GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: כמובן לרשות האוכלוסין, לאורן ואלי תודה לכם.
עינב קאבלה: אני מודה גם לממ"מ שהכינו לנו דו"ח שעזר לנו מאוד להבין את התמונה.
עינב קאבלה: אמרתי בתחילה, וגם לאחר ששמעתי את הדברים לא השתכנעתי אחרת ולכן אחזור עליהם, אני חושבת שהדו"ח והדברים שנשמעו פה באמת מבחינתי העלו תמונה מדאיגה, מטרידה, שבאמת מביאה לשאלות ולתהיות שהעלינו כאן.
עינב קאבלה: שוב, פרויקט התיעוד החכם מתגלה כרגע ככזה שנושא בשם שאינו מתאים לו והוא סובל מקשיים ואני חושבת שהוחמץ פה פוטנציאל.
עינב קאבלה: אחרי כל האמירות האלה, אני כן חושבת שיש פה פוטנציאל קדימה שאסור לפספס אותו וצריך לעשות הפקת לקחים רצינית לכל התהליך שהיה פה מאז התולדה של הדברים, כפי שתיארתם בהסטוריה.
עינב קאבלה: מעבר לעובדה שיש פה אזרחים ותושבים שבעצם זכאים לעשות שימוש יעיל ושיעזור להם בתעודות החכמות, מדובר פה גם על כספי ציבור ואסור לשכוח את זה ולכן התהליכים כפי שקורים היום – על העבר כבר אמרתי את דעתי – צריכים להיעשות בצורה מושכלת ונבונה כשיש את הפקת הלקחיםon the back of the mind של מי שמחליט.
עינב קאבלה: בהקשר הזה כפי שאמרתי ואני גם חוזרת כעת, כוועדה אנחנו גם מבקשים וגם ממליצים שכל נושא הכרטיסים שהונחו בצד, שקיימים במחסנים, שאנחנו מבינים שהם באמת טכנולוגית פחות מתקדמים ומייצרים בסוף תעודה שהיא פחות טובה ופחות שמישה, בגלל טעות שנעשתה בעבר, אנחנו לא חושבים שנכון יהיה לעשות בהם שימוש רק בגלל שזה שם.
עינב קאבלה: האזרחים שילמו כבר על הכרטיסים כי זה כספי ציבור, אז הם לא צריכים לשלם פעמיים את מחיר הטעות ואני פונה לכל גורם שאחראי לעניין ואני מבקשת תשובה לגבי מי הגורם המחליט בעניין, לחשוב טוב-טוב לפני החלטה כזאת.
עינב קאבלה: אני אשמח גם וככל שניתן אני חושבת שהחלטה כזאת צריכה להילקח מאוד בזהירות ושאנחנו נדע כוועדה מה הולכת להיות ההחלטה מכח סמכות הפיקוח שלנו, שלא יקרה מצב שנגלה שאותם כרטיסים מחולקים לאחר מעשה.
עינב קאבלה: בסוף צריך ללמוד מטעויות העבר וזה הזמן וזה האירוע שצריך ללמוד.
עינב קאבלה: אני גם חושבת בנוסף שצריך לבצע פיקוח ובקרה מוקפדים כדי לוודא שההנפקות שמבוצעות כעת וגם הרכישות בעתיד לדור 2 מתבצעות בצורה מושכלת וחכמה.
עינב קאבלה: אני מבינה את העובדה שהטכנולוגיה רצה קדימה, אבל יחד עם זאת באמת לעשות את הדברים בצורה נכונה יותר.
עינב קאבלה: לגבי החקיקה שצריכה להתאים את עצמה לטכנולוגיה, אני בהחלט מברכת על היוזמות שנשמעו פה כדי לבצע את הדברים, והוועדה עומדת לרשות
עינב קאבלה: כם כדי לקדם את זה ובצורה מהירה כדי שכל מי שיכול וצריך להיעזר בתעודות האלה לשימושים שונים יוכל לעשות זאת כמה שיותר מהר.
עינב קאבלה: אז אנחנו פה נמשיך לעקוב ולפקח.
עינב קאבלה: אני מודה לכם.
עינב קאבלה: תודה לצוות הוועדה.
עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שני, 9.11.2020 , כ"ב בחשוון תשפ"א.
עינב קאבלה: הנושא שלנו על סדר היום: הטמעת אמצעים טכנולוגיים להצלת חיי אדם ומיגור תאונות הדרכים.
עינב קאבלה: לציון שבוע הבטיחות בדרכים אני רוצה לברך את חבריי, חבר הכנסת בועז טופורובסקי וחבר הכנסת חמד עמאר, על כך שיזמו ובעצם עושים את היום הזה בוועדות שונות וגם אצלנו.
עינב קאבלה: אז אני באמת מודה לכם.
עינב קאבלה: אנחנו עוסקים היום בנושא שהוא במהותו הצלת חיי אדם כפשוטו, לא צריך להוסיף לזה דרמה כי זה בתוכו כבר כולל הכול, פשוט הצלת חיי אדם וזה מאוד חשוב.
עינב קאבלה: ובועז, חברי, אני אומרת לך באופן אישי, שמהחוויה שלי, שאתה מתמיד, וגם אתה, חבר הכנסת עמאר, אני יודעת, אבל את בועז אני מכירה כבר תקופה מסוימת, ומדי שבוע דקה במליאה בכל פעם, בהתמדה, כשרואים שזה מגיע מהמקום הכי עמוק, אז שתדע שעוד לפני שהייתי חברת כנסת זה באמת ריגש אותי ויישר כוח.
