GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: כן, אם נעשה עוד ישיבה בנושא אז כמובן נתחיל מאלה שלא שמענו.
סמי אבו שחאדה: כמו שהתחלנו את הדיון, המדע מאפשר לנו המון פתרונות לאחד האתגרים הגדולים שעומדים בפנינו, שזה מחלות תורשתיות וגנטיות.
סמי אבו שחאדה: יש לנו המון ידע, הידע קיים, יש גם תוכניות עבודה מצוינות, יש ניסיון של עבודה של אנשים מומחים בתחום, הבעיה שלנו שאין איזה שהיא תוכנית כוללת שנותנת גם תקציבים וגם כלים לאנשים שכבר יש להם את הידע להביא את זה לכל האוכלוסייה.
סמי אבו שחאדה: מדובר בסבל שאפשר לחסוך אותו, המון סבל להמון אנשים, שניתן לחסוך אותו, וכמו שציינו המומחים, זה גם חוסך כסף למדינה.
סמי אבו שחאדה: בסוף המדינה יוצאת מורווחת מכל הכיוונים, גם האוכלוסייה וגם האנשים, גם התינוקות שנולדים עם המומים, גם להורים שלהם, גם לסביבה, כולם יוצאים מורווחים.
סמי אבו שחאדה: אנחנו חייבים להנגיש את הידע ואת כל עולם המדע הזה לאוכלוסייה ולעבוד בשלושה תחומים, גם בתחום של הבריאות, לעזור להם בתוכניות שהם רוצים לקדם, גם להכניס את זה למשרד החינוך וגם לעבוד עם אנשי דת.
סמי אבו שחאדה: אנחנו צריכים לחשוב איך לקדם את זה, את כל הדברים האלה ביחד, שיהיה שיתוף פעולה בין כל הגורמים.
עינב קאבלה: אני אסכם ואומר, קודם כל אני אתחיל בתודה לך, חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, שיזמת ואתה פועל בנושא החשוב הזה באמת לאורך כל הדרך ובזכות זאת גם עשינו היום את הוועדה החשובה הזו שבעיניי אמורה שלא רק שהדוברים ידברו ושנשמע ושזה חשוב להעלות את זה למודעות, אלא גם שתהיה לזה תוצאה.
עינב קאבלה: מבחינתי אני חושבת שהמילים שנאמרו פה, ראייה לאומית, הן מאוד נכונות, כי ברור שיש פה תוכנית שהיא הכרחית באמת כדי לפתור נושא שאין עליו מחלוקות.
עינב קאבלה: אין, לא שמעתי, בשונה מהרבה נושאים שאנחנו עוסקים פה ולפעמים שומעים מצד אחד, מצד שני, אני שמעתי פה קונצנזוס מוחלט בקרב כל האנשים.
עינב קאבלה: כל אחד הביא אולי היבט נוסף וזווית נוספת, אבל אין מחלוקת, הפתרונות גם ברורים, על ההיבטים השונים של הפתרונות, אם זה מודעות ואם זה חינוך ואם זה הנגשת בדיקות ואם זה באמת ההבנה שהבריאות צריכה להיות בפריפריה איתנה יותר ועוצמתית יותר ובמובנים האלה שמשרד הבריאות צריך להשקיע יותר משאבים, שמכוני הגנטיקה לא ירגישו שהם מיובשים.
עינב קאבלה: הם עושים המון במעט שיש להם ואנחנו לא אמורים לצפות מהם שיעשו יותר, כי שמענו שהם עושים הרבה מאוד, הרבה פעמים ביוזמות מקומיות מאוד מבורכות, באמת מבורכות, והציפייה שלי, הציפייה של הוועדה, היא שהיוזמות האלה יגיעו גם מלמעלה, גם ממשרד הבריאות.
עינב קאבלה: גילוי מוקדם של מחלות גנטיות ומומים מולדים זו חובה מוסרית, זו חובה של המדינה לדאוג למה שאפשר לדאוג.
עינב קאבלה: אני חייבת לומר שמכל מה ששמעתי זה מדהים, מעבר להשקעה בתקנים והשקעה במערכת הבריאות והצורך בפיתוח נקודות טיפת חלב ביישובים השונים המרוחקים והגישה של נשים הרות לבדיקות, יש עוד הרבה דברים שיכולים להיעשות בתשומות קטנות יחסית.
עינב קאבלה: זאת אומרת כמה מעט צריך כדי להשיג המון.
עינב קאבלה: אני מזמן לא ככה ראיתי תחום שאתה לא פה צריך עכשיו השקעה של מיליארדים, ואני לא חושבת, אני אפילו די בטוחה, כל הסיפור הזה של להגיד כן, אבל יש קורונה, אז אי אפשר להתעסק בדברים אחרים, זו אמירה שלא מקובלת עליי, קודם כל כי הנושא של מחלות גנטיות ומומים מולדים לא נולד בשנה הזו, אנחנו עם הקורונה עוד מעט, במרכאות, חוגגים שנה, הסיפור הזה הוא הרבה קודם, אני הייתי מצפה שיהיו משאבים ותוכניות הרבה קודם.
עינב קאבלה: אם הם אינם עכשיו, אז בטח אסור לדחוק אותם למתי שהוא בעתיד וצריך לפעול כאן ועכשיו.
עינב קאבלה: אני מצפה, א', ממשרד החינוך שיחזור אלינו עם תשובות.
