GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שחר ברכה: החלטת הממשלה שהתקבלה, החלטת ממשלה 1933, היא התקבלה ב-2016, קובעת שהחל מ-2021 לא יתבקש אזרח לצורך מתן שירות להציג מסמך שהונפק על ידי משרד ממשלתי אחר.
שחר ברכה: כלומר: תן לי ספח תעודת זהות, או תן לי אישור על הרכבים שלך, רישיון רכב שלך, או הלאה קדימה לתעודת התאגדות לעסקים.
שחר ברכה: אי אפשר לבקש החל מה-2022, בכלל מידע אסור לבקש מהאזרח לצורך מתן שירות.
שחר ברכה: אז השאלה מה הכתובת שלך הוא מידע שקיים גם בצורה רשמית בממשלה והחל מ-2023 'שאל פעם אחת' כלפי המגזר העסקי, אם מבקשים תעודת התאגדות או דברים אחרים שנמצאים כבר אצל הרשמים המורשים אנחנו לא נוכל להמשיך אותם.
שחר ברכה: במהלך מימוש החלטת הממשלה הזאת אנחנו עשינו עבודה רבה, אנחנו ביחד עם אגפי מערכות מידע במשרדים, ביחד עם אחינו למשרד, ישראל דיגיטלית, עשינו מיפוי לכל השירותים הממשלתיים כדי לבחור מהם.
שחר ברכה: יצאנו בהתחלה בגישה של כולם מחר בבוקר, אבל הבנו מהר מאוד שגם האזרחים לרוב ניגשים ב-80-20, הוא הרבה יותר קטן שם, הוא אזור סביב ה-50-40 שירותים ובהם התמקדנו לתת להם מענה.
שחר ברכה: מתן שם ליילוד, בקשה למענק למעסיקים שנמצא עכשיו, הבקשה להיות שומר דרך, שנמצא בעבודה, הרבה מאוד דברים כאלה, ולהם נתנו מענה דרך המיפוי, זאת אומרת איתרנו אותם דרך המיפויים, הלכנו ורכשנו מערכת בשיתוף פעולה עם מערך הסייבר הלאומי, שדרת המידע המאובטחת, על מנת שמידעים כאלה לא יעברו כל היום בין משרדים.
שחר ברכה: כל משרד היום מחזיק את המידע שלו, הוא לא הולך לשום מקום, החלטת הממשלה קובעת שאסור להעתיק יותר מאגרי מידע, משרד שצריך את המידע לצורך מתן שירות מתחבר אליו בזמן אמת, מקבל רק את המידע שהוא רוצה ובזה הוא עוזב.
שחר ברכה: אגב, האזור האישי עובד כך, ברגע שאזרח יוצא מהאזור האישי לא נשמר עליו שום מידע.
שחר ברכה: אנחנו כרשות התקשוב לא מקימים איזה שהוא מאגר על כזה או אחר.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא ברור לי, אז איפה כל המידע הזה נשמר?
שחר ברכה: המידע נשמר.
שחר ברכה: כל משרד - - -
אנדרי קוז'ינוב: באזורים רלוונטיים של כל משרד ומשרד?
שחר ברכה: כל משרד מנהל את המידעים שלו.
שחר ברכה: משרד התחבורה מחזיק את הרכבים שלי, רשות האוכלוסין מחזיקה את הפרטים עליי ועל הילדים שלי ואת הקשרים ביניהם.
שחר ברכה: כשאני נכנס לאזור האישי אתה רואה פס שרץ במשך כחמש עד שמונה שניות והוא אוסף את כל המידע עליך מהמשרדים בזמן אמת.
שחר ברכה: אתה היחיד שרואה אותו.
שחר ברכה: יצאת מהאזור האישי תוך מספר שניות הוא נמחק מהשרתים שלנו, הוא לא קיים שם בשום שלב, לא נוצר מאגר.
שחר ברכה: מחר, עוד 20 דקות, תיכנס עוד פעם לאתר, כל המידע הזה נמשך עוד פעם.
שחר ברכה: כולו בזמן אמת.
שחר ברכה: כך כל משרד יודע מה הנתונים שהוא יכול ורשאי גם להוציא למשרדים האחרים, הוא יודע לאבטח את הנתונים שלו בצורה הטובה ביותר והוא יודע בוודאות מלאה שהם לא יילכו וידלפו ממשרד אחר בהתאם כמובן לכל החוק של שמירה על מאגרים.
איתן גינזבורג: מתי יהיה הסנכרון בין המשרדים במובן הזה שאני יצאתי לאבטלה, נרשמתי בשירות התעסוקה וזהו, אני לא צריך עכשיו ללכת לביטוח לאומי - - - כל פעם אני לא עובד יותר, שם את הפרטים שלי, שעכשיו ביטוח לאומי יתעסק עם זה, אני לא צריך להסתובב בין כל הרשויות.
שחר ברכה: חד משמעית.
שחר ברכה: אתה צודק במאה אחוז, את האזרחים לא מעניינת החלוקה בינינו, בין המשרדים, והם רוצים לקבל את השירות הזה.
שחר ברכה: רוב השירותים, כמו שאמרתי, ב-2021, קודם כל האישורים, וב-2022 המידעים אמורים להיות כבר שם.
שחר ברכה: כל השירותים שנכנסים לאזור האישי נכנסים בצורה הזאת.