עינב קאבלה: יישר כוח לכם שאתם עוסקים בעשייה החשובה הזאת.
עינב קאבלה: נפתח איתכם, אז בבקשה, חבר הכנסת חמד עמאר, בכבוד.
חמד עמאר: קודם כל אני רוצה להודות לך על קיום הדיון הזה, אני חושב שהוא דיון חשוב מאוד, להשתמש בכל האמצעים הטכנולוגיים שיש היום וחלק מהם עדיין לא הותקן ברכבים במדינת ישראל, אנחנו נראה איפה אנחנו מתקדמים ואיך אנחנו מתקדמים.
חמד עמאר: אני רוצה להודות לבועז על שיתוף הפעולה בשדולה.
חמד עמאר: גם אני מתרגש כשהוא אומר את השמות, ואני בעצם נמנע מלעשות את זה וטוב שאתה עושה את זה, כי זה חשוב מאוד שנזכיר לכל אחד ואחד כל אחד שאיבדנו בתאונות דרכים שאולי יכולנו למנוע את התאונה הבאה.
חמד עמאר: אולי יכולנו למנוע את התאונה הבאה.
חמד עמאר: אני זוכר את עצמי הרבה שנים כשאני מנסה לקדם, אפילו כשהתחלתי לקדם מצלמות מאחור, לחייב את הרכב לשים מצלמות מאחור הייתה בהתחלה בעיה מאוד רצינית והיו קשיים בכנסת מכל מיני גורמים שמנעו מאיתנו.
חמד עמאר: אחרי זה השתכללנו ורצינו לקדם מצלמות מקדימה, וגם שם נתקלנו בקשיים.
חמד עמאר: אני זוכר כשניסינו גם לקדם את הנושא של המצלמות באוטובוסים, ראינו הרבה תאונות דרכים של ילדים שיורדים מהאוטובוס, ילדים שהולכים לבית הספר, ילד יורד מהאוטובוס ונדרס על ידי הנהג שהסיע אותו.
חמד עמאר: גם בזה נתקלנו בקשיים רבים.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע היום בוועדה ממשרד התחבורה איפה אנחנו התקדמנו בכל הנושאים האלה של מצלמות בתוך האוטובוסים ומחוץ לאוטובוסים, במיוחד כשאנחנו מדברים על ילדים קטנים שמסיעים אותם לבתי הספר, מסיעים אותם לגנים, מה נעשה, איך נעשה.
חמד עמאר: אני זוכר שאת הדברים הכי פשוטים לא הצלחנו לקדם כאן, אבל היום אתה רואה שרכב יכול לנסוע לבד, רכב יכול להגיע ממקום למקום, תכניס לו את הנתונים והוא יכול לעשות את זה, אנחנו עוברים לרכבים עצמאיים, בלי תרבות של בני אדם, רכב שיכול להגיע ממקום למקום, אני חושב שאנחנו חייבים להשתמש בכל הטכנולוגיה שנמצאת היום על מנת למנוע את תאונת הדרכים הבאה.
חמד עמאר: אני חושב שרוב הרכבים, כמעט כל הרכבים שמגיעים היום חדשים מגיעים עם מצלמות מקדימה ומאחורה, חיישנים שעוצרים באופן אוטומטי את האוטו, גם מקדימה וגם מאחורה, לכן הנושא הטכנולוגי הוא חשוב מאוד, חשוב להטמיע אותו בכל המכוניות בישראל, במיוחד במכוניות שעדיין נוסעות בכבישים שאין בהן את הטכנולוגיות האלה, איך אנחנו מחייבים אותם, איך אנחנו עושים את זה, וזה אחד הדברים שאנחנו מנסים לקדם גם בשדולה לבטיחות בדרכים.
חמד עמאר: תודה רבה לך, שוב, על קיום הדיון הזה.
עינב קאבלה: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בבקשה.
בועז טופורובסקי: גברתי יושבת ראש הוועדה, קודם כל תודה רבה לך על הדיון, גם ראוי תמיד להודות לוותיקים, חמד עמאר עוד לפני שאנחנו נכנסנו לכנסת מטפל בזה כל כך הרבה שנים באופן חזק ולא מוותר, המון המון הערכה ותודה רבה ואנחנו עושים הכול כמובן בשיתוף פעולה.
בועז טופורובסקי: אנחנו בשבוע הבטיחות בדרכים וכתוצאה מזה אנחנו יושבים כאן בדיון הזה בוועדת המדע והטכנולוגיה, עוד יהיה לנו דיון בוועדת המשנה בראשותי לקידום הבטיחות בדרכים, אבל הנושא של בטיחות בדרכים הוא נושא יום יומי, הוא לא נגמר ולא נפסק באף אחד מימי השנה, גם לא ביום כיפור.
בועז טופורובסקי: כל הזמן אנשים נהרגים, בין אם זה ילדים, מבוגרים, בכל הגילאים, בכל מקום בארץ ולא משנה מאיפה אותו בן אדם מגיע.
בועז טופורובסקי: בנושא המדע והטכנולוגיה.
בועז טופורובסקי: בכל מה שקשור לטכנולוגיה של הרכב אני רוצה בכוונה להתחיל מלמעלה, זה יישמע אולי קצת הזוי, אבל אנחנו לאט לאט נרד לקרקע המציאות, כי אם אנחנו לא נקבע חזון ואם לא נראה איפה אנחנו רוצים להיות ב-2030 – תיכף ידברו הרלב"ד על התוכנית שלהם ל-2030, כי עד עכשיו לא הייתה, עוד אין תוכנית מאושרת ארוכת טווח בכל מה שקשור לבטיחות בדרכים, בכלל זה גם בטכנולוגיה.
בועז טופורובסקי: הייתה אתמול החלטה של הממשלה, תיכף ידברו על זה, אבל אני יודע מה יש עכשיו.
בועז טופורובסקי: אם אנשים לא יבינו שכבר היום יש רכבים ויש טכנולוגיה שיכולה להסיע אנשים ממקום למקום בלי הגורם האנושי, הרי רוב תאונות הדרכים הן כתוצאה מטעויות אנוש, בין אם זה היסע דעת, בין אם זה בעיה של עייפות, רוב התאונות הן טעויות אנוש, כבר אין כמעט תאונות שנגרמות מאיזה שהיא בעיה טכנולוגית ברכב, אבל הטכנולוגיה כבר היום יכולה לפתור את טעויות האנוש, אין שום סיבה שכשכאן בירושלים יש רכב אוטונומי שנוסע, בתל אביב יש רכב אוטונומי שנוסע, שמדינת ישראל לא תקבע יעד שאפתני שעד 2030 מדינת ישראל תהפוך לאוטונומית.
בועז טופורובסקי: ברגע שיהיו רכבים אוטונומיים מחשב לא עושה טעויות אנוש.
עינב קאבלה: לא מדינת ישראל תהפוך לאוטונומית, אלא הרכבים.
עינב קאבלה: שלא נתחיל פה דיון –
בועז טופורובסקי: את רוצה לדבר על אוטונומיה?
בועז טופורובסקי: לא, אבל –
עינב קאבלה: לא, חסכתי לך פשוט פרשנות.
בועז טופורובסקי: את צודקת, הרכבים יהפכו לאוטונומיים.
בועז טופורובסקי: אם ידע פעם נשיא אמריקאי להגיד שעד סוף העשור נגיע לירח וכולם הסתכלו עליו כהזוי וזה קרה, אז אם עכשיו כבר יש רכבים שנוסעים זה לא הזוי.
בועז טופורובסקי: אני אגיד לכם אפילו, יש חברות עם רחפנים שמסיעים אנשים.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת שמדינת ישראל עם החלטה ומנהיגות אמיצה יכולה להביא לזה שאנחנו נהיה אוונגרד וכל העולם יבוא לכאן, ישמיש את הטכנולוגיות, אנחנו נפתח גם את הכלכלה ואנחנו נציל חיים.
בועז טופורובסקי: עכשיו אני ארד קצת רמה.
בועז טופורובסקי: גם ב-2017 הממשלה קיבלה החלטה על תוכנית לאומית לתחבורה חכמה, יש תקציבים, הם אפילו לא קוצצו, אבל היישום שלהם היה יישום חלקי מכל מיני סיבות שאני אשמח לדעת מה הן.
בועז טופורובסקי: מנכ"ל משרד התחבורה אמר שבשבוע שעבר הייתה אמורה להתכנס ועדה בתחום התחבורה האוטונומית, אני לא יודע אם היא התכנסה, תיכף נקבל על זה עדכון ונדע.
בועז טופורובסקי: אני רוצה להזכיר כל מיני החלטות שקרו.
בועז טופורובסקי: ב-2016 הוחלט שכל האוטובוסים והמשאיות משנת ייצור 2012 יהיו עם מערכות בטיחות של בקרת שמירת מרחק.
בועז טופורובסקי: עוד לא קיבלתי נתונים כמה אחוזים מהמשאיות והאוטובוסים במדינת ישראל נכון להיום מותקנים בהם מערכות בטיחות.
בועז טופורובסקי: ביקשנו, עוד לא קיבלנו.
בועז טופורובסקי: אשמח גם את זה לקבל.
בועז טופורובסקי: ב-2017 ניתנה הטבה באגרת רישוי לרכבים ישנים שיתקינו מערכות בקרת סטייה או התנגשות מקדימה, כמו מובילאיי.
בועז טופורובסקי: זה קרה בגלל שנוצר מצב שמי שעשיר מקבל רכב עם כל מערכות הבטיחות ומי שלא עשיר קונה רכב ואין לו את מערכות הבטיחות ואנחנו לא יכולים להשלים עם מצב שחיי אדם הם תלויים בכמה הכנסה יש לך.
בועז טופורובסקי: ב-2020 ההטבה הזאת בוטלה.
בועז טופורובסקי: אחרי שכמעט ב-80,000, ב-77,630, רכבים הותקנו מערכות בטיחות כאלה וההטבה ב-2020 הופסקה כליל.
בועז טופורובסקי: נכון להיום אם יש לי רכב שאין בו מערכת בקרה פסיבית, זה נקרא מערכת בטיחות פסיבית, אני רוצה להתקין את זה, אין לי שום עזרה או תמיכה מהמדינה ואז זה עולה הרבה מאוד כסף ולא מתקינים.
בועז טופורובסקי: ואני רוצה להתקדם עוד שלב קדימה.
בועז טופורובסקי: היום יש מערכת בטיחות אקטיבית.
בועז טופורובסקי: לנו, ברכבים החדשים שלנו, של חברי הכנסת, אם אנחנו לא שמים לב ורכב לידנו עוצר הרכב עוצר בעצמו.
בועז טופורובסקי: אם אנחנו רוצים לסטות מנתיב ולא שמים לב ההגה מתקן לנו את זה.
בועז טופורובסקי: אבל זה רק ברכבים מעל סכום מסוים, זאת אומרת מי שקונה היום רכב ב-60 70, 50 או 80,000 שקל רוב הסיכויים שאין לו את זה.
בועז טופורובסקי: אם מדינת ישראל תשלים עם זה זה אומר שהיא משלימה עם זה שמי שיש לו כסף חייו יינצלו, מי שאין לו כסף יכול להיות שחייו לא יינצלו בגלל הדבר הזה וזה דבר שמציל חיים.
בועז טופורובסקי: גם כאן מן הראוי שמדינת ישראל תחייב מערכת בקרה אקטיבית ותסבסד את זה, זה בערך 4,000 דולר לרכב, זה חייב לבוא מהיצרן ואין שום סיבה שלא תהיה חובה לזה, כמו הרבה מאוד תקנים, כמו שיש חובה לכרית אוויר אז יכול להיות חובה גם לסיפור הזה.
בועז טופורובסקי: אותו דבר נקודות מס רכישה, הן מוכיחות את עצמן, הן עוזרות.
בועז טופורובסקי: יש נקודות מס רכישה שמורידות את מס הרכישה על רכבים עם מערכות בקרה.
בועז טופורובסקי: אולי יש מקום להגדיל את זה ולשנות את זה ולהתאים את זה.
בועז טופורובסקי: היה התאמה ושינוי, אני חושב שיש מקום להגדיל את זה.
בועז טופורובסקי: הטכוגרף הדיגיטלי.
בועז טופורובסקי: עד היום עוד אין טכוגרף דיגיטלי ברכבים כבדים במדינת ישראל.
בועז טופורובסקי: הטכוגרף הזה אמור למנוע את זה שנהגים ייסעו כאשר הם נהגו כבר 12 שעות וימשיכו לנהוג.
בועז טופורובסקי: בשביל זה הוא קיים.
בועז טופורובסקי: הסיבות, תיכף יסבירו לכם, השורה התחתונה זה בירוקרטיה.
בועז טופורובסקי: אין שום סיבה שהיום זה לא קורה וזה הוחלט כבר מזמן, וגם זו דוגמה למערכת טכנולוגית שמצילה חיים ולא הוטמעה.
בועז טופורובסקי: עוד שתי מערכות ואני מסיים, אני יודע שיש עוד הרבה אנשים שרוצים לדבר.
בועז טופורובסקי: מערכת התרעה להיסח דעת.
בועז טופורובסקי: יש היום חברות, יש סטרטאפים, אני ביקרתי בחלקן, שעושות פיילוטים עם הצבא ועם עוד כל מיני גופים.
בועז טופורובסקי: אמרנו שרוב התאונות הן כתוצאה מהיסח הדעת, אומרים ש-20% בערך זה רק מהשימוש בטלפון נייד.
בועז טופורובסקי: מה זה יגרום?
בועז טופורובסקי: לי יש הצעת חוק שהיא לא נעימה לשמוע, אבל במקום שהמחוקק יבוא ויגיד שאם אתה נתפס מדבר בטלפון נחרים לך את הקו, או נסגור אותו ל-24 שעות.
בועז טופורובסקי: יש מערכות טכנולוגיות שקיימות ועובדות שיכולות לגרום לזה שכשאתה מתחיל לנסוע עם האוטו אתה לא תשחק בטלפון.
בועז טופורובסקי: רק צריך להטמיע את זה.
בועז טופורובסקי: ב-26 באוקטובר, מאוחר מדי, יצאה בקשה ממשרד התחבורה לקבל מידע, בואו נקדם את זה, חבל על כל יום שבו אנשים נפגעים כתוצאה מהיסח דעת.
בועז טופורובסקי: הדבר האחרון זה שכחת ילדים באוטו.
בועז טופורובסקי: בין 2010 ל-2030 היו 34 מקרי מוות של ילדים שנשכחו באוטו מתוך 899 מקרים.
בועז טופורובסקי: גם לכאן יש תקן כבר, התקן היה לא ישים, יש ניסיון לשנות אותו, יש קול קורא, אבל בינתיים הזמן עובר ועוד אין מערכות כאשר קיימות מערכות למניעת שכחת ילדים באוטו.
בועז טופורובסקי: דרך אגב, במדינות כמו איטליה יש חוק שמכריח את זה וקובע את זה.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת זה אפשרי, אין שום סיבה שזה לא יהיה בישראל.
בועז טופורובסקי: השורה התחתונה, הטכנולוגיה בנושא של התחבורה יכולה להציל חיים, היא מצילת חיים למי שרוכש אותה.
בועז טופורובסקי: מדינת ישראל, בגלל שחיי ילדינו הם יקרים וחיי כל האזרחים שלנו הם יקרים, לא משנה איפה ומי האנשים, צריכה לא רק לעודד, אלא להכריח שכל טכנולוגיה מצילת חיים תוטמע בכל רכב במדינת ישראל, ואני אפילו אגדיל ואגיד, לא משנה כמה זה עולה, יחד עם חזון של תחבורה אוטונומית שישנה את פני המציאות במדינת ישראל ובעולם.
עינב קאבלה: תודה רבה, דברים חשובים מאוד.
עינב קאבלה: אנחנו נפתח לאחר חברי הכנסת עם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, נמצאת איתנו גב' שרית עמרם כץ, מנהלת חטיבת המידע והמחקר שתציג לנו תמונת מצב ולאחר מכן נשמע גם תשובות לשאלות החשובות שנשמעו פה.
שרית עמרם כץ: בוקר טוב, תודה רבה לך, יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת עינב קאבלה, חברי הכנסת הנכבדים.
שרית עמרם כץ: אני שמחה להציג פה, אני חושב שזה אחד הנושאים החשובים ביותר שאפשר לקדם בעשור הקרוב במדינת ישראל במסגרת תוכנית 30-50, כמו שציינתם לפני כן.
שרית עמרם כץ: אני אפתח רק בתמונת מצב ונמשיך את הדיון אחר כך.
שרית עמרם כץ: (מצגת).
שרית עמרם כץ: אנחנו עומדים כיום בתמונת מצב של 355 הרוגים בשנת 2019 כאשר בשנת 2020 אנחנו עומדים כבר עכשיו על 263 הרוגים ואנחנו מדברים על שנת קורונה, זאת אומרת הציפייה הייתה שהסגרים לפחות יועילו בעניין הזה, לא כל כך, אני אדבר על זה בהמשך אם נגיע לזה.
שרית עמרם כץ: ביחס למיליארד ק"מ נסועה אנחנו עומדים על 5.6.
בועז טופורובסקי: זה נתוני 2019?
שרית עמרם כץ: 2019, כאשר אמרתי שאנחנו כרגע עומדים על 263 הרוגים ב-2020, חבר הכנסת טופורובסקי.
חמד עמאר: 264?
שרית עמרם כץ: נכון לאתמול.
שרית עמרם כץ: ביחס להשוואה בינלאומית אנחנו מסתכלים בדרך כלל על שלושה מדדים מקובלים בעולם שעליהם מסתכלים.
שרית עמרם כץ: האחד זה השוואה ביחס לאוכלוסייה, שתיים, זה השוואה ביחס לכלי רכב, שלוש, זה השוואה ביחס למיליארד ק"מ נסועה.
שרית עמרם כץ: ביחס לאוכלוסייה, כלומר הרוגים ל-100,000 איש אנחנו עומדים על 3.6, זה בהשוואה ל-5.1 של ממוצע מדינות ה-OECD שזה שם אותנו כרגע במקום שמיני מתוך 28.
בועז טופורובסקי: זה לפי נתונים 2018?
בועז טופורובסקי: 2018 הייתה שנה יוצאת דופן סטטיסטית.
שרית עמרם כץ: אלה נתונים של 2018, אלה הנתונים הכי עדכניים שיש לנו שאנחנו יכולים לעשות השוואה בינלאומית.
שרית עמרם כץ: מדינות אחרות עדיין לא מפרסמות את הנתונים של 2019.
שרית עמרם כץ: בשנה הבאה נפרסם את 2019, זה לא תלוי רק בנו.
בועז טופורובסקי: אוקיי, כאשר היעד של שר התחבורה היה שנגיע למקום בחמשת הראשונים, נכון?
שרית עמרם כץ: כן, נכון.
שרית עמרם כץ: מתחת לחמישה הרוגים למיליארד ק"מ נסועה.
שרית עמרם כץ: ביחס למדד סיכון שמדבר ביחס לכמות כלי הרכב, הנתון הוא 0.7 הרוגים על כל 10,000 כלי רכב בהשוואה ל-0.9 בממוצע OECD.
שרית עמרם כץ: זה שם אותנו במקום 17 מתוך 22, מקום פחות טוב לכל הדעות.
שרית עמרם כץ: וכאשר מסתכלים על מדד שהוא בדרך כלל המדד היותר בשימוש בעולם, זה המדד ביחס לנסועה, אנחנו עומדים על 5.2 הרוגים למיליארד ק"מ נסועה בהשוואה לממוצע של 5.7 של מדינות ה-OECD וזה שם אותנו במקום ה-13 מתוך 20 מדינות שבהן היו לנו נתונים ברגע הפרסום.
שרית עמרם כץ: אנחנו אתמול פרסמנו את ספר מגמות תאונות דרכים, בספר הזה יש מעל 200 ניתוחים ותרשימים וגרפים שמפרטים עוד ועוד ועוד נתונים השוואתיים ונתונים ייחודיים למדינת ישראל.
שרית עמרם כץ: הכול נמצא באתר, אנחנו מזמינים את כולם להיכנס ולהשתמש בתרשימים ובניתוחים הרלוונטיים.
שרית עמרם כץ: הגרף הזה הוא מאוד מעניין כי הוא מספר הרבה סיפורים.
שרית עמרם כץ: אם אנחנו לוקחים את כל ההרוגים והפצועים קשה לפי משתמש דרך משנת 2019 אנחנו רואים שכמעט 60% מההרוגים והפצועים קשה הם משתמשי הדרך הפגיעים, כלומר הולכי הרגל, רוכבי האופנועים, כלי הרכב הזעירים, הכוונה לאופניים חשמליים, קורקינטים, אופניים רגילים, כמעט 60% מהנפגעים, מהפצועים קשה והרוגים, זה אלה, אלה האנשים.
