GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: את צודקת שזה "אינו מתאפשר" ולא "אינו נגיש".
עינב קאבלה: גם המילה נגיש מכניסה אותנו לעולם אחר שעלול להיות לא מובן ועלול לבלבל.
עינב קאבלה: "אינו מתאפשר".
עינב קאבלה: רעות, את תבדקי.
עינב קאבלה: מה שבטוח זה שצריך לסגור את זה היום.
עינב קאבלה: אין יותר מדי זמן לחשוב וגם לא צריך זמן רב.
נירה לאמעי רכלבסקי: דילגתי מסעיף קטן (ד) לסעיף קטן (ה).
נירה לאמעי רכלבסקי: (ה) בקביעת ההוראות לעניין אופן מתן השירות מרחוק לפי סעיף, קטן (א) יתחשב הגורם הממונה, בין השאר, במאפיינים הייחודיים של קבוצת מקבלי השירות ויבטיח כי -
נירה לאמעי רכלבסקי: יינקטו אמצעים הולמים לשם הגנת הפרטיות, הגנת הסייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע, לרבות אם מתן השירות מרחוק הביא ליצירתם של מאגרי מידה, פיקוח והגנה על הנתונים שבהם, ואמצעים לשם מניעת שימוש בלתי מורשה במידה או דליפתו, בהתאם לסיכון לשימוש או לדליפה כאמור הכרך במתן השירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: (ו) הוראות לפי סעיף קטן (א) יעמדו בתוקפן בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה או בתקופת תוקפו שלך חוק זה כאמור בסעיף 11, לפי המוקדם ביניהם.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שסעיף 2(א) ירד סופית, לגבי ההנחיה של רשות הסייבר.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף המובחן של האבטחה ירד אבל בסעיף 2(א)(2) עשינו הבניית שיקול דעת.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם ב-2(א)(2) יש הבנייה של שיקול הדעת שמדברת על הליך מתועד של ניהול סיכונים.
אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני מקשה.
אנדרי קוז'ינוב: ראיתי את זה אבל לדעתי דובר על גופים שהם מונחים על ידי רשות הסייבר או שנמצאים תחת ממשל זמין.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה נכנס דרך ההגדרה של גורם ממונה כך שתאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות וחברות בנות, הגורם הממונה לגבי שירות שהם נותנים, יהיה השר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם זה תאגיד סטטוטורי, השר שממונה על ביצוע החוק לפיו הוקם התאגיד, ולגבי חברות ממשלתיות, הרי תמיד לחברה ממשלתית יש את שר האוצר והשר האחראי לענייני החברה.
אנדרי קוז'ינוב: הכוונה להנחיה של רשות הסייבר.
אנדרי קוז'ינוב: התאגידים הסטטוטוריים עליהם אחראי השר, האם התאגידים הסטטוטוריים בסופו של דבר, לפי החוק הזה, נופלים תחת הפיקוח של רשות הסייבר.
נירה לאמעי רכלבסקי: ההנחה היא שאם השר יהיה הגורם הממונה ולא מי שעומד בראש תאגיד, השר כבר ייקח להחלטות שלו כגורם ממונה את הסטנדרטים שמתקיימים במשרדים הממשלתיים, שאלה סטנדרטים של ממשל זמין.
עינב קאבלה: ונכנסנו התייחסויות מפורשות.
אנדרי קוז'ינוב: אבל זה כאילו במובלע.
אנדרי קוז'ינוב: זה בהנחה.
עינב קאבלה: זה לא בדיוק במובלע כשכתוב שהוא צריך לערוך ניהול סיכונים מתועד בו הוא לוקח בחשבון גם אמצעים שקשורים להגנת סייבר, להזדהות בטוחה, לאבטחת מידע.
עינב קאבלה: כלומר, יש כאן תהליך שכל גוף שרוצה להנגיש שירות מרחוק, חייב לעשות.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, אחראי סייבר של אותו גוף יבוא לשר וידווח על רמת הסיכונים הנשקפת?
עינב קאבלה: אנחנו עכשיו יורדים לרזולציה של תרשים זרימה.
אנדרי קוז'ינוב: אני פשוט מנסה להבין את הרעיון המסדר כי ברגע שאנחנו מוותרים באופן כללי כסעיף מובחן על הסיפור של רשות הסייבר, בסופו של דבר זה להחלטתו של השר וניהול סיכונים, זה הרי לא אחיד אלא זה בהתאם לראייה.
אנדרי קוז'ינוב: זה יכול ליצור מצב של התייחסות לא אחידה בין הרשויות השונות והצווים השונים.
אנדרי קוז'ינוב: שוב, סליחה שאני מקשה ברגע האחרון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שזאת הפשרה אליה הגיעו.
נירה לאמעי רכלבסקי: היה קושי להכניס את הסעיף כסעיף מובחן.