שחר ברכה: החלטת הממשלה 260 שהועברה ביולי קובעת שני דברים.
שחר ברכה: היא אומרת, ממשלת ישראל באה ואומרת, אחת, המדינה רואה את האזור האישי כאזור האישי הממשלתי וכולם צריכים ללכת לשם.
שחר ברכה: היא רואה את מערכת ההזדהות שעד אז הייתה ממשלתית כמערכת ההזדהות היחידה והכול צריך להיות איתה.
שחר ברכה: אין בעיה להחזיק עוד אזור אישי נוסף, אם אתה רוצה לפרט, אבל לכל הפחות המידע צריך להיות באזור האישי המרכזי.
שחר ברכה: עוד אומרת ההחלטה, היא קובעת סט של אירועי חיים, כי כשלבן אדם נולד ילד או חלילה לא עלינו נפטר מישהו, זה סט של הרבה מאוד אירועים מול הרבה מאוד משרדים.
שחר ברכה: אנחנו רוצים לבנות ולעצב את השירותים בצורה כזאת של אירועי חיים, כלומר שפעם אחת תדווח או תדרוש איזה שהיא זכות שמגיעה לך וזה יילך לבד לכל המשרדים ויעשו שם את העבודה.
שחר ברכה: ההחלטה קובעת לוחות זמנים מאוד מאוד קצרים.
שחר ברכה: סליחה, שכחתי להגיד באירועי חיים, שבחרנו את אירועי החיים המשמעותיים, רשימה מאוד ארוכה, לידה, פטירה, מעבר דירה, מעבר בין עבודות, גם אירועים עסקיים יש שם, והיא קובעת שהם עוברים תהליך של טרנספורמציה דיגיטלית, של שינוי באמת מהותי לעולם הדיגיטלי וגם קובעת לוחות זמנים מאוד מאוד מאוד קצרים בשני מדרגים, פעם אחת תוך 90 יום מתן איזה שהוא מענה ראשוני לאוכלוסייה.
שחר ברכה: אולי הוא לא מלא, אולי ברמה של סטטוסים, אולי הגשה רק, ובשלב טיפה יותר מאוחר, 240 יום, נותן מענה הרבה יותר נרחב, גם אם לא שלם, אנחנו נותנים את הטאקט הבא.
שחר ברכה: רק חשוב לי לגבי אוכלוסיות שלא נגישות, כי זה נושא מאוד חשוב, והאבטחה.
שחר ברכה: כמו שאמרתי, היחידה להגנה בסייבר היא חלק מרשות התקשוב הממשלתי, היא מי שמנחה את כל המשרדים.
שחר ברכה: אנחנו נמצאים במצב בממשלה שבו למרבית משרדי הממשלה יש את תקן הבסיס, תקן ISO 27001, הוא תקן האבטחה שכל התהליכים שלך מנוהלים.
עינב קאבלה: למה מרבית?
שחר ברכה: כי תמיד יש תהליך של השלמה, לא כולם השלימו את התהליך הזה.
עינב קאבלה: כמה זה קרוב?
עינב קאבלה: כמה זה רחוק?
שחר ברכה: אנחנו במספר 36, לדעתי יש עוד כ-15, סדר גודל.
שחר ברכה: גם פה הולכים על העיקר, הולכים איפה שחשוב יותר.
שחר ברכה: אני חלילה לא מזלזל באיפה משרד, אבל איפה שיכאב הרבה יותר סוגרים אותו הרבה יותר מהר.
שחר ברכה: לצערי בסוף זה בתעדוף של המשרדים עצמם, אנחנו רק יכולים להציף את הדברים האלה וכך אנחנו עושים.
שחר ברכה: מה שכתוב שם, ה-G-SOC, מרכז האירועים שמרכז את כל האירועים שקורים בכל משרדי הממשלה, הם מרוכזים במקום אחד.
שחר ברכה: במערכות המחשב היום מערכות המחשב רושמות הרבה אירועים, שחר פתח תיקייה, שחר פתח קובץ, שחר סגר קובץ, האירועים האלה מרוכזים למקום אחד, אירועים של 40 משרדים, ומה שלפעמים יכול להיראות כאירוע מבודד, אולי אנומליה מוזרה, במרכז הזה מאתרים כל מיני חריגות או פריצות או פוגענים שהצליחו לחדור למערכת וכבר יש לנו מספר הצלחות.
עינב קאבלה: סליחה שאני קוטעת אותך, אני רק שואלת, לגבי הפער הזה של משרדים שהם בעצם כפופים למערך הסייבר ואתה אומר שהם לא - - -
שחר ברכה: הם כפופים להנחיות רשות התקשוב, מערך הסייבר כותב את התורה.
עינב קאבלה: אוקיי, אז מה הם לא ביצעו?
שחר ברכה: יש לכם יעדים לבצע השלמה של תקן 27001 והם לא עמדו ביעד הזה, כן.
עינב קאבלה: וזה אומר שמה שקורה היום באותם משרדים חשוף?
שחר ברכה: הוא לא חשוף.
שחר ברכה: אני לא יודע, לא בדקנו, לא וידאנו, אין תעודה שאומרת שאכן כל תהליכי הניהול שלהם הם סדורים והם מאורגנים בצורה של התקן.
שחר ברכה: זה לא אומר שהם לא כאלה, רק הם לא נבדקו.
