GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שחר ברכה: שתי הרמות האלה, רמה 3 דורשת מהאזרח שני פרטים מזהים מתוך ארבעה שכרגע אנחנו מאפשרים, שזה תאריך הנפקת תעודת הזהות, מספר כרטיס אשראי, לוודא שזו הזהות שלו, מספר דרכון ותעודת עולה.
שחר ברכה: שניים מתוך הארבעה האלה האזרח צריך.
רועי גולדשמידט: ומי שאין לו כרטיס אשראי לא יכול?
שחר ברכה: הוא יכול בעזרת דרכון.
שחר ברכה: אזרח שאין לו גם כרטיס אשראי וגם דרכון, במסגרת החלטת הממשלה 260 אנחנו מקדמים הזדהות גם באמצעות פקיד או באמצעות הקיוסקים שראיתם, לקבל בהם הזדהויות ובכך לתת מענה באמת לכל האוכלוסייה, לפחות לרמת הרישום הראשוני.
עינב קאבלה: לרגע אני אקטע אתכם, ברשותכם, אם צריך אחר כך נשלים גם את התשובה וגם אם יש לך שאלה נוספת, אני רוצה שנחזור, כשחבר הכנסת גינזבורג פה.
שחר ברכה: אז אני אתייחס לעצם הפנייה של חבר הכנסת גינזבורג ואני אחזור לזה.
שחר ברכה: ככה, הפנייה עוסקת בשני גופים, ביטוח לאומי ורשות המסים.
שחר ברכה: בכלל אני אגיד ככה, החלטת הממשלה 260, כמו שאמרתי, היא מבטאת את רצון הממשלה לראות את שירותי הממשלה מאוחדים במקום אחד באזור האישי מאחורי מערכת ההזדהות.
שחר ברכה: יש כבר עבודה רבה וטובה שהחלה עם רשות המסים בהקשרים שראיתם גם במצגת, גם של המכס, גם של שימוש במערכת ההזדהות וגם הצגת סטטוסים ומידעים נוספים, יש תחילת עבודה עם שע"מ, בכל ההקשרים של מס הכנסה, לגבי מיפוי והשלמת פערים לגבי שימוש במערכת ההזדהות ומעבר לעוד מערכות נוספות.
שחר ברכה: זה בעולם התוכן של רשות המסים.
שחר ברכה: לצערי בביטוח הלאומי אין לנו עדיין הצלחות או עשייה רבה.
שחר ברכה: יש עכשיו, בעזרתו הרבה של שר הדיגיטל, דודי אמסלם, אנחנו שוב פעם פנינו לראש הביטוח הלאומי להתנעה מחודשת של שיתוף הפעולה, אבל גם פה במקום הזה אני פונה שוב, כל השירותים שלנו, כל התשתיות שלנו, הן תשתיות של המדינה, הם זמינים לביטוח הלאומי בצורה מלאה כדי שהאזרח באמת בסופו של יום יוכל לקבל את השירותים, את המידע או את השירות לפחות בצורה אחידה.
איתן גינזבורג: הביטוח הלאומי הוא לא מדינה בתוך מדינה, הוא חלק מרשויות המדינה.
עינב קאבלה: לא, ברור.
עינב קאבלה: בגלל שזה תאגיד סטטוטורי ולא חלק ממשרדי הממשלה.
שחר ברכה: התייחס לזה מר פראנק.
עינב קאבלה: אני לא מצדיקה את זה, אני רק מסבירה איך מתייחסים לזה בממשלה ואיך מתייחס לזה הביטוח הלאומי, ותיכף אני אגיד גם את דעתי, הם מתייחסים לזה כגוף, גם הוא וגם תאגידים סטטוטוריים אחרים, ראינו את זה בחוק שהעברנו פה בנושא של שירותים מרחוק, הם מאובחנים בקטגוריה אחרת.
עינב קאבלה: כפי ששמענו פה, האזרחים לא יודעים את זה, לא מודעים לזה, בינינו הם גם לא צריכים לדעת את זה, הם צריכים לקבל שירות, שירות טוב, שירות הכי טוב, נקודה.
עינב קאבלה: לכן אני בהחלט מצטרפת פה לדברים של מר ברכה ואני חושבת שהמוסד לביטוח לאומי וגם שירות התעסוקה וכל התאגידים הסטטוטוריים, שהם רבי שירות או עתירי שירות לאזרח, חייבים להיות באותה התנהלות ובאותה התנהגות כמו שאר משרדי הממשלה, אם זה במובן של אותו זיהוי, אם זה במובן של הגנת סייבר, שזה דבר לא פחות חשוב מאשר לקבל שירות, גם לדעת שהפרטים שאתה מעביר או שקיימים אצל הגוף נשמרים בצורה מיטבית.
עינב קאבלה: ואם צריך אנחנו גם נקיים על זה דיון נפרד כדי באמת לצלול לזה ולהבין איפה הפער, איפה הקושי שלהם.
שחר ברכה: אז לציין למשל את שירות התעסוקה שעובדים איתנו בשלל תשתיות, גם בימי הקורונה בכל העומס המיידי שנפל עליהם, סייענו להם בצורה טכנולוגית והם שותפים לעשייה רבה איתנו.
שחר ברכה: בסוף אזרח או מעסיק היום שרוצה לדווח על חזרה של עובד לעבודה עושה את זה בהזדהות אחת, בטופס אחד, לא מעבירים אותו בין מקומות וכך זה צריך לקרות.
עינב קאבלה: וכך זה צריך לנהוג בכל תאגיד, גם אם זה תאגיד סטטוטורי זה צריך לפעול כך.
עינב קאבלה: לפחות אני חושבת שזו גם הדעה של המקצוענים בשירות הממשלה, זו גם דעתנו כוועדה, אם אני יכולה רגע לייצג אותה, ואני מניחה שהפנייה שלך גם נובעת מאותה דעה.
איתן גינזבורג: אני חושב שאין שום סיבה, הביטוח הלאומי הוא גוף בתוך המדינה הזאת, גוף ממשלתי.
איתן גינזבורג: עצמאי ככל שיהיה הוא עדיין ממשלתי.
עינב קאבלה: הוא גם עתיר שירותים.
איתן גינזבורג: הוא עדיין כפוף להחלטות ממשלה, הוא עדיין בכפיפות למשרד הרווחה, משרד הרווחה ממנה את המנכ"ל של ביטוח לאומי ומפקח עליו ומבקר המדינה ומה לא, והוא בעיקר נותן שירות.
איתן גינזבורג: מיום לידתו של אזרח בתוך המדינה הזאת עד יום פטירתו, וגם אחרי, למשפחתו של נפטר, ולכן אין שום סיבה שהוא יהיה מוחרג או יעבוד בחלל או בעולם חיצון או אחר משל עצמו.
איתן גינזבורג: ברור שהביטוח הלאומי חייב להיות חלק בלתי נפרד מהחלטת הממשלה.
איתן גינזבורג: נראה לי שהחלטת הממשלה התכוונה גם אליו כשהיא החליטה מה שהחליטה, ואם צריך לחדד את זה אז אולי צריך לחדד את זה, אבל לא נראה לי שזה מחייב חידוד, זה מחייב בעיקר התגייסות.
עינב קאבלה: אנחנו כן נפקח שזה כך קורה ואם לא נמצא את הדרך - - -
איתן גינזבורג: זה בעיקר מחייב התגייסות של המוסד לביטוח לאומי.
איתן גינזבורג: אני מכיר את המנכ"ל, המנכ"ל הוא אדם פעלתן שטובת האזרח תמיד לפניו והוא עושה כל דבר כדי שהאזרח יקבל את השירותים הכי מהר והכי טוב שרק אפשר.
איתן גינזבורג: אני מאמין שגם בדבר הזה הוא יתגייס במלוא כוחו ומאודו כדי לשפר את השירות, זה בוודאי ישפר שירות.
איתן גינזבורג: הסנכרון בין המוסד לביטוח לאומי לבין גופים אחרים, בראשם שירות התעסוקה, אבל לא רק, הוא קריטי, הוא חיוני והוא נדרש ויפה שעה אחת קודם, בעיקר בתקופה הזאת של הקורונה ובכלל בחיים עצמם.
איתן גינזבורג: אני קורא לך, יושבת ראש הוועדה, שתרימי את הדגל הזה, לקיים כאן דיון בעוד תקופה כדי לנסות - - -
עינב קאבלה: בהחלט, זה מה שאמרתי קודם.
איתן גינזבורג: להקפיד לראות איך הדבר הזה מוטמע ובא לידי ביטוי ובסוף גם בא לידי ביצוע כדי שהאזרחים לא יצטרכו להיטרטר בין רשויות השלטון השונות.
עינב קאבלה: לחלוטין.
איתן גינזבורג: אני אצטרך לעזוב, כי יש לנו עוד שני דיונים.
עינב קאבלה: השריפה לא הייתה צפויה.
איתן גינזבורג: בדיוק, האירועים פה לא היו צפויים, אבל אני ממש ממש מודה למשתתפים, אני גם, אגב, נמצא בהרבה מאוד דיונים בוועדות וכמות המשתתפים בזום שאני רואה בוועדה הזאת בנושא הזה מפתיעה אותי לטובה, ויישר כוח גדול לכל המשתתפים, והמשך יבוא, אני מניח.
עינב קאבלה: בוודאי, ותודה לך על הפנייה.
עינב קאבלה: אנחנו עוד לא ננעל את הדיון, אנחנו נשלים את הקצוות ויש גם משתתפים בזום שרוצים לומר את דבריהם.
עינב קאבלה: תודה לחבר הכנסת גינזבורג.
עינב קאבלה: אנחנו כן ביקשנו את נציג או נציגת המוסד לביטוח לאומי שיעלו בזום, הבנתי שההפסקה שיבשה את הרצף, אז הם כרגע לא מחוברים, אם הם ירצו עד לתום הישיבה כאן, אנחנו ננסה תוך כרבע שעה לסיים את הישיבה, אני אומרת את זה גם כדי שהדוברים הבאים ינסו לתמצת, אבל גם אם הנציג של המוסד לביטוח לאומי שנאמרו בעניינו דברים פה ירצה לעלות ולהתייחס אז בוודאי.
עינב קאבלה: אנחנו כאמור, בכל מקרה, נייחד דיון לנושא הזה, לוודא שגם תאגידים סטטוטוריים וגופים שהם לא ממשלתיים בהגדרתם והם עתירי שירות וחשוב שהם יעבדו לפי אותם כללים ובאותם ממשקים, לוודא שהם עושים את זה, אז נייחד לזה דיון.
עינב קאבלה: רועי, אני תיכף אני אחזור אליך, אם יש לך עוד שאלה, גם קטעתי אתכם קצת באמצע.
עינב קאבלה: ביקש לדבר עורך דין יהונתן קלינגר, מהתנועה לזכויות דיגיטליות.
יהונתן קלינגר: צהריים טובים ותודה רבה על הזמן שלכם.
יהונתן קלינגר: אני רוצה לדבר על שני דברים.
יהונתן קלינגר: הראשון הוא ההזדהות החזקה.
יהונתן קלינגר: שחר ברכה אמר דברים נהדרים לגבי ההזדהות החזקה, אבל יש לנו קצת בעיה.
יהונתן קלינגר: יותר מדי גופים מסתמכים על תאריך ההנפקה שיש בתעודות הזהות כבר היום ומבקשים צילומי תעודת זהות.
יהונתן קלינגר: גופים לא ממשלתיים, חברות ביטוח, חברות סלולר וגופים אחרים, ומרגע שלאותם גופים נוצר מאגר אצלם עם צילום תעודת הזהות שלנו ועם מספר כרטיס האשראי, אז בעצם הם או מישהו שעוין מהכיוון שלהם יכול לקחת לנו את ההזדהות החזקה ולהשתמש בה.
יהונתן קלינגר: כלומר אני אשמח מאוד אם הוועדה הזאת תקיים איסור כלשהו על אגירת הנתונים האלה על ידי גופים שאינם ממשלתיים, שזה משהו שאנחנו רואים יותר ויותר, החל מחברות ביטוח שפונות לקשישים או לאנשים אחרים כדי לנסות להעביר אותם, לנייד אותם, אוספים עליהם מידע ממאגרים כמו הר הכסף והר הביטוח .
יהונתן קלינגר: הדבר השני זה נושא איסוף המידע.
יהונתן קלינגר: אנחנו שמענו ממר ברכה שהממשלה מבקשת לקבל בקרוב גם את כתובות המייל שלנו ואת הטלפונים הסלולריים.
יהונתן קלינגר: ראינו דליפות ממאגרים ממשלתיים, לא אחת, וכל פעם שאנחנו רואים דליפה כזאת אנחנו רואים שהנזק הוא בלתי הפיך והנזק שבא ביחד עם היכולת של אנשים להתחזות ולהשתמש במידע הזה לרעה הוא בעייתי, במיוחד אם אנחנו נתחיל לסמוך על ההתראות האלה מהממשלה ונקבל התראות בסגנון 'רישיון הרכב שלך עומד לפוג, לחץ כאן לחדש אותו' ונגיע לאיזה שהוא אתר עוין או פוגעני.
יהונתן קלינגר: לכן אני רוצה לדעת האם נשקלה גם האפשרות של מה שנקרא תיבת דואר ממשלתית לאזרח, מה שקיים במקומות אחרים, איך מתכננים להתמודד עם זה, או דרך לוודא שהתקשורת לאזרח תהיה מאובטחת ומוצפנת בצורה שיהיה אפשר לאמת שבאמת הממשלה שלחה אותה ולא איזה גורם מתחזה.
עינב קאבלה: תודה רבה, עורך דין קלינגר, אתה רוצה להתייחס?
שחר ברכה: כן, אני אתייחס לזה.
שחר ברכה: עורך דין קלינגר מעלה שתי נקודות טובות.
שחר ברכה: אחת, לגבי האיסוף של גופים את תאריך הנפקה, הוא צודק במאה אחוז.
שחר ברכה: אין להם מה לשמור אותו.
שחר ברכה: גם אם הם עושים בזה שימוש אין להם מה לשמור אותו וזו נקודה מאוד מצוינת.
עינב קאבלה: והיום בעצם אין עליהם שום מגבלה?
שחר ברכה: היום אין שום מגבלה, לפחות לי ידוע.
עינב קאבלה: צריך מגבלה חוקית כדי למנוע מהם?
שחר ברכה: בדיוק.
שחר ברכה: ואנחנו באמת ערים בתקופה האחרונה, ביחד עם מערך הסייבר הלאומי, הממונה על היישומים הביומטריים, לחשיפה הגדולה של הפרט המזהה הזה ועוסקים ביחד באיתור מאגרים נוספים ובקצה אולי אפילו להפסיק לעשות בו שימוש, אבל כרגע אנחנו חושבים שאנחנו יודעים לאזן את האיום הזה.
עינב קאבלה: אגב, בעצם הם אוגרים את המידע והם אמורים לרשום את זה כמאגר מידע לכל הפחות.
עינב קאבלה: הם עושים את זה?
שחר ברכה: אני לא יודע, אני לא הגורם שיודע.
עינב קאבלה: אז איך אתם יודעים שיש?
שחר ברכה: גופים פרטיים, למשל אם גברתי רוצה ביטוח רכב, מבקשים שתשלחי גם צילום תעודת זהות, אני לא הגוף שמפקח, זו רשות ה - - -
עינב קאבלה: לא, ברור לי, אני רק מנסה להבין אם אתם יודעים לזהות בעיה ולאותת עליה.
עינב קאבלה: הפתרון הוא לא אצלכם, הפתרון הוא באמת אצל המחוקקים, אני רק רוצה שתעזרו לנו לזהות את הבעיה, לאבחן אותה ולהגיד לנו - - -
שחר ברכה: הבעיה שהנתון הזה נמצא בהרבה מאוד מקומות היום שאין לו באמת מה להישאר שם.