שרית עמרם כץ: לפני כן דיברתם על מערכות טכנולוגיות לרכב, שזה חשוב וצריך לקדם, אז שני דברים יש לי לומר על זה, דבר ראשון, חשוב לקדם, אבל עכשיו צריך לקדם את המערכות הטכנולוגיות שמגנות מהרכבים כלפי אותם משתמשי דרך פגיעים, כלפי הולכי הרגל, כלפי רוכבי האופניים והכלים הזעירים.
חמד עמאר: אבל אם אתה שם מערכת שבולמת אותך באופן אוטומטי זה מונע ממך לפגוע באותו הולך רגל.
שרית עמרם כץ: חבר הכנסת עמאר, אמרת נכון, אני מסכימה איתך, אבל אני אומרת שאנחנו צריכים עכשיו לחשוב, כמו המערכת שציינת עכשיו, אבל אותה מערכת שתזהה לא רק רכב שעוצר מלפנים, אלא גם הולך רגל שמתפרץ מהצד, זו כבר מערכת אחרת, עם יכולות אחרות, עם הגדרות אחרות של המערכת.
שרית עמרם כץ: אלה לא אותן מערכות, למרות שזה נראה דומה.
שרית עמרם כץ: מערכת שצריכה לבלום ולזהות הולך רגל שבא מהצד, או רוכב אופניים שיש לו חתימה נמוכה, הזיהוי שלו יותר קשה, או קורקינט קל וחומר.
עינב קאבלה: אני מבינה מדברייך שיש מערכות כאלה.
חמד עמאר: יש מערכות כאלה.
חמד עמאר: הרכבים החדשים הם עם מערכות כאלה, גם אם מתפרץ מישהו לכביש, זה מזהה מאוד.
חמד עמאר: אני מכיר את הדברים האלה, אני נוסע עם רכב כזה.
שרית עמרם כץ: יש, אני לא אומרת שאין, אבל כרגע צריך לדאוג לרגולציה שלהם, לבדוק אותם, לבחון אותם, לראות שהם לא מייצרים יותר בעיות בטיחות וברגע שהם עוברים את המבחנים הנכונים צריך לשלב אותם, בוודאי ובוודאי.
חמד עמאר: עצם העובדה שהם נמצאים ברכבים כאן בישראל אז הם כבר נבדקו מכל הבחינות.
עינב קאבלה: מי יידע להסביר איפה זה עומד, את או משרד התחבורה?
שרית עמרם כץ: משרד התחבורה, זה התפקיד שלו.
עינב קאבלה: בסדר, אנחנו נשאל אותם עוד מעט, חבר הכנסת חמד עמאר.
שרית עמרם כץ: שימו לב לכלי הרכב הזעירים שבשנת 2019 הייתה קפיצה עצומה, כמעט פי שלושה, בפצועים והרוגים קשה במעורבות רוכבי קורקינטים, כשבשנת 2019 זה עמד על 131.
שרית עמרם כץ: אופנועים.
שרית עמרם כץ: אם אפשר לעבר לשקף הבא, בבקשה.
שרית עמרם כץ: השקף הזה מראה את שיעור מעורבות כלי הרכב בתאונות דרכים קשות וקטלניות למיליארד ק"מ נסועה.
שרית עמרם כץ: אנחנו רואים, למשל, שרכב פרטי בשנת 2019 היה מעורב ב-42 תאונות דרכים קשות וקטלניות בהשוואה לאופנועים, שהיו מעורבים ב-645 תאונות קשות וקטלניות, פי 15, רבותיי, לא פחות ולא יותר.
שרית עמרם כץ: פי 15 זה הסיכון של מעורבות של אופנועים בתאונות קשות וקטלניות במדינת ישראל.
שרית עמרם כץ: שימו לב גם לנתון אחר שהוא חשוב בהקשר של השקף הקודם, זה אוטובוסים.
שרית עמרם כץ: תחבורה ציבורית זה דבר שהוא בטוח יחסית, אנחנו צריכים לקדם אותה וצריכים לעודד תחבורה ציבורית בישראל, עדיין נסיעה באוטובוסים, או בעיקר בעיקר ביחס להולכי רגל מחוץ לאוטובוסים, יש שם היפגעות וצריך לדאוג שהם יהיו יותר בטוחים, שהאוטובוסים והנסיעה באוטובוסים תהיה יותר בטוחה.
שרית עמרם כץ: זה לא אומר שאנחנו לא מעודדים תחבורה ציבורית, צריך לעודד תחבורה ציבורית, אבל צריך גם לדאוג באותה נשימה שאותם כלים יהיו יותר בטוחים להולכי הרגל ולנוסעי הרכב בתוכם.
חמד עמאר: אנחנו רואים גם השנה שיש עלייה בהרוגים באופנועים.
שרית עמרם כץ: האופנועים זה פי 15 היום משנת 2015.
שרית עמרם כץ: בעשור האחרון אנחנו רואים עלייה בכל העשור בהיפגעות של אופנועים.
שרית עמרם כץ: דרך אגב הסיכון הגבוה הוא דווקא באופנועים הכבדים יותר, כלומר אם אנחנו מסתכלים על התאונות שלהם ביחס לנסועת אופנועים ואנחנו רואים את העלייה, אחת המגמות המדאיגות זה שאנחנו רואים שיש עלייה ברכש של הכלים הכבדים, של האופנועים הכבדים, כלומר האוכלוסייה במדינת ישראל קונים יותר אופנועים כבדים שאנחנו יודעים שהם מעורבים ביותר תאונות דרכים קטלניות וקשות.
שרית עמרם כץ: השקף הזה מראה סיפור אחר, סיפור שמדבר על ההבדלים בין הדרך הבין עירונית לבין הדרך העירונית.
שרית עמרם כץ: אנחנו רואים שבאוברול רוב התאונות הקשות והקטלניות מתבצעות בשטח העירוני.
שרית עמרם כץ: אם מסתכלים רק על הקטלניות, שזה הצבע האדום, אנחנו רואים שרוב התאונות הקטלניות מבוצעות בדרך הבין עירונית.
שרית עמרם כץ: הסיבה זו המהירות, חד משמעית.
שרית עמרם כץ: מהירות גבוהה מייצרת תאונות קשות וקטלניות.
שרית עמרם כץ: אבל אם אנחנו מסתכלים על רוב התאונות הקטלניות והקשות אנחנו רואים שזה בסדר גודל אחר ונמצא בשטח העירוני ולכן אנחנו מקדמים, חלק מתוכנית 30-50 וביחד עם משרד התחבורה, את תוכנית עיר בטוחה שבה אנחנו מסתכלים מערכתית איך אפשר לקדם את הערים להיות בטוחות יותר למשתמשי הדרך הפגיעים, להולכי הרגל, לכלים הזעירים ו - - -
בועז טופורובסקי: יהיו שם אלמנטים טכנולוגיים?
בועז טופורובסקי: אני מנסה למקד את זה לנושא של הדיון.
בועז טופורובסקי: אני יודע שיש הרבה אלמנטים של איפה מעבר חציה, מעגלי תנועה, השאלה אם יש שם אלמנטים כאלה.
שרית עמרם כץ: אני אגיע לזה, תודה על השאלה.
שרית עמרם כץ: השקף הבא, אני רוצה להתמקד על החברה הערבית.
שרית עמרם כץ: החברה הערבית, לצערנו, עדיין נמצאים בייצוג יתר בהיפגעות ביחס לשיעורם באוכלוסייה, הם מהווים כ-21% ובשנת 2019 הם היוו כ-27% משיעור ההרוגים והפצועים קשה במדינת ישראל.
שרית עמרם כץ: יש עוד הרבה מאוד ניתוחים שמסבירים ומתמקדים ומראים היכן צריך למקד את הטיפול, אם זה בילדים הולכי רגל בחברה הערבית ואם זה בנהגים צעירים בחברה הערבית ואם זה בגברים בחברה הערבית, אבל אני לא רוצה לפתוח את זה כרגע כי זה לא מוקד הדיון.
שרית עמרם כץ: הקורונה.
שרית עמרם כץ: הנחתי שזה יהיה מעניין, שקף אחד, רק כדי לסבר את האוזן.
שרית עמרם כץ: יש כאן נתונים בהשוואה בין 2015 ל-2019 כאשר לקחנו את הסגר הראשון ושמנו נתונים, ניתחנו את התקופה המקבילה בכל שנה, תקופת הסגר הראשון, אנחנו רואים שביחס לנסועה, כאשר בסגר הראשון באומדן שעשינו ירדנו ב-60% בנסועה, כמות ההרוגים והפצועים קשה ביחס לנסועה הוא יותר גבוה מתקופות מקבילות בחמש שנים קודמות.
שרית עמרם כץ: שימו לב לנתון הנוראי הזה.
בועז טופורובסקי: למה את חושבת?
שרית עמרם כץ: תחשבו, הרי הכבישים חצי ריקים ולפי סוג התאונות אנחנו רואים שיש שם התנהגויות סיכון של מהירות גבוהה, של השתוללות.
חמד עמאר: התאונות היו בתחום העירוני?
שרית עמרם כץ: גם וגם, אין הבדל.
עינב קאבלה: את אומרת שהייתה עלייה?
שרית עמרם כץ: יש עלייה.
חמד עמאר: עלייה יחסית לתנועה, יחסית למספר הקילומטרים שנסעו הרכבים יש עלייה.
שרית עמרם כץ: כן, ביחס לנסועה.
שרית עמרם כץ: כלומר הנסועה ירדה יותר מאשר כמות ההרוגים והפצועים קשה.
שרית עמרם כץ: בתאונות הקלות דווקא יש ירידה, אבל לא בהרוגים ולא בפצועים קשה, מה שמעיד על התנהגויות סיכון, של מהירות, של רכיבת אופנועים, קצת השתוללות, של נהיגת צעירים, נהגים צעירים היו מעורבים יותר.
שרית עמרם כץ: דרך אגב, אנחנו לא בודדים בעולם בעניין הזה, בדקנו את זה, ראינו שיש עוד מדינות שיש להם התנהגויות דומות, בני אדם הם בני אדם.
עינב קאבלה: את כל הזהירות השקיעו בלשים מסכה ובסוף נסעו מהר בכביש.
שרית עמרם כץ: ממש ככה.
עינב קאבלה: עצוב.
