GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: לא טופס אלא פניה מקוונת.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם פניה ערוכה בטופס, זה לא אומר שאוטומטית כל הטפסים המקוונים נפסלים והם לא דואר אלקטרוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שהם כן ייכנסו לסעיף של טפסים מקוונים.
עדי שיינבך: מבחינתנו הנוסח מקובל.
עדי שיינבך: אני רק אדגיש שכמו שאנחנו מבינים אותו, הדגש הוא על זהות מבחינת טכנולוגיה, לדוגמה פניות כלליות לרשם העמותות זה משהו שיכול אולי להיכנס בתור משהו שהוא שווה ערך לפקס לעומת ביצוע פעולות רישום מקרקעין ברשם המקרקעין, רישום עמותה, שליחת אישור ניהול תקין שכל אלה הן פעולות שנעשות תחת הזדהות או באופן מקוון שאיננו זהה ולא יכול להיות שווה ערך לפקס.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה כמובן על דעת רשות התקשוב שאמונה על - - -
עינב קאבלה: גם בהסכמת משרד המשפטים וגם בהסכמת רשות התקשוב.
נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי סעיף הדיווח, נעשו בו כמה שינויים.
נירה לאמעי רכלבסקי: ראשית אגיד מה מסגרת הדיווח.
נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון שהדיווחים ימשכו במשך ארבע שנים מסוף הרבעון הראשון.
עינב קאבלה: תגידי הפוך, מהתחלת הדיווח הראשון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אגיד מתי הדיווח הראשון ומשם נספור ארבע שנים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא שהמשרדים וכל מי שצריך לדווח לוועדה ידווח החל מסוף הרבעון הראשון של 2021.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר עד ה-30 ליוני 2021.
נירה לאמעי רכלבסקי: מפה אנחנו סופרים ארבע שנים קדימה.
עינב קאבלה: אנחנו נציין בנוסח החוק שבגלל שיש פה מערך של גופים שמדווחים למשרדים - - -
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הדבר הבא שאני אומרת, זה קו הישורת של מתי הוועדה מקבלת את הדיווחים מכל מי שצריך עד ה-30 ליוני 2021 הדיווח הראשון, שנה לאחר מכן דיווח שני, שנתיים לאחר מכן דיווח שלישי.
נירה לאמעי רכלבסקי: סך הכול שלושה דיווחים על פני ארבע שנים החל מסוף רבעון ראשון של 2021.
נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר שהתבקשנו, קבענו עוד סייג על כל הגופים הציבוריים שצריכים להעביר דיווחים לשר שמנקז אליו דיווחים שקשורים אליו.
נירה לאמעי רכלבסקי: את זה אנחנו מבקשים לעשות עד ה-31 למארס, כלומר עד סוף רבעון ראשון.
עינב קאבלה: פה קבלנו את פניית משרד הפנים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הדיווחים מתחילים בסוף רבעון שני של 2021.
עינב קאבלה: הדיווחים לוועדה הם עד סוף הרבעון השני.
עינב קאבלה: הדיווח לשרים שצריך להתקבל מהגופים הציבוריים השונים הוא עד סוף רבעון ראשון.
נירה לאמעי רכלבסקי: כמו כן, שני חידודים שנעשו, בדיווחים לשר המשפטים אנחנו מדברים על פרט (6) בתוספת, בתי דין, בתי משפט וכיוצא בזה, אנחנו החרגנו גוף אחר בעל סמכות שפיטה על פי חוק.
עינב קאבלה: לא החרגנו.
עינב קאבלה: אני לא רוצה להשתמש במילה החרגנו, הבדלנו אותו למקום אחר מכיוון שלא כל הגופים המצוינים שם שקרויים גוף אחר בעל סמכות שפיטה על פי דין מצויים תחת משרד המשפטים.
עינב קאבלה: לכן מה שכן מצוי תחת משרד המשפטים, משרד המשפטים יהיה אחראי לזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: החידוד הוא שגופים אחרים בעלי סמכות שפיטה על פי דין, שאין להם קשר לשר המשפטים, כמו בתי דין צבאיים, או בתי דין שונים למשמעת, כל אחד מהגופים האלה ידווח לשר שממונה על החוק שבו ניתנה אותה סמכות שפיטה על פי דין.
עינב קאבלה: פשוט שמנו את זה במשבצות הנכונות.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף שהתווסף אחרי סעיף 10(ב) לגבי בית חולים ציבורי כללי.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מדברים על פרט (12) לתוספת בעקבות הערתו של חבר הכנסת אבוטבול.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגופים הציבוריים שמנויים בפרט הזה, פרט (12) שהם בית חולים ציבורי כללי כהגדרתו בסעיף 54 לחוק ההתייעלות הכלכלית למעט בית חולים ממשלתי, אלה ידווחו לשר הבריאות.
עינב קאבלה: ומשרד הבריאות ידווח לוועדה.
נירה לאמעי רכלבסקי: רשות החברות הממשלתיות שהיא תקבל את הדיווחים של חברות ממשלתיות המופעיות בפרט (15), היא תרכז את הדיווחים ותעביר אותם לשר שתחת סמכותו היא פועלת באותה עת.
עינב קאבלה: זה על פי בקשתם ובהסכמת השר הממונה והכל נעשה בהסכמה מתוך מטרה לקיים את מה שרצינו ולוודא שהגופים הציבוריים השונים יעשו את עבודתם לפי החוק ושיהיה על זה פיקוח ודיווח.
עינב קאבלה: אני מודה לכל המשרדים ששיתפו אתנו פעולה ומצאו טעם ומהות בתהליך של להפוך את סעיף הדיווח לסעיף אמיתי וקיים ולא אות מתה כפי שהיה עד עכשיו.
עינב קאבלה: אני מודה לכל הגורמים ששיתפו אתנו פעולה ולכל המשרדים הממשלתיים שהואילו ובאו.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה תעלה להצבעה את הנוסח כפי שהקראתי בהתחלה ועם התיקונים שציינתי בעל פה כרגע.
עינב קאבלה: כמובן שעד להבאתו למליאה הוועדה מסמיכה את הייעוץ המשפטי לסדר אותו בצורה מתאימה, בניסוח המתאים, גם עם אם יש שינוי המספרים או המילים.
משה אבוטבול: נרשמו בקשות לרשות דיבור במליאה?
נירה לאמעי רכלבסקי: בקשו כבר בפעם הקודמת.
משה אבוטבול: תוסיפי גם אותנו בבקשה.
עינב קאבלה: לא רק יכולנו לבקש שזכות הדיבור של כל מי שנרשם במליאה יהיה בעניין החוק.
עינב קאבלה: זה באופן כללי, אני יושבת במליאה ומנסה להבין באיזה חוק מדברים.
עינב קאבלה: זו קריאה של חברת כנסת טרייה יחסית, שרוצה שהדברים יהיו ענייניים.
משה אבוטבול: אם אני רואה שכולם מישראל ביתנו זה רק כדי להודות - - -
עינב קאבלה: אנחנו משתדלים פה בוועדה כמה שפחות פוליטיקה וכמה שיותר תכלס וכמה שיותר להזיז דברים לטובת אזרחי מדינת ישראל.
עינב קאבלה: רגע לפני ההצבעה אני באמת מבקשת להודות לכל מי שלקח חלק בוועדה שהתמשכה מספר ישיבות והיה לכולם את הסבלנות לחכות עד שנמצא את האיזונים הנכונים.
עינב קאבלה: אז אתחיל בחברי חבר הכנסת אבוטבול וחבר הכנסת מלכיאלי שהציעו את החוק הזה, שהביא לנו זכות גדולה לטייב אותו ולעשות אותו טוב יותר למען אזרחי ישראל.
עינב קאבלה: לא רק בהיבט של הפקס, גם בהיבטים נוספים.
עינב קאבלה: הכול מתוך מטרה לא חלילה לקחת את הטכנולוגיה אחרת, אנחנו מכירים בזה שזו הדרך הכי נכונה ויעילה שצריך לחתור אליה, אבל גם להכיר במציאות שקיימת ולפעול לאורה.
עינב קאבלה: אני רק אוסיף מילה על סעיף הדיווח, שבהמשך לשיחה שהייה לי עם ראש רשות התקשוב בתחילת הדרך, היות והם מתחללים את כל נושא הדיווח של משרדי הממשלה הם גם מן הסתם יוציאו להבנתי, כפי שהבנתי ממנו, קווים מנחים לגבי הנושא וכל משרד או גוף שאמור לדווח יוכל להיעזר בקווים המנחים האלה כדי לייצר דיווח טוב לוועדה.
עינב קאבלה: תודה לכל מי שהשתתף בזום ולכל משרדי הממשלה שלקחו חלק ותרמו מזמנם ומרצם מתוך רצון טוב להגיע להסכמות ולהעביר את זה בהסכמה רחבה.
עינב קאבלה: לפני ההצבעה אני רוצה להודות לצוות הוועדה המופלא שלנו שהאיר את עיני לנושא של הדיווח ובזכותו הצלחנו לתקן את זה.
עינב קאבלה: תודה לאיילת מנהלת הוועדה ותודה לנעמי ותודה לנירה היועצת המשפטית המופלאה.
עינב קאבלה: תודה רבה על כל העזרה, בשעות לא שעות, עבודה רבה גם מאחורי הקלעים, זמן שלא כולם מודעים לו, הכול כדי להביא לכאן מוצרים כמה שיותר טובים ולקדם את החקיקה.
עינב קאבלה: אני מעלה להצבעה לקראת קריאה שנייה ושלישית הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון), התש"ף-2020.
עינב קאבלה: בעד – 2
עינב קאבלה: נמנעים – אין
מיכאל מלכיאלי: אני מנצל את ההזדמנות להודות ליושבת-ראש הוועדה, לנירה היועצת המשפטית, לאיילת מנהלת הוועדה על שעות של עבודה וגם למשרדי הממשלה, משרד המשפטים, משרד הפנים ומשרד התקשוב.
מיכאל מלכיאלי: הוצאנו מוצר מוגמר מאוד יפה.
משה אבוטבול: אצרף את ברכתי.
משה אבוטבול: אני מאוד מודה ליושבת-ראש הוועדה ולמחולל החוק ומייסדו, ידידי הרב מלכיאלי ולחופי העורך-דין המוצלח שהעביר שורה של חוקים חברתיים.
משה אבוטבול: אני כחבר כנסת חדש לומד את חקיקת החוקים בדרך הנעימה והטובה ביותר, גם לדעת את הקשיים, איפה משרדי הממשלה משתלבים, איפה צריך לרצות ואיפה למחות.
משה אבוטבול: תודה לוועדה כולה, לנירה על הליווי ולכל מי שעשה למען הדברים, בשמי ובשם רבבות שייהנו מהחוק.
עינב קאבלה: תודה לכולם, יישר כוח לכולם, הישיבה נעולה.
עינב קאבלה: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ועדת המדע והטכנולוגיה, י"ט באלול תש"ף, 8 בספטמבר 2020.
עינב קאבלה: על סדר היום ריכוז והצגת כל המידע ב'אזור האישי' הממשלתי, my.gov.il.
עינב קאבלה: הדיון הוא ביוזמה וכתוצאה של פנייה של חבר הכנסת איתן גינזבורג, יושב ראש ועדת הכנסת, שתיכף יסביר גם, הוא ביקש לכנס את הישיבה על רקע טענה להיעדר סנכרון בין המערכות המקוונות למתן שירותים ממשלתיים לאזרח.
עינב קאבלה: אני תיכף כמובן אעביר אליך את רשות הדיבור, אני רק אגיד שהפנייה הזאת משקפת באמת את ההזדמנות שהתקופה שאנחנו נמצאים בה, תקופת הקורונה, מביאה לפתחנו.
עינב קאבלה: אין ספק שהיא בעיקר מציבה מורכבות וקשיים גדולים בהרבה תחומי חיים, אבל אם אפשר להסתכל על הצד הטוב היא גם משמשת פוטנציאל האצה של הפיכת שירותים לשירותים דיגיטליים, ליכולת של המערכות הציבוריות השונות להנגיש לציבור דרכי התקשרות טובות יותר, נוחות יותר, ולתכלל את כל הדבר הזה.
עינב קאבלה: אז בבקשה, חבר הכנסת גינזבורג.
איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי יושבת הראש, חבריי חברי הכנסת, כל המוזמנים, תודה על ההזדמנות והנכונות לקיים את הדיון הזה.
איתן גינזבורג: נדמה לי שהדברים שפתחת, גברתי יושבת הראש, משקפים בצורה מאוד מאוד נכונה גם עולם שאליו היינו צריכים להגיע, אולי אפילו מזמן, עולם שבו החיים נעשים יותר נוחים ויותר יעילים ויותר פשוטים בעידן שבו הנושא הטכנולוגי כל כך מתקדם, בטח פה בישראל, אומת הסטרטאפ, ובטח בעידן שבו הממשלה מקדמת ומקימה מערכות ומשרדים שעוסקים בתחומים האלו.
איתן גינזבורג: בעיקר ובפרט בתקופה הזאת, תקופת משבר, אחד הדברים שנחשפנו להם בתקופת הקורונה הוא שינוי תפיסות התנהגותיות והרגלים התנהגותיים שהיינו רגילים אליהם.
איתן גינזבורג: גם בשוק העבודה, גם בהתנהגות החברתית, פתאום רואים שאפשר לעבוד מהבית, לא חייבים להגיע למשרד, פתאום רואים שהרבה מאוד שירותים שעד היום נאלצנו להגיע למשרדים ולגופים שונים, שאפילו אילצו אותנו, ולא היו מוכנים לקבל את האפשרות ואת המחשבה שלא נהיה נוכחים פיזית, פתאום בצל המשבר הבריאותי הם מבקשים ודורשים ומתאימים את עצמם לסיטואציה שבה אפשר גם להגיש ולקבל שירותים מרחוק.
איתן גינזבורג: דווקא היום, כשאנחנו הגענו לסיטואציה הזאת בעל כורחנו, חבל שלא ביוזמתנו, אחד הדברים שנחשפו במלוא מערומיהם במהלך המשבר הזה שכולם מתמודדים איתו הוא הסרבול והבירוקרטיה שאנשים צריכים לעבור כשהם צורכים שירות מגופים שונים, גם שירותים ממשלתיים, אבל גם שירותים פרטיים, של גופים ציבוריים גדולים, של לאו דווקא המדינה, והם מבקשים לממש את הזכויות שלהם או לקבל את השירות אותו הם מבקשים לקבל.
איתן גינזבורג: כך לדוגמה מי שזכאי לקבל דמי אבטלה צריך להירשם בשני אתרים שונים, צריך להירשם במערכת הביטוח הלאומי וצריך להירשם בשירות התעסוקה, צריך להתעדכן באופן תדיר בשני האתרים כדי לוודא שהוא מקבל את מה שמגיע לו.
איתן גינזבורג: זו דוגמה אחת.
איתן גינזבורג: אני יכול לצטט פה עדות של משתמש שדיבר על התסכול שלו, הוא כותב ככה, אדם שניסה להגיש דוח שנתי למס הכנסה, הוא כותב: למה באזור האישי שלי, ב-my gov אין את הנתונים של רשות המסים, למה אני צריך להתחבר גם לזה וגם לזה בנפרד?
איתן גינזבורג: למה שתי מערכות עם שתי סיסמאות והכול הכול נפרד.
איתן גינזבורג: אני מנסה להגיש דוח שנתי למס הכנסה ובא לי לבכות.
איתן גינזבורג: הוא לא צריך לבכות, הוא לא אמור לבכות, הוא צריך לקיים את חובתו האזרחית ולהגיש דוח והוא לא צריך לעבור מדורים לא נעימים עד הגשת הדוח שהוא חייב לעשות את זה.
איתן גינזבורג: אם המדינה כבר באה ואפשרה את הגשת הדוח בצורה דיגיטלית, וטוב שכך, וטוב שהמדינה והממשלה דוחפת לאזור הזה, אבל הסרבול, רבותיי, הסרבול, הבירוקרטיה, התסכול של ההתעסקות.
איתן גינזבורג: יש היום בכל מיני מקומות בעולם כבר תפיסות של one stop shop, של Ask Once, שבו אתה נכנס לאתר, רושם את הפרטים והכול פרוש בפניך.
איתן גינזבורג: אני לאחרונה נאלצתי להיכנס לתוך אתר שהייתי צריך לשלם בו דבר מה וכדי למצוא את הטופס המיועד לא הצלחתי למצוא את הידיים והרגליים, ואני לא טכנופוב, אני די מצוי בעולם הזה.
איתן גינזבורג: זה היה קשה, זה מיותר.
איתן גינזבורג: הסרבול הזה לא צריך להיות.
איתן גינזבורג: זה צריך להיות קל.
איתן גינזבורג: בכלל הגישה שלנו לכל תחומי החיים בכל השירותים הממשלתיים צריכה להיות יותר יעילה, השירותים המקוונים צריכים להיות פשוטים, ברורים, לא רק לאדריכל שבונה את המערכת, גם למשתמש הקצה, לאזרח הפשוט, לא לאזרח הטכנולוגי, דווקא לאדם שