GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי אברהם: הכרטיס הקטן הזה זה דף נייר מודפס עם QR code, כמו שאמרתי לא צריך שום דבר מעבר לכך ובעצם אנחנו יכולים לסיים את התחקיר האפידמיולוגי מבוסס על הדף הקטן הזה שאנשים עושים.
יוסי אברהם: בשקף האחרון רואים דוגמה של חקירה אפידמיולוגית, רק כדי להסביר, אנחנו אפילו נדהמנו מהתוצאות שהיו כשהרצנו בדיקה.
יוסי אברהם: אתם יכולים לראות כמה נזק אדם אחד יכול לעשות כשהוא נמצא במשך יום שלם שהוא מסתובב עם כמות האנשים.
יוסי אברהם: הצבע הכחול זה אותם שערים בהם הוא נכנס, קניון, מכון כושר, ישיבה וכולי, וכמות האנשים שהוא הספיק להדביק ברבע שעה.
יוסי אברהם: יש כאלה אפילו כמו הכתום לידו שאתם רואים שני אנשים ביחד שביקרו בשני מקומות.
יוסי אברהם: הנזק הזה הוא גדול.
יוסי אברהם: אין שום סיכוי לאדם שלא מכיר את האנשים מסביבו לשחזר מי היה באותו תא שטח, אבל הווירוס כן עובר בין האנשים וכן מדביק.
יוסי אברהם: המערכת שלנו יכולה לייתר לחלוטין את כל אלפי האנשים שאנחנו זורקים פנימה לתוך אותו תחקיר אפידמיולוגי, ולסיים את זה במהירות.
יוסי אברהם: הטכנולוגיה מוכנה, אנחנו ממש מקווים שמקבלי ההחלטות יקבלו את ההחלטה הנכונה כי זה בעצם הפתרון הנכון לסגור את השרשרת.
עינב קאבלה: תודה יוסי.
אנדרי קוז'ינוב: שאלת הבהרה, עד כמה שאני מבין זה דורש סריקה של QR code בכל כניסה לכל מרחב ציבורי כשה- QR codeעצמו כולל המון המון מידע.
אנדרי קוז'ינוב: ואז עולה השאלה באמת של פרטיות שיוסי התייחס אליה, אבל הצ'יפ עצמו זה בעצם תעודת זהות אלקטרונית.
עינב קאבלה: שאגב אם אתה לא הולך עם זה, לא עשית כלום.
עינב קאבלה: זה תלוי ברצונו הטוב - --
אנדרי קוז'ינוב: לא, אתה לא תוכל להכנס עד כמה שאני מבין.
יוסי אברהם: לא תוכל להכנס בלי זה.
יוסי אברהם: נכון.
יוסי אברהם: זה מה שנקרא הוראת שעה שצריך לתת, אתה רוצה להכנס לקניון אתה חייב להציג את התעודה הזאת בין אם באפליקציה שלך אם יש לך טלפון ובין אם הדפסת אותה, כמו תעודת זהות שאתה חייב לעשות.
יוסי אברהם: האפליקציה שסורקת, כל שומר בכניסה לקניון שיש לו היום את המדחום שלא ממש תורם, יכול להתקין אפליקציה מהחנות של אפל או גוגל, להתקין אותה ומאותו רגע הוא בעצם סורק ורק לו יש את האפשרות לקבל את הפרטים המאוד בסיסיים, כי אנחנו מגנים מאוד על פרטיות, הנושא נבדק מספר פעמים שונים, כולל במשרד הבריאות.
אנדרי קוז'ינוב: עדיין, אולי זה שווה בדיקה.
עינב קאבלה: תודה רבה מר אברהם.
עינב קאבלה: נעבור לד"ר אורן הרשקוביץ מנכ"ל אנלייבקס.
אורן הרשקוביץ: אנמי מנכ"ל חברת אנלייבקס, חברה שקצת הייתה לאחרונה בכותרות אחרי שטיפלנו באופן מוצלח בחמישה חולי קוביד-19 במצב קשה וקריטי.
אורן הרשקוביץ: קודם כל תודה רבה לחברי הוועדה על האפשרות להציג את החברה ואת מה שאנחנו עושים.
אורן הרשקוביץ: כיוון שהזמן קצר אני אעלה שקף קצר.
אורן הרשקוביץ: החברה היא חברה ציבורית שנסחרת בנאסד"ק ובבורסה בתל אביב, החברה הוקמה על ידי פרופ' מבורך מהדסה עין כרם, קיימת מספר שנים ובשנים האחרונות בתאוצה רבה מפתחת תרופות חדשניות שהן אימונו-מודולטוריות, שמטרתן לאזן את התגובה החיסונית לטיפול תאי במחלות שהן מסכנות חיים, חמורות, מורכבות ואין להן היום טיפול רפואי יעיל.
אורן הרשקוביץ: החברה יושבת בפארק המדע בנס ציונה, מונה 45 עובדים מסורים, עם יכולות פיתוח תרופות שמכסות את כל המערך שקשור לפיתוח תרופה, בין היתר גם מתקן ייצור קטן לתמוך בניסויים הקליניים שאותם אנחנו מקדמים בתקופה האחרונה ביתר שאת.
אורן הרשקוביץ: מה למעשה אנחנו עושים?
אורן הרשקוביץ: מה הרעיון?
אורן הרשקוביץ: אנחנו כמו שאמרתי באים לטפל במחלות שבהן התגובה החיסונית יוצאת משליטה.
אורן הרשקוביץ: הדבר נכון למחלות כמו אלח דם, ספסיס, וגם מה שקורה בקוביד-19, שנדבר על זה בקצרה בעוד חצי דקה.
אורן הרשקוביץ: הרבה תרופות ניסו לטפל במה שקוראים הסערה הציטוקינית, אותה תוצאה של התגובה החיסונית המוגזמת שהיום כבר הרבה אנשים מכירים את המושג הזה, סערה ציטוקינית, וניסינו לטפל בה באופן חד ממדי, זאת אומרת להוריד ציטוקין או גורם שמדליק את התגובה החיסונית, גורם כזה או אחר.
אורן הרשקוביץ: אנחנו באים בגישה הרבה יותר רחבה שאומרת שאם יש לי צבא שלם להוריד חטיבה ספציפית זה לא מספיק, אני צריך ללכת למי שמבקר את כל התהליך הזה ולחנך אותו מחדש איך להרגיע את התגובה החיסונית.
אורן הרשקוביץ: איך אנחנו עושים את זה?
אורן הרשקוביץ: למעשה יש לנו פה מצב של סערה ציטוקינית והמערכת החיסונית מאוד מאוד מורכבת, מרוגשת ויוצאת למעשה מאיזון, במטרה לנטרל את החיידק או הנגיף, התרופה שלנו שנקראת אלוצטרה היא תרופה של תאים שאנחנו משרים בהם מוות מתוכנן במצב מאוד מסוים, התאים האלה, אנחנו מזריקים אותם לחולים שנמצאים במצב של תגובה חיסונית מאוד מרוגשת, אותם תאים במצב מוות מתוכנן מגיעים לתוך החולה, לתאים מאוד ספציפיים בחולה שנקראים מקרופגים, נבלעים על ידי המקרופגים, הודות לתהליך הזה למעשה המקרופגים עצמם הופכים להיות מתאים שמאוד מאקטבים את התגובה החיסונית לתאים שמרגיעים את התגובה החיסונית חזרה למצב הנורמלי שלה.
אורן הרשקוביץ: כתוצאה מהתהליך הזה, ואנחנו נותנים כמות מאוד גדולה של תאים, בסופו של דבר הסערה הציטוקינית נרגעת, התגובה החיסונית נרגעת ומערכת החיסון חוזרת לנורמה.
אורן הרשקוביץ: הדבר הזה מאוד חשוב במחלות כמו ספסיס ו- 19-COVID ולמעשה אנחנו במקור פיתחנו ומפתחים עדיין את התרופה למצב של ספסיס, שזה מחלה שיש לה הרבה מהמשותף למה שרואים ב-19-COVID בחולים שנמצאים במצב קשה וקריטי, וטיפלנו עד היום במסגרת העניין הזה בעשרה חולי ספסיס שכתוצאה מהטיפול, המתן של האלוצטרה, כל עשרת החולים התאוששו באופן מלא מהמצב הספטי שלהם, אף אחד מהם לא נפטר למרות שבקבוצת הביקורת היה 27% תמותה.
אורן הרשקוביץ: ראינו – וזה אולי הדבר הכי חשוב – פרופיל בטיחות טוב עם מעט מאוד תופעות לוואי וקלות יחסית, והצלחנו להראות שאנחנו מסוגלים בחולים האלה להרגיע את הסערה הציטוקינית וכלל החולים חזרו או לנורמה או לקראת הנורמה בסוף הניסוי.
אורן הרשקוביץ: עם התוצאות המעודדות האלה, ברגע שפרצה המגפה החלטנו שאנחנו גם, בגלל מה שמשותף וקורה ב-19-COVID, החלטנו שאנחנו גם רוצים לבדוק את היעילות והבטיחות של התרופה שלנו אלוצטרה בחולי 19-COVID, אז במילה אחת אני רוצה להגיד על 19-COVID, המחלה מחולקת בשלושה שלבים, נתמקד בשלב שבו למעשה יש עקה חימצונית כבר, בעיות רספירטוריות, בשלבים היותר מוקדמים שלה החולים הם חולים בינוניים וקשים, בשלבים האלה באמת התרופות האנטי ויראליות כמו הרמידסיביר ותרופות אחרות שמפותחות כיום, עובדות ביעילות כזו או אחרת אבל במנגנון של ניטרול הווירוס.
אורן הרשקוביץ: אנחנו מדברים על מצבים שהחולים מתפתחים כבר למצב קשה ואפילו קריטי שבו המעורבות של התגובה החיסונית משחק תפקיד הרבה יותר משמעותי והיא זו שגורמת את הנזק ולכן בשלב הזה מה שצריך לטפל זה בהרגעה של התגובה החיסונית לפני ההידרדרות ופגיעה באברים באופן בלתי הפיך.
אורן הרשקוביץ: פה אנחנו נכנסים עם התרופה שלנו - - -
עינב קאבלה: אורן, זה גם רלוונטי – שמעתי בתקשורת על ילדים ונוער שמגיעים למצבים של התעוררות של מערכת החיסון והבעיות שזה גורם לאיברים שונים בגוף.
עינב קאבלה: זה בין היתר נועד לפתור את זה, אם אני מבינה?
אורן הרשקוביץ: בין היתר זה גם יכול לפתור את זה, מה שאת מדברת עליו - - - שיש אותו בילדים ועכשיו יש גם דיווחים על מבוגרים, בהחלט תגובה שבה יש השתוללות של המערכת האימונית, למעשה תגובה דלקתית בלתי מוסברת, והדבר הזה, אנחנו שוקלים גם, בשיתוף פעולה עם חוקרים, נמצאים בתהליך של אולי לטפל גם בסינדרום הזה.
אורן הרשקוביץ: אז כן, זה רלוונטי.
אורן הרשקוביץ: לשאלתך.
עינב קאבלה: במה זה שונה מתרופות אחרות לדיכוי חיסוני שקיימות לתופעות דומות?
אורן הרשקוביץ: זה שונה מה שדיברתי עליו בהתחלה, שהתרופות שנוסו היום במצב של סערה ציטוקינית, כמו האנטי - - - התרופות שמנסות לטפל בציטוקין אחד כזה או אחר.
אורן הרשקוביץ: יש במצבים מורכבים והטרוגניים כמו בספסיס או 19-COVID, ההטרוגניות הרבה יותר משמעותית מציטוקין כזה או אחר, שתי ניסיונות של פאזה 3 של - - - לדוגמה כבר נכשלו ב- 19-COVID ועשרות מחקרים בספסיס נכשלו עם ניסיון שהוא חד ממדי.
אורן הרשקוביץ: אנחנו באים לאותם תאים שאחראיים על איזה ציטוקינים מופרשים שמתווכים את התגובה החיסונית ולהם עושים רי-אדיוקיישן למעשה.
אורן הרשקוביץ: מובילים אותם שיחזירו את המערכת החיסונית למצב נורמלי.
אורן הרשקוביץ: אנחנו למעשה רוכבים על מנגנון ביולוגי טבעי, לכן הדבר הזה הוא ההבדל, כמו שאמרתי, בין ללכת לחטיבה בודדת לבין ללכת למטה הכללי ולהסביר למטה הכללי איך הוא מנצח את החזרה על כל התגובה החיסונית כדי להחזיר אותה לנורמה.
אורן הרשקוביץ: זה שונה מאוד בתפיסה ולכן אנחנו מאמינים, ואנחנו היחידים שיודעים לטפל במקרופגים האלה, בתרופה שיכולה לגרום באמת לתיקון התגובה החיסונית ולהמנעות ההידרדרות של אותם חולים ושיפור שלהם.
עינב קאבלה: מילה אחרונה.
עינב קאבלה: אנחנו חייבים לסיים.
אורן הרשקוביץ: מילה אחרונה.
אורן הרשקוביץ: בהקשר הזה כבר טיפלנו בחמישה חולי 19-COVID קשים וקריטיים.
אורן הרשקוביץ: זה אמנם ניסוי proof of concept, אבל אותם חולים השתחררו בין חמישה לשמונה ימים אחרי קבלת התרופה מבית חולים במצב - - - 28 במצב בריא לחלוטין, היו שליליים לווירוס ואנחנו עכשיו מרחיבים את הניסוי לעוד 24 חולים קשים וקריטיים וחלק מהדבר הזה נעשה בדיאלוג גם עם משרד הבריאות, גם עם יואב קיש, אבל אני חושב שעוד תמיכה של גופים רגולטוריים וממשלתיים בפרויקט הזה תהיה חשובה ותאפשר לקדם אותו בצורה הרבה יותר מהירה מאשר מה שאנחנו יכולים לעשות כחברה קטנה עם 45 עובדים.
אורן הרשקוביץ: תודה רבה.
עינב קאבלה: נעבור לגיא אהרונסון מחברת סייט.
עינב קאבלה: יש לכם טכנולוגיה לביצוע בדיקות דם אם אני מבינה.
גיא אהרונסון: חברת סייט דיאגנוסטיקה.
גיא אהרונסון: תודה רבה.
גיא אהרונסון: נכון.
גיא אהרונסון: לביצוע ספירת דם בקהילה באופן ספציפי.
גיא אהרונסון: אני אציג בכמה מילים את החברה שלנו ומה שאנחנו עושים ובאמת בהקשר לקורונה ולמצב הנוכחי.
גיא אהרונסון: אז באמת חברת סייט היא חברה ישראלית, מובלת על ידי יוצאי חברת מובילאיי, אני מתחבר למה שאמר ח"כ ברקת אפרופו פרופ' שעשוע.
גיא אהרונסון: אנחנו השלמנו פיתוח של מכשיר חדשני לביצוע ספירת דם בקהילה.
גיא אהרונסון: המכשיר מיוצר כאן בישראל, מכשיר קטן מאוד פשוט לתפעול ולא דורש הכשרה מיוחדת, הוא מספק תוך כמה דקות תוצאות שהן אקוויוולנטיות לתוצאות של מכשירים מעבדתיים לביצוע ספירת דם.
גיא אהרונסון: הייחודיות של הטכנולוגיה שהיא עושה שימוש גם בבינה מלאכותית, בניתוח תמונות של האדם שאנחנו מצלמים, והשימוש שלו כאמור הוא לשימוש בקהילה ופה אני מתחבר לדברים שנאמרו קודם על הצורך בניהול השגרה ומתוך הבנה שהקורונה הולכת להישאר איתנו כנראה לזמן ארוך ועל הצורך להגן בין היתר על אוכלוסיות בסיכון ועל הצורך לזהות מוקדם ומהר נדבקים חדשים וכולי, ולספירת הדם יש משמעות רבה בהקשר הזה.
גיא אהרונסון: ספירת דם היא הבדיקה הנפוצה ביותר שמבוצעת בישראל ובעולם והיא חלק מרכזי מתהליך של אבחון של כל מחלת חום, בין היתר גם של קורונה.
גיא אהרונסון: הבדיקה גם משמשת כחלק מפרוטוקול של מעקב אחרי חולה קורונה ומאפשרת לזהות מוקדם באמת סימנים להידרדרות במצבם של חולי קורונה, אפרופו הסערות הציטוקניות שהוזכרו לפני רגע.
גיא אהרונסון: הסיפור של משבר הקורונה חידד מאוד את הצורך בביזור של בדיקות המעבדה ואת היתרונות של ביצוע בדיקות מעבדה מחוץ למעבדה המרכזית ובקהילה.
גיא אהרונסון: אני אתן דוגמה אחת, אם מדברים על אוכלוסיות בסיכון, אם למשל היה ניתן להציב מכשירי ספירת דם בבתי אבות, מרכזי טיפת חלב, במחלקות בידוד של קורונה, אפילו בתוך בתי החולים, הדבר יאפשר גם להקטין את הסיכון של חשיפה של אוכלוסיות בסיכון וגם לזהות מהר יותר מקומות שבהם יש הדבקה ואם יש החמרה במצבם של נדבקים.
גיא אהרונסון: החברה שלנו, מעבר לכך שיש לנו את המכשיר הזה שתיכף אגיד כמה מילים על הסטטוס שלו בשאר העולם, אנחנו גם מובילים במקביל מחקרים יחד עם שערי צדק ועם בית חולים שיבא, שמתמקדים בניתוח שינויים מורפולוגיים שאפשר לזהות בתאי הדם בקרב חולי קורונה והשימוש באמצעים של בינה מלאכותית כדי לזהות את המצבים האלה של ההידרדרות שהזכרתי.
גיא אהרונסון: מעבר לכך, המכשיר שלנו שאקדים ואומר, בישראל אנחנו לא יכולים להציב אותו בסמוך לנקודת הטיפול מחוץ למעבדות, יש לו אישור FDA, ויש אישור - - -כלומר אנחנו יכולים לשווקו באירופה, אבל דווקא בישראל, והדברים נאמרו גם קודם, יש מחסום רגולטורי שלא מאפשר את ההצבה של המכשירים האלה מחוץ למעבדה המרכזית.
גיא אהרונסון: יש לנו אישור של המה"ר, אישור של משרד הבריאות אבל הוא מגביל את השימוש רק במעבדות רפואיות ששם יתרונות של מכשירים מהסוג שלנו, ואנחנו לא המכשיר היחיד, באמת יכולים לבוא לידי ביטוי.
גיא אהרונסון: בכל מיני מדינות בעולם, מדינות מרכזיות מובילות, ארצות הברית, באירופה, קידמו מהלכים שמאפשרים להכניס טכנולוגיות חדשניות בשוק, גם אם כרגע הרגולציה לא מאפשרת אותה תוך מתן אישורים זמניים ובלי שום פשרות על איכות ובוודאי לא פשרות על ביצועים שכאמור הביצועים שלנו נבדקו ואושרו על ידי ה-FDA כטובים לא פחות ממכשירי מעבדה הכי מתקדמים שיש.
גיא אהרונסון: אותם אישורים נקראים emergency use authorizations וזו המטרה שלנו פה בדברים שלנו פה בין היתר, לקרוא ליו"ר הוועדה ולחברי הוועדה ולכנסת לפעול לאפשר באמת את הכניסה של טכנולוגיות חדשות ומוכחות ולשנות את הנהלים הקיימים במשרד הבריאות היום שבעצם מונעים את זה ויוצרים את המצב האבסורדי שבו באמת חברה ישראלית שמייצרת בישראל, פיתחה טכנולוגיה מוכחת שנמכרת בארצות הברית, באוסטרליה, בברזיל, באירופה ובישראל לא, ובפרט בסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היום עם הקורונה, היא יכולה לעשות שינוי גדול ומאוד מאוד לקדם את מה שאנחנו קוראים לו ניהול שגרת הקורונה ולא רק את הטיפול המיידי ב- - -
יזהר שי: גיא, אתה בקשר עם משרד הבריאות?
גיא אהרונסון: אנחנו בקשר עם משרד הבריאות ואני מודה שאנחנו לא מצליחים לחלוטין, קיים נוהל במשרד הבריאות, נוהל ביצוע בדיקות בסמוך לנקודת הטיפול, הנוהל הזה הוא משנת 2014 ולא עודכן.
גיא אהרונסון: ניתן להבנתנו באמצעות שינוי פשוט של נוהל משרד הבריאות, לקבוע שניתן יהיה לעשות שימוש במכשירים מהסוג שלנו בסמוך לנקודת הטיפול, והדבר לא נעשה.
גיא אהרונסון: אני אגיד עוד מילה, מדברים המון על עומס במעבדות.
גיא אהרונסון: הייתה את השביתה, מכשיר ה- - - שלנו הוא בדיוק מסוג המכשירים שיכול להקל על העומס במעבדות בספירת דם מחוץ למעבדה, תותיר את הבדיקות המורכבות יותר, תקטין את העומס על המעבדות, ותאפשר באמת ניהול נכון יותר של משאבי המערכת.
יזהר שי: נמצאת פה מורן בר, ראש המטה שלי, תעביר בבקשה לה את החומר שלכם וננסה לראות אם יש עניין נוסף שאפשר לעבוד עליו.
עינב קאבלה: תודה גיא, נעבור לד"ר צבי מרום, יו"ר הנשיאות של איגוד ההייטק הישראלי בהתאחדות התעשיינים.
צבי מרום: שלום.
צבי מרום: אני פה לא כיו"ר איגוד ההייטק למרות שיש לי הרבה דברים להגיד, עוד שורה של חברות הייטק שלא הציגו פה בוועדה, אלא אני אייצג את עצמי.
צבי מרום: חטיבת הביומד שלנו שכוללת בערך בין 700-800 מדענים ומהנדסים, מתוכם 40 בארץ, ביצעה שורה של פיתוחים, מוכרים חלקם למכון בנס ציונה, חלקם לרשות החדשנות.
צבי מרום: אני אסקור לכם רק את הדברים שנמכרים ורובם לא מוכרים בארץ, חלקם דורגו כטובים מסוגם בעולם והם כולם מופעלים, פיתוחים חדשניים.
צבי מרום: אני אציג לכם אחד מהם ואת כל השאר נשמור לדיונים הבאים של הוועדה.
צבי מרום: קודם כל נתחיל מבדיקות שהן בהיקפים גדולים למוסדות כמו שדות תעופה וכן הלאה, אם תטרחו ותסתכלו בגוגל תראו ששדה התעופה פיומצ'ינו ברומא מדורג הראשון בעולם על ידי סוכנויות הדירוג הבינלאומיות, הבדיקות שאנחנו מבצעים – אגב רוב הבדיקות מיוצרות בגרמניה ובאיטליה, אנחנו מייצרים בדיקות לחלוטין בארץ, עכשיו העברנו קצת ידע לחברות ישראליות ומבחינה לוגיסטית לשראל, ונראה מה יילד יום.
צבי מרום: ככה, קודם כל מבחינת דיוקים, בדיקות ה-PCR שאנחנו משווקים עכשיו באירופה נחשבות המדויקות ביותר בעולם כי הן מודדות ארבעה גנים שונים, בניגוד לשלושה ואחד שמשתמשים בהם בארץ ויוצרים בהם כמויות לא מבוטלות של false positive, כולל גם בבדיקות המהירות, וזה לא משנה אם זה סופיה או בקמן דיקנסון, הבדיקות של הארבעה גנים הן מאוד מאוד מדויקות והן רצות על כל ציוד סטנדרטי בבתי החולים על כל סטנדרט PCR, הן גם מהירות, הן עובדות ב-34 דקות.
צבי מרום: לטיפול במוסדות גדולים כמו כדורגל, זה גם יכול להיות ישים לאילת ולים המלח כרגע, אתמול דיברתי עם אמיר חייק מהסתדרות המלונות, זה שיטה שקוראים לה LAMP, שיטה איזותרמלית על PCR, היא משתמשת ב- PCRרגיל, אבל היא לא צורת את האקסטרקשן שזה החלק הכי בעייתי בתהליך האבחון כי הוא גם מכניס זיהומים והוא גם איטי.
צבי מרום: השיטה הזאת משתמשת ב- PCR רגילים, באותו דיוק של PCR, קרי דיוקים של 99 פסיק משהו אחוז, התוצאות מתקבלות תוך 20 דקות, PCR רגיל יודע להריץ כל 20 דקות 96 בדיקות.
צבי מרום: זה פתרון לא לאחד-אחד.
צבי מרום: כל הבדיקות המהירות שעושים אותן אחד-אחד, תזכרו שבסוף כשרוצים לדחוף מטוש לחוטמו של מישהו, מלבד שזה לא נעים וכואב, אתה צריך גם בנאדם שיעשה את זה, ואם אתה צריך לטפל ב-90 אנשים אתה צריך 90 דוחפי מטושים.
צבי מרום: זה לא דבר אמיתי, כל הדברים האלה, אבל שיהיה.
צבי מרום: אז הבדיקות האלה של ה –LAMP על PCR הן בדיקות מהירות, עלותן כ-10 דולר לבדיקה וזה נכנס לשימוש עכשיו ביותר ויותר מקומות באירופה, וגם במקומות אחרים.
יזהר שי: שלום צבי, טוב לראות אותך.
יזהר שי: מה בודקים, אמרת שלא דוחפים לאף, אז מה כן?
יזהר שי: מה זה, רוק?
יזהר שי: נשימה?
צבי מרום: זה PCR, לא, זה מקוס של הפארינגס.
צבי מרום: זו בדיקת מטוש פרינגיאלי.
יזהר שי: אז כן מכניסים מטוש.
צבי מרום: לא, יש הבדל אם אתה דוחף את המטוש באף או אתה דוחף את המטוש בגרון.
צבי מרום: זה הבדל די מהותי.
צבי מרום: אתה יכול כמובן לדחוף את המטוש באף, פשוט בזמנו היה לי ויכוח עם סדצקי שאביה עשה אצלנו פרופסורה, שרצתה לדחוף מטוש בכל נחיר ולאחר מכן בגרון וכך באמת עשו וזה יצר במידה לא מבוטלת מחסור במטושים, אבל איך להגיד את זה, טכנולוגיית המטושים קצת התקדמה מאז.
צבי מרום: אבל בסדר, מי שרוצה לדחוף, שידחוף.
צבי מרום: אגב, למען הסדר, גם הביאו לישראל פעם בטעות משלוח שלם של מטושים שלא ממש הועיל, עד שאיזה מומחה טרח ובדק והסתבר שזה מטושים וגינאליים.
צבי מרום: אני מקווה שלא השמידו את כל ה- - - כי יש לזה שימוש שוטף ועדיין אפשר להשתמש בזה.
עינב קאבלה: תודה על האתנחתא הקומית, דבר שני - - -
צבי מרום: לא, את האתנחתא הקומית סיפק השלטון שלנו.
עינב קאבלה: ברור, אבל אתה הצגת לנו.
עינב קאבלה: רק אם תוכל עוד דקה- דקה וחצי, למרות שזה מאוד מעניין אבל אנחנו פשוט עם המון אנשים.
צבי מרום: אני אקצר.
צבי מרום: אני לא מציג לכם שקפים ולא מוכר לכם מכירות.
צבי מרום: דבר נוסף שרץ עכשיו זה קיטים דיפרנציאליים, קרי אותו קיט על PCR סטנדרטי מריץ שפעת, צננת חזקה, שני סוגים של דלקת ריאות שזה דבר שהופך ליותר ויותר נפוץ באירופה, וכמובן 19-COVID ושפעת A ו-B, הכל רץ על PCR רגיל לגמרי, באותה שיטה שאתה בודק 19-COVID, בגלל שרואים יותר ויותר תחלואת חורף, ולכן זה הקטע הנוסף.
צבי מרום: אזכיר משהו לגבי סערת הציטוקינים.
צבי מרום: כבר בתחלואה בלומברדיה ובאמיליה רומנה וונטו בפברואר, יש קיט שבודק במסגרת בדיקת הדם הסטנדרטית לחלוטין שעושים לכל פציינט שנכנס לבית החולים ועובר שלוש בדיקות דם ביום, בודקים לו אינטרלויקינים וזה מנבא את סערת הציטוקינים וכך החליטו מי יונשם ומה יונשם, עכשיו אוניברסיטת באר שבע רוצה לשפר את זה קצת, אני בקשר עם ורדה בן שושן ונראה מה יילד יום.
צבי מרום: כרגע אין בזה צורך כי פשוט יש מספיק.
צבי מרום: עוד שני דברים אחרונים שאומר, מכונות הנשמה – אנחנו מייצרים את מכונות ההנשמה הכי טובות בארץ.
צבי מרום: זה דבר שלקח 19 שנה, היו גם מעורבים בזה ראשי 8100 לדורותיהם וחברות אמריקאיות, 1,000 מכונות כאלה סופקו באירופה, המכונה היחידה שמתחרה בזה היא מכונה גרמנית שמכילה גם כן הרבה מאוד אינטליגנציה מלאכותית בגלל פרופיל ההנשמה, אבל ההספקה שלה זה בנובמבר 2022.
צבי מרום: כל הייצור שלנו נעשה בהונגריה, לאחר שבארץ כבר מזה שנים לא רצו לייצר את זה, אז זה מיוצר בהונגריה אבל המכונה הזאת מאוד מאוד חדשנית, זכתה בהרבה תחרויות באירופה.
צבי מרום: Last but not least, יש פיתוח שנמשך כבר כמעט 11 שנים ומעורבות בו אנגליה, גרמניה, איטליה, ארצות הברית וגם ישראל, יש מעל 40 פטנטים כבר רשומים והתקבלו בארצות הברית ובעוד מדינות, עכשיו גם רוסיה נכנסה.
צבי מרום: זאת מערכת שתוצג ב-2021 שהיא למעשה מונעת אפשרויות כמו הקורונה, היא מבצעת דיאגנוסטיקה ברמה מאוד מהירה של המון פתוגנים וכן הלאה, נאט"ו גם שותף בזה.
צבי מרום: הצעתי בזמנו למפא"ת ולרשות החדשנות, לא לקחה את זה בינתיים לשום מקום, אבל אני מחזיק בארץ 22 פוסט דוקים שהם שותפים במחקר וזה לעתיד לבוא.
צבי מרום: בישיבות הבאות של הקורונה.
צבי מרום: סיימתי.
עינב קאבלה: ד"ר מרום תודה רבה.
אנדרי קוז'ינוב: רק הערת ביניים, במאמר מוסגר, הטכנולוגיות שמוצגות ברומו של עולם ועל מה זה נופל, על מטושים שתוקעים לא במקומות הנכונים.
אנדרי קוז'ינוב: זה פשוט מדהים.
אנדרי קוז'ינוב: שבעה חודשים.
צבי מרום: יש לנו גם קיט לפפילומה וירוס אם זה מעניין.
עינב קאבלה: אנחנו נקדיש לזה ישיבה נפרדת.
עינב קאבלה: אגב, צוחקים, אבל זה נורא חשוב.
עינב קאבלה: הווירוסים האחרים.
עינב קאבלה: אנחנו נורא בתוך ה- 19-COVID וזה, לא פחות חשוב גילוי ואיתור של וירוסים - - -
אנדרי קוז'ינוב: זה פפילומה והכל - - -
עינב קאבלה: לא, שלא יחשבו חלילה שאנחנו צוחקים.
עינב קאבלה: אני יודעת שלא, אני רק אומרת.
צבי מרום: חס ושלום חלק מהחוקרים לא יגיעו עם ההמצאה בזמן הקורונה, הם יצטרכו לעשות אדפטציה לווירוס החדש שיהיה באופנה, וחבל.
עינב קאבלה: תודה ד"ר מרום.
עינב קאבלה: נשמע עכשיו על חברת קלין אייר.
עינב קאבלה: טכנולוגיה מהיבט אחר, מערכות טיהור אויר.
עינב קאבלה: נמצאת איתנו מיכל מורג, אחריה נעבור לד"ר איתי קלע מהרשות לחדשנות ונמשיך בדוברים עד כמה שיותיר לנו הזמן.
עינב קאבלה: כבוד השר, כשנדרש, תגיד לי כדי שאתן לך גם כמה מילות סיום.
עינב קאבלה: בבקשה מיכל.
מיכל מורג: אני רק אבקש להעלות את ד"ר גליה טמקין שהיא היועצת המדעית שלנו והיא תעביר את המצגת ברשותכם.
עינב קאבלה: כשאת אומרת מצגת את גורמת לי לחשוב שזה אולי לא יהיה שתי דקות.
מיכל מורג: זה יהיה שתי דקות.
מיכל מורג: זה חשוב, המצגת תהיה ברקע ואנחנו נדבר מהר.
מיכל מורג: הבטחה.
מיכל מורג: ד"ר גליה טמקין היא היועצת המדעית שלנו, של חברת קלין אייר ישראל.
גליה טמקין קרייז: שלום לכולם.
גליה טמקין קרייז: תודה על ההזדמנות להציג את המערכת שלנו.
גליה טמקין קרייז: פעם ראשונה אני גאה להציג תוצאות על קורונה 19-COVID שמערכת מיזוג אויר של - - - מסוגלת להוריד 99% ממזהמים מסוג קוביד 19 באוויר, הניסוי התבצע בארצות הברית ורק אתמול קיבלנו את התוצאות.
גליה טמקין קרייז: כמה מילים על המערכת באופן כללי.
גליה טמקין קרייז: זאת מערכת לטיהור אויר שעובדת נון סטופ, 24/7 ללא צורך להפעיל אותה או לטפל בה, היא מותקנת בכל החללים הסגורים בתעלות מיזוג האוויר, צורכת מעט מאוד אנרגיה, היא מבוססת על העיקרון של photo - - -cell, זאת אומרת מתחילה לטהר אויר יחידה קטנה בעזרת מנורת uv פנימית שמכילה קטליזטורים תעשייתיים מסוג טיטניום, כסף, רודיום, נחושת ואבץ ואדי מים שנמצאים תמיד באוויר בכל חלל סגור.
גליה טמקין קרייז: בסוף נוצר מימן על-חמצני בריכוז בטוח וידידותי לאדם ולסביבה ושהוא בעצם מחמצן על שקוטל את כל הווירוסים והחיידקים, גם עובשים וריחות לא נעימים בסביבה.
גליה טמקין קרייז: בנוסף, במערכת - - - העכשווית מותקן תא אלקטרו מגנטי שמייצר חלקיקים טעונים, ובסוף החלקיקים הטעונים מחמצנים וירוסים נדיפים, חיידקים שנמצאים בחלל סגור, מעבירים אותם לתעלה של מיזוג אויר וככה מחסלים ונפטרים מהם, מולקולת מים חוזרת לסביבה בצורה ממוחזרת וכך היא שוב נכנסת לתהליך של חימצון עדין.
גליה טמקין קרייז: אני רוצה להוסיף שהחימצון לא מסוכן לבני האדם.
גליה טמקין קרייז: המערכתRGF כבר פועלת כ-15 שנים בשוק האמריקאי והעולמי, היא מותקנת ביותר מ-60 מדינות והחברה מכרה עד עכשיו 4 מיליון מערכות מסוג זה.
גליה טמקין קרייז: מבנה המערכת מוצג בשקף - - - זו יחידה ממש קטנה, קל להתקין אותה, הצוות של קלין אייר ישראל מוסמך על ידי חברת RGF והמערכות האלה כבר נמצאות בארץ במחסני החברה.
גליה טמקין קרייז: הותקנו לחלק של בתי חולים, בתי אבות, החברה תרמה לצורך לייצר דאטה ישראלית, דאטה מקומית, איך המערכת פועלת ומטהרת אויר וגם שטחים עם תוצאות מדהימות שקיבלנו עד עכשיו, מאוד משכנעות.
גליה טמקין קרייז: זו מערכת תעשייתית שיכולה לעשות את העבודה באופן שוטף, אפשר להתקין אותה בכל תעלה וגם ללא תעלה, יש מתאם מסוים שבעזרתו אפשר להתקין את המערכת במזגן בודד וכך להתקין בבתי ספר, גני ילדים, מסעדות ובכל מקום שנדרש טיהור אויר כמענה בחללים סגורים שהווירוסים והחיידקים מתרבים שם, וכמו שדובר בוועדה, זאת לא רק בעיה של קורונה, המערכת יכולה לפתור ולסייע בפתרון של בעיית חיידקים עמידים בבתי חולים ופתוגנים אחרים.
גליה טמקין קרייז: עדיין לא ראינו את התוצאות של הקורונה שקיבלנו לא מזמן, וגם תוצאות באופן כללי שקיבלנו בבתי חולים כמו אסותא אשדוד, בתי חרושת כמו מעדני מניה, איפה שהמערכת הייתה מסוגלת לקטול את החיידקים והווירוסים ב-99% לעומת המצב הקודם ללא הפעלת המערכת.
עינב קאבלה: אני מתנצלת אבל אנחנו חורגים משתי הדקות שרצינו לאפשר לכם.
גליה טמקין קרייז: - - - אנחנו מבקשים מהוועדה לשקול באמת קידום המערכת בחללים סגורים, היא גם בטוחה מאוד, יש לה תקן FDA, יש לה תקן של מכון התקנים הגרמני, היא קולטת אפס אוזון וככה היא רק מסייעת לטיהור אויר וניטרול חיידקים ווירוסים, ריחות, עובשים.
גליה טמקין קרייז: זה מה שרצינו לומר היום.
עינב קאבלה: רק אעדכן אותך שניסינו לקטוע אותך במהלך הצגת הדברים.
עינב קאבלה: אז סליחה, הפרענו לך אבל רצינו שזה יהיה קצר יותר.
עינב קאבלה: אבל תודה רבה.
עינב קאבלה: עניין אותי לדעת ובבקשה תשובה ממוקדת ולא ארוכה, מה עלות מערכת כזו?
גליה טמקין קרייז: העלות מאד דיפרנציאלית, אפשר להגיד שהיא כדאית וכל מוסד יכול לעמוד בעלות הזו של המערכת.
גליה טמקין קרייז: צריך לפנות לחברה ולקבל כי זה תלוי בגודל החלל.
גליה טמקין קרייז: בחלל גדול בטח יצטרכו להתקין כמה מערכות, חלל קטן כמו לדוגמה גן ילדים, עלות חד פעמית זה בין 3,000-5,000 ליחידה ואחר כך טיפול שנתי על ידי צוות של קלין אייר ישראל להחלפת רכיבים - - -
עינב קאבלה: כבוד השר האם אתה רוצה כמה מילים לסיום החלק בו תשתתף וכמובן נציגי משרדך ממשיכים להיות איתנו ויש לנו עוד הצגת דברים של פרופ' שמואלי.
יזהר שי: קודם כל אני רוצה להודות לך יו"ר הוועדה, ח"כ קאבלה על ההזמנה.
יזהר שי: הדיון הזה הוא דיון חשוב ומבורך, אנחנו רגילים לומר בעולם החדשנות שכל משבר הוא גם הזדמנות, ואין כמו הדיון הזה כדי להוכיח את זה.
יזהר שי: המשבר הזה הוא הזדמנות כמו שבאה פה לידי ביטוי בכמה רמות, אחת היא פשוט להראות אזרחות טובה, הרבה אנשים שהתנדבו, התגייסו למציאת פתרונות, שינו את המודלים העסקיים של החברות שלהם, שינו מוצרים, עברו לחשוב חשיבה אחרת כדי לענות למשבר הגדול הזה בהיבט הרפואי שלו, הכלכלי שלו והחברתי שלו, כל היבט שאפשר לטפל בו.
יזהר שי: אני חושב שהדיונים פה מאוד חשובים ואני מודה לך ח"כ קאבלה על היוזמה הזאת כי היא מאפשרת כי היא מאפשר לנו כנבחרי ציבור לראות מה קורה וגם לעודד את הציבור להגיע עם הפתרונות.
יזהר שי: אני מודע לכל הבירוקרטיה הכבדה שהציגו פה המשתתפים השונים באשר לממשק של העבודה מול הממשלה, אני לא יודע אם זה תפקידי אבל אני מתנצל על הבירוקרטיה, אני כן יכול להגיד שראיתי כמה וכמה המצאות ישראליות, מוצרים ישראליים, פיתוחים שעברו את כל השלבים המתסכלים עד לרמה של יישום ועבודה בשטח מתוכנה דרך חומרה דרך כל מיני המצאות וכמובן מחקרים.
יזהר שי: אני כן רוצה להמשיך לעודד את כל מי שהציג פה ואת כל מי שעוד יציג, אני צריך לקבל את רשימת הדברים שהיו פה, כסיכום של הדיון הזה כי עולים פה רעיונות טובים ורשמתי לעצמי כמה מהדברים שאני רוצה לעשות עליהם פולו אפ בהמשך עם הצוות שלי ובטח יעלו פה עוד רעיונות נוספים.
יזהר שי: אז אני מציע לכולכם, כל המחדשים, אנשי המחקר, הפיתוח, הטכנולוגיה, כל מי שממציא והמציא ורוצה להמשיך לדחוף את הדברים האלה, לצערי הרב החדשות הן שהנושא הזה יהיה איתנו עוד זמן לא קצר אז אפשר להמשיך לעבוד על הפיתוחים ואפשר להמשיך לנסות לשכנע את מדינת ישראל ומדינות אחרות ברחבי העולם לקנות את המוצרים והפיתוחים שלכם, ובואו נעשה את זה ביחד.