עינב קאבלה: אמרתי לנציגה שעלתה מולנו שבעצם אמרה שאין תוכנית, אנחנו שמענו על משהו מקומי ששווה לבדוק אותו ולהבין את יכולת ההפצה שלו במקומות נוספים, שמענו על עבודות דוקטורט - - -
סמי אבו שחאדה: שתי עבודות דוקטורט בתחום, אמאל אבו סעד וגם תלמידה של פרופ' זכאי.
עינב קאבלה: נכון, שווה לבדוק את זה, שווה להיערך לזה, ובחודשיים הקרובים אנחנו מצפים שמשרד החינוך ייתן לנו תשובות ברורות.
עינב קאבלה: זה משהו שאפשר לעשות אותו בזמן קצר וגם בצורה ממוקדת, כדי שתהיה לזה אפקטיביות מיידית.
עינב קאבלה: הדבר השני זה משרד הבריאות.
עינב קאבלה: מהשיחה עם ד"ר זינגר אנחנו מנסים ללא הרף להשיג נציג שלהם שיעלה פה, נציג שהוא יותר מתכלל את ההיבטים גם של השקעות, של תקציבים, שבעצם ייתן ביטוי למה שד"ר זינגר חושב שצריך לעשות, אז למה כן עושים, או לא עושים, שייתן לנו מידע.
עינב קאבלה: עד לרגע זה אף נציג לא רצה, לא היה מוכן או ערוך לעלות מולנו.
עינב קאבלה: אני בעניין הזה חייבת להביע אכזבה, אבל אני כן בהחלט מצפה שגם לאחר סיום הישיבה אנחנו נקבל את התשובות.
עינב קאבלה: אני אדאג להביא את התשובות לידיעת הוועדה ולידיעתך, חבר הכנסת, סמי אבו שחאדה.
עינב קאבלה: אז זה עוד לא מאוחר ואני קוראת למשרד הבריאות ללמוד את מה שהיה פה בדיון ולחזור אלינו עם תשובות.
עינב קאבלה: זו הציפייה שלנו כוועדה.
עינב קאבלה: אז אני מודה לכל הדוברים, לכל מי שהספקנו להגיע אליו, ולכל מי שלא תודה לכם שהצטרפתם אלינו ובעזרת ה' שנצליח לעשות שינוי ושתהיה בריאות טובה לכולם.
עינב קאבלה: צוהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שני, ז' בכסלו תשפ"א, 23 בנובמבר 2020.
עינב קאבלה: על סדר היום: תוכנית של 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק יוצאת לדרך, בעקבות הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת אחמד טיבי, שאני מברכת את בואו לוועדה שלנו.
עינב קאבלה: רק אזכיר לפני שאתן לך לפתוח, חבר הכנסת טיבי, ב-15 בספטמבר בעקבות בקשה של חבר הכנסת יוסף ג'בארין, קיימנו כאן בוועדה דיון משיק וקשור בנושא עידוד תחום ההיי-טק בחברה הערבית.
עינב קאבלה: אני חושבת שהיה דיון טוב, הוא צריך להביא גם להתקדמות, כך אני מקווה, זה היה דיון כללי יותר והתפרסנו על תחומים נוספים מעבר להיבט של השכלה גבוהה ואקדמיה.
עינב קאבלה: לכן זה בהחלט מבורך שהיום אנחנו מתמקדים בהיבט הזה, לאור החלטת הממשלה מתאריך 18 באוקטובר שהיא תולדה של החלטת ממשלה מ-2017.
עינב קאבלה: בדיון הקודם נועם בוטוש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, הציג לנו נתונים שאמנם מראים שיפור ב-2018 לעומת 2012, אבל מה שעוד שיקפו הנתונים הוא שיש פוטנציאל רב בקרב החברה הערבית.
עינב קאבלה: פוטנציאל שלא מומש עדיין לגבי השילוב שלהם בענף, וכמובן באקדמיה ובמקצועות ההיי-טק.
עינב קאבלה: אני מזמינה אותך לפתוח, בבקשה.
אחמד טיבי: תודה רבה כבוד היושבת-ראש, ולחברתי סונדוס סאלח שמתעניינת מאוד בנושא.
אחמד טיבי: אכן הבקשה לדיון מהיר באה בעקבות ההחלטה להקצות 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק.
אחמד טיבי: האוצר הקצה למל"ג עוד 140 מיליון שקל לתקציב הרב שנתי כדי להגדיל את מספר הלומדים לתארים מתקדמים, דרכם הם מקווים להגדיל גם את סגל ההוראה שיתמוך בקידום או בהעלאת מספר הלומדים לתואר ראשון.
אחמד טיבי: המדינה מקצה מאות מיליונים להגדלת מספר בוגרי התארים המתקדמים במקצועות ההיי-טק באקדמיה, בעיקר באוניברסיטאות.
אחמד טיבי: אני אומר בעיקר באוניברסיטאות כי פנו אלי ראשי מכללות שאומרים שהם מלמדים היי-טק, מקצועות שנלמדים גם שם והם רוצים את חלקם.
אחמד טיבי: חלקם ישתתפו כאן בזום.
אחמד טיבי: ההעלאה מטרתה גם להרחיב את הסגל האקדמי כדי שיוכל לתמוך בגידול העצום במספר הסטודנטים בתחום.
אחמד טיבי: זה לפי החלטת הממשלה.
אחמד טיבי: מדובר בצעד, כפי שאמרת, שהוא צעד למה שקרוי התוכנית הלאומית להגדלת כוח אדם מיומן בתעשיית ההיי-טק שהתקבלה ב-2017.
אחמד טיבי: מספר הסטודנטים בשנה א' במקצועות מדעי המחשב, הנדסה, תוכנה, מחשבים, חשמל, אלקטרוניקה, מערכות מידע – מקצועות ההי-טק, קפץ בארבע השנים האחרונות ב-56% מול סטגנציה בשלוש השנים שקדמו למדידה.
אחמד טיבי: אלה נתונים שאני מביא מכתבה שפורסמה בדה-מרקר.
אחמד טיבי: המועצה להשכלה הגבוהה מעריכה כי בשנת הלימודים האקדמית שנפתחה, החלו 5,260 סטודנטים את שנה א' במקצועות ההיי-טק מול 3,310 בשנת הלימודים 2016-2015.
אחמד טיבי: לפי החלטה חדשה, מבקשים לעדכן את היעד ולהשלים את העלייה של 80% עד כדי 5,910.
אחמד טיבי: אין כאן ניסיון להתפשר על תנאי הקבלה של הסטודנטים, וזה חשוב, אלא לקבל תלמידים שהיו ברשימות ההמתנה בשל מגבלות המכסה.
אחמד טיבי: עם הגידול העצום במספר הסטודנטים לתואר הראשון, גם סגל ההוראה האקדמי כבר נמצא במחסור.
אחמד טיבי: במועצה להשכלה גבוהה סברו כי הרחבת מספר הסטודנטים לתואר שני מחקרי ולדוקטורט יכשיר את סגל ההוראה העתידי בחוקים הרלוונטיים.
אחמד טיבי: היעדים המפורטים בהחלטה הם גידול של 60% בסטודנטים לתואר שני מחקרי והכפלה של מספר הדוקטורנטים עד שנת הלימודים 2025-2024.
אחמד טיבי: בשנה שבה נדגם הסטודנטים החדשים לתארים אלה, 2018-2019, כ-800 סטודנטים החלו לימודים לתואר שני מחקרי במוסדות להשכלה גבוהה וכ-180 החלו לימודי דוקטורט.
אחמד טיבי: תחת ההגדרה מקצועות היי-טק נוספו גם: מתמטיקה, סטטיסטיקה, פיסיקה.
אחמד טיבי: בסך הכול, הכוונה לתמוך בגידול של כ-10% בסגל ההוראה, שהם כ-70 אנשי סגל.
אחמד טיבי: התוכנית היא בהיקף, כמו שאמרנו, של 273 מיליון שקל, מהם 200 מיליון שקל מכספי קרנות פילנטרופיות.
אחמד טיבי: עשרה מיליון שקל יוקדשו לסעיף שלא אושר העוסק בקידום שיתופי פעולה בין המכללות האקדמיות לתעשייה.
אחמד טיבי: כ-80 מיליון שקל מהסכום מגיע מתקציב הוועדה, מות"ת של המל"ג.
אחמד טיבי: עוד 140 מיליון שקל הוא תוספת מהאוצר.
אחמד טיבי: עלות הגידול בהחלטה הקודמת ועד שנת הלימודים הנוכחית היא 193 מיליון שקל מהתקציב הרב שנתי.
אחמד טיבי: אני מבין שפרופ' אבי שמחון שהיה מאחורי התוכנית נמצא איתנו, הוא יושב-ראש המועצה הכלכלית ואחרים.
אחמד טיבי: היעדים המפורטים בהחלטה הם גידול של 60% בסטודנטים לתואר שני והכפלה של מספר הדוקטורנטים כפי שאמרתי.
אחמד טיבי: אני רוצה להשתמש בנתונים של צופן ששלח לי ידידי סאמי.
עינב קאבלה: הוא גם יהיה פה.
אחמד טיבי: הוא נמצא איתנו.
אחמד טיבי: מספר המהנדסים הערבים היום הוא 8,500 מהנדסים.
אחמד טיבי: 8,500 זה פתח את השוק בפני מועמדים מהחברה הערבית.
אחמד טיבי: המחסור הכללי בשוק הוא 18,000 משרות.
אחמד טיבי: הגידול המשמעותי במספר המהנדסים הוא בעיקר מהחברה הערבית, כי הייתה קפיצה.
אחמד טיבי: מספר הסטודנטים הלומדים את מקצועות ההיי-טק גדל מ-3,000 ל-6,000 במשך שלושת השנים האחרונות.
אחמד טיבי: תוכנית 2292 על 900 מיליון וההרחבה שלה של 273 מיליון אין בה שום תוכנית, וכאן הנקודה שאני רוצה להדגיש: שום תוכנית או פרויקט ייעודי לחברה הערבית בכל התקציב העצום והגדול אין תוכנית תיעודית.
אחמד טיבי: יש ייחודיות לחברה הערבית שיש לפעול בבתי ספר תיכוניים, למשל, מוקדם על מנת להשפיע על ההכוונה ללימודי היי-טק.
אחמד טיבי: אני מתעניין מאוד בנושא הזה, גם הצגתי את זה בכנסות הקודמות.
אחמד טיבי: אנחנו חייבים הכוונה.
אחמד טיבי: היום נושא ההיי-טק בונה שוק ובונה כלכלה.
אחמד טיבי: הוא "בום" ו"בוסטר" שדוחף אותה קדימה, ואנחנו רוצים שהצעירים המוכשרים שיש בחברה הערבית יקבלו את האפשרויות בדיוק כמו אחרים ולכן יש ייחוד וצריך העדפה מתקנת בכול הקשור ללימודי ההיי-טק ואפשרויות העבודה בהיי-טק.
אחמד טיבי: תודה רבה ואני מבקש שנשמע תשובות מכל מי שנוכח יחד איתנו וגם מחברי חברי הכנסת.
עינב קאבלה: נתחיל עם חברי הכנסת, אני מניחה שאתם רוצים לפתוח, חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.
אחמד טיבי: אגב, ברשות סונדוס, מאז שהצעתי את הנושא – את לא יודעת כמה פניות אני קיבלתי, התעניינות רבה בנושא ואני אוהב את התעניינות, תראי כמה אנשים יש בזום, כמה טלפונים קיבלתי וכמה ניירות, אני מודה לכל מי שפנה.
סונדוס סאלח: תודה כבוד היושבת-ראש, תודה רבה ליוזם, חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי ששוקד ועושה רבות בעשור האחרון להציג את ההייטקיסטים והייטקיסטיות וגם להרחיב את הענף הזה בחברה הערבית, תוך אמונה שיש פוטנציאל גדול במיוחד בסטודנטים ובסטודנטיות הערביות וצריך לממש אותו ולהביא אותו לידי ביטוי באחוז מועסקות ומועסקים בהיי-טק מהחברה הערבית.
סונדוס סאלח: היי-טק הוא מנוע צמיחה כלכלי ועולמי חשוב מאוד.
סונדוס סאלח: והנתונים שנמצאים במיוחד בחברה הערבית, התת ייצוג של הגברים שזה פחות משני אחוז והנשים שזה פחות מאחוז אחוז, מעידים על תופעה שצריכה טיפול ייעודי מותאם לצרכים ולדרישות ולמציאות הקיימת בחברה הערבית.
סונדוס סאלח: הסטודנט והסטודנטית הערבייה עשו כל כך הרבה מאמצים, כמה צעדים קדימה על מנת להתקדם לענף ההיי-טק ולהשתלב בתעסוקה.
סונדוס סאלח: אבל לצערי הממשלה, המדינה, חוסכות וחוסכים מאמצים לכלול ולשלב את הסטודנטים והסטודנטיות הערביות בתחום הזה.
סונדוס סאלח: אנחנו רואים תת ייצוג שהוא לא הולם את הפוטנציאל והאינטליגנציה הקיימת אצל הסטודנטים הערבים.
סונדוס סאלח: היעדר אזורי תעשייה שמתמחים בהיי-טק הוא אחד הנקודות העיקריות שמביאות לתת ייצוג זה.
סונדוס סאלח: אם תלמידים ברמת בית הספר מגיעים לביקור באזור שלהם, לאזור תעשיית היי-טק, הם יכולים להתקרב יותר ויותר לנושא, לחשוב עליו כאופציה.
סונדוס סאלח: שיטת הגיוס בחברת ההיי-טק, דור לדור, מקבעות ומשמרות את ההייטקיסטים שנמצאים בחברות ובשוק ההיי-טק בישראל.
סונדוס סאלח: וזה נשאר: גברים, יהודים ולבנים.
סונדוס סאלח: הוא מפלה את שאר האוכלוסיות ובגדול.
סונדוס סאלח: פרסום המסלולים השונים – החל מהאוניברסיטאות לא פונה לקהל בשפה הערבית באופן מספק.
סונדוס סאלח: ולא נמצא על זה מידע באתרים או במדיה הערבית לסטודנטים האלה.
סונדוס סאלח: יש צורך להנגיש וגם להגמיש תנאי קבלה על מנת לכלול יותר ויותר סטודנטים, למרות ש-58% מהתלמידות בבתי הספר עונות על דרישות קבלה למסלולי היי-טק ובכל זאת, מכמה סיבות שאפרט אותן בהמשך, הן לא בוחרות בתחום הזה.
סונדוס סאלח: הן יודעות ומודעות לחסמים העומדים בפניהן, גם להשתלבות בתעסוקה לאחר סיום הלימודים.
סונדוס סאלח: יש לבנות תוכנית שהיא החל מהתיכון לתלמידות ולתלמידים שתלווה אותם בבתי הספר, גם בקבלה לאוניברסיטאות ובקיום מרכזי תעסוקה ותעשיית היי-טק וחממות טכנולוגיות ייעודיות.
עינב קאבלה: תודה חברת הכנסת סונדוס סאלח, חבר הכנסת שחאדה, בבקשה.
אנטאנס שחאדה: תודה רבה גברתי היושבת-ראש, הדיון הזה הוא חשוב מאוד והוא מתחייב והכרחי במציאות הכלכלית של האוכלוסייה הערבית ושל המדינה בכלל.
אנטאנס שחאדה: ההיי-טק או כל הטכנולוגיה החדשה הוא מנוע צמיחה מרכזי בכלכלה העולמית ובעיקר בכלכלה המערבית.
אנטאנס שחאדה: על כל מקום שנוצר בהיי-טק נוצרים כחמישה או שישה מקומות עבודה מסביב להיי-טק ובמתן שירותים ומקומות עבודה.
אנטאנס שחאדה: לצערי אנחנו עדיין מפגרים בתחום הזה, הן במספר המועסקים , הן במספר התלמידים – ה-6,000 מהנדסים עבור - - - מהווים רק 3% מהמועסקים בענף ההיי-טק.
אנטאנס שחאדה: ביקרתי שבוע שעבר בחממת ההיי-טק בנצרת, אזור התעשייה בנצרת, וראיתי שם כמה חברות שיש להן יוזמות נפלאות, אדירות.
אנטאנס שחאדה: אבל חסר להם עוד כמה דברים בסיסיים ביותר להתפתח בענף הזה.
אנטאנס שחאדה: אין לנו קרנות הון סיכון בחברה הערבית, אין לנו קרנות הון סיכון שמכוונות לעזור לחברות הזנק בחברה הערבית.
אנטאנס שחאדה: היה ניסיון של אל-בוואדר, של חברה ממשלתית, קרן השקעות ממשלתית שנכשל כישלון חרוץ – לא השקיעו באף חברה ערבית או במיזם ערבי.
אנטאנס שחאדה: יש עכשיו נדמה לי את טיקאר, יש קרנות ערביות, אבל זה לא מספיק.
אנטאנס שחאדה: הסכומים, ההון העצמי המושקע שם הוא נמוך ביותר.
אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על משהו כמו 250 חברות הזנק ערביות רשומות בישראל, 120 פועלות ומצליחות ויש רק עמותה אחת שמאגדת כ-20 חברות בלבד.
אנטאנס שחאדה: חסר לנו הארגון, חסר ההון, חסר הידע, המשאבים וההיכרות.
אנטאנס שחאדה: אנחנו יודעים שבענף הזה מה שמביא את ההשקעות זה ההיכרות, זה העבודה ביחד וזה הניסיון לעבוד ביחד.
אנטאנס שחאדה: לכן אני דורש מהממשלה, ממשרד הכלכלה ורשות החדשנות – אכן רשות החדשנות משקיעה, אבל זה לא מספיק – להקים קרן השקעות ייחודית להשקעות בחברות הזנק בחברה הערבית.
אנטאנס שחאדה: הכוון תעסוקתי ולימודי כבר בתיכון, בבתי הספר.
אנטאנס שחאדה: יש כמה תוכניות: רואד, קו משווה.
אנטאנס שחאדה: הם עובדים בבתי ספר ערביים, אבל זה לא מספיק.
אנטאנס שחאדה: צריך עוד תמיכה, עוד תקציבים, כדי לעזור במיוחד לנשים ערביות להשתלב בענף ההיי-טק, כי זה מחולל צמיחה ואנחנו יודעים עכשיו ורואים: ההיי-טק בישראל כמעט לא נפגע בתקופת הקורונה.
עינב קאבלה: נפגע.
אנטאנס שחאדה: נפגע, אבל לא באותה מידה כמו העסקים או הכלכלה המסורתית הישנה.
אנטאנס שחאדה: לכן זה גם מעיד על התפתחות ועל רצון.
אנטאנס שחאדה: אנחנו צריכים אזורי תעשיה כפי שאמרה סונדוס, אזורי תעשייה מיוחדים להיי-טק.
אנטאנס שחאדה: אתה לא יכול להקים היי-טק באזור תעסוקה של מלאכה, מוסכים ונגריות ותעשייה מסורתית.
אנטאנס שחאדה: כל זה נחוץ, כל זה נדרש, אבל בעיקר עכשיו אנחנו דורשים קרן השקעות ממשלתית שתשקיע ביזמות בהיי-טק בחברה הערבית.
עינב קאבלה: תודה חבר הכנסת שחאדה, רק אציין את מה שהזכרתי בהתחלה, עשינו באמצע ספטמבר דיון שנגע גם בנקודות האלה של משרד הכלכלה ושל משרד החינוך לגבי התיכונים.
עינב קאבלה: היום אנחנו מטבע הדברים מתמקדים יותר – הכול חשוב, כן – בתוכנית לאור הבקשה של חבר הכנסת טיבי.
עינב קאבלה: הדברים שלך הם בהחלט חשובים, הם כבר עלו בדיון הקודם ובהחלט גם משרדי הממשלה הרלוונטיים צריכים לתת עליהם את הדעת ולתת תשובות.
עינב קאבלה: ונעבור לחבר הכנסת חרומי, בבקשה.
סעיד אלחרומי: תודה גברתי היושבת-ראש, ותודה לחברי ד"ר אחמד טיבי, שיזם את הדיון החשוב הזה.
סעיד אלחרומי: תראו, בכדי לקחת את האוכלוסייה הערבית ממקום אחד שאין התעניינות או התעניינות מועטה בהיי-טק למקום שאנחנו רוצים שתהיה שם.
סעיד אלחרומי: ראשית זה השקעה בתיכונים, השקעה בלימודי מתמטיקה, פיסיקה.
סעיד אלחרומי: לקחת את הילדים האלה ולהכין את הקרקע שיהיה לנו מאגר שילמד טכנולוגיה, ילמד באוניברסיטאות.
סעיד אלחרומי: ואחר כך זה לא רק הבטחה ללמוד, אלא גם תעסוקה אחר כך.
סעיד אלחרומי: יש לנו שלושה מקומות: א' זה בתי הספר, ב' זה המכללה או האוניברסיטה, ג' זה התעסוקה.
סעיד אלחרומי: כל שלושת התחנות האלה, כל אחת צריכה טיפול מיוחד, טיפול ממשלתי והתערבות ממשלתית.
סעיד אלחרומי: והיטיבו חבריי להסביר את הסוגיה.
סעיד אלחרומי: אתייחס לאוכלוסייה הבדואית בדרום, שם היו תוכניות, אפילו ללמוד בחינם, למשל במכללה הטכנולוגית בבאר שבע.
סעיד אלחרומי: היו עשרות תלמידים שלמדו אם לא יותר.
סעיד אלחרומי: איפה נתקענו?
סעיד אלחרומי: נתקענו ביישום.
סעיד אלחרומי: כשאתה לוקח סטודנטים - - -
עינב קאבלה: במעבר שלהם לתעשייה אתה מתכוון?
סעיד אלחרומי: יש המון דוגמאות כאלה.
סעיד אלחרומי: הילדים מסיימים בציונים גבוהים, אבל כשהם מחפשים מקום עבודה הם תקועים שם.
סעיד אלחרומי: ואז חוזרים למערכת החינוך.
סעיד אלחרומי: אנחנו לא רוצים שהם יחזרו למערכת החינוך.
סעיד אלחרומי: א' –ליישום במקומות עבודה, למשל היה את אינטל בקריית גת ובעוד כמה מקומות.
סעיד אלחרומי: ב' – להגיע ולעודד חברות היי-טק וחברות שעוסקות בטכנולוגיה, בננו-טכנולוגיה, להגיע לאזורי התעשייה והתעסוקה בחברה הערבית ובישובים הערביים.
סעיד אלחרומי: אנחנו לא רוצים שאזורי התעשייה יהיו דווקא לעבודות הפשוטות, דווקא למקומות שהם "עמך" – כל אחד יכול להיכנס לשם.
סעיד אלחרומי: לאן זה מוביל?
סעיד אלחרומי: זה מוביל לעלייה מתמדת בחברה, ולמרות שיש מחסור בלימודי הרפואה, ובלימודים בחינוך.
סעיד אלחרומי: לכן יש לנו מאגר עצום של מורים ומורות, למרות שחלק גדול מהם יכולים להיות במקצועות הטכנולוגיה, מהנדסים, מהנדסות וכולי.
סעיד אלחרומי: ולכן שלושת התחנות האלה: בית הספר, הלימודים עצמם לעודד אותם, אבל הכי חשוב זה לייצר ולהכניס אותם למקומות העבודה.
עינב קאבלה: תודה רבה, אנחנו כאמור נתמקד היום יותר בתחנה השנייה, ונפנה לפרופ' אבי שמחון, יושב-ראש המועצה הלאומית לכלכלה שהיה חבר בפורום שהוביל להחלטת הממשלה.
עינב קאבלה: בבקשה, פרופ' שמחון.
אבי שמחון: ראש הממשלה הוא זה שהביא את ההחלטה ביוזמה שלי.
אחמד טיבי: אני אמרתי שזה אתה כדי לסבך אותך עם ראש הממשלה.
אבי שמחון: בואו נתחיל מהתחלה, אנחנו מדברים פה על שני דברים שונים.
אבי שמחון: ההחלטות שאתם הזכרתם, ההחלטה מ-2017, החלטה 2292 וההחלטה הנוכחית, אלה החלטות שנועדו לחזק את סקטור ההיי-טק בישראל וגם לתת הזדמנות לאנשים להשתתף בסקטור היי-טק.
אבי שמחון: תכף אסביר למה.
אבי שמחון: אלה החלטות רוחביות שלא מתייחסות לאוכלוסייה כזו או אחרת אלא לכל האוכלוסייה של מדינת ישראל.
אבי שמחון: אני רוצה להתחיל בזה שההיי-טק זה המנוע הגדול שנותן את העוצמה לכלכלת ישראל.
אבי שמחון: כלכלת ישראל היום במידה רבה נשענת על סקטור ההיי-טק.
אבי שמחון: נכון, בסקטור ההיי-טק עובדים רק משהו כמו 10% מהמועסקים במשק, אבל כל ה-100% של המועסקים במשק מרווחים מזה מפני שהוא מייצר הכנסות שבאמת מתפזרות על כל הכלכלה.
אבי שמחון: ולכן יש אינטרס עצום למדינת ישראל לחזק את סקטור היי-טק.
אבי שמחון: מה מניע את המנוע הזה?
אבי שמחון: הדלק שמניע את המנוע הזה זה לא כסף.
אבי שמחון: הדלק שמניע את המנוע הזה זה כישרון, זה מהנדסים, מהנדסים ומדענים.
אבי שמחון: הם אלה שמניעים את סקטור היי-טק, הכסף בא בעקבותיהם ולא ההיפך.
אבי שמחון: כסף יש בהרבה מקומות, אבל סקטור היי-טק כמו שיש במדינת ישראל קשה למצוא בכל העולם.
אבי שמחון: אני רוצה להראות לכם כמה דברים (הצגת מצגת) בשקף הזה אנחנו רואים את השכר החודשי הממוצע של בוגרי חמש האוניברסיטאות המובילות בישראל.
אבי שמחון: מובילות במובן שהשכר של הבוגרים שלהם הוא הגבוה ביותר במדעי המחשב והנדסת חשמל.
אבי שמחון: ויש פער גדול מאוד בין בוגרים של אוניברסיטאות שונות.
אבי שמחון: בחרנו להתמקד בשקף הזה בחמשת האוניברסיטאות המובילות: אוניברסיטת תל אביב, הטכניון, האוניברסיטה העברית, בן גוריון והאוניברסיטה הפתוחה.
אבי שמחון: אנחנו רואים פה את שכר שלהם שנתיים אחרי שהם סיימו את התואר הראשון.
אבי שמחון: מי שסיים במדעי המחשב ועובד בהיי-טק, מרוויח בערך 30,000 שקלים לחודש, אלה נתוני 2018.
אבי שמחון: מאז השכר הזה עלה.
אבי שמחון: אנחנו מדברים שוב, על 30,000 שקלים לחודש, שנתיים אחרי סיום תואר ראשון.
אבי שמחון: שמי סיים באותן אוניברסיטאות כלכלה או משפטים מרוויח בערך 13,500 שקלים.
אבי שמחון: ומי שסיים ביולוגיה, ויש המון בוגרי ביולוגיה, באותן אוניברסיטאות שנתיים אחרי התואר – מרוויח 7,000 שקל.
אבי שמחון: ברור לכם שכשפותחים את השער - - -
עינב קאבלה: כן פרופ' שמחון, אנחנו כולם מהנהנים כי כולם יודעים שבהיי-טק מרוויחים יותר.
עינב קאבלה: אנחנו רק רוצים לראות איך אנחנו משלבים את האוכלוסיות שבייצוג חסר בענף היי-טק כדי שירוויחו יותר.
אנטאנס שחאדה: בדיוק.
אבי שמחון: אני יודע שיודעים שמרוויחים יותר אבל אני בכל זאת רוצה – תרשו לי רגע להראות לכם: לא סתם מרוויחים יותר, מרוויחים פי ארבע יותר מבוגרי ביולוגיה, והרבה אנשים הולכים ללמוד ביולוגיה.
אבי שמחון: אני חושב שאם אנשים היו יודעים את המספרים האלה לאשורם ההתייחסות הייתה אחרת.
אבי שמחון: התוכנית שהבאנו, וכאן אני חייב להגיד שהיוזמה הייתה של משרד הממשלה, אבל בלי הסיוע של יפה זילברשץ מהות"ת אי אפשר היה לעשות כלום כי בסוף הממשלה לא שולטת באוניברסיטאות – המילה "שולטת" היא בכלל לא מילה טוב – אבל יכולת ההשפעה של הממשלה על האוניברסיטאות היא מוגבלת מאוד.
אבי שמחון: בלי ההבנה של יפה זילברשץ שעומדת בראש הות"ת, בחשיבות הלאומית של הדברים, כל זה לא היה קורה.
אבי שמחון: בעצם הכסף שהבאנו בהחלטה 2292, הכסף הזה מה שהוא נועד לעשות, הוא נועד לאפשר להרבה יותר סטודנטים להגיע.
אבי שמחון: אז כולם מסכימים, מרוויחים המון כסף אם גומרים מדעי המחשב, אבל האוניברסיטאות הגבילו מאוד את מספר הסטודנטים שהם היו מוכנות לקבל ללמוד מחשבים.
אבי שמחון: היה פה אבסורד מפני שגם הסטודנט שמתקבל וגומר את התואר יכול להרוויח הרבה יותר, וגם המדינה מרוויחה מזה הרבה יותר.
אבי שמחון: ולכן אותה החלטה בעצם פתחה את השערים לעוד סטודנטים.
סונדוס סאלח: אתה מסביר למה - - - סליחה, זה משהו שמובן.
סונדוס סאלח: אבל מה עושים עם הנתונים האלה?
אבי שמחון: התפקיד הראשון שלנו הוא קודם כול להביא לכך שיותר אנשים שיש להם את היכולת יוכלו להתקבל לאוניברסיטה, כדי שהם עצמם יוכלו להרוויח יותר וכדי שהם גם יביאו לכך שהמדינה תרוויח יותר.
אבי שמחון: מאחר שאתם כבר יודעים את כל הנתונים, אין צורך להראות לכם את הנתונים לבוגרי תואר שני.
אבי שמחון: אעבור כעת לעוד נקודה חשובה מאוד: יש פער גדול בין מי שמסיים באחת מחמשת האוניברסיטאות המובילות לבין מי שמסיים באוניברסיטאות האחרות.
אבי שמחון: האוניברסיטאות האחרות הן בר אילן, חיפה ואריאל.
אבי שמחון: ובאותה מידה יש פער גדול בין בוגרי האוניברסיטאות המובילות לבין בוגרי מכללות מתוקצבות.
אבי שמחון: אני חושב שהנתונים האלה צריכים להיות שקופים לכולם כדי שאם מישהו יכול ללמוד באוניברסיטה מובילה, אז עדיף לו להתאמץ ולהגיע לאוניברסיטה מובילה ולא למוסד אחר שבו השכר יהיה יותר נמוך.
אבי שמחון: אם הוא ידע את זה – אז אני חושב שזה ישפיע על האופן שבו אנשים מקבלים - - -
עינב קאבלה: כן, אבל הדיון פה מושתת על זה שהידע שזה יותר טוב הוא לא מספיק.