עינב קאבלה: אגב החוק הזה ואגב הוראת שעה, ההבנה הייתה שזה לא נכון לייצר איזושהי הכפפה בחוק, יצור חדש שלא היה קיים, לגופים שאת היום לא היו כפופים.
אנדרי קוז'ינוב: את זה לחלוטין קיבלתי.
עינב קאבלה: יצרנו מספר עוגנים כדי שתנוח דעתנו לעניין תאגידים וחברות ממשלתיות והעוגנים הם כאלה, ואני אתחיל מהסוף: קודם כל, כל גורם כזה שירצה להיכנס לתוך מסגרת החוק, צריך לעבור לא רק את השר אלא גם צריך לעבור את הוועדה.
עינב קאבלה: פעם שנייה, כפי שאמרה נירה, הגורם הממונה הוא כזה שהוגדר לגופים האלה, הוא השר, מה שהיה שונה בתחילת דרכנו בחוק כי זה היה גורם זוטר יותר, נקרא לו כך.
עינב קאבלה: בכוונה כיוונו לכך שזה יהיה השר הרלוונטי.
עינב קאבלה: דבר שלישי, ההתייחסות בסעיף 2(א), בסוף שמדברת על תיעוד הסיכונים בצורה ברורה כאשר נכנסו כאן שיקולים.
עינב קאבלה: הליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל ת חשיבות במתן שירות ואת הסיכונים הכרוכים בנתינתו מרחוק ונקט אמצעים להקטנתם ואחרי כן אמצעים הקשורים להגנת סייבר ואבטחת מידע.
עינב קאבלה: כאן יש התייחסות מפורשת ראשונה.
עינב קאבלה: ההתייחסות הנוספת מגיעה בסעיף (ה), שיש עליהם חובה לנקוט אמצעים הולמים להגנת הפרטיות, הגנת סייבר, הזדהות בטוחה, אבטחת מידע.
אנדרי קוז'ינוב: פתאום מה שבלט לי לעין היה היעדר הסעיף המוכן.
עינב קאבלה: כן, שירד מהסיבות שאמרתי, אבל כדי לייצר קרקע בטוחה, ניתנו בחוק ארבעת העוגנים האלו, גם ברמת המנגנון וגם ברמת התייחסות מפורשת למה נדרש לעשות כאשר רוצים לתת שירות מרחוק.
אנדרי קוז'ינוב: נותר לקוות שבין השרים תהיה אחידות מבחינת ניהול הסיכונים.
רעות אופק: בהמשך למה שדיברנו קודם, רציתי להדגיש שאכן השרים כמובן כפופים להחלטת הממשלה ולכל ההנחיות בנושא, גם לניהול הסיכונים, ולכן אנחנו חושבים שזה כבר נכלל, מסודר והתבצע ניהול כנדרש.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, הרעיון הוא שבשונה מתאגידים וחברות שלא כפופים להחלטות ממשלה, להנחיות יועץ משפטי, השר כן כפוף אליהם והוא בעצם יקיים את מתן השירות או יוציא לדרך את מתן השירות תחת הסטנדרטים שהממשלה עובדת בהם.
רעות אופק: בהחלט.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסטנדרטים של ממשל זמין יחולו על כל השירותים שניתנים לפי החוק הזה.
רעות אופק: בהחלט כן.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין את הפשרה.
אנדרי קוז'ינוב: קצת קשה לי להבין למה הייתה בעייתיות לכתוב שהסטנדרטים יחולו בכל מקרה.
עינב קאבלה: כי זה הלכה למעשה - לפי דעת משרד המשפטים - הכפפה של גופים של גופים שאינם כפופים היום למערך הסייבר.
עינב קאבלה: זו התשובה שקיבלנו.
עינב קאבלה: יכול להיות שמכאן צריך לחשוב לטווח הרחוק יותר.
אנדרי קוז'ינוב: אם התוקף של החוק יוארך בהתאם לתקופת החירום או שייכנס כחוק קבוע בהמשך הדרך, זה יצטרך לקבל את המענה.
אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני פרנואיד במובן הזה, אבל מאגרי מידע זה דבר הכי רגיש והכי דליף שיש.
עינב קאבלה: בין היתר תפקידנו להיות פרנואידים.
רעות אופק: בכל מקרה, הממשלה מחויבת לסטנדרטים האלה.
עינב קאבלה: ואנחנו מציעים שייבחן לשלב הרחוק יותר, שהוא לא כזה רחוק ובסוף הזמן עובר מהר, לשקול את שילוב מערך הסייבר או מתן חובה לגופים האחרים להיות קשובים או לפעול על פי הנחיות מערך הסייבר, גם אם הם לא כפופים אליו.
רעות אופק: אכן הסוגיה הזאת נדונה ומקודמת במסגרת הליך חקיקה נפרד.
רעות אופק: הסוגיה הזאת של הכפיפות לסייבר, ההנחיות, הסטנדרטים והיחס בין החלטת הממשלה לבין החקיקה, מקודמת בהליך חקיקה נפרד.
אנדרי קוז'ינוב: שהוא?
רעות אופק: כרגע נמצא בדיונים ממשלתיים, עוד לא הגיע לכנסת, בעניין מערך הסייבר.
רעות אופק: התחום מטופל.
אנדרי קוז'ינוב: אין לי ספק שהוא מטופל.
עינב קאבלה: לדיון שאת מספרת עליו, שווה להעביר אליהם את המסר הזה.
רעות אופק: הממשלה בהחלט עובדת על הנושא הזה ובכל מקרה גם היום הנושא מכוסה בהחלטות ממשלה.
רעות אופק: נגיע גם לכנסת.
אנדרי קוז'ינוב: לגבי מספר החלטות הממשלה שלא מבוצעות.
עינב קאבלה: נמשיך לפקח.
אנדרי קוז'ינוב: טוב שיש החלטות ממשלה אבל מבחינת הביצוע של אותן החלטות ממשלה, זה סיפור אחר.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 3 יש לנו שינוי נוסח קטן.
נירה לאמעי רכלבסקי: פרסום ומענה לפניות הציבור.
משה אבוטבול: מה הכוונה סוג המוגבלות?
נירה לאמעי רכלבסקי: יש מוגבלויות מסוגים שונים.
עינב קאבלה: אין דינה של הנגשה לאדם עיוור כהנגשה לאדם חירש.
משה אבוטבול: כלומר, את באה יותר לקראת המקרים הקשים יותר.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע סעיף שבאופן כללי כל מתן השירות הזה צריך להיות נגיש באופן שגם אזרח מן השורה יאתר את זה בקלות.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הרעיון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אזרח ירצה לפנות נניח לרשם חברות לרשום חברה ויבין שאין קבלת קהל כי יש סגר, אבל כשהוא יחפש באינטרנט הוא יבין מהר מאוד שיש מענה לעניין הזה.
משה אבוטבול: יש כתובת חליפית.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן אני חושבת שנשאיר את המילה "נגיש" שנמחקה, כי ה-נגיש הראשון הוא נגיש לכולי עלמא ולאו דווקא לאנשים עם מוגבלות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אדבר עם הממונה על נוסח החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שהיא חשבה ש"יאפשר את איתורן בקלות", מספיק לאדם מן הישוב, ובנוסף יהיה נגיש לאנשים עם מוגבלות באופנים המיוחדים אליהם הם נדרשים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום יציין גם איך מבצעים פניית ציבור בעניין הספציפי של השירות מרחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 4 נשאר כפי הוא.
נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי התוספות, יכול להיות שהנוסח הזה ישתנה מעט אבל הכוונה כאן, לאחר שנכנסו לנו שרים חדשים לתמונה, שאלה בעצם השרים שממונים על התאגידים ועל החברות.
משה אבוטבול: גם משרדים חדשים.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא בחוק הזה, אבל יכול להיות שייכנסו.
משה אבוטבול: מתן השירותים וכל החוק הזה, צריך לכלול גם אותם אפילו שזה משרד חדש שעכשיו התחיל פעילות בנישות שלא היו בעבר.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן הלשון מתייחסת לשר, לפי על מה כל שר ממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר ועכשיו יש לנו שרים גם לענייני תאגידים וחברות בת, אנחנו מכניסים גם אותם לסעיף הזה שמדבר על שינוי התוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: רעות, בואי נוודא שלזה אתם מתכוונים.
עינב קאבלה: בסעיף 6.
נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא שאם אנחנו עכשיו רוצים להכניס בתוספת תאגיד סטטוטורי מסוים, מי שיגיש את השינוי לתוספת לכנסת יהיה השר הממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אותו שר שמינינו כגורם ממונה.
רעות אופק: אכן, זאת הכוונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מקריאה נוסח שיכול להיות שישתנה בפיין טיונינג של הנסחות.
נירה לאמעי רכלבסקי: 6. שינוי התוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים, באישור הוועדה, רשאי בצו לשנות את התוספת השנייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוספנו סעיף של דיווח לכנסת.
נירה לאמעי רכלבסקי: 6א.
נירה לאמעי רכלבסקי: דיווח לכנסת שר המשפטים ידווח לוועדה, בתום שבעה חודשים ממועד כניסתו לתוקף של החוק, על יישומו, ובכלל זה על השירותים החיוניים שניתנו מרחוק ואופן נתינתם.
רעות אופק: לעניין פרק הזמן של הדיווח, אנחנו נבקש שמונה חודשים.
עינב קאבלה: רק לעדכן.
עינב קאבלה: הייתה בקשה להאריך את זז לשנה ואנחנו באנו בדברים כי לא חשבנו ששנה זה נכון, בטח לא בחוק קורונה, בטח לא בהוראת שעה.
עינב קאבלה: ההבדל בין שבעה לשמונה חודשים נראה לי לא משמעותי ולכן אני לא רואה בעיה להסכים לכך.
אנדרי קוז'ינוב: אני לחלוטין הייתי מוריד את זה לשישה חודשים.
עינב קאבלה: הרעיון שהם באמת יספיקו.
אנדרי קוז'ינוב: הרעיון שיספיקו ליישם את זה אבל היישום הוא חצי מוכן, עד כמה שאני מבין.
עינב קאבלה: חלק מהדברים כן וחלק מהדברים לא.
אנדרי קוז'ינוב: הבנתי גם מהאפוטרופוס הכללי שהם כבר בהרצה.
אנדרי קוז'ינוב: לדעתי דווקא חשוב לראות את היישום ואת הדיווח כמה שיותר מוקדם.
רעות אופק: אם אפשר להתייחס.
רעות אופק: בכל מקרה הוועדה יכולה לבקש דיווח בכל עת.
רעות אופק: אנחנו סבורים שיותר נכון לדווח אחרי פרק זמן קצת יותר ארוך מחצי שנה.
רעות אופק: זה גם ייתן תמונה יותר רחבה ומלאה לוועדה כעבור פרק זמן קצת יותר ארוך וגם מלאכת האיגום - מאחר וכל שר אחראי על החוק שלו וזה לאשר המשפטים – אורכת זמן.
רעות אופק: מכל מקום, נראה לי שיהיה גם יותר יעיל שהוועדה תראה את התמונה המלאה אחרי פרק זמן יותר ארוך כשיש ניסיון עם מימוש החוק.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שבהרבה מאוד גופים כבר מוכנים בהרצה של החוק הזה.
אנדרי קוז'ינוב: זה סוג של הפעלת כפתור.
עינב קאבלה: זה המצב?
רעות אופק: יש משרדים שכבר יודעים איך ייראה השירות ויש משרדים שמבקשים להיערך לבאות, לתרחישים לא ודאיים.
רעות אופק: לא כולם יודעים איך ייראו השירותים ומהסיבה הזאת התוספת היא מאוד ארוכה.
אנדרי קוז'ינוב: נכון, אבל כל מה שהתוספת, כבר די ברור מה יהיה שם.
אנדרי קוז'ינוב: לגבי דיווח על כל מה שיש בתוספת, זה כבר משהו שהוכן מראש בעבודת מטה במשרדים השונים.
רעות אופק: ממה שאני מבינה, יש שירותים שונים שנמצאים בשלבי עבודה שונים.
רעות אופק: למיטב ידיעתי לא כל השירותים ידוע איך הם יינתנו והמטרה של החקיקה הזאת היא לאפשר להם לפתח את דרך מתן השירות On going.
אנדרי קוז'ינוב: בחוקים דומים של מתן שירות מרחוק במדינות אחרות, האם יש דבר דומה והאם יש דיווח דומה?
אנדרי קוז'ינוב: ואם יש דיווח דומה לרשויות, מה מסגרות הזמנים שם?
רעות אופק: אני לא מכירה.
אנדרי קוז'ינוב: רק לשם השוואה.
רעות אופק: אני לא מכירה חוקים מקבילים לחקיקה הנוכחית שבפנינו.
עינב קאבלה: בכל מקרה חשוב לומר כמה דברים.
עינב קאבלה: האחד, זה שיש סעיף דיווח שקובע זמן, זה לא אומר שאנחנו לא רשאים בעוד שלושה חודשים לבחור לקיים על זה דיון ולבקש תשובות לשאלות שיהיו לנו.
עינב קאבלה: זה חשוב להדגיש.
עינב קאבלה: נכון נירה?
עינב קאבלה: אני מניעה לעשות זאת.
נירה לאמעי רכלבסקי: בוודאי אם אתם שומעים על משהו ואתם רוצים לברר משהו שקרה לגבי אותו שירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר.
עינב קאבלה: דבר שני.
עינב קאבלה: לגבי הדיווח כפי שמוגדר כאן, כשנביא זאת לוועדה נרצה לשמוע בצורה מפורטת על השירותים השונים, על הדברים שקרו במהלך מתן השירות, הדברים שלא קרו במהלך מתן השירות, אם היו אירועים חריגים וכיוצא בזה.
עינב קאבלה: חשוב לי להגיד את זה כדי שלא נגיע לדיון הזה ונקבל רק פרטים יבשים.
עינב קאבלה: זה בסדר אם הכול היה בסדר, אבל אנחנו רוצים התייחסות לכל המכלול, לפניות ציבור אם היו.
רעות אופק: אנחנו כמובן נעשה כל מאמץ להביא את התשתית העובדתית הרחבה ביותר שתהיה ידועה לנו.
רעות אופק: אנחנו נעשה עבודת מטה וננסה לבדוק עם המשרדים.
רעות אופק: אנחנו ניערך בהתאם לכל פיקוח פרלמנטרי שנעשה ואנחנו כמובן נכונים לבצע הנדרשות והמבוקשות, בין אם זה כתוב בחוק ובין אם לא.
עינב קאבלה: קל וחומר כשזה כתוב.
עינב קאבלה: דווקא בגלל שזה כתוב, למרות שכמו שאת אומרת גם אם זה לא היה כתוב, אני חושבת שנכון שתהיה הנחיה לכלל הגופים שמשתמשים במסגרת החוק הזה ומפעילים שירות מרחוק לדעת מהיום הראשון של התכנון לאסוף מידע, לתעד מידע, באופן שיוכלו להעביר אליכם ולא תמצאו את עצמכם מבקשים מידע שהם לא אספו ואז לך תשחזר.
עינב קאבלה: גם אם עברו חודשיים, זה לא נכון לעשות עבודת שחזור אלא זה נכון לעשות עבודת תיעוד לכתחילה.
עינב קאבלה: חשוב לי לומר את הדברים האלה גם לפרוטוקול אבל אני מבקשת שהם יעברו הלאה למי שצריך, לעשות את הדברים מלכתחילה כדי שלא נימצא במצב שנהיה כאן ויגידו לנו שלא יודעים כי זה היה בהכנה ולכן לא ידענו ולא כתבנו, לא תיעדנו ולא שמרנו.
עינב קאבלה: אני רוצה למנוע את האירועים האלה שחלילה לא יתרחשו.
עינב קאבלה: אם כבר דיברנו על זה, זה המסר.
רעות אופק: בסדר גמור.
רעות אופק: אנחנו נעשה כל מאמץ.
רעות אופק: שוב, יש דינמיקה של עבודת ממשלה.
עינב קאבלה: ההנחיות הן לא רק למשרד המשפטים אבל אתם הנציגים כאן שיודעים להעביר את הדברים שלנו לכל אותם גופים שמשתמשים בפלטפורמה החוקית הזאת ואנחנו רוצים שעם כניסתה חוק לתוקף – מצדי אפילו בהנחיה כתובה שלכם לכלל המשרדים או הגופים שמשתמשים בזה – שתהיה הנחיה ברורה שצריך להיערך לדיווח ולדאוג לתעד ולייצר מעקב אחרי הליך ייצוב השירות, הליך הוצאתו לפועל וכמובן המשך הדרך של הפעלת השירות.
רעות אופק: אני אוסיף על זה ואומר שגם במסגרת תהליכי העבודה הקבועים, משרדי הממשלה מתייעצים אתנו באופן שוטף לעניין העברה של שירותים לעולם הדיגיטלי.
רעות אופק: יש גם הנחיית יועץ בנושא ולכן אנחנו גם בקשר עם המשרדים.
רעות אופק: כמובן אנחנו נעביר את הבקשה וההנחיה ונעשה את זה מאוד מסודר ככל הניתן.
עינב קאבלה: זה חשוב מאוד.
נירה לאמעי רכלבסקי: את סעיף 8 אני רוצה להקריא כיוון שהיו שינויים ניסוחיים.
נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק ההוצאה לפועל – הוראת שעה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים, באישור הוועדה, רשאי, בצו, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בשלושה חודשים נוספים.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 9 עשינו איזשהו תיקון לגבי התקופה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק כרטיסי חיוב – הוראת שעה בתקופה שמהמועד הקובע עד יום תחילתו של חוק זה - זה מהסעיף הקודם, ט"ו בתמוז התשע"ף (7 ביולי 2020) –עד יום תחילתו של חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019, כאמור בסעיף 77(א) לאותו חוק, לפי הקצרה מהן, יקראו את חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986, כך:
2 יקראו: חוזה כריס חיוב וחידושו
2 יקראו: אני לא אחזור על יתר הסעיף.
2 יקראו: דנו בו ארוכות.
2 יקראו: כאן יש הבהרה לגבי התקופה כאשר התקופה היא רטרואקטיבית מה-7 ביולי, מהרגע שהסתיים התוקף, פקע תוקף תקנות שעת חירום, ובעצם שנכנס חוק שירותי תשלום, מיועד להיכנס ב-14 באוקטובר, הוראת החוק הזאת שלנו פוקעת וחוק שירותי תשלום מחליף אותה.
2 יקראו: הסיבה ששינינו מהנוסח ב-2(א) זה כדי להתאים את מה שרשום בחוק שירותי תשלום באופן שמתאים יותר לנוסח שלנו.
2 יקראו: הסכמתו המפורשת של הלקוח.
2 יקראו: אני עוברת לסעיף 10.
2 יקראו: אני לא אקריא את כל הסעיף אבל, שוב, אותה תקופה קובעת שהוגדרה בסעיף 8, מוגדרת כאן.
2 יקראו: סעיף התחילה נמחק מאחר שהוא לא רלוונטי כבר.
2 יקראו: מה שרלוונטי זה סעיף התוקף ש"חוק זה, למעט סעיפים 8 עד 10 יעמוד בתוקפו עד לתום תקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות בשל נגיף הקורונה".
2 יקראו: זה קיצור הסעיף הזה.
