GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר רימון: אני לא אומר שלא היו קשיים, שלא היו תלמידים שהיו חסרים להם מחשבים, בעניין הזה צריך לזכור שבסופו של דבר גם במגזר הכללי וגם במגזר החרדי ראינו את זה גם היום, הפונקציה הראשונה שקבעה אם תהיה למידה מרחוק היא לא הטכנולוגיה, לא הרקע הסוציואקונומי לא של התלמיד ולא של בית הספר.
עופר רימון: הפונקציה הראשונה שקבעה הייתה האם המנהל והמורים מתפקדים ודואגים שתהיה למידה.
עופר רימון: 99% מהם, נתון מדהים, דאו שזה יקרה.
עופר רימון: גם באמצעות ספרים פיזיים שהיו בבית, גם באמצעות אפליקציות שלא נועדו במקור ללמידה, מצאו פתרונות.
עופר רימון: אנחנו נתנו את התמיכה, העסק עבד והוא עדיין עובד והוא כל הזמן בתהליך של שיפור.
עופר רימון: דברים כאלה לוקחים זמן וזה המצב.
עינב קאבלה: אני אשמח אם תישאר אתנו כי נעבור אחרי דבריו של איתי לנושא של טכנולוגיה נגישה ונמצאים אתנו גורמים חשובים בנושא הנגישות שאני רוצה שתשמע באופן ישיר.
עינב קאבלה: איתי, בבקשה.
איתי קרויטורו: אני אתייחס לזה בקצרה.
איתי קרויטורו: קודם כל לעופר, אני מכבד אותך, תכבד אותי, בסך הכול יש דרך להתבטא, הכול בסדר.
איתי קרויטורו: מי שהיה לצד מערכת החינוך, כולל בדברים נוספים שאתם עושים עוד קודם, כשתקפו את מערכת החינוך ואנחנו הוצאנו הצהרות שהגיעו למאות אלפי אנשים, זה הייתי אני.
איתי קרויטורו: אז להגיד שהדברים שטחיים כשאנחנו מחוברים ל-20,000 נציגים בכל מקום ואני מקיים דו שיח אתם כל הזמן.
עופר רימון: אני רק אמרתי - - - לא שאתה שטחי.
עינב קאבלה: אני לא מאפשרת את זה, עכשיו איתי מגיב ואף אחד לא יפריע לו.
עופר רימון: אמרת דברים ואני מגיב, זו הזכות בדמוקרטיה.
עופר רימון: כשאתה מדבר על חצי מיליון משתמשים יש 2.5 מיליון תלמידים במערכת החינוך ואני דיברתי על החוויה של מרביתם.
עופר רימון: כאן אני מסתייג ומצטער אם יצא שהכללתי באופן מוחלט את כולם.
עופר רימון: החוויה היא של מרבית התלמידים בחטיבות ובתיכונים שמערכת השידורים הלאומית לא נוגעת להם.
עופר רימון: אני אומר את זה מתוך ראיה כלל ארצית עם הגעה למרבית הישובים במדינת ישראל, עם נציגות במרבית בתי הספר שמרוכזים תחתינו.
עופר רימון: אני לא בא לעלוב באף אחד, ייצגתי את החוויה מהשטח שעולה מתמונת מצב כלל ארצית.
עופר רימון: יכול להיות שזה עוזר להרבה מאוד תלמידים אחרים, אני מייצג את החטיבות והתיכונים במדינת ישראל וזו החוויה שאני מקבל מעשרות אלפי נציגים שמדברים עם בני נוער בשטח.
עופר רימון: אני מאוד מצטער אם זה גרם לך להרגיש משהו שטחי.
עינב קאבלה: תודה איתי.
עינב קאבלה: היה לי חשוב שתגיב על הדברים בעצמך.
עינב קאבלה: אני מקווה שנוכל להשאיר את זה בשיח בריא ולא להגיע למקומות שפחות נכון להגיע אליהם.
עינב קאבלה: תודה איתי על הדברים.
עינב קאבלה: אני אגיד באופן אישי שאני מאוד מאמינה במשוב, לא רק של המורים, גם של התלמידים.
עינב קאבלה: בסוף הם אלה שאנחנו רוצים שמערכת החינוך תשרת ותגרום להם ללמידה נכונה, טובה יותר ואיכותית.
עינב קאבלה: לכן הקול שלכם מאוד חשוב.
עינב קאבלה: נגענו בנושא הבא גם בוועדה הקודמת, אבל בהקשר של טכנולוגיות, היות ועופר תיאר לנו את הספקים השונים שמשרד החינוך עובד אתם, נפנה לתמר ויזנפלד, מפקחת ארצית נגישות השירות מנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות ומיד אחריה נשמע את יובל וגנר, יו"ר עמותת נגישות ישראל.
תמר ויזנפלד: שלום, שמי תמר ויזנפלד מנציבות שוויון זכויות, מפקחת ארצית על נגישות השירות.
תמר ויזנפלד: אמרו פה דברים מאוד חשובים והצעדה של מערכת החינוך ברמה טכנולוגית קדימה היא מאוד חשובה.
תמר ויזנפלד: יש כמה דברים שהתייחסנו להם כבר בתחילת המשבר האחרון וזה התייחסות להנגשה של כל החומרים שהועלו לאתרי האינטרנט , לפורומים ולפורמטים השונים שקיימים במשרד החינוך.
תמר ויזנפלד: התקנות והחוק מחייבים להנגיש חומרים, אם הם לא מונגשים אנחנו מפספסים 20% מהאוכלוסייה.
תמר ויזנפלד: מדברים על 20% מהאוכלוסייה שהם אנשים עם מוגבלויות, אני מניחה שהפרופורציה נשמרת גם כשהם תלמידים בבתי ספר.
תמר ויזנפלד: ישנם תלמידים שמשולבים בכיתות רגילות ואם החומר הועלה לאתרי האינטרנט לא היה נגיש עבורם, אני מדברת על התאמות לליקויי שמיעה, לקויי ראיה, לעיתים יש צורך בהתאמות נוספות למוגבלות קוגניטיבית.
תמר ויזנפלד: מצאנו הרבה ליקויים בתהליך הזה.
תמר ויזנפלד: פנינו כמה פעמים למשרד החינוך על מנת לתקן ולאפשר לתלמידים שישבו בבית, גם להורים שלהם שהיו יחד אתם ויכלו לסייע להם, פנינו בבקשה להנגיש את האתרים.
תמר ויזנפלד: לקח זמן, כעת כשמשרד החינוך תחת צו נגישות אנחנו מאוד מקווים שכל החומרים שהועלו, יונגשו.
עינב קאבלה: מה המצב היום?
עינב קאבלה: האם קיים פער בין מה שצריך להיות כדי שתהיה נגישות?
תמר ויזנפלד: קיים פער.
תמר ויזנפלד: משרד החינוך התחייב להנגיש עד שני תאריכים בצו, ינואר 2021 ועד מאי 2021.
תמר ויזנפלד: ברור שיש עניין של עלויות, אבל גם ברור שחלק מהדברים כבר היו צריכים להיעשות מזמן.
תמר ויזנפלד: קיים פער ואנחנו מקווים שיתוקן בהקדם כי בכל זאת הלמידה ממשיכה כרגע מהבית.
תמר ויזנפלד: אם יש הפניות על ידי מורים לאתרים שאינם נגישים, הרי שחלק מהתלמידים לא יכולים ליהנות מהחומרים האלה.
עינב קאבלה: תודה תמר.
עינב קאבלה: באותו נושא, יובל וגנר בבקשה.
יובל וגנר: קודם כל תודה על הדיון, הוא מאוד חשוב וכמובן עם ההובלה שלך.
יובל וגנר: אני מבקש להעלות את הנושא מזווית אחרת, זו של אנשים עם מוגבלות.
יובל וגנר: חשוב להבין שאלה לא רק תלמידים עם מוגבלות, יש גם מורים עם מוגבלות ויש גם הורים עם מוגבלות.
יובל וגנר: אנחנו מברכים על המהלך של למידה טכנולוגית מתקדמת.
יובל וגנר: צריך להתייחס לשלושה נושאים שכואב הלב שלא לומדים מההיסטוריה ולא מבינים שלהנגיש רטרואקטיבית זה מייצר שני פערים: פער אחד הוא שבתקופה עד ההנגשה יש את כל אלה שלא יכולים להשתמש בטכנולוגיות ודבר שני, לעשות את זה בדיעבד זה להוציא עוד תקציבים כשבעידן שכל שקל חשוב למדינה, זה פשוט חלק.
יובל וגנר: הקריאה שלנו מאוד פשוטה, שכל פעילות שנעשית ועופר הציג את השקף הראשון עם כלל הפעילויות שעושים, כמעט בכל רובריקה שם צריך פשוט לוודא שאם עושים התקשרות עם ספק, גוגל מיקרוסופט ואחרים, שלא רק ניו יורק תהיה נגישה, גם ישראל תהיה נגישה.
יובל וגנר: ספרת על 24 ספקי תוכנות ישראלים, רוצים שוויון וגם שילדים עם מוגבלות ישתמשו בתוכנות הישראליות.
יובל וגנר: אם מקליטים אין סוף שיעורים, צריך פשוט להגדיר איך מקליטים את זה נכון.
יובל וגנר: הנושא השני זה אוריינות, חייבים ללמד את המורים והתלמידים לא את האוריינות הרגילה שכולם מדברים עליה במובן של להשתמש בכלים השונים, אלא איך משתמשים בהם מבחינת נגישות.
יובל וגנר: איך לקוי ראיה מגדיל את המסך, משנה פונטים, משנה צבעים?
יובל וגנר: איך הוא גולש ללא ראיה?
יובל וגנר: הנושא השלישי, אני בטוח שעובדים על טכנולוגיות חדשות ומתקדמות.
יובל וגנר: משרד החינוך חייב לשדר שהוא מחויב לנגישות, לחינוך נגיש ושוויוני לכולם.
יובל וגנר: הוא עושה את זה מראש, חוסך המון כסף והמון פעילות ועושה את זה נגיש לכולם.
יובל וגנר: כרגע מתרחשת פעילות חשובה במשרד החינוך, עם עופר, מירי נבון, מקס ושלומית, אבל כל יום שלא מגדירים שזה יקרה מראש, זה פשוט משאיר ילדים עם מוגבלות מחוץ למערכת.
יובל וגנר: זה ממש כואב וחבל.
יובל וגנר: אני קורא לכם, קבלו החלטות, מדובר רק בהחלטות.