שחר ברכה: גם אם השתמשו בו נקודתית אין להם מה להחזיק בו, זה נתון שהם לא אמורים להחזיק בו.
שחר ברכה: כמו למשל שקבע המחוקק שמספר כרטיס אשראי בצורתו הגולמית לא אמורים להחזיק במאגרים, למעט מספר מאוד מוגבל של ארגונים עם תקן מאוד ספציפי.
שחר ברכה: היום הפרט הזה, תאריך ההנפקה, יכול להיות שמור בכל דרך.
עינב קאבלה: ולגופים אין צורך אמיתי בזה?
שחר ברכה: לא.
שחר ברכה: הנקודה השנייה, של תיבת דואר לאזרח וההודעה, רוב ההודעות שיגיעו ממשרדי הממשלה יהיו, מתוך אגב שמירה גם על הפרטיות, 'יש לך הודעה שמחכה לך באזור האישי'.
שחר ברכה: תיבת הדואר הייעודית הממשלתית זה משהו, למשל אם הוזכר פה דנמרק, שהיה נכון לשנת 2001, היום רוב האזרחים משתמשים בדיגיטל, יש להם כתובת אימייל משלהם או טלפון משלהם.
שחר ברכה: ההודעה תהיה, אלא אם כן היא מאוד כללית, 'מחכה לך הודעה', או 'מחכה לך הודעה ממשרד התחבורה באזור האישי', אתה נכנס לאזור האישי, עובר את ההזדהות הבטוחה שעוד רגע אני גם אתייחס אליה ושם אתה מקבל את הפרטים עצמם או מחדש שם את הרישיון ולא באיזה שהוא אתר שאתה לא יודע מה הוודאות שלו.
עינב קאבלה: ולכן אין חשיפה.
שחר ברכה: ולכן אין חשיפה.
שחר ברכה: וזה לגמרי נלקח בחשבון.
שחר ברכה: אני יכול גם לציין שחוגר אבטחת מידע ישב עם האנשים שלנו, רן בר-זיק, הוא גם כתב על זה מאמר בעיתון 'הארץ', שבו הוא סקר את מעגלי האבטחה שלנו וצורת העבודה שלמעשה באה לשמור עוד יותר על האזרח ולמנוע חשיפה של מאגרים.
עינב קאבלה: אסתריה סיני, ראש אגף בכיר מערכות מחשוב יישומים כלליים.
אסתריה סיני: את שומעת אותי?
עינב קאבלה: אנחנו שומעים, שלום לך.
עינב קאבלה: בואי ננסה בכל זאת לשמוע אותך אם את רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה ולעובדה שהמוסד לביטוח לאומי היום לא מתממשק באינטרפייס שלו מול האזרח.
אסתריה סיני: אני לא שומעת.
אסתריה סיני: לא מה?
עינב קאבלה: אז אנחנו לא נעשה את זה כך.
עינב קאבלה: גב' סיני, תודה שעלית, מכיוון שיש איזה שהוא קושי טכנולוגי לשמוע ולהשמיע ננסה לעשות את זה בצורה יעילה, או בהמשך הדיון אם נספיק, או בדיון שנייחד לכך.
עינב קאבלה: אני חושבת שזה יהיה יותר נכון.
עינב קאבלה: אז תודה לך בשלב זה ואנחנו בהחלט נשמח - - -
אסתריה סיני: לא, היו לי הרבה דברים להגיד, אבל אני לא יכולה כך לנהל שיחה.
עינב קאבלה: אנחנו פתוחים לשמוע אם את רוצה.
עינב קאבלה: אנחנו שומעים אותך היטב כרגע.
אסתריה סיני: אוקיי.
אסתריה סיני: אנחנו יושבים הרבה עם ישראל דיגיטלית לגבי השירותים המקוונים והאזרח הוא המרכז - - - אנחנו נעשה את זה בפעם אחרת כי יש פה בעיה.
עינב קאבלה: זה מה שהצעתי וזה מה שנעשה.
עינב קאבלה: אני מודה לך שעלית אלינו ואנחנו נייחד דיון נפרד לנושא הזה ובו תוכלי כמובן לפרט את כל ההתייחסות ונקיים על זה דיון מעמיק יותר, אני חושבת שזה יהיה נכון יותר, וכמובן נדאג שהטכנולוגיה תעבוד כמו שצריך שנוכל גם לשמוע וגם להשמיע.
עינב קאבלה: אז תודה לך בשלב זה.
אסתריה סיני: תודה גם לך.
עינב קאבלה: אנחנו נמשיך בדיון, אנחנו גם ככה עומדים לקראת סיומו.
עינב קאבלה: אנחנו נמצאים עם מר זאב שטח, מנכ"ל חברת קומדע.
זאב שטח: שלום לכולם.
זאב שטח: אני מנכ"ל של חברת Comsign גם, שמספקת שירותי חתימה אלקטרונית ואנחנו ספקים של רשויות שונות שנמצאות כאן, רשות המסים, ואנחנו מספקים לאזרחים, לבעלי מקצוע ברישיון ולתאגידים את החתימות האלקטרוניות שמאפשרות להם לעבוד מול רשות המסים.
זאב שטח: אני רוצה להגיד שאני מאוד מעריך את ממשל זמין ואת מה שהם עושים, באמת בשנים האחרונות הם קידמו המון שירותים, אבל דווקא אני אקח ואתלבש על הנקודה של ביטוח לאומי כדי לצאת לנקודה יותר רחבה ושראויה לדיון בוועדה שלך, כבוד יושבת הראש וזו נקודה ממש מהותית שמתחברת להרבה נקודות.
זאב שטח: אנחנו הזכיין שזכה, זה פורסם אתמול בעיתון 'אנשים ומחשבים', בשירות לביטוח לאומי, בדיוק אותו שירות שנותן ממשל זמין, אבל אנחנו חברה פרטית.
זאב שטח: היה מכרז וזכינו במכרז אז אנחנו מספקים להם שירותי הזדהות מקוונת, שירותי חתימה דיגיטלית, והרבה מאוד שירותים.
זאב שטח: לאור מה שאני שומע פה מכל הדוברים, שאני מאוד מכבד אותם, יוצא שרק ממשל זמין יכול לספק את השירותים האלה ועכשיו רוצים שגם רשויות סטטוטוריות יתחרו בחברות הפרטיות והכול, זאת אומרת מזרח אירופה בהתגלמותו, הכול ממשלה.
זאב שטח: בואו נקיים דיון, האם חברה פרטית ברישיון מטעם המדינה, מפוקחת על ידי המדינה, יכולה לספק את אותם שירותים או שכל רשות או כל משרד ממשלתי חייב לפנות לממשל זמין.
זאב שטח: אני כמובן אולי לא אובייקטיבי, אבל אני לא חושב שאנחנו רוצים להידמות לאותן מדינות שהכול תלוי בממשלה והכול עושה הממשלה.
זאב שטח: אני גם לא חושב שיש לזה תוחלת מכיוון שאיך הממשלה תיתן פתרון לתקלות ב-12 בלילה לתאגידים ואלה דברים שאנחנו מחזיקים פה שירות 24/7 ומאות אנשים שנותנים את השירות לאזרחים ולאנשים שצריכים לעבוד מול האתרים המקוונים של רשות המסים.
זאב שטח: נמצא פה איתנו מר שלמה אוחיון ונמצאת מיכל שרון וגדעון משיח, אנשים שעובדים איתנו ביום יום.
זאב שטח: אנחנו נותנים את זה גם לביטוח לאומי, גם לרשות המסים, כל המהפכה שהייתה במרשמים הדיגיטליים זה משהו שאנחנו ביצענו בכל קופות החולים ועכשיו אנחנו מתחילים גם בבתי החולים.
זאב שטח: אז למה לא לאפשר למגזר הפרטי לפרוח?
זאב שטח: למה לרכז הכול בממשל זמין?
זאב שטח: שממשל זמין יהיה המתכלל, הרגולטור, זה שקובע את החוקים ואיך לעשות כל דבר, אבל להגיד עכשיו שנגייס אלפי אנשים כעובדי מדינה, בין שזה במיקור חוץ או לא במיקור חוץ ונשית על התקציב הציבורי, אני, עם כל הכבוד, לא חושב שזאת גישה נכונה.
זאב שטח: זו גישה שלא מתאימה למדינה מערבית, מדינה מערבית צריכה לתמוך - - -
עינב קאבלה: מר שטח, אנחנו פשוט קצרים בזמן, לכן ביקשתי לתמצת ואני מודה לך על הדברים, אנחנו כמובן נשמע התייחסות.
עינב קאבלה: תודה שהצטרפת.
שחר ברכה: טוב, לא הכרתי, אני חייב להודות, על המכרז שעליו מדבר מר שטח, אבל הוא דוגמה נוספת למה שאנחנו מדברים פה.
שחר ברכה: גם מאחורי מערכת ההזדהות של ממשל זמין עומדת מן הסתם חברה, אנחנו לא מפתחים יכולות כאלה בעצמנו, אלא רוכשים אותן מהשוק, אבל כשאנחנו רכשנו את הרישוי רכשנו רישוי עבור כל אזרחי ישראל וכל משרד שמצטרף לא צריך להוסיף עוד שקל אחד בודד ואני חושב שצריך בתקופה זו להתייעל בהוצאה הציבורית בנושא הזה.
שחר ברכה: לגבי שאר הנושאים, אני לא יודע אם זה המקום, אבל אין צורך לגייס אפילו לא עוד עובד אחד אם כל הביטוח הלאומי נכנס מחר בבוקר.
שחר ברכה: ולגבי שירות 24/7, ממשל זמין נותן שירות בקרה 24/7, יתרה מזאת אנחנו אלה שמסייעים לרשות המסים בימים אלה של עומס רב בתקופת המענקים לבקר על האתרים שלהם ועושים את זה בשמחה ובחדווה רבה, זה חלק מתפקידנו.
עינב קאבלה: היה שינוי?
עינב קאבלה: זאת אומרת מה שהוא מדבר עליו - - -
שחר ברכה: מר שטח מדבר על כל הנושא של ההזדהות.
שחר ברכה: מר שטח מספק שירות של כרטיסים חכמים שלא נכנסים בתקופה הזאת, זה חוק מלפני 20 שנה כמעט, ומר שטח, כמו שהוא ציין בעצמו, יש לו אינטרסים בנושא, אבל אני לא חושב שזו מהות הדיון הזה, עם כל הכבוד.
עינב קאבלה: לא, ברור, הוא ביקש לעלות ולכן חשובה ההתייחסות שלך כדי לשים לנו את הדברים במקום הנכון ובפרופורציה הנכונה, תודה.
עינב קאבלה: לפני שאני אסכם את הדיון, אני מרגישה חובה לרועי, אם רצית לשאול עוד שאלה.
עינב קאבלה: כי קטעתי אתכם.
שחר ברכה: אני אשלים את השאלה.
שחר ברכה: אני אחזור על השאלה ועל התשובה.
שחר ברכה: השאלה, דיברנו על רמות האבטחה ועל המזהים הנדרשים.
שחר ברכה: השלים לי מר שמני גם, לאזרח שאין לו תעודת זהות או דרכון הוא יכול לעשות שימוש בתעודת זהות חכמה בלי צורך להירשם בכלל, הוא פשוט נכנס לאתר, אבל יוכל לעשות את זה בהמשך גם מול פקיד.
שחר ברכה: לגבי אחוזי נטישה מדויקים, אין לנו ספציפית מספרים, אבל מה שכן יש בקרה כל הזמן על התהליך.
שחר ברכה: אנחנו עושים תהליכים של CICX, מבינים מה המשפך, איפה העכבר הולך ומטייבים כל הזמן את ממשק המשתמש של האתר.
שחר ברכה: הצגתי את ממשק המשתמש של האזור העסקי, הוא גם יהיה ממשק המשתמש החדש שבא עם תובנות וגם הוא כנראה לא הסופי, אנחנו משתפרים שם כל הזמן.
שחר ברכה: לא חייב תעודת זהות ביומטרית, אך אפשר לעשות בה שימוש, למי שיש ולא רוצה להירשם הוא יכול לעשות בה שימוש.
שחר ברכה: ולגבי השירותים, כן, יש מיפוי שירותים של כ-3,600 שירותים, יש מאות שירותים שכבר מוחשבו וכבר נמצאים באתרים השונים.
שחר ברכה: ה-40 פלוס הם רק באזור האישי.
שחר ברכה: מבחינת שירותים, מעל 600, אם אני לא טועה, פלוס, וכשאנחנו מדברים על ה-600 אנחנו מדברים על ה-600 העיקריים.
רועי גולדשמידט: שהם יעברו הגירה לאזור האישי?
שחר ברכה: רובם לאורך התהליך, כן, אנחנו עושים הגירה לכל מה שיש לו מקום להיות באזור האישי שהוא לא טופס בקשה.
שחר ברכה: הרבה כאלה גם לא צריך כל הזדהות - - -
עינב קאבלה: שזה היעד של 2021?
שחר ברכה: היעד של 2021 זה לגבי 'שאל פעם אחת', זה שאתה לא צריך יותר מידע.
שחר ברכה: כן, אם אתה לא רוצה לא לשאול את המידע, אזרח, אתה חייב להיות באזור האישי, זה אומר שעברת כאן תהליך של השינוי הדיגיטלי ואז נכנסת לאתר.
עינב קאבלה: והיעד של מה שאתה מדבר?
שחר ברכה: היעד של תוכנית ההאצה, של החלטת ממשלה 260, לקח את אירועי החיים.
שחר ברכה: הוא לוקח מספר שירותים, לפעמים באירוע פטירה 20 שירותים, לדעתי, שונים, ומאחד אותם לתוך אירוע שאתה אולי עושה אותו כמה פעמים, בדיווח, בהודעה ואחר כך, אבל במקום אחד לכל המשרדים ששותפים להליך הזה.
שחר ברכה: כל העיצוב של השירות נעשה בתפיסת אירועי חיים.
עינב קאבלה: אוקיי, בסדר.
עינב קאבלה: אני אסכם ואומר קודם כל תודה רבה, גם למר שחר ברכה, שהציג את הדברים באמת בצורה מקיפה ומעמיקה ונתן תשובות מאוד ענייניות וברורות לשאלות.
עינב קאבלה: ואני מודה גם לאנשי המקצוע ונשות המקצוע הנוספים שהגיעו ותרמו מזמנם.
עינב קאבלה: כמובן גם לכל הנוכחים בזום שהשתתפו ושלא השתתפו, שהיו חלק בדיון הזה.
עינב קאבלה: אני גם מודה כמובן לחבר הכנסת גינזבורג ולחבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב, ששניהם התנצלו כי נאלצו לעזוב, בגלל העיכוב הבלתי צפוי.
עינב קאבלה: חבר הכנסת גינזבורג בהחלט העלה פה נקודה חשובה שחשפה אותנו לעולם שלם שבטח זה המקום להציג אותו ואני שמחה שהצגתם אותם.
עינב קאבלה: זה נותן הרבה אופטימיות לגבי ההמשך, מצד אחד, ואנחנו בהחלט נמשיך ונעקוב פה גם אחרי אותה החלטת ממשלה של יולי והיישום שלה וגם על העבודה היפה והטובה שאתם עושים.
עינב קאבלה: אני כן לוקחת מתוך מה שנאמר פה בהחלט להמשיך ולעקוב ולדרוש גם מגופים נוספים, שהם לא משרדים ממשלתיים שאתם מתכללים היום ואנחנו רואים את הביצוע, אלא גם גופים שלא נמצאים שם היום, כמו המוסד לביטוח לאומי וכמו גופים סטטוטוריים אחרים, שהם עתירי שירות לאזרח והאזרח לא עכשיו צריך להתחיל להבין למה זה שונה פה ולמצוא את עצמו מול סבך של הזדהויות שונות וממשקים שונים וחלילה בחשיפה שהיא לא נכונה לאירועי סייבר או להגנת הפרטיות.
עינב קאבלה: לכן לטעמי ברור היעד הרצוי, אני בשאיפה וברצון שנקיים על זה דיון מיוחד פה, אמרתי את זה גם קודם.
שחר ברכה: בשמחה רבה.
עינב קאבלה: כפועל יוצא מהישיבה שהייתה לנו היום ולאור מה שלמדנו ננסה להגיע לתוצאות חיוביות גם אצל גופים נוספים ולהמשיך לפעול כדי שהאזרחים יקבלו שירות דיגיטלי טוב ויעיל ובטוח לשימוש.
עינב קאבלה: אז אנחנו כוועדה נמשיך ונעקוב וגם נפעל לפתוח את הדרך לגופים נוספים שייעלו את עצמם וייתנו שירות טוב יותר לאזרח.
עינב קאבלה: אז אני מודה לכולם ושיהיה יום טוב ובטוח, בלי שריפות חלילה.
עינב קאבלה: צוהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: היום יום שלישי כ"ו באלול תשפ"א, 15 בספטמבר 2020.
עינב קאבלה: על סדר היום: נושא עידוד תחום ההייטק בחברה הערבית, בעקבות הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת יוסף ג'בארין שאני מקדמת אותו בברכה לוועדה.
עינב קאבלה: וכמובן את כל חברי הכנסת, חברי וחברותיי.
עינב קאבלה: באחת הישיבות הקודמות שעסקו בענף ההייטק מהיבט אחר של שילוב אוכלוסייה – במקרה שדנו פה בפעם הקודמת זו הייתה אוכלוסייה חרדית – עמדנו על היותו של ההייטק הישראלי מנוע צמיחה משמעותי וחשוב וגם על בעיית ההון האנושי להייטק והצורך בפתרונות תוך שילוב אוכלוסיות שמצויות בתת-ייצוג בהייטק.
עינב קאבלה: גיוון תעסוקתי הוא דבר חיובי שמביא לסביבת עבודה יעילה ומפרה והדיון היום, בעקבות בקשתו של חבר הכנסת ג'בארין, יעסוק בעידוד תחום ההייטק בחברה הערבית.
עינב קאבלה: אמנם, הנתונים כפי שיוצגו כאן בהמשך הדיון מראים על מגמה חיובית ושיפור גם במספר השכירים וגם בשיעור הסטודנטים מהאוכלוסייה הערבית במקצועות ההייטק - - -.
עינב קאבלה: עדיין השיעורים הם נמוכים – ונגע בזה חבר הכנסת ג'בארין בפנייתו וגם נשמע את זה היום.
עינב קאבלה: אגיד פה, לפחות מנקודת מבטי: מדאיג אפילו יותר, בעיני, הוא המצב בקרב הנשים הערביות בתעשיית ההייטק ובענפי הלימוד הרלוונטיים וגם בדגש על פערי השכר הקיימים.
עינב קאבלה: ננסה להבין את הסיבות והדרכים להתמודד עם התופעה.
עינב קאבלה: וכמובן נפתח עם חבר הכנסת ג'בארין, בבקשה.
אוסאמה סעדי: רק לפני חבר הכנסת ג'בארין, אני חייב להתוודות לפרוטוקול שיש לי פה ניגוד עניינים מובהק, שיירשם בפרוטוקול.
אוסאמה סעדי: אני גם מוחה בתוקף על זה שחבר הכנסת ג'בארין חצה את הגבול ונכנס לטריטוריה לא שלו.
עינב קאבלה: אתה רוצה להסביר?
אוסאמה סעדי: טריטוריה של משפחת סעדי.
אנטאנס שחאדה: טריטוריה משפחתית.
אוסאמה סעדי: סמי הוא אח שלי.
עינב קאבלה: אתם צריכים לעדכן.
אוסאמה סעדי: אז בשביל שיירשם, אני משאיר לכם את הזירה.
אוסאמה סעדי: יש לי ייצוג פה נאמן פה.
אוסאמה סעדי: אני הולך לוועדת הפנים ואחזור.
היבה יזבק: - - -
אנטאנס שחאדה: אוסאמה, יש לך ייצוג הולם.
יוסף ג'בארין: סמי, גילוי נאות שכולנו חברים שלך.
סונדוס סאלח: זה לא מפריע להישאר איתנו.
סונדוס סאלח: אתה יכול להישאר.
אוסאמה סעדי: אני הולך לוועדת חוקה.
אוסאמה סעדי: אני אחזור.
משה אבוטבול: אוסאמה, עצם העובדה שגילית לנו.
משה אבוטבול: עכשיו אנחנו יודעים איך לעשות ואיך לפעול.
עינב קאבלה: בבקשה, חבר הכנסת ג'בארין.
יוסף ג'בארין: תודה, כבוד היושבת-ראש, זהו דיון מהיר שני אצלך.
עינב קאבלה: נכון, ואני שמחה על כך שאתה - -
יוסף ג'בארין: זה לא קורה הרבה בתקופה יחסית קצרה.
יוסף ג'בארין: אני שמח על ההזדמנות.
יוסף ג'בארין: זה לא מקרי כי אני חושב שהנושאים הללו של מדע וטכנולוגיה וקידום הנושאים הללו בחברה הערבית מעסיק אותי, מעסיק את חברי ברשימה וגם חברי כנסת שהנושא הזה קרוב ללבם.
יוסף ג'בארין: הדיון הזה יכול להיות גם המשך לדיון הקודם – כל מה שכולל את התפתחות התעשייה, הנושאים הטכנולוגיים בתוך החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: אני שמח שלנושאים האלה יש לנו גם שותפים בחברה האזרחית הערבית ובקרב ראשי הרשויות המקומיות הערביות.
יוסף ג'בארין: אני יודע שיש גם שותפים בזום שגם יוסיפו לדיון הזה הרבה.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמע אותם בהמשך.
יוסף ג'בארין: פתחת ואמרת – ואנחנו תכף נשמע את הדו"ח של מרכז המחקר והמידע – לגבי תת-הייצוג הקיצוני מאוד של החברה הערבית בתחום ההייטק.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כשני אחוז לעומת 20% שזהו השיעור הכללי של האוכלוסייה הערבית.
יוסף ג'בארין: אז רואים שיש כאן נתון מאוד קיצוני, גם אם לוקחים בחשבון, נגיד, הייצוג של החברה הערבית בשירות המדינה היום הוא בערך 12%.
יוסף ג'בארין: אז רואים את הפערים המשמעותיים מאוד כאן.
יוסף ג'בארין: זו לא רק סוגיה של אחוזים: אחוז אחד זה כמה אלפים.
יוסף ג'בארין: לכן אם נצליח במאמצים הללו להעלות את שיעור העובדים הערבים בהייטק לעוד אחוז אחד או שני אחוזים – זה עוד כמה אלפי אקדמאים ערבים שיכולים להשתלב בתעשיית ההייטק.
יוסף ג'בארין: היבט אחד של הנושא זה הייצוג בתוך חברות הייטק גדולות ומרכזיות בחברה בישראל.
יוסף ג'בארין: זה גם מחייב לראות איך אפשר לעודד קליטה של עובדים ערבים.
יוסף ג'בארין: תכף אולי אתייחס להצעות שאני אציג כאן.
יוסף ג'בארין: אבל זה רק היבט אחד.
יוסף ג'בארין: לדעתי, ההיבט השני הוא איך מחזקים את הנוכחות של תעשיית ההייטק ואת נושא ההייטק בתוך הישובים הערביים.
יוסף ג'בארין: וכאן צר לי לומר: הייתה החלטת ממשלה עוד מאפריל 2018 שקבעה שצריך להקים שני פארקי תעשיה בתוך הישובים הערביים.
יוסף ג'בארין: עד היום כנראה שלא קרה כלום כדי לממש את ההחלטה הזו.
עינב קאבלה: החלטה מס' 3780, וביקשתי ממשרדי הממשלה שיעלו ויתייחסו.
יוסף ג'בארין: כפי שכולם יודעים, יש 15 פארקי תעשייה מחוץ לתל אביב, מחוץ למרכז, שמאפשרים פיתוח התעשייה הזאת, בחיפה, בקיסריה, בבאר שבע.
יוסף ג'בארין: הגיע הזמן, לא רק לדבר על שילוב עובדי הייטק ערבים בחברות הייטק הגדולות, אלא ממש ליצור את מוקדי התעשייה הזו גם בתוך היישובים הערביים.
יוסף ג'בארין: זה ההיבט השני של הסוגיה.
יוסף ג'בארין: אין ספק, ואני נוגע עכשיו גם בהמלצות: לתגבר את הייצוג של העובדים הערבים בחברות כאן.
יוסף ג'בארין: לדעתי, אחת ההמלצות המרכזיות צריכה להיות שהממשלה צריכה להתערב ולממן העסקה של עובדים ערבים, לפחות בשנים הראשונות.
יוסף ג'בארין: אני אומר את זה כי יש בעיה שאין ניסיון לעובדים הערבים הצעירים, החדשים.
עינב קאבלה: אתה מכיר מודל כזה במקום אחר?
יוסף ג'בארין: אני חושב שקיים במקום אחר.
עינב קאבלה: שווה לשמוע.
יוסף ג'בארין: תכף נשמע ממשרדי הממשלה.
יוסף ג'בארין: אני רואה גם את חברי סמי סעדי מצופן שמלווה את הסוגיה יותר מעשור.
יוסף ג'בארין: הוא ירחיב בנקודה הזו – על תפקיד הממשלה במימון או בעידוד העסקה של עובדים ערבים.
יוסף ג'בארין: ההמלצה השנייה שיכולה להשתלב: אין ספק שצריך לעודד בקרב תלמידי התיכון הערבים, למידה של הנושאים שחושפים אותם לתעשיית ההייטק.
יוסף ג'בארין: זה לדעתי נושא שמחייב את משרד החינוך להתייחס אליו.
עינב קאבלה: הם גם יהיו איתנו.
יוסף ג'בארין: הם גם נמצאים.
יוסף ג'בארין: וכמובן, עידוד לימודים באוניברסיטה: להמשיך ללימודים של מדעי המחשב.