2 יקראו: ראינו כבר שסעיפים 8 עד 10, כבר יש להם תקופת תוקף משלם בתוך הסעיף.
2 יקראו: אני ממשיכה לתוספת הראשונה.
2 יקראו: בכותרת ייאמר: "(ההגדרות "גוף ציבורי", "הגורם הממונה" ו"שירות חיוני" שבסעיף 1 וסעיף 3)".
2 יקראו: זאת ההקדמה לכותרת.
עינב קאבלה: זה לא היה כתוב?
נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה כתובה רק הגדרת שירות חיוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: זו הייתה טעות.
נירה לאמעי רכלבסקי: התוספת מתייחסת גם להגדרת גוף ציבורי וגורם ממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין התוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו אותה באריכות בדיון הקודם כולל תיקונים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אגיע לסעיפים שהשתנו, כשנוסף סעיף וגם השתנו כמה סעיפים, אבל בין לבין בכותרת, נעשו שינויי נוסח.
עינב קאבלה: תצייני אותם?
נירה לאמעי רכלבסקי: הכותרת של טור ב' תהיה "החיקוק שלפיו ניתן שירות חיוני".
נירה לאמעי רכלבסקי: הכותרת של טור ד' תהיה "הגורם הממונה לקביעת הוראות לעניין מתן שירות מרחוק".
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה שהמספור בנוסח לא יצא טוב.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 5, רישום שעבוד של אגודה שיתופית וסמכויות נלוות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שהקראנו כבר בדיון הקודם ואני לא רואה צורך להקריא גם עכשיו.
נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי רישום משכון, היה כתוב כבר קודם.
עינב קאבלה: רישום שעבוד ב-(3), זה לא חדש.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא חדש.
נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו בפעם הקודמת.
נירה לאמעי רכלבסקי: ליתר ביטחון, אני אקריא.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום שעבוד של אגודה שיתופית וסמכויות נלוות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות הוא רשם האגודות השיתופיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא שר הכלכלה והתעשייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 12 בנוסח שאתם מחזיקים, בסעיף 10 יש לנו שירות שנמחק – קבלת מידע על ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס ומסמך הבעת רצון.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף נמחק.
אנדרי קוז'ינוב: למה?
נירה לאמעי רכלבסקי: מכיוון שהסעיף הבא בו מוזכרות התקנות ולא החוק, הוא בעצם סעיף ההסמכה המדויק לשירות הזה ולא סעיף 32(יח) לחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 16 לנוסח שאתם מחזיקים, סעיף 21, יש לנו עוד הבחנה שנתנו לנו מנוסח החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: ברגע שאנחנו מזכירים בטור ד' שני אתרי אינטרנט, זה אתר האינטרנט של האפוטרופוס או של רשות האכיפה, לפי העניין.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן התווסף "לפי העניין".
נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 19, סעיף 20, אחרי סעיף 29, כאן כן התווסף שירות שהתבקש מאתנו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא אותו ואני מציעה שרעות תסביר לנו.
נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת בקשה לפירוק על ידי תאגיד המתפרק בהתאם להוראות תקנה 4 לתקנות החברות (פירוק), התשמ"ז-1987.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוראת החוק היא תקנה 4 לתקנות החברות (פירוק), התשמ"ז-1987.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף שנותן את השירות הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי, הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.
רעות אופק: ברשות
רעות אופק: כם, אני מציעה שעורך דין חיים זקס יעלה לספר על השירות.
רעות אופק: הוא ב-זום.
עינב קאבלה: שלום לך עורך דין חיים זקס, אנא ציין את תפקידך לפרוטוקול.
חיים זקס: שלום.
חיים זקס: אני עורך דין במחלקה לידע ומדיניות במינהל חדלות פירעון ושיקום כלכלי.
חיים זקס: הסעיף שביקשנו להוסיף מתייחס לתאגידים שמגישים בקשות יום לפי תקנות חברות פירוק.
חיים זקס: תקנות חברות פירוק בעבר התייחסו להגשות, בעיקר להגשה של בקשות פירוק של חברות שהגיעו לחדלות פירעון וגם חברות שמתפרקות מסיבות אחרות.
חיים זקס: חוק חדלות פירעון הסדיר את זה בצורה אחרת אבל התקנה הזאת עדיין רלוונטית לתאגידים אחרים שעדיין מתפרקים לפי פקודת החברות.
חיים זקס: אלה יכולות להיות עמותות, חברות לתועלת הציבור.
חיים זקס: לכן התקנה הזאת עדיין רלוונטית ואנחנו רוצים להבטיח שאפשר יהיה להגיש את הבקשות האלה גם באופן מקוון.
עינב קאבלה: יש למישהו שאלות?
עינב קאבלה: אין.
עינב קאבלה: אפשר להמשיך.
נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, מה שמחוק כסעיף 30, הפקדת צוואר – נמחק כבר בפעם הקודמת.