יובל וגנר: הידע קיים, הטכנולוגיות קיימות, צריך פשוט לדרוש את זה וליישר קו.
יובל וגנר: זה משהו שיכול לקרות תוך חודשים.
עינב קאבלה: תודה רבה יובל.
עינב קאבלה: אני כמובן מצטרפת לקריאה וזה בהמשך ישיר לישיבה שהוקדשה לעניין הזה.
עינב קאבלה: אני אשמח לשמוע מעופר על הנושא הספציפי הזה.
עופר רימון: אני רק אענה משהו קטן לאיתי וליובל.
עופר רימון: איתי, חיפשתי את הטלפון שלך, רציתי להזמין את איתי לפגישה אצלי ולהסביר את הדברים.
עופר רימון: חלילה לא התכוונתי להגיד לך שאתה שטחי או לא עושה את תפקידך נכון.
עופר רימון: אני רוצה את הביקורת של מועצת תלמידים אבל רוצה להסביר איך בונים ביקורת כדי לשפר.
עופר רימון: יש לך הזמנה פתוחה לבוא, נדבר בנחת, נקבל את הביקורת, רק תבנו אותה נכון.
עופר רימון: לגבי יובל, כל האתרים שלנו הם בתקן נגישות כולל 24 הספקים שאנחנו מתקשרים אתם וכמובן גוגל, מיקרוסופט וחברות אחרות, כולן תחת תקן נגישות.
עופר רימון: אתה יכול מאוד לעזור לי, אנחנו משקיעים תקציבים, כל מערכת השידורים עכשיו, בגלל נושא הנגישות, אנחנו מוסיפים כתוביות שזו עלות מבחינתנו, למרות שהשידורים בעברית ובערבית.
עופר רימון: כמובן שיש לנו עוד חלקים ישנים באתרים שאנחנו צריכים לעבוד עליהם כדי להפוך אותם לנגישים.
עופר רימון: אני לא מצייר לך תמונה אידיאלית כאילו הכול בסדר, יש עבודה לעשות, אבל אם מישהו מטעמכם ייכנס לאתרים שלנו ויצביע לנו על אזורים שאנחנו צריכים להתרכז בהם, זה יעזור.
עופר רימון: יש לנו תכנית עבודה לגבי אזורים, בגדול הכול מונגש, אבל יש בתוך אזורים לא נגישים מבחינת כתוביות ודברים אחרים, אז תדע שיש כאן אוזן קשבת ויש צוות שעובד על זה, אם תכוון אותנו יותר טוב, נשמח לקדם את העניין הזה.
עינב קאבלה: לפני שאתה מסיים, לגבי דבריו של יובל, לא מדובר רק בנגישות של אתרי אינטרנט, שזה היום חובה לפי התקנות וראוי שמלאכת התיקון וההתאמה לחובה תושלם כמה שיותר מהר.
עינב קאבלה: הוא מדבר על הטכנולוגיות.
עינב קאבלה: כשאתה פונה אל ספקים או כשהם פונים אליך כדי שתרכוש מהם את הטכנולוגיות שלהם, יש עניין של טכנולוגיה שתהיה נגישה.
עינב קאבלה: האתרים זה פלטפורמה אחרת ונפרדת, על זה אנחנו מדברים.
עינב קאבלה: יובל הוא הקטר הנחוש בנושא, קיימנו בוועדה דיון רק על הנושא הזה, לא בהתייחס למשרד החינוך, אבל עכשיו כשאנחנו שומעים שמשרד החינוך עובד עם ספקים ורוכש טכנולוגיות, בדיוק כמו שביקשנו ממשרדי ממשלה אחרים וגם ממנהל הרכש להכניס כתנאי שתהיה דרישה שהטכנולוגיה תהיה נגישה.
עינב קאבלה: יש חברות טכנולוגיה היום שכבר מודעות לזה כי בארצות הברית כבר דורשים את זה.
עופר רימון: לדעתי יש לנו תנאי כזה.
עופר רימון: אבל מהתגובה של יובל ראיתי שזה כנראה לא מספק.
עופר רימון: חבל שנשקיע מאמצים כספים ורגולציה וזה לא יפגע, אולי שווה שנשב יחד ותחדד יותר איפה אתה מוצא את הפערים.
עופר רימון: כשאת מדברת על ה-24 ספקי תוכן, זה אתר.
עופר רימון: התוכן מונגש בתוך אתר, אז אני לא יודע בדיוק למה את מתכוונת.
עינב קאבלה: הדרך הטובה ביותר, אם זו תהיה אחת התוצאות של הישיבה הזאת אז אני מברכת על זה, שיובל והנציבות ישבו מולך ויצביעו על הנקודות שמצריכות התייחסות ואם צריך להכניס את זה במכרזים, אז להכניס את זה, כי זה משהו שמשרד החינוך צריך לשאת את הדגל הזה מתוך משרדי הממשלה.
עופר רימון: אני מאוד ישמח אם זה יעלה בסיכום, פגישה עם יובל, פגישה עם מועצת תלמידים, כדי להבין יותר טוב את הביקורת של התלמידים.
עינב קאבלה: אני מאוד מודה לך.
עופר רימון: אני מודה לך, תודה על הבמה , אני מאחל המשך דיון מוצלח ופורה.