עינב קאבלה: אנחנו מדברים גם על מתן שוויון הזדמנויות ופתיחת כל האפשרויות גם בפני חלקים באוכלוסייה שיודעים אבל לא מצליחים להגיע לשם לא כי הם לא מוכשרים.
עינב קאבלה: אבל בבקשה תמשיך, אנחנו מדי פעם מפריעים לך רק כדי לתת את הכיוונים של הדברים שאנחנו רוצים לגעת בהם בצורה יותר מודגשת.
אבי שמחון: דבר ראשון, את כמובן לא מפריעה, אני זה שבא לתת נתונים לדיון שלכם.
אבי שמחון: אני רוצה להגיד כמה דברים, אגיע עכשיו לתוכנית של ה-273 מיליון ואסביר איך הדברים האלה משתלבים.
אבי שמחון: אתם רואים שבוגרים של אוניברסיטה שמצליחים לסיים אוניברסיטה מרוויחים הרבה מאוד.
אבי שמחון: הבעיה היא שהאוניברסיטאות מגבילות את מספר הסטודנטים שהם מקבלות.
אבי שמחון: המגבלה האפקטיבית היא לא כמות הכישרון שיש במדינת ישראל, יש במדינת ישראל עוד הרבה צעירים מוכשרים שהיו יכולים להתקבל לאוניברסיטה ולסיים אותה ולהרוויח וגם להועיל שוב למדינה, אילו האוניברסיטה הייתה מקבלת אותם.
אבי שמחון: האוניברסיטאות מוגבלות ביכולת שלהם לקבל סטודנטים ותכף יפה תראה לכם כמה היא הצליחה עם התוכניות שאנחנו הבאנו ביחד.
אבי שמחון: כמה היא הצליחה להגדיל את מספר הסטודנטים.
אבי שמחון: אבל עדיין הביקוש גדול מההיצע.
אבי שמחון: התוכנית שמדברים עליה עכשיו, של ה-273 מיליון שקלים, נועדה לאפשר לאוניברסיטאות להגדיל את ההיצע על ידי זה שיכשירו יותר אנשים בעלי תארים מתקדמים.
אבי שמחון: אלה יוכלו להתקבל לאוניברסיטאות – כי היום האוניברסיטאות רוצות לשכור עוד מרצים על מנת שיוכלו להכשיר יותר סטודנטים, על מנת שיוכלו לקבל יותר סטודנטים.
אבי שמחון: אבל הן לא יכולות מפני שיש מגבלה בכמות האנשים שיכולים ללמד או להתקבל לסגל של האוניברסיטאות.
אבי שמחון: התוכנית השנייה נועדה בדיוק להגדיל את זה.
אבי שמחון: להגדיל את מספר המרצים הפוטנציאליים כדי שהאוניברסיטאות יוכלו לשכור יותר מרצים ויוכלו לקחת יותר סטודנטים.
אבי שמחון: כשאנחנו מגיעים לאוכלוסיות, אי אפשר לצפות שכל תוכנית שהממשלה מביאה תגשים את כל המטרות שיש למדינת ישראל.
אבי שמחון: יש למדינת ישראל המון מטרות חשובות.
אבי שמחון: יש גם מטרה, למשל, של הקטנת אי השוויון.
אבי שמחון: זאת מטרה שהיא כמובן בעלת חשיבות עליונה.
אבי שמחון: האם התוכנית הזאת מסייעת לה?
אבי שמחון: אני לא בטוח.
עינב קאבלה: יש לנו כותרת.
אבי שמחון: המדינה מפעילה מגוון של תוכניות.
אבי שמחון: ולכל תוכנית יש המון מטרות חשובות מאוד.
סונדוס סאלח: הפסקנו להתרגש.
עינב קאבלה: אסור להפסיק להתרגש.
אבי שמחון: המדינה מפעילה מגוון של תוכניות וכל תוכנית יש לה את היעד שלה.
אבי שמחון: היעד של התוכנית הזו הוא להגדיל את מספר האנשים שיכולים להשתלב בסצנת ההיי-טק הישראלית.
אבי שמחון: לטובתם ולטובת המדינה.
אחמד טיבי: פרופ' שמחון סליחה, שאלה: דיברת על הסיוע לאוניברסיטאות, מה לגבי מכללות שמתמחות ויש להם לימוד של מקצועות היי-טק?
אבי שמחון: שוב, זה נכון לחלוטין שאנחנו צריכים להגדיל גם את מספר הסטודנטים במכללות.
אבי שמחון: אבל אי אפשר בתוכנית אחת להשיג את כל המטרות.
אבי שמחון: הגידול, היעד, של הגדלת מספר הסטודנטים במכללות הוא דבר מאוד חשוב.
אבי שמחון: יש תוכניות שונות, התוכנית הספציפית שאנחנו מדברים עליה היא תוכנית שנועדה קודם כל לאוניברסיטאות.
אבי שמחון: אתה רואה את הפער בשכר – אם אתה שואל אותי אם אני יכול עכשיו לקבל עוד סטודנט, לאן הייתי רוצה שהוא ילך – למכללה או לאוניברסיטה?
אבי שמחון: והתשובה שלי היא חד משמעית.
אבי שמחון: הייתי רוצה שהוא ילך לאוניברסיטה, כי אם הוא יסיים באוניברסיטה הוא ירוויח יותר כסף וגם התרומה שלו לכלכלה תהיה יותר גדולה.