שרית עמרם כץ: כיווני פעולה של שנת 2021, אני עוברת על זה מהר.
שרית עמרם כץ: תוכנית 30-50 זה דבר הכי חשוב למדינת ישראל, צריך לקדם אותה, צריך לשים שם תכנים הולמים, צריך לשים שם תכנים שהם רלוונטיים וכמו שאמר כאן חבר הכנסת טופורובסקי, להתקדם לקראת מה אנחנו הולכים, אם זה רכב אוטונומי שהוא ציין, אבל עוד כיוונים אחרים, זה לא רק בהקשר הזה, אני אדבר על זה קצת בהמשך.
שרית עמרם כץ: עיר בטוחה.
שרית עמרם כץ: ציינתי את זה, אנחנו חייבים להסתכל איך אנחנו מגנים על משתמשי הדרך הפגיעים.
שרית עמרם כץ: גם אם הולך רגל חוצה את הדרך באופן לא זהיר עדיין האחריות שלנו זה להגן עליו, לייצר מערכת שמגנה עליו, אם זה באמצעות המערכות הטכנולוגיות, אם זה באמצעות משך הרמזור, הארכת משך החצייה להולכי רגל ותיקים, קשישים, או בני 65 ומעלה או ילדים וכן הלאה וכן הלאה.
שרית עמרם כץ: וכמובן שבילי אופניים נפרדים.
שרית עמרם כץ: חבר'ה, הכלים האלה הם איתנו, הם צריכים להישאר איתנו, עם העומס והגודש בכבישים אין דרך אחרת שהכלים האלה לא יישארו איתנו, אבל צריך להם לדאוג לתשתית אחרת.
שרית עמרם כץ: משרד התחבורה מקדם תוכנית של שבילי אופניים בערים ואני קוראת לראשי הרשויות לאמץ ולעשות את זה ופשוט לעבוד בזה.
עינב קאבלה: אמרת שתתייחסי לטכנולוגיות בהיבט של - - -
שרית עמרם כץ: אני מתקדמת.
שרית עמרם כץ: אנחנו גם מדברים על החברה הערבית ועל אופנועים ביחס להכשרות וקידום של התנהגות של מניעת סיכון בקרב אופנוענים וכמובן תשתיות רלוונטיות.
שרית עמרם כץ: אני רוצה להמשיך לשקף האחרון.
שרית עמרם כץ: אני לא מתכוונת להיכנס לכל הסוגים שיש כאן, שמתי כאן דוגמאות וסוגים מטכנולוגיות שיכולות לקדם בטיחות בדרכים במדינת ישראל ובכלל ולקחנו את זה מתוך ידע שאספנו מהעולם, אבל שתי נקודות.
שרית עמרם כץ: נקודה אחת, טכנולוגיות משפרות בטיחות הן לא רק ברכבים, טכנולוגיות משפרות בטיחות יכולות להיות בתשתיות, בטכנולוגיות שמדברות עם הנהג או עם הולך הרגל, או אם זה באמצעות טכנולוגיות שמעורבות ברכב, אבל גם באמצעות טכנולוגיות שנמצאות בטלפון והוא יכול אחר כך לנתח את הנהיגה שלו, למשל.
שרית עמרם כץ: הטכנולוגיות קיימות גם בתחום הדאטה, בתחום הנתונים.
שרית עמרם כץ: כלומר כל הנתונים שנאספים מהתשתיות, מהרכבים, מהאפליקציות השונות חייבות להיאסף ולהיות מנותחות על מנת להשתמש בהן כדי לייצר ניתוחי עומק משמעותיים יותר למיגור תאונות הדרכים, ניתוחים כאלה שמאפשרים לנו חיזוי של תאונות על מנת שנוכל להילחם בצורה יותר אפקטיבית ובצורה יותר מותאמת אל מול המשאבים שיש לנו.
שרית עמרם כץ: אז הטכנולוגיות מעורבות בכל החתכים שציינתי בנוסף למה שצוין כאן על ידי חברי הכנסת, ובצדק, לפני כן.
שרית עמרם כץ: אני אומרת עוד הערה אחת חשובה.
שרית עמרם כץ: מערכות טכנולוגיות מצד אחד הן מאוד קוסמות, הן נראות מאוד מבטיחות, יש בהן פוטנציאל עצום, אבל הן לא יכולות לבוא בלי בדיקה ובחינה שהן לא עושות רע יותר, כי כבר הוצגו בפנינו כל מיני טכנולוגיות שהיה ברור שאם הן תשולבנה ברכב או לא משנה מה הן ייצרו יותר תאונות בגלל בעיות אחרות שהן מייצרות.
שרית עמרם כץ: אז צריך לבדוק אותן.
שרית עמרם כץ: דבר שני, טכנולוגיות יכולות להיראות נהדר על המדף, הן יכולות להיראות נהדר במעבדה, אבל ברגע שהן משולבות ברכב או בתשתית וכו', באינטראקציה עם ההתנהגות האנושית הן יכולות לעשות לא טוב, או פחות טוב.
שרית עמרם כץ: לכן גם את זה צריך לבדוק.
שרית עמרם כץ: טכנולוגיות תמיד צריכות להיבדק באינטראקציה עם ההתנהגות האנושית.
חמד עמאר: אבל היום כל מה שאת אומרת אני חושב שהוא מיותר, למה?