עינב קאבלה: תהיה עם אוזן קשבת כי אולי נקרא לך לעוד דברים.
עינב קאבלה: נמשיך עם רשימת הדוברים.
עינב קאבלה: עורכת דין מיטל בק מהמועצה לשלום הילד, בבקשה.
מיטל בק: תודה רבה ליושבת הראש על זכות הדיבור.
מיטל בק: דברו על הרבה נושאים.
מיטל בק: לא אוסיף על התשתיות ופיתוח המיומנויות, אלה הנושאים שעולים בוועדות נוספות.
מיטל בק: אני רוצה להתייחס לשלושה היבטים שעדין לא עלו בדיון ובהזדמנות הזאת אני אבקש שנקיים דיון שייחוד לנושאים הללו, הפגיעות בתלמידים בלמידה מרחוק.
מיטל בק: לא לכל הילדים הלמידה מרחוק מתאימה.
מיטל בק: אנחנו צריכים לגלות יותר גמישות, לשכלל את המודל הזה שיתאים לצרכים של כל התלמידים.
מיטל בק: יש פה סיטואציה מאוד קשה שילדים נמצאים במשך חודשים בחרדה, מבוכה, קשיים טכנולוגיים, בעיות מוטיבציה מאוד גדולות של למידה.
מיטל בק: לצד הקשיים הללו יש לדאוג להיבטים החברתיים שכמעט והתאדו בלמידה מרחוק ואני רוצה לשוב ולשים אותם על השולחן.
מיטל בק: ניכור חברתי, ירידה בכישורים חברתיים, הילדים מסוגרים בבתים.
מיטל בק: נדרשים יותר מפגשים פרונטאליים, נדרשת חשיבה של המשרד ומענה לקושי הזה, דווקא כשמדברים על למידה מרחוק.
מיטל בק: הדברים האלה שלובים זה בזה ולא ניתן לזה היום מענה ולא שמענו את השיח בנושא הזה.
מיטל בק: הדבר האחרון ועליו אני רוצה למקד את הדברים זה הפגיעות בתלמידים.
מיטל בק: אנחנו מקבלים במועצה לשלום הילד בתקופה האחרונה לא מעט פניות בנושא הזה, זה עולה גם באמצעי התקשורת בתדירות מאוד גבוהה מאז שהתחילה שנת הלימודים לפני כחודש.
מיטל בק: אירועים שהם גם סביב אבטחת מידע, פגיעות בתלמידים בכל מה שקשור בהגנת הפרטיות וגם אירועים פליליים.
מיטל בק: אין כמעט ילד שלא מכיר מצב שבו עלה לזום מבוגר, חלילה פדופיל, מקרים מצערים של התפרצויות לשיעורים, התחזות, פורנוגרפיה שעולה.
מיטל בק: רואים את זה גם בתוך הצ'טים, בשיעורים עצמם.
מיטל בק: האחראי המרכזי הוא משרד החינוך, הוא מפעיל את אמצעי הקצה.
מיטל בק: צריך לקבל מענה לדברים הללו.
מיטל בק: נאמר קודם על ידי ד"ר רימון שאין האקרים ומדובר בעצם בכשל של קיום ההנחיות של המשרד.
מיטל בק: יכול להיות, אני לא אשף טכנולוגיה, אבל ברור שיש פה צורך בשיפור של נהלי האבטחה.
מיטל בק: שמענו שהאגף מרחיב את התכנים הדיגיטליים, פועל לתקשב את בתי הספר.
מיטל בק: זו מניפה מאוד רחבה של פעולות חשובות, אין ספק.
מיטל בק: אבל לפני התכנים יש פה בעיה אקוטית של הגנה על התלמידים.
מיטל בק: הילדים פוגשים משהו שהוא לא בטוח, אמצעים לא בטוחים.
מיטל בק: לא בטוח שמתקיים תהליך לימודי בסיטואציה כזו.
עינב קאבלה: אני רוצה להגיד לך שהתפרצת לדלת פתוחה במובן הזה שאנחנו מתכוונים לייחד דיון לנושא הזה.
עינב קאבלה: מתוך מציאת ההקשר הטכנולוגי והיכולות הטכנולוגיות להיות לעזר במקום הזה של מוגנות לילדים.
עינב קאבלה: אני כמובן אשמח שתצטרפי ותשתתפי בדיון שיהיה.
מיטל בק: מילת סיום.
מיטל בק: אנחנו יודעים שיש נוהל של המשרד יחד עם הרשות להגנת הפרטיות, שיצא באוגוסט ממש לפני פתיחת שנת הלימודים.
מיטל בק: נעשתה חשיבה של משרד החינוך עם משרד המשפטים, אי אפשר לומר שלא נעשתה חשיבה.
מיטל בק: אבל אם מגיעות פניות שוב ושוב למועצה זה אומר שהנוהל לא רק לא חלחל למטה, הוא בפועל לא מיושם.
מיטל בק: הצוותים לא יודעים מה לעשות.
מיטל בק: ההורים והתלמידים לא יודעים מה לעשות.
מיטל בק: אנחנו רוצים לוודא שנמצאים מספיק אמצעים טכנולוגיים שיסייעו בפתרון של הבעיות שאני מציפה כאן עכשיו.
מיטל בק: מלבד מוקד 105 של המשטרה שעושה עבודה מדהימה ויש פה שילוב כוחות של המשרדים השונים.