נירה לאמעי רכלבסקי: בעמוד 21, מה שהיה סעיף 37, יש חידוד לגבי הפניה לחוק הירושה.
סונדוס סאלח: אלה התקנות שממשיכות או שזה זמני?
סונדוס סאלח: החוק הזה הוא לתקופה מסוימת?
עינב קאבלה: זה חוק של הוראת שעה ויש אפשרות להאריך את התוקף שלו.
סונדוס סאלח: הארכת התוקף תלויה באישור הוועדה?
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע הוא צמוד לחוק סמכויות מיוחדות.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה עד ה-21 ביוני.
עינב קאבלה: אבל אם מאריכים את חוק הסמכויות המיוחדות, זה מוארך אוטומטית?
נירה לאמעי רכלבסקי: אוטומטית.
נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא שכל עוד יש איזושהי הכרזה ויש צורך בחוק מיוחד לסמכויות חירום (נגיף קורונה), החוק הזה יוכל להמשיך לפעול.
סונדוס סאלח: בן אדם שרוצה לגשת לשירות הזה, הוא גר בדרום ואין לו אינטרנט ואין לו אמצעים טכנולוגיים?
עינב קאבלה: זו שאלה שנגענו בה בישיבות הראשונות.
סונדוס סאלח: אני מניחה שיש לזה מענה בחוק.
עינב קאבלה: צריך לומר שהדגשנו שהשירות הפרונטלי, אלא אם כן יש סגר, לא אמור להיעלם.
עינב קאבלה: מי שרוצה לגשת, אמור לגשת.
סונדוס סאלח: כתוב בנוסח החוק שההעדפה הראשונה והבסיסית היא למפגש הפרונטלי?
עינב קאבלה: זאת לא צריכה להיות העדפה.
עינב קאבלה: זה צריך להיות חי זה בצד זה אלא אם כן יש מגבלה שלא מאפשרת את השירות הפרונטלי ואז מה שאפשר לעשות זה רק שירות מרחוק.
סונדוס סאלח: השאלה שלי היא האם זה מופיע בחוק.
עינב קאבלה: זה הסעיף עליו אנחנו אמורים לקבל תשובה מרעות.
עינב קאבלה: אני רוצה לומר עוד משהו לחברתי.
נירה לאמעי רכלבסקי: שירות מרחוק זה לא רק משהו דיגיטלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה גם טלפון או פקס.
עינב קאבלה: בהגדרה של זה גם דואר יכול להיות שירות מרחוק.
עינב קאבלה: תלוי איך אותו גורם עיצב את השירות הספציפי שניתן אבל בהגדרה החוקית, האמצעי למתן השירות מרחוק יכול להיות פקסימיליה, יכול להיות דואר, יכול להיות גם דואר אלקטרוני.
עינב קאבלה: לדוגמה שאת מתייחסת, אני מקווה שיינתן פתרון גם בעצם זה שהחוק לא מגביל את זה רק למייל.
משה אבוטבול: אני רוצה לומר לכם שאני דווקא בגל הראשון טיפלתי בבעיה חריפה מאוד מאוד.
משה אבוטבול: את יודעת שהיום בהרבה ערים מחלקים את הדואר בתוך ביתנים.
משה אבוטבול: שבוע שלם לא קיבלו באיזו שכונה בבית שמש את הדואר לשם.
סונדוס סאלח: גם בדרום.
משה אבוטבול: לאנשים היה ממש צער מאוד מאוד גדול.
משה אבוטבול: פנינו ואמרו שלא מרשים להם להיכנס.
משה אבוטבול: הסתבר שזה לא נכון.
משה אבוטבול: הוכחנו להם שהשוטרים שבכניסה כן אפשרו למכוניות של ציוד, מזון וכולי כן להיכנס ובאמת אחרי שהתלוננו, פתאום קיבלו דואר.
משה אבוטבול: אלה דברים שצריך לחדד.
משה אבוטבול: את אומרת דואר האלקטרוני אבל יש אלפים, עשרות אלפים, שאין להם מיילים וכל הדברים האלה, בפרט קשישים, עולים חדשים, החרדים.
משה אבוטבול: הם לא נמצאים בשיח הזה.
משה אבוטבול: אולי בדור הבא הם יהיו כי כולם יקבלו את הדיגיטציה כחלק מהחיים.
משה אבוטבול: לכן אני אומר שגם בנושא הזה שאת הדגשת, נושא של דואר, זה לא רק דואר אלקטרוני אלא גם דואר רגיל שמגיע באופן פרונטלי או דואר רשום או דברים מהסוג הזה.
משה אבוטבול: היו להם כל מיני אירועים שבוטלו.
משה אבוטבול: נכון שהכול בוטל בקורונה, אבל אחרי הכול יש עוד כמה דברים כמו תור לרופא שנקבע להם.
משה אבוטבול: היה להם נזק מאוד גדול.
משה אבוטבול: אני חושב שהנקודה הזאת היא מאוד חשובה.
אנדרי קוז'ינוב: לדעתי, אם היושבת ראש תרשה לי, אנחנו בחוק הזה גם אמרנו שהשירות הדיגיטלי לא מחליף את השירות הפרונטלי ועל זה בדיוק התווכחנו לפני כן.
עינב קאבלה: זה מה שאמרנו.
אנדרי קוז'ינוב: במענה ההולם הם חייבים גם לתת, לאפשר לאנשים שיש להם מוגבלות דיגיטלי - נגדיר לזה כך, אני אגדיר את זה כך.
סונדוס סאלח: הגדרנו את זה בוועדת הפנים כמוגבלות דיגיטלית.
אנדרי קוז'ינוב: יש אפשרות לקבל שירות פרונטלי.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, השירות הפרונטלי הוא לא מבוטל מעצם מתן השירות הדיגיטלי.
סונדוס סאלח: אני מבינה וזה מאוד חשוב.
אנדרי קוז'ינוב: זה כתוב בסעיף.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 2(ג).
נירה לאמעי רכלבסקי: "מתן שירות חיוני כשירות מרחוק, אין בו כדי לבוא במקום מתן השירות בדרך הקבועה בחוק או בתקנות אלא נוסו עליו, אלא אם כן המגבלות הוטלו בכדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה או שמתן השירות אינו מתאפשר בנסיבות אחרות".
עינב קאבלה: לגבי הסיפה, יהיה פיין טיונינג של ניסוחים.
סונדוס סאלח: איפה זה כתוב?
נירה לאמעי רכלבסקי: בעמוד 4 למטה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שינינו כאן כרגע את הסיפה אבל בכל מקרה הרעיון הוא לא לשנות כרגע ממה שקבוע בחוק אלא אם כן באמת יש סגר.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא מבטל.
אנדרי קוז'ינוב: לגבי מה שאמר משה, לגבי האוכלוסייה החרדית ועולים חדשים, אנחנו נדרשנו לזה וגם דרשנו לזה ממשרד המשפטים והתשובה הייתה שינגישו - אפרופו המוגבלויות הפיזיות – ויעשו מאמץ כדי להנגיש את השירות גם לשאר המגבלות, כמו מגבלה שפתית וכולי.
אנדרי קוז'ינוב: שוב, זה בהתאם ליכולת של כל משרד ומשרד ואני מבין את זה.
אנדרי קוז'ינוב: אגב, לא בכל משרד יש דוברים בכל השפות.
משה אבוטבול: סיפר לי סגן השר פרוש שהם קנו עכשיו עשרות אלפי טלפונים ניידים, נקרא לזה טלפון טיפש, כדי שהם יוכלו לחלק בבתי ספר.
משה אבוטבול: אם לא יהיו לימודים, שלפחות יהיה להם משהו שאפשר לעשות משהו כמו שיחת ועידה, זום טלפוני.
אנדרי קוז'ינוב: כאן היו צריכים לקנות מחשבים והיה אמור להיות תקציב נפרד.
אנדרי קוז'ינוב: אבל זה נושא אחר.
משה אבוטבול: אתה יודע שאנחנו מכבדים כל אוכלוסייה אחרת.
עינב קאבלה: בתוך דיוני החוק השתדלנו לתת לאוכלוסיות השונות מענה עד כמה שניתן ובסוף בסוף צריך לזכור שהפלטפורמה של החוק הזה נועדה לאפשר שירות מרחוק ויש עדיין כשלים בדברים אחרים שצריך לתקן.
עינב קאבלה: אמרנו את זה כמה וכמה פעמים כאן, גם אני וגם חברי חבר הכנסת קוז'ינוב.
עינב קאבלה: אני כן רואה חשיבות רבה בחוק הזה שמאפשר לאותם אלו שכן יש להם אפשרות להיעזר בשירות מרחוק כדי למנוע מעצמם גם את הטרחה וגם את הסיכון שבהגעה לשירות פרונטלי.
אנדרי קוז'ינוב: מה שכן, בעמוד 5, הסעיף השני מלמעלה.
אנדרי קוז'ינוב: רק לחדד.
אנדרי קוז'ינוב: אפרופו שירות הולם, סתם אלה שעולה, במידה והבן אדם מרגיש שלא ניתן לו שירות הולם, לא במסגרת הדיגיטציה ולא במסגרת שירות פרונטלי, למי הוא פונה בתלונה?
נירה לאמעי רכלבסקי: יש לנו סעיף של מענה לפניות ציבור.
נירה לאמעי רכלבסקי: קודם כל, לכל משרד יש מחלקת פניות ציבור.
עינב קאבלה: לנושא של החוק הזה יש פניות ציבור ייעודיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין הסיפור הזה, מתן שירות מרחוק, כל משרד חייב לאפשר או לתת כתובת לפנייה.
עינב קאבלה: מה הסעיף?
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 3.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעף 3 בעמוד 5 למטה.