר אחיד לכל הדברים האלה.
משה אבוטבול: תאגמו משאבים, כל משרדי הממשלה ביחד.
רועי פרידמן: אני אתייחס לזה, למרות שזה ממש לא יושב אצלנו, אבל אני חושב שהממשלה כן עושה היום פעילויות, בעיני כאזרח, אנחנו שותפים ואנחנו משתדלים לתרום לזה כמה שיותר, אבל באמת המצב הזה, הפרויקט הזה שקוראים לו אזור אישי של ממשל זמין הוא ממש עונה על הדברים שדיברת עליהם ואני חושב שלשם כולם מכוונים.
עינב קאבלה: יוגב שמני יוכל לענות על זה.
עינב קאבלה: אבל לי יש עוד שאלה.
עינב קאבלה: אם אני מבינה נכון, התעודות החכמות שמסתובבות היום אצל האזרחים, גם תוקפן יפוג תוך 5 או 10 שנים.
רועי פרידמן: אם את זוכרת מהדיון הקודם יש הבדל בין - - -ללמסור את טביעת האצבע שלו למאגר או לא, אז או 5 או 10 שנים.
עינב קאבלה: האם קיים מעקב שיודע לתת חתך מתי צפויות לפוג תוקף X של תעודות זהות, ולמה אני שואלת את זה?
עינב קאבלה: כי בסוף המטרה היא גם לייצר קדימה תעודות טובות יותר, שאתם מתכוונים לחלק לאזרחים מעתה ואילך, ואני בוודאי אמליץ על זה, ודבר שני, גם להבין מתי לכל אלה שמסתובבים עם הפחות שמישות ניתן יהיה לתת להם את התעודה הטובה יותר?
רועי פרידמן: קודם כל הנתונים האלה כמובן שקיימים.
רועי פרידמן: יש לנו בדיוק את תוקף התעודה של כל אזרח.
עינב קאבלה: זה שיש את הנתונים זה לא אומר שמי שיושב על זה עושה חתכים, בודק, אולי מייצר חשיבה להחלפה מהירה יותר או שאם מישהו מגיע למשרד הפנים או לרשות כזו או אחרת, להציע לו 'תשמע, אם אתה כבר פה, מסתבר שאתה עם תעודה פחות טובה, יש לי להציע לך תעודה יותר טובה'.
רועי פרידמן: אני חושב שזה קודם כל נופל במסגרת של מה שאמרנו קודם לגבי, שוב, המדיניות כרגע שלנו זה קודם כל שאנחנו צריכים לייצר, קודם כל שיהיו לנו תעודות חדשות במלאי לפני שאנחנו כבר מחליפים לאזרח.
עינב קאבלה: כן, אבל חייבים להסתכל קדימה.
רועי פרידמן: כרגע אנחנו נמצאים במאמץ מאוד מאוד גדול לייצר מצב שאזרחים יידרשו כמה שפחות להגיע אלינו, אז ההערכה היא שהאינטראקציה באמת של פעם בעשר שנים, וככל שהפרויקט הזה יתקדם ויהיה לנו דור אחר, ואני מזכיר שגם אילו מחר בבוקר הייתי יכול לתת לך תעודת זהות חכמה דור 2, לא היה לך מה לעשות איתה.
רועי פרידמן: יש פה בעיה שצריך לבנות גם את האקו-סיסטם של השירותים שנלווים.
רועי פרידמן: ושוב, אני לא אומר את זה אולי כרשות האוכלוסין וההגירה, אבל אני חושב שיהיה הבדל גדול בין המוטיבציה שלי כאזרח היום להגיד 'רגע יש לי תעודה ישנה ואני רוצה את החדשה' זה לא מעניין, זה לא עושה כלום וזה לא עושה כלום.
עינב קאבלה: נכון, אבל אני שואלת את זה לא מהכיוון שהאזרח יבוא וידרוש ואז מה תעשו עם זה אלא האם תעשו משהו אקטיבי או שאתם יודעים להגיד שביוני 2021 במקרה יש באלק עצום של תעודות שהולכות לפוג תוקף ולכן - - - אני באמת מנסה להבין אם יש משהו מערכתי.
אורן אריאב: הקצב הוא כ-80,000 לחודש.
עינב קאבלה: של תעודות שפגות תוקף?
אורן אריאב: מרגע שהסתיימה תקופת המבחן הקצב הוא 80,000 לחודש פחות או יותר ובהתאם לזה התוקף, כמובן שיש את ה-5 ו-10 שנים.
אורן אריאב: עוד נקודה שחשוב להזכיר לגבי התעודות שגם הפלסטיק עצמו יש לו אלמנט שהגיל לא עושה לו טוב, ולא תוכנן שפלסטיקים שנוצרו בשנת 2008 יהיו בסירקולציה עד 2033.
אורן אריאב: זה לא משהו שמוכר - - -
עינב קאבלה: איך הגעת ל-2033?
אורן אריאב: תעודת דור א' שתונפק ב-2023 - - -
עינב קאבלה: זה כי עוד לא קיבלת את ההמלצה שלי.
עינב קאבלה: בסדר - -
אורן אריאב: אני מחזק את ההמלצה שלך ואומר, אפילו תעודה שהונפקה אתמול, כי מחר ההמלצה תיכנס לתוקף.
אורן אריאב: תעודה שהונפקה אתמול לא תוכנן שהיא תהיה בתוקף עד 2030.
אורן אריאב: כלומר תעודה בת 22, אנחנו לא יודעים מה קורה לה.
אורן אריאב: ויש ספק, ואני יודע שגורמי המקצוע ברשות האוכלוסין בודקים את העניין הזה, מה קורה לפלסטיק שמורכב מהרבה שכבות כמו שפורט, שהן עלולות גם להתפרק עם הגיל.
אורן אריאב: אז זה עוד משהו שמדרבן החלפה יותר מהירה.
משה אבוטבול: יש חומרים חליפיים יותר - - -
עינב קאבלה: לא, יש פשוט כרטיס יותר טוב אבל יש להם בסטוק עוד איזה מיליון מהקודם - - -
משה אבוטבול: כן, אני מבין, אבל לא בגלל זה אנחנו צריכים לסבול, אבל השאלה - - -
עינב קאבלה: לא בגלל זה אנחנו צריכים לסבול.
עינב קאבלה: תימצתת את זה.
משה אבוטבול: צריכים לחדש את זה.
עינב קאבלה: וזו תהיה המלצתנו כוועדה.
משה אבוטבול: - - -שקבר מישהו כי היה קבר בהזדמנות.
משה אבוטבול: מה אנחנו צריכים לשלם על זה?
עינב קאבלה: עוד שאלה קטנה אפרופו NFC, צופה פני קדימה.
עינב קאבלה: אני מסתכלת עליך אפרופו מערך הסייבר, קיימת סכנה מסוימת שהיכולת הטכנולוגית של ה-NFC מאפשרת גם למישהו באופן לא רצוני להצמיד את הנייד שלו ואז לייצר פריצה.
עינב קאבלה: אני מבינה שזה גם פתיר מאוד בקלות באמצעות כיסוי כזה או אחר, ארנק כזה או אחר, זה משהו שאתם כמדינה תתייחסו אליו בהמשך?
עינב קאבלה: ואני בעד NFC, זה לא שאני לא.
אורן אריאב: בהחלט בניהול הסיכונים של מעבר לכרטיס NFC זה אחד הדברים שלוקחים בחשבון, לדוגמה בדרכון צריך קודם לסרוק – אני נכנס לדברים טכניים – צריך קודם לסרוק את ה-MRZ, machine readable zone בתחתית הדף של הדרכון, זה מה שמאפשר לקרוא מהשבב, כלומר אם אני נצמד מאוד למישהו אני לא אוכל לקרוא את השבב שלו.
עינב קאבלה: עם דרכון פחות מסתובבים.
אורן אריאב: מה שאני מנסה לומר שאלה דברים שנלקחים בחשבון, ויש גם טענה שכדי לעשות את מה שתיארת ולקרוא שבב של מישהו אחר, מי שעושה את זה יצטרך כל כך להתקרב למישהו אחר שזו תהיה הטרדה מינית.
עינב קאבלה: לא, אתה יודע, אדם גם שם את הארנק שלו על השולחן - - -
אורן אריאב: בניהול הסיכונים זה משהו שנלקח בחשבון.
עינב קאבלה: זו עבירה בכל מקרה.
עינב קאבלה: בין אם אתה מתקרב לבנאדם - - - אנחנו לא בעד זה כך או כך ולכן השאלה שלי היא אם יש התייחסות שתתגבר על זה ולא חלילה האזרחים ימצאו את עצמם אם איזה שהוא פוטנציאל לפריצה.
משה אבוטבול: אני חושב שאולי, פתרון טכני, כיסוי.
משה אבוטבול: כלומר כרטיס כזה - - - שאתה מוציא את זה ממש, רק אז זה קורה.
עינב קאבלה: אתה מתכוון לכזה, עשיתי שיעורי בית.
עינב קאבלה: אז יש כאלה כיסויים, יש גם ארנקים, היום זה גם נפוץ לכל מי שקצת בעניינים האלה, אבל השאלה נשאלה לא כי אני מצפה עכשיו מכל אזרח שיתחיל להצפין את כרטיסיו ואת תעודות הזהות שלו עם דברים ממתכת, אלא כדי שבאמת ייקחו את זה בחשבון כולכם כשאתם יוצאים לדרך עם דור 2.
עינב קאבלה: אז תודה על התשובה.
עינב קאבלה: נעבור ליוגב שמני מממשל זמין.
יוגב שמני: שלום ותודה על ההזדמנות להתייחס.
יוגב שמני: קודם כל אני מזכיר שאנחנו הצגנו בוועדת המדע את האזור האישי ואת מערכת ההזדהות הלאומית, את היתרון הגדול לאזרח שבמקום אחד ניתן לבצע הזדהות, לקבל מידע מותאם אישית, לבצע פעולות מורכבות מרחוק, רק לדוגמה העברת בעלות על רכב שזה אחד השירותים הפופולאריים כיום באזור האישי וגם פה ההזדמנות להגיד תודה ולציין את רשות האוכלוסין שהם שותף מרכזי גם בתהליך הרישום למערכת ההזדהות וגם בשירותים מאוד פופולאריים באזור האישי לדוגמה הנפקת ספח וסטטוס על הנפקת דרכון ועוד הרבה מאוד שירותים נוספים.
יוגב שמני: חשוב להגיד שככל שתעודת הזהות הביומטרית תאפשר, אנחנו בוודאי נשמח להסתמך עליה לטובת אימות חזק של האזרח.
יוגב שמני: עוד דבר שחשוב לזכור, שאנחנו מפתחים שירותים דיגיטליים אנחנו מסתכלים מנקודת המבט של האזרח, אנחנו מחפשים את הדרך הנוחה, הפשוטה וכמובן הבטוחה ביותר כדי לתת לאזרח לצרוך את השירות מרחוק.
יוגב שמני: אני מניח שאני לא מחדש לכם שאנחנו בעידן שרוב האזרחים מבצעים את השירותים שלהם דווקא ממכשירי הסלולר, מטלפונים חכמים, ואולי זו בעצם הסיבה העיקרית לחסם של שימוש בתעודת הזהות החכמה, בוודאי כפי שהיא בנויה כיום, זה בנוסף כמובן לקורא הכרטיסים ודברים נוספים שצוינו על ידי רועי גולדשמידט.
יוגב שמני: רועי פרידמן התייחס קודם לתיקון התקנות ואני בהחלט חושב שזה חשוב ואנחנו מברכים על כך, זה יאפשר גם לנו לתת לאזרח אפשרויות נוספות וטובות לבצע פעולות מרחוק, לדוגמה אנחנו מקדמים אימות מול תעודה בעמדות שירות עצמי שפרוסות ברחבי הארץ, רק אני חייב פה לתקן את מה שרועי אמר בהתחלה כי צוין שקיבלנו את הקוד ויכולים להטמיע את זה לעמדות השירות, אנחנו פה חולקים מקצועית על איך שזה עבר ואנחנו עדיין מצפים לקבל את זה כפי שאנחנו ביקשנו כדי שנוכל לעשות בזה שימוש.
יוגב שמני: דבר נוסף שאנחנו מקדמים וזה יהיה חלק מתהליך הרישום למערכת ההזדהות זה מה שצוין קודם, השימוש בדרכון.
יוגב שמני: כיוון שהדרכון בנוי אחרת נוכל לבצע אימות חזק של סלפי של האזרח מול התמונה שנמצאת בדרכון וכאן אני חייב להגיד שאנחנו מתקדמים בצורה מאוד מהירה ובקרוב מאוד נהיה ערוכים להפעיל את השירות.
יוגב שמני: עם זאת, הוזכר קודם רכיב ה-NFC, נקודה מאוד חשובה - - -
עינב קאבלה: רגע, אמרת בקרוב מאוד.
עינב קאבלה: אני מסוקרנת.
יוגב שמני: אני מקווה מאוד בסוף השנה, אבל אם לא ממש בחודש ינואר השירות הזה אמור להיות מוכן להפעלה.
יוגב שמני: זה אומר שאני האזרח רוצה להירשם במערכת ההזדהות, אני אעשה סלפי, אשתמש באותו רכיב שאנחנו מטמיעים במערכת ההזדהות, אני אאמת מול הדרכון ואז בעצם אני עושה שימוש חזק ויכול להזדהות בצורה מאוד חזקה.
יוגב שמני: מה שהתחלתי לומר שצריך לזכור ש-NFC היא טכנולוגיה מצוינת, טובה, חדשה, רק שמהנתונים שאני מכיר נכון להיום רק 30% מהטלפונים נתמכים בטכנולוגיה הזו.
יוגב שמני: ברור שאנחנו מצפים כמובן שזה ילך ויעלה אבל זה לא אמור להיות הפתרון העיקרי, בוודאי לא בשנה הקרובה.
יוגב שמני: הסיבה שאמרתי שאנחנו מתקדמים גם עם עמדות שירות וגם עם טלפונים חכמים זה כי אנחנו רוצים לקדם את התקנות ולהביא ערך לאזרחים כמה שיותר מהר.
יוגב שמני: וכדי לעשות את זה צריך להתמקד בתיקון התקנות בגופים שיביאו ערך, ולא בכאלה שאולי יעשו בזה שימוש בעתיד.
יוגב שמני: זה מאוד חשוב.
יוגב שמני: כי עם כל הכבוד לשאר הגופים ובוודאי לגופים הביטחוניים שזה אירוע אחר, הוא לא רלוונטי לאזרחים.
יוגב שמני: אנחנו מדברים על אזרחים שרוצים לצרוך שירות בצורה חזקה מרחוק.