מיטל בק: כמה מצליחים לאכוף את הבעיות?
מיטל בק: אלו פעולות ננקטות?
מיטל בק: כמה מקרים מגיעים אליהם ומטופלים בפועל?
מיטל בק: מה משרד החינוך עושה?
מיטל בק: אנחנו מבקשים לקיים דיון על הבעיות הללו ובהקדם האפשרי.
עינב קאבלה: תודה לעורכת הדין מיטל בק.
עינב קאבלה: נפנה לערן גופר ממיקרוסופט.
ערן גופר: מספר נקודות מעניינות שאני אשמח להתייחס.
ערן גופר: מה שאמר איתי לגבי צורך במערכת שהיא יותר חדשנית מזום ומאפשרת לעבוד בקבוצות, יש לנו את הפתרון.
ערן גופר: זה פתרון שעובד עם מאות מיליוני משתמשים בעולם ומאות אלפי משתמשים בישראל, כ-140,000 תלמידים ומורים במערכת החינוך.
ערן גופר: זה פתרון שמאפשר למורה ולתלמידים להיות באזור כיתה ולעשות עבודה א-סינכרונית של לימוד עצמאי וחקר.
ערן גופר: מדובר ב-TEAM של מיקרוסופט שמחוברת וניתנת ללא עלות לכל המורים והתלמידים במדינת ישראל.
ערן גופר: אני מזמין וקורא מכאן לעזור לנו לאמץ את התוכנה, אנחנו מקצים ללא עלות צוות הדרכה שלנו כדי לסייע למורים ולתלמידים באימוץ המערכת.
ערן גופר: אני מזמין את כל מי שמעוניין לפנות אלי.
ערן גופר: אנחנו עובדים עם הרבה רשויות מקומיות ורשתות חינוך, מעל 1,000 בתי ספר שעובדים אתנו ונשמח לסייע לכל מי שירצה לבדוק ולהתנסות בזה.
ערן גופר: זו יכולת שמאפשרת הרבה דברים.
ערן גופר: הפעילויות שדיבר עליהם עופר הן מאוד מבורכות.
ערן גופר: הנושא של מחשבים לתלמידים, גם שם זמני החלוקה מהמעט שאני מכיר ומעורב, מהירים יותר ממה שחושבים.
ערן גופר: אין ספק שזה רכיב מאוד משמעותי.
ערן גופר: באופן כללי אחד הדברים שמערכת החינוך צריכה יותר לעשות, זה להחליט על מספר מערכות מצומצם שאותם היא מנגישה דוחפת ומקדמת כדי שיראו את הפעילות וכדי שהיא תגיע לכל המקומות.
ערן גופר: יש לנו דוגמאות יפות מהשכנים שלנו בערב הסעודית ובאיחוד האמירויות, משרד החינוך שם החליט לעבוד עם המערכות האלה וראה מיליוני משתמשים בתוך ימים ספורים שעובדים עם המערכות, כולל התממשקות למערכות התוכן כדוגמת מט"ח ואחרים, שגם על זה אנחנו עובדים במקביל.
עינב קאבלה: נותן תחושה של תקווה.
עינב קאבלה: ד"ר סאני כלב מהרשות להגנת הפרטיות.
סאני כלב: שלום.
סאני כלב: ד"ר סאני כלב מהרשות להגנת הפרטיות, שזו יחידה במשרד המשפטים.
סאני כלב: אני שמח על ההזמנה ותודה רבה, גם אם היא הגיעה רק שעה לפני הדיון.
סאני כלב: אנחנו כמובן שמחים להשתתף בדיון.
סאני כלב: הדיון מאוד חשוב ואני מברך את הוועדה על הנושא.
עינב קאבלה: אני רק מבקשת לתקן ולדייק שההזמנה הגיעה לרשות להגנת הפרטיות עם כולם, כנראה שהפנו אותה אליך רק שעה לפני הדיון.
סאני כלב: בכל מקרה שמחים להשתתף ותודה על ההזמנה.
סאני כלב: כמו שמיטל הזכירה, הרשות פועלת בנושא הזה של למידה מרחוק, חינוך באופן כללי, פרטיות תלמידים באופן כללי, גם בבתי ספר וגם בעולם הווירטואלי.
סאני כלב: עם פרוץ הקורונה בחודש מרס הוצאנו הנחיות בנושא ועם תחילת שנת הלימודים הוצאנו הנחיות מעודכנות, מסמך המלצות והדגשים.
סאני כלב: חילקנו את המסמך לשניים, גם עבור הורים ותלמידים, גם עבור מורים וצוותי הוראה, מתוך הבנה שכל קבוצה היא שונה.
סאני כלב: שם התייחסנו להיבטים של אבטחת מידע, איך אפשר להגן על המידע, אם זה ברמת סיסמאות ואיזה מידע אנחנו מעלים לרשת ועד היבטים של פרטיות קלאסית.
סאני כלב: עניין של מודעות, גם לתלמידים וגם להורים איזה מידע להעלות לרשות, מה לחשוף, לשמור על הפרטיות אחד של השני באותם שידורי זום וכמובן לצוותי ההוראה ולמנהלים.
סאני כלב: להבנתנו סוגיית המודעות היא קריטית.