עינב קאבלה: ואתם יודעים, אם תידרשו, להגיד מי.
שחר ברכה: בוודאי.
שחר ברכה: גם במסגרת שנת עבודה, אחת מסמכויות רשות התקשוב, מנכ"לים מחויבים לקבל חוות דעת שלנו על תוכנית העבודה של אגף טכנולוגיה דיגיטלית ומידע ושם אנחנו מציפים לידיעת המנכ"ל, זו אחת הנקודות שאנחנו מציפים במשרדים האלה בשפה הולכת ומחמירה גם.
עינב קאבלה: אני שואלת גם מתוך דאגה, וגם אם יש מקום לביקורת שלנו או לפיקוח שלנו כוועדה על האירוע הזה, שאם לא מתממש, אני אשמח - - -
שחר ברכה: אני אשמח לחזור עם תשובה מושכלת בנושא הזה.
שחר ברכה: אם אנחנו לקראת סיום, או אכן יש פערים גדולים, חד משמעית אני אשמח לחזור.
עינב קאבלה: מאה אחוז, תודה.
שחר ברכה: השקף למטה הוא התקנים של ממשל זמין שעמד, מחזיק למעשה, מטפל, מפתח את כל התשתיות האלה.
שחר ברכה: זה הגוף, לדעתי, עם הכי הרבה תקני אבטחה בארץ, מחזיק גם תקן PCI, כמו שיש לחברות שסולקות, חברות כרטיסי האשראי.
שחר ברכה: אם אתם רואים שם את רימון טול 5, לדעתי הוא הגוף היחיד בארץ, ואם לא, אז אולי יש עוד גוף נוסף אחד, זה תקן האבטחה הגבוה ביותר של מערך הסייבר, גוף תשתית מדינה קריטית, מונחה על ידי מערך הסייבר באופן ישיר ועם עוד גופים ביטחוניים אחרים.
שחר ברכה: בין היתר גם מחזיק את תוצאות הבחירות ביום קבלת התוצאות והוא עומד כל הזמן בשלל אתגרים.
שחר ברכה: אבל מעבר לכל הפרטים האלה מה שיותר חשוב לי להגיד זה שהוא לא מחזיק את המידע.
שחר ברכה: אנחנו עומדים על עמדתנו, אנחנו גוף תשתית, אנחנו לא מחזיקים את המידעים האלה על מנת לאפשר לבצע את הדברים בצורה מלאה ובטוחה.
שחר ברכה: לגבי האוכלוסיות חסרות אוריינטציה, אנחנו יכולים להתקדם בקצב מהיר ככל שאנחנו יודעים לוודא שאנחנו לא משאירים אף אחד מאחור.
שחר ברכה: יש אנשים שלא יכולים למצוא את המידע, לא באינטרנט, ולא יכולים לבצע את הפעולות האלה ואנחנו צריכים לוודא שהם יוכלו לעשות את זה בצורה יעילה.
עינב קאבלה: אם תוכל להתייחס לא רק לחסרי אוריינטציה, אלא גם לאנשים שקיים פער של נגישות, כגון אנשים עם מוגבלות.
שחר ברכה: לגמרי, גם פער של נגישות.
שחר ברכה: באמת למי שלא יכול, אבל אין לו את האמצעים, אז אנחנו פורסים, יש לנו כ-200 פלוס עמדות שירות שבהן אפשר לבצע את רוב הפעולות היום והחל ממחר, בימים הקרובים, אנחנו מתחילים לפרוש את התשתיות, את העמדות החדשות.
שחר ברכה: העמדות החדשות גם נותנות מענה מלא לנגישות פיזית או קוגניטיבית שהייתה חסרה, וגם נותנות מענה מלא במובן שאתה יכול להתחבר לאזור האישי ולבצע שם את כל הפעולות, גם אם אין לך טלפון וגם אם אין לך מחשב, אבל אתה יודע איך עושים את זה.
עינב קאבלה: הפריסה היא בהתאם לידיעה שלכם היכן יש חסר בציוד קצה או של שימוש - - -
שחר ברכה: ובמסגרת החלטת הממשלה 260 יש עוד הקצאה לעוד פריסה כזאת, הוקמה ועדה ואנחנו בוחנים שם רשימה של ערים, בוחנים את השימוש.
שחר ברכה: גם אם טעינו ואנחנו רואים שיש עמדה שעומדת מיותמת אנחנו יכולים להעביר אותה, וזו עבודה, אנחנו כל הזמן בוחנים את השימושים האלה.
שחר ברכה: לטובת אנשים שאין להם או שיש להם את האמצעים, אבל אין להם את היכולת לבצע את זה, יש לנו את המענה הממשלתי המרכזי, 1299, המענה הזה הוא מענה טלפוני שנותן שני דברים עיקריים, האחד, מידע בצורה שהיא לא אישית.
שחר ברכה: כלומר אני לא יודע לענות לאזרח איפה התיק שלו שהוא הגיש ביום שלישי שעבר, אבל איך אני עושה דבר כזה ואחר, מה הן הזכויות שלי בנושא כזה ואחר.
שחר ברכה: כל מה שנמצא ב-gov.il ועוד כמה דברים הוא יודע לתת מענה.
שחר ברכה: והצד השני שלו, הוא יודע לתת מענה טכני לאזרחים שרוצים להתמודד עם ההנגשה הדיגיטלית, הוא מלווה אותם, יש לנו את היכולת לראות את המסך, בהינתן ההרשאה של האזרח, לראות את המסך של האזרח ולתת לו מענה, ממש להכווין אותו, תלחץ פה, עכשיו תעשה פה, שיחות של 40 דקות, שעה.
עינב קאבלה: יש גם שפות שונות?
שחר ברכה: כן, במספר שפות, בעברית, אנגלית, אמהרית, ערבית.
שחר ברכה: אני לא זוכר אם יש עוד.
עינב קאבלה: רוסית?
שחר ברכה: יש הרחבה של הנושא הזה כל הזמן.
שחר ברכה: בעקבות הקורונה ראינו שיחות של בני 70 פלוס שפעם ראשונה מתמודדים עם חידוש רישיון רכב, ושיחות, של שעה לפעמים, גם רישום למערכת ההזדהות, מה שלנו יכול לקחת חמש דקות, להם לוקח יותר.
עינב קאבלה: אתם יודעים להגיד כמה מהפניות האלה, כמו זו שאתה מתאר, הצליחו?
שחר ברכה: שביעות הרצון של המוקד הזה היא מעל 85%.
שחר ברכה: לצערי אחוז המענה שלנו היה בעבר כמעט 90%, העומס הרב בעקבות הקורונה, קצת היכולת שלנו לתת מענה הצטמצמה.
שחר ברכה: גם כחלק מהצעת הממשלה וההאצה הדיגיטלית שקורית אנחנו הולכים לעבות את השורות שם, אבל באחוזים רבים מאוד מאוד מאוד אנחנו מגיעים להצלחה.
שחר ברכה: בחלק מהמקרים זה משהו, אם זה משהו שממש לא אצלנו, 'איפה התיק שלי?' אנחנו עושים העברה למוקד הספציפי, זה לא אנחנו, ובזה הסתיימה השיחה, אנחנו יודעים לאתר לך את המוקד הספציפי וב-99% מהמקרים גם להעביר לשם ישירות.
איתן גינזבורג: יש לך מידע לגבי אפיון הפונים?
שחר ברכה: יש לי, אין לי כאן.
שחר ברכה: אני אשמח להעביר את זה בהמשך, אבל כן, יש לנו מידעים על זה.
איתן גינזבורג: רובם זה אזרחים או יש גם גורמי ממשלה, יחידות שונות שמבקשות?
שחר ברכה: לא, רובם זה אזרחים, רובם ככולם, כ-99%, אלה אזרחים שבאמת צריכים סיוע ובאמת האוריינטציה הדיגיטלית שלהם היא טיפה מאחור, לכן הם צריכים סיוע, לפעמים אין סיכוי שהם היו עושים את זה בדרך אחרת וזה נותן לזה מענה.
איתן גינזבורג: עוד שאלה.
איתן גינזבורג: בפניות האלה, אדם עם יכולת טכנולוגית או גישה פחותה, יש מצב שהמוקדן יסייע לו עד כדי סיום התהליך אצלו, אצל המוקדן?
איתן גינזבורג: או שהוא רק מלווה אותו, 'תלחץ כאן', 'תלחץ שם'.
שחר ברכה: רוב המקרים זה 'תלחץ כאן ותלחץ שם', גם במקרים של אנשים עם מוגבלות קוגניטיבית כזו או אחרת.
שחר ברכה: יש לנו לא מעט מקרים כאלה.
שחר ברכה: המקסימום של המעורבות שלנו זה בדרך כלל עם קבצים שיש איתם בעיה או לא מבינים למה הם לא עולים.
שחר ברכה: אנחנו מקבלים את המשלוח אלינו, אנחנו מסתכלים עליהם, אנחנו אורזים אותם לפעמים אחרת ומחזירים לו.
שחר ברכה: אבל להגיש ממש בשמו, אנחנו היום מקפידים לא לעשות את זה.
אנדרי קוז'ינוב: בהרבה מאוד שירותים ממשלתיים לאחרונה אני נתקל בבעיית ההנגשה השפתית.
אנדרי קוז'ינוב: פשוט יצא לי בכמה הימים האחרונים להיכנס לפורטל, נכנסתי לשפות, אז ספציפית לרוסית יש לי תחושה שתרגמתם את זה עם גוגל טרנסלייט.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא רק רוסית, זה גם ערבית וכאלה, השאלה אם יש בכלל חשיבה לכיוון הזה.
שחר ברכה: אני קודם כל מקבל את הביקורת הזאת.
שחר ברכה: חשוב לי לציין, כמו שאמרתי, אנחנו הגשר, התוכן מגיע בסוף מהמשרדים שאחראים על התוכן ואחראים גם על התרגום שלו.
שחר ברכה: אנחנו לא נכנסים לעמודים עצמם.
שחר ברכה: עיקר הבעיה שזיהינו בהקשרים של שפה הוא לחברה הערבית.
שחר ברכה: הערבית שם היא לא ערבית מדוברת, היא לפעמים משובשת.
אנדרי קוז'ינוב: אז אני גם אגיד לך שהרוסית.
שחר ברכה: אז שם זה אולי יותר בעוצמה.
עינב קאבלה: אנחנו שמענו את זה גם בדיונים קודמים כשעסקנו בדברים קשורים.
שחר ברכה: אני יודע שהיה דיון על זה.
שחר ברכה: אז שם אנחנו שמים דגש והיו מספר מפגשים איתם.
שחר ברכה: אין לי משהו להגיד לגבי הרוסית כי באמת לא היו פניות בעוצמה הזאת שזה יצר איזה שהיא עשייה, אבל יכול להיות ששווה להרים את זה או לשים מול המשרדים מראה כלפי השירותים האלה.
עינב קאבלה: החלטת הממשלה לא נוגעת בהיבט הזה?
שחר ברכה: היא לא נוגעת בהיבט של האחריות, בסוף האחריות על התוכן היא של המשרדים.
שחר ברכה: אם משרד כותב שהזכאות שלך היא עד 30 יום או 90 יום, אני לא יודע מה הזכאות ובגלל זה אנחנו לא נכנסים לתוכן עצמו.
שחר ברכה: הדבר היחיד שאנחנו נותנים עוד מבט על התוכן הם על עמודי השירות, כל טופס שאנחנו מגיעים אליו אנחנו עוברים קודם דרך עמוד שירות שמסביר מה זה השירות, מה התהליכים שאתה הולך לעבור, מה המסמכים אולי שעדיין צריך.
עינב קאבלה: שמי עושה את ההסבר הזה, המשרד?
שחר ברכה: את ההסבר הזה המשרד עושה, אנחנו נותנים שם מבט נוסף כדי לוודא שזה בשפה אחידה, שלא אחד יקרא לזה בקשה ואחד פנייה, אחד יגיד מסמך, אחד יגיד צרופה, שהעברית תהיה קריאה ואחידה כדי שהחוויה של האזרחים תהיה אחידה, אבל זה ממש רק לגבי עמודי השירות.
שחר ברכה: עוד שלל עמודי תוכן, אלפים ועשרות אלפים רבים מעל זה, היום יש לנו תשתית שנקראת מיניסייט, היכולת של כל משרד, אתר הקורונה למשל של משרד הבריאות הוא על תשתית המיניסייט, הוא ביכולת מלאה שלהם, גם הגרפיקה וגם התוכן בצורה מלאה.
עינב קאבלה: אז בעצם מה שאתה אומר, שהפתרון הזה הוא פשוט משרד משרד לבוא - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, יש משרדים שהשירותים שלהם מונגשים.
אנדרי קוז'ינוב: סתם לציין, האתר של פיקוד העורף הוא אתר נפלא.
עינב קאבלה: גם בהיבט השפות?
אנדרי קוז'ינוב: הוא מונגש בשפות בצורה מצוינת.
שחר ברכה: אז יכול להיות ששם מראה מול המשרדים או פנייה, יכול להיות.
שחר ברכה: כמו שאני אומר, פעם ראשונה שאני שומע את זה לגבי השפה הרוסית.
אנדרי קוז'ינוב: לא, פשוט יצא לי ככה לעבור על - - -
שחר ברכה: יש במשרדים דובר רוסית שבדרך כלל לוקחים.
שחר ברכה: ככה אני יודע שזה נעשה, אבל קשה לי באמת להתייחס לזה.
עינב קאבלה: עוד שתי שאלות.
עינב קאבלה: הנושא של אנשים עם מוגבלות.
עינב קאבלה: ציינת פה את האפשרות לטלפון ואת עמדות השירות, אבל בנושא של אנשים עם מוגבלות, וגם נגענו בזה בישיבות קודמות בהקשרים אחרים, ואנחנו גם ניגע בזה בישיבה שצפויה להיות, אבל אתה מספר לנו פה על מודל רחב שמנגיש שירותים שונים של משרדי הממשלה, רק לוודא שזה עומד בכל תקנות הנגישות וכל אדם עם מוגבלות כזו או אחרת שעלולה להגביל אותו ביכולת השימוש, שזה לא יהיה חסם.
שחר ברכה: אז חד משמעית, גם האתר gov.il וגם האזור האישי וגם כל התשתיות שלנו מהיום הראשון שהם עולים לאוויר הם עולים בתקנות המחמירות ביותר.
שחר ברכה: לפעמים אנחנו מוצאים נקודות או בעלי מוגבלויות מסוימים שמתריעים לנו לשים לב שאין יכולת לתמוך בזה, ואנחנו מטפלים בזה מיידית.
שחר ברכה: לעולם הנגישות הפיזית, שזה עמדות השירות, ראינו שם פער גדול, לקחנו את זה לעבודה והן עכשיו נכנסות לשינוי פיזי של העמדה עצמה והטפסים, אבל כן, זה בליבנו, יש לנו בעל תפקיד ברשות התקשוב שאחראי על הנושא הזה.
עינב קאבלה: למדתי גם מאנשי המקצוע שדיברו בתחום הזה של נגישות שהשירות, עוד לפני שהוא יוצא, שיהיה מונגש, זאת אומרת מלכתחילה.
עינב קאבלה: עמד על זה גם ידידי יובל וגנר שעושה בזה.
עינב קאבלה: מה שקורה, הרבה פעמים, כמו שאתה מתאר, יצא כבר משהו, בין אם זה עמדת שירות ובין אם שירות טכנולוגי, ואתה מגלה בדיעבד שזה גם יותר תשומות של זמן וכסף מאשר מראש להנגיש.
שחר ברכה: מסכים.
שחר ברכה: העמדה שלנו מהיום הראשון ששירות עולה הוא חייב להיות נגיש בתקן AA, זה התקן המחמיר ביותר.
שחר ברכה: אנחנו עושים את מרב המאמצים.
עינב קאבלה: אנחנו נפתח מחדש את הדיון לאחר הפסקה לא יזומה שקרתה לנו בעקבות שריפה שפרצה בוועדת הפנים.
עינב קאבלה: אז אני רק אעדכן שהכול בסדר, למיטב הבנתי, קודם כל אף אחד לא נפגע והבנתי שהאירוע תחת שליטה ולכן גם חזרנו.
עינב קאבלה: אז זה מסוג האירועים שקשה לצפות.
עינב קאבלה: היינו בסוף המצגת שלך, מר ברכה, ואני חושבת שבדיוק קיבלתי ממך את התשובה לשאלת הנגישות.
שחר ברכה: אני רק אשלים על הפיתוח שלנו, הפיתוח הנגיש שלנו, אני אשלים לגבי הנושא הזה.
שחר ברכה: לא רק שאנחנו מפתחים לפי התקן הנגיש ביותר, התקנים המחמירים ביותר.
שחר ברכה: כמו שאנחנו מקפידים בעולם אבטחת המידע ואנחנו מכשירים את המפתחים שלנו לפתח בגישה כזאת, אז גם בנושא הנגישות או בעלי המוגבלויות אנחנו מעבירים את כל המפתחים הכשרה וגם את המאפיינים והמעצבים ולמעשה כל שירות מעוצב ונבנה בצורה כזאת כך שהוא עומד בתקן.
שחר ברכה: אחר כך אנחנו עושים בדיקות גם עם בעלי מוגבלויות שבודקים את השירותים עצמם כבקרה, אבל המטרה היא מראש לפתח כמה שאפשר יותר כדי שנוכל להגיע לאוכלוסייה הרבה יותר גדולה.
שחר ברכה: אחד הדברים בהקשר הזה, יש אצלנו צוות שנקרא אנטי פארטו, רוב השירותים שלנו שאנחנו רצים קדימה, אנחנו מסתכלים על ה-80% מהאזרחים או 80% מהתרחישים, לתת להם מענה, וה-20% אחר כך.
שחר ברכה: יש שירותים או אוכלוסיות עם אחוזים מאוד מאוד קטנים, במספרים מאוד קטנים, כשבדרך כלל אף אחד לא עוסק בנושאים האלה, או אף אחד לא מגיע לטפל בהם, הצוות הזה מציף את הנושאים האלה ובאמת בטיפול יחסית מאוד קצר אנחנו שמים לזה קשב, אנחנו מסוגלים לתת עוד ועוד פתרונות גם למקרים האלה.
עינב קאבלה: יפה.
עינב קאבלה: אם כבר יש לנו את הדקה הזאת אני אשאל עוד שאלה, גם בעקבות דברים שנחשפתי אליהם בישיבות קודמות.
עינב קאבלה: לעתים כשיש בעיה של ציוד קצה, ראיתי את הפתרונות שאתם מציעים, אבל גם יש חשיבות ליכולת קבלת השירותים באמצעות הסמרטפון לאנשים שאין להם מחשב ויש להם סמרטפון.
עינב קאבלה: כל מה שתיארתם לנו עכשיו מותאם לסמרטפון?
שחר ברכה: כן, חד משמעית.
שחר ברכה: כל הפיתוחים, החל מהאתר, האזור האישי, וגם שאר הפלטפורמות זמינות בכל המדיות למעשה, אפשר לגלוש אליהן גם מהסמרטפון, גם מהטלוויזיה, גם מטאבלט.
עינב קאבלה: מהטלפונים החכמים.
עינב קאבלה: מהטלפון החכם.
שחר ברכה: מהטלפון החכם, כן.
עינב קאבלה: גם אני חטאתי.
שחר ברכה: מהטלפון החכם אפשר בהחלט לגשת אליהם, הכול מותאם בצורה מלאה.
עינב קאבלה: יופי, זה חשוב, כי בדיון שהיה לנו על החברה הערבית הסתבר לנו שהרבה מהשימושים הם דרך הסמרטפון.
שחר ברכה: נכון, החברה הערבית, החברה הבדואית, החברה החרדית לפעמים, אנחנו יודעים שאין באמת מחשב בבית, אבל כן יש סמרטפון ולכן יש גישה לזה.
שחר ברכה: לפעמים מספר אנשים עושים שימוש גם מאותו מכשיר, אנחנו ערים גם לתופעה הזאת.
עינב קאבלה: יפה מאוד.
עינב קאבלה: אני חושבת שאף שחבר הכנסת גינזבורג איננו כאן, אבל הוא נתן את רשותו, אלא אם – רגע, אם הזום פועל אז אני אגש לזום ואחכה עם התשובה הספציפית לחבר הכנסת גינזבורג.
עינב קאבלה: אז את מר יאיר פראנק שביקש להתייחס, הוא היה בעבר גם ראש רשות התקשוב.
עינב קאבלה: היום הוא במכון הישראלי לדמוקרטיה.
עינב קאבלה: שלום לך, מר פראנק.
יאיר פראנק: תודה רבה ליושבת ראש על זכות הדיבור.
יאיר פראנק: ראשית זה כיף גדול לשבת בקהל ולשמוע את שחר נותן את הסקירה שלו כמי שהיה בדברים האלה עד מאי 2019.
יאיר פראנק: חבר הכנסת גינזבורג בכל מה שאמר בפתיח, וגם את, היושבת ראש, כל מה שאמרתם אתם צודקים, אתם צודקים לחלוטין ועכשיו השאלה היא איפה הכנסת נכנסת לתמונה.
יאיר פראנק: אני רוצה להתייחס לספציפיקציה שחבר הכנסת גינזבורג דיבר עליו כשהוא דיבר על הביטוח הלאומי ודיבר על שירות התעסוקה.
יאיר פראנק: צריך לזכור ששני הגופים האלה הם גופים סטטוטוריים, היכולת של הכנסת להזיז את הדברים בחקיקה היא יכולת מדהימה והיום אני יכול להגיד, כיוון שאני מחוץ לממשלה, שהממשלה בתוכה, המשרדים ורשות התקשוב ומשרד הדיגיטל הלאומי, יש ביניהם חיכוכים ויש ביניהם קרבות, אבל בסוף הדברים מסתדרים גם אם זה לוקח יותר לאט זה קורה וזה נע.
יאיר פראנק: אבל כשאתה מגיע לגופים סטטוטוריים שם לממשלה למעשה אין יכולת החלטה, אלא רק יכולת בקשה, הרבה פעמים זה מופיע בהחלטות הממשלה שמבקשים משר הרווחה שיפנה לביטוח הלאומי וכן הלאה וכן הלאה.
יאיר פראנק: אני חושב שהכנסת צריכה לעשות סדר בהקשר הזה ולהגיד שבכל מה שקשור לשירות לאזרח הביטוח הלאומי ושירות התעסוקה, ואם צריך לשנות חקיקה אז לשנות חקיקה בתוך הדבר הזה, צריכים להיות מונחים על ידי משרד הדיגיטל הלאומי ועל ידי רשות התקשוב.
יאיר פראנק: בדרך הזאת אפשר יהיה להביא למצב שתהיה אחידות בשירות לאזרח כי נכון להיום קרבות האגו הבין ארגוניים מצד אחד והקשיים הטכניים האמיתיים מצד שני, אבל זה בעיקר קרבות אגו, כי על הטכנולוגיה תמיד אפשר להתגבר, זה לא באמת מדע חלל כאן, לא שולחים פה שום דבר לחלל, אז הכנסת בהחלט, להערכתי, צריכה לעשות משהו בענייני החקיקה, גם בחוק הביטוח הלאומי וגם בחקיקה שמתייחסת לשירות התעסוקה.
יאיר פראנק: בשירות התעסוקה זה יותר קל, לפחות היה לי יותר קל בעבר, עם הביטוח הלאומי זה יותר קשה.
יאיר פראנק: עוד פעם, אנשים רוצים, הם אומרים את המילים הנכונות, אבל זה לא קורה.
יאיר פראנק: חקיקה פה תעזור.
יאיר פראנק: חקיקה נוספת שלדעתי הכנסת נכון לה שתקדם זה חוק השירותים הדיגיטליים של מדינת ישראל.
יאיר פראנק: יש כזאת טיוטת חוק שהממשלה עוסקת בה, על חלקה שחר דיבר בתוך חוק ההסדרים הקרוב, כשיהיה, העסק הזה יעלה, אבל לדעתי נכון שוועדת המדע תיכנס לנושא הזה של חקיקה דיגיטלית.
יאיר פראנק: יש הרבה מאוד חסמים בתוך החקיקה הקיימת, פשוט חוקים שנכתבו לפני העידן הדיגיטלי, אז חקיקה לא מותאמת, למשל שחייבים להתייצב בפני הפקיד, למשל שחייבים להגיש מסמך מקור, שהחתימה צריכה להיות חתימה פיזית.
יאיר פראנק: יש כל מיני דברים כאלה שהכנסת, זה מקומה להיכנס.
יאיר פראנק: ואני אומר עוד פעם, יש בממשלה תהליך כזה, רק צריך להביא אותו, לדעתי הוועדה צריכה לקחת עליו בעלות ולהריץ אותו קדימה.
עינב קאבלה: אני רק רציתי בהקשר הזה לעדכן, כמובן שצריך כל הזמן לשאוף לעוד ועוד דברים, אבל רק לאחרונה השלמנו את חקיקת חוק שירותים מרחוק.
עינב קאבלה: אני לא אומרת את שמו המלא, אבל הרעיון הוא בתקופת הקורונה, זה אמנם חוק שהוא כהוראת שעה לתקופה זמנית, אבל - - -
יאיר פראנק: זו הוראת שעה.
עינב קאבלה: נכון, אבל בסוף זו הרגל שלנו בדלת כדי להבנתי ולהבנת כל מי שישב איתי במהלך חקיקת החוק לגרום לזה שזה ימשיך גם אחר כך, כי בעצם באופן תקדימי ייצרנו פתרון חוקי לאותם שירותים שהיום יש מגבלות בחקיקה או בתקנות כדי לבצע אותם כשירותים מקוונים או כשירותים מרחוק בגלל אותם ניסוחים לא מוצלחים, כמו שתיארת, שצריך לעמוד בפני הפקיד או לחתום בחתימת ידו, או כל מיני דברים כאלה שלא מתכתבים על 2020 ובחוק הזה שחוקקנו, הצעת חוק ממשלתית, אבל אישרנו אותה פה בוועדה, התגברנו על החסמים האלה, על הקשיים האלה, וזה גם נותן תשובה לבעיה הזאת שאמרת.
עינב קאבלה: אני בהחלט חושבת שצריך להמשיך עם זה גם לאחר תקופת הקורונה, אין שום סיבה שזה ייפסק.
יאיר פראנק: את צודקת במאה אחוז.
יאיר פראנק: אני קראתי את טיוטת הוראת השעה הזאת, היא מתייחסת ספציפית למספר שירותים.
עינב קאבלה: התוספת היא תוספת שיכולה להיות - - -
יאיר פראנק: הצעת החוק שאני מדבר עליה, שאני מציע שהוועדה – אני אומר יש כזה ברקע, הצעת החוק הזאת מתגברת על הצורך לעשות סריקה אין סופית על כל החקיקה במדינת ישראל, אלא היא באה, איך נקרא לזה?
יאיר פראנק: היא באה כאילו מלמעלה ואז אין צורך תיקון תיקון סעיף סעיף, שזו עבודה סיזיפית שיכולה לא להיגמר בחיים.
יאיר פראנק: יש גם הוראת יועץ משפטי לממשלה מלפני שנה שעוזרת בזה.
יאיר פראנק: מצוין, הדברים זזים וזה יופי וזה כיף, עכשיו צריך ללכת צעד אחד קדימה.
יאיר פראנק: ואפשר ללמוד ממדינות העולם, אולי שווה שהיושבת ראש תבקש מהממ"מ להכין סקירה על חקיקה דיגיטלית בעולם.
יאיר פראנק: ברשות התקשוב יש משהו כזה נכון ללפני שנה וחצי, אולי שחר יעדכן, אולי עדכנו את זה, מה עושה דנמרק, מה עושות דמוקרטיות, לא נלך ללמוד ממדינות שאינן דמוקרטיות, מה עושה דרום קוריאה, על חקיקות דיגיטליות שפה באמת לפרלמנט, לכנסת יש מקום מאוד מאוד חשוב ויכולת השפעה מדהימה כי צריך גם לזכור שהשירות לאזרח הוא גם מעבר לממשלה, השירות לאזרח הוא גם ברשויות המקומיות, ותפיסת העולם כמו ששחר הציג אותה, תפיסת העולם של משרד הדיגיטל, של רשות התקשוב, אומרת שאת האזרח באמת המבנה הארגוני של הממשל לא מעניין, לא אכפת לו מה באחריות העירייה, מה באחריות הגוף הסטטוטורי ביטוח לאומי ומה אחריות משרד האוצר.
יאיר פראנק: הוא רוצה לקבל שירות וצריך להסתכל על זה מקצה לקצה, זו הראייה המתקדמת.
יאיר פראנק: וכשמגיעים לרשויות המקומיות אז בוודאי חלק לא מבוטל מהעסק הוא דורש חקיקה כדי להביא את הרשויות המקומיות לשם.
יאיר פראנק: בעיניי זה המקום המרכזי של הכנסת, היא המחוקקת, אז שהכנסת בחקיקה הדיגיטלית ובשינויים כאלה ואחרים שאולי יהיה צריך לעשות בחוק הביטוח הלאומי או בחוק ששירות התעסוקה עובד ממנו, בחוקים שהרשויות מקומיות עובדות מהן, וכן, לא יזיק שאחת לשלושה חודשים, גברתי היושבת ראש, יבואו ויעלו לרגל גם משרדי הממשלה אלייך לתת לך כגוף מבקר על פעילות הרשות המבצעת, לתת לך סקירה איפה הממשלה מתקדמת היום בהחלטה המצוינת, החלטה 260.
יאיר פראנק: צריך לעזור לממשלה לקדם את זה.
עינב קאבלה: תודה לך, ואני בהחלט מסכימה עם הדברים וזה בהחלט מה שאנחנו עושים ונעשה.
עינב קאבלה: אתה רוצה להתייחס לזה עכשיו?
עינב קאבלה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לרועי מהממ"מ.
רועי גולדשמידט: אני לא רוצה לדבר, אני רוצה לשאול כמה שאלות, אם יורשה לי, את מר ברכה.
רועי גולדשמידט: קודם כל, אני אולי פספסתי, אבל איך נרשמים לשירות וגם כמה סבוך ומורכב ההליך.
רועי גולדשמידט: בהקשר הזה אם יש לכם נתונים על נטישה, כאילו כמה אנשים מתחילים את ההרשמה ואז מחליטים שהמידע שדורשים מהם, הם לא מעוניינים לתת אותו או משהו כזה.
רועי גולדשמידט: האם יש צורך בתעודת זהות ביומטרית, או באיזה אמצעים אחרים אפשר לעשות את תהליך ההזדהות הזה.
רועי גולדשמידט: והשאלה השלישית, הבנתי שיש 43 שירותים, אם אני זוכר נכון, כמה שירותים מופו וכמה שירותים נוספים מתוכננים.
שחר ברכה: אז ככה, לגבי תהליך ההזדהות, תהליך ההזדהות למעשה מממש את החלטת הממשלה לגבי רמות זהות בטוחה.
שחר ברכה: החלטת ממשלה מספר 2960 שמגדירה, מערכת ההזדהות נותנת מענה לרמת אבטחה לרב"א ולרב"א 4.