סאני כלב: צריך להבין ולהכיר את ההיבט הזה של הפרטיות ומתוכו לפעול, מתוכו להבין שמדובר גם בהיבטים של פרטיות קלאסית, איזה מידע אני חושף, אם אני פותח את מצלמת הזום ומסתכל אחורה דקה לפני ורואה מה נחשף במהלך השידור הזה.
סאני כלב: כמובן היבטים של אבטחת מידע, זה לא אותו דבר, פרטיות ואבטחת מידע, אז אנחנו בהחלט מנסים לפעול.
סאני כלב: אנחנו פועלים במסגרת מנהיגות נוער לפרטיות, זה עם תלמידים ובני נוער בשיתוף משרד החינוך, כדי להטמיע את הדברים בקרב תלמידים.
סאני כלב: אנחנו פועלים עם משרד החינוך, בשיתוף עם הצוות של עופר רימון.
סאני כלב: קיימנו שיחות בנושא איך אנחנו מטמיעים את זה הלאה.
סאני כלב: מה שמיטל ציינה הוא חשוב, איך מגיעים לתלמידים ולהורים.
סאני כלב: יש פה פער, הנושא מאוד חשוב וחלק מהחשיבות שבו זה להעלות את המודעות גם לסוגיית הפרטיות ואבטחת המידע בהיבטים האלו.
עינב קאבלה: תודה רבה ד"ר כלב ואני מניחה שתצטרף אלינו גם לדיון שאנחנו רוצים לקיים בהמשך על הנושא.
סאני כלב: בשמחה.
עינב קאבלה: פרופסור גילה קורץ, דיקנית הפקולטה לטכנולוגיות למידה, מהמכון הטכנולוגי חולון.
עינב קאבלה: בבקשה גברתי.
גילה קורץ: אנחנו כאן כדי לסייע.
גילה קורץ: גם אנחנו מתמודדים עם המצב.
גילה קורץ: סטודנטים עומדים לחזור אלינו לשנת לימודים שתהיה בזום.
גילה קורץ: יש ידע ואנחנו נכונים לסייע.
גילה קורץ: אני לא מדברת רק על הפקולטה שלי, אני מדברת על תכניות אחרות שטכנולוגיות הלמידה קיימות בהרבה מוסדות.
גילה קורץ: קחו אותנו, תסתייעו בנו, אנחנו יכולים לסייע, כי טובת ילדינו היא מעל הכול.
עינב קאבלה: את יכולה לפרט במה אתם יכולים לסייע?
גילה קורץ: הנושא שעלה הוא על טכנולוגיה-אדם.
גילה קורץ: טכנולוגיה, למעט עניין הנגישות שהזכרת כבעיה, אני שמה את זה בצד, הטכנולוגיה בשלה.
גילה קורץ: זה לא איזה סוג טכנולוגיה.
גילה קורץ: זה עניין של מימוש ויישום, כלומר - האדם.
גילה קורץ: לנו יש את הידע, זה לא אומר שהידע אומר שהכול יהיה נפלא, אבל אנחנו מבינים את המשמעויות של מוכנות דיגיטלית, אוריינות דיגיטלית, זה תחום שאני עוסקת בו ויש לי סגל שעוסק בזה, אז בואו נשתף בידע ונקשיב אחד לשני.
עינב קאבלה: אני קוראת למשרד החינוך להרים את ההצעה בשתי הידיים.
עינב קאבלה: ככל שנרבה משתתפים שמבינים ומכירים את התחום זה יביא הרבה חוכמה וסיוע.
עינב קאבלה: נשמע כעת את אורי בן ארי מקרן אתנה.
אורי בן ארי: שלום ותודה על ההזדמנות להשתתף בדיון מאוד פורה.
אורי בן ארי: חבל לי שעופר לא נמצא כי קודם כל אני רוצה לומר שלולא היה עופר רימון, לדעתי היינו היום בחושך מוחלט וצריך לברך על כל הפעולות שהוא עשה.
אורי בן ארי: יחד עם זאת, הפעולה שהתחילה עם שר גדעון סער ב-2009 עם תכנית התקשוב קצת נקטעה עם השרים אחריו לצערנו.
אורי בן ארי: לכן אנחנו נמצאים היום די במשבר, למרות הפעולות המאוד מבורכות שעושה האגף של עופר רימון.
אורי בן ארי: הם באמת עושים מאמצים אדירים ולדעתי הצליחו לסגור את הפער, אבל אנחנו עדיין נמצאים בפער.
אורי בן ארי: אני רוצה להעלות נקודה מאוד ספציפית שאני חושב שאף אחד לא מתייחס אליה לאורך כל הדיון, למרות שיושבת-ראש הוועדה קיבלה את הערה שלי ושאלה, אבל לא קיבלנו תשובה.
אורי בן ארי: לידיעת הציבור, 50% מהמורות והמורים בישראל, אין להם מחשב שהם מקבלים מהעבודה וכמעט ל-50% מסקר שעשינו, אין גישה למחשב כדי ללמד את הילדים מהבית.
אורי בן ארי: נכון שיש להם מחשב בבית, אבל יש גם בממוצע 2-3 ילדים, כשבמגזרים אחרים קצת יותר, כמובן שאין להם אפשרות ללמד את הילדים.
אורי בן ארי: אז ממה יצאנו?
אורי בן ארי: נניח של-15% מהילדים בישראל אין מחשבים.
אורי בן ארי: אבל אם ל-50% מהמורות אין מחשבים, כל מורה מלמדת 30-40 תלמידים ואין לה מחשב, זאת אומרת כל ה-40 תלמידים האלה מושבתים בגישה למחשבים.
אורי בן ארי: לכן אני רוצה לפנות לוועדה ולהוציא קול קורא כדי לדאוג שלכל מורה ומורה בישראל יהיה מחשב לעבודה.
אורי בן ארי: נכון שהיום זה מהבית, אז זה עוד יותר ברור.
אורי בן ארי: אבל גם בבית הספר, כשיש מחשב בכיתה והמורה צריכה לעשות את העבודה אחרי זה מהבית, אין לה מחשב.
אורי בן ארי: אני אציג את עצמי בקצרה, אני הנשיא והמייסד של קרן אתנה, ששמה לעצמה משימה להעצים את המורות והמורים בישראל והענקנו עד היום למעלה מ-26,000 מחשבים ניידים יחד עם הכשרה מקצועית ביחד עם משרד החינוך.
אורי בן ארי: משרד החינוך שותף לתכנית יחד עם הסתדרות המורים ויחד עם בנק מסד, הבנק של המורים.
אורי בן ארי: אבל אני רוצה שהוועדה הזאת תתייחס לנושא של המורים עם כל הכבוד שמגיע להם.
אורי בן ארי: נכון שיש ילדים ומגזרים בארץ של אנשים שאין להם עדיין מחשב, למרות שיש פרויקט של מחשב לכל ילד, אבל 20 שנה עברו ועדיין להרבה מאוד מהילדים אין מחשבים.
אורי בן ארי: ללא מחשב למורים, כל הטכנולוגיה הזאת שווה פחות.
אורי בן ארי: תודה.
עינב קאבלה: אתם יודעים בוודאות שבגלל היעדר מחשבים למורים תלמידים מושבתים מהמידה מרחוק בחלק מהמקומות?
אורי בן ארי: בהחלט.
אורי בן ארי: עשינו סקר שאלנו את המורות אם יש להן גישה למחשב.
אורי בן ארי: יכול להיות שיש לה מחשב, אבל אם הילדים שלה בבית הספר היסודי לומדים בין 08:00 ל-12:00 או עד 13:00, אין לה גישה למחשב באותו רגע.
אורי בן ארי: יש לה מחשב בבית, אבל או הילדים נמצאים אתו או הבעל, שגם הוא עובד מהבית.
אורי בן ארי: המצב הזה היה גם לפני הסגר ולפני הקורונה.
עינב קאבלה: אני שמחה שהבאת לידיעתי שאתה העלית את הנתון הזה.
אורי בן ארי: העליתי אותו כי התעקשתי שנקבל על זה תשובה, כי תמיד מתייחסים לילדים, זה נושא מאוד פופוליסטי להגיד הילדים המסכנים.
עינב קאבלה: שאלתי את עופר בנושא, התשובה שלו בעיני לא הייתה מספקת כי הוא נותן את הפתרונות לבית הספר שאמור לחלק לתלמידים שצריכים ויש מחשב בכל כיתה אז שהמנהל ישבור את הראש למי הוא נותן את המחשב.
עינב קאבלה: לדעתי זו לא תשובה, בטח לאור הבעיה שאתה מציף כאן.
עינב קאבלה: בשלב זה נאלץ לקצר, אבל אני בהחלט קוראת למשרד החינוך - - -
אורי בן ארי: אני מסכים אבל רוצה להגיד שעופר עושה עבודה הרואית.
אורי בן ארי: יש לו בעיה, המגבלות היו יותר ברמה הפוליטית, ברמה של השרים שעצרו את תכנית התקשוב.
עינב קאבלה: כשאמרתי משרד החינוך לא התכוונתי ישירות לד"ר רימון.
עינב קאבלה: אני לא חלילה מנסה להשית עליו את כל הבעיות שאנחנו חושפים פה.
עינב קאבלה: הוא פשוט הנציג שהיה מולנו.
עינב קאבלה: אני קוראת למשרד החינוך ולמי שנדרש, החל מהשר ומטה, לתת התייחסות ראויה עוד עכשיו, לא לחכות לסגר הבא, לבעיה הזאת שלמורה אין מחשב.
אורי בן ארי: אחד הדברים הוא, שמאוד מזלזלים במורות ובמורים בישראל בגלל שהם כבר לא מקור הידע, כמו בזמן שאנחנו היינו ילדים, ציין את זה מנשה לוי.
אורי בן ארי: אבל כל עובדת במשרד החינוך, מהמזכירה הכי זוטרה, יש לה מחשב, היא לא יכולה להתחיל את העבודה שלה בלי מחשב.
אורי בן ארי: אבל למורים, אפשר לזלזל בהם ולא לתת להם מחשבים.
אורי בן ארי: זה לא רק לזמן קורונה.
אורי בן ארי: ההתייחסות למקצוע הזה צריכה לעלות קומה וצריכים להתייחס למורות ולמורים האלה, בעיקר בתקופה הזאת זה יתברר כנכון.
עינב קאבלה: אני מסכימה אתך ונאלצת לקצר.
עינב קאבלה: אני קוראת למשרד החינוך להידרש לזה.
אורי בן ארי: תודה רבה על הבמה.
עינב קאבלה: בהמשך לפניה של חבר הכנסת מלכיאלי, נשמע את מר יהודה משה מנכ"ל מרכבה.
עינב קאבלה: חבר הכנסת מלכיאלי סיפר לנו על המיזם שלכם שנשמע מבורך, חשוב לי לשמוע מכם בקצרה וגם שמשרד החינוך ישמע על המיזם.
משה יהודה: תודה רבה.
משה יהודה: אנחנו נמצאים באמריקה, בנינו פלטפורמה למערכת הפעלה לימודית ביחד עם המורים והתלמידים.
משה יהודה: שמתי לב שאיתי ואחרים הדגישו שזה מאוד חשוב לערב את התלמידים.
משה יהודה: יש לנו מעל 100,000 לומדים בבתי ספר יהודים בכל חודש.
משה יהודה: 25,000 רשומים.
משה יהודה: אני חושב שאנחנו מוכנים לעשות בארץ כמה דברים: הזכירו שהציבור החרדי לא מחובר לטכנולוגיה, ישבנו עם הרבה מאוד מהם והדגש העיקרי שאמרו לנו היה, בשביל מה?
משה יהודה: אנחנו לומדים לימודי קודש ואף אחד לא נותן לנו מענה למה שאנחנו צריכים.
משה יהודה: הצלחנו להביא מהפיכה בחו"ל, אפילו לחסידי סאטמר.
משה יהודה: אתם יכולים להבין על מי מדובר, מדובר על אלה שמאוד נגד טכנולוגיה והצליחו עכשיו להתחבר לטכנולוגיה בזכות מה שאנחנו עושים.
משה יהודה: אנחנו מציעים פתרון שיכול לתת מענה לכל הציבור החרדי בארץ, זה ייקח כמה שנים.
משה יהודה: דבר שני, כל החמד, מעל 750 מוסדות, יש בקשה משוש נגר וגם מרות אלמליח, בהמשך אני מקווה שנוכל לתת מענה לציבורים אחרים, הציבור הממלכתי והציבור הערבי.
משה יהודה: אבל בינתיים יש לנו פלטפורמה מדהימה והייתי רוצה להביא את זה מחו"ל לארץ ושהוועדה הזאת תדע מהדבר הזה כיוון שיש לנו פתרונות ללמידה מרחוק שיכולים מאוד להועיל, אבל מעבר לזה ויותר חשוב מזה, לא בנינו את זה בגלל הקורונה, בנינו את זה שנים קודם לכן ולדעתי זה יכול להשתלב מאוד טוב.
משה יהודה: זה נוגע להרבה נקודות שנאמרו כאן על ידי אנשים חכמים.
משה יהודה: תודה רבה לכם ואני מקווה שנוכל להוציא משהו משותף מהוועדה הזאת.
עינב קאבלה: אני מציעה שאנשי משרד החינוך שעוד אתנו על הזום ייקחו את זה לתשומת לבם ואם יוכלו לתת התייחסות גם לאחר הוועדה כי זה נשמע חשוב ומועיל.
עינב קאבלה: בדקות האחרונות אני מבקשת לשמוע את ד"ר רמי מראלי מחברת פלתורה שידגים לנו את הטכנולוגיה כדוגמה לדברים שהטכנולוגיה יכולה להוסיף ללמידה.
רמי מראלי: רציתי להציג את הטכנולוגיה כדוגמה לטכנולוגיות שמדברים על למידה מרחוק ועל למידה א-סינכרונית ולומד עצמאי.
רמי מראלי: כל הרעיון הוא לאפשר לתלמידים לקבל הכוונה מהמורה ללמוד בעצמם, לעבוד בעצמם ולתת למורה אפשרות לבקר את ההתקדמות בצורה כזו.
רמי מראלי: זו הטכנולוגיה, היא מלמדת חשיבה חישובית.
רמי מראלי: יש אוסף של עולמות תוכן שמלמדים קונספטים שונים במדעי המחשב ובחשיבה חישובית.
רמי מראלי: כל תלמיד נכנס לנושא, עובר שלבים מסוימים.
רמי מראלי: מקרה הזה יש לכל תלמיד עיגול על המסך, יש לו מטרה והוא צריך להגיע אליה.
רמי מראלי: הוא פותר את זה על ידי פתרון של משפטים לוגיים וכך הוא מפתח את החשיבה הלוגית שלו.
רמי מראלי: כדי להגיע לעשרה עיגולים, כאשר עיגול כחול פוגש משהו, אז עיגול כחול נוצר, הוא צריך לחשוב אם הוא פוגש עיגול כחול או מסגרת.
רמי מראלי: במקרה הזה הוא פוגש מסגרת וככה הוא פותר את החידה.
רמי מראלי: אנחנו מאמינים שאתה לומד יותר כשאתה יוצר והפלטפורמה מקנה יכולת לתלמידים לייצר שלבים כאלה.
רמי מראלי: לאור מגבלת הזמן אני לא אראה את זה, אבל מדובר בתהליך אינטואיטיבי בו התלמידים מייצרים שלבים בעצמם ואז משתפים אותם עם הקהילה.
רמי מראלי: הקהילה היא בין לאומית, יש תלמידים מקוראה, מארצות הברית, סינגפור, הודו וכמובן מהארץ.
רמי מראלי: אחד הדברים היפים שהפלטפורמה נותנת זה שוויון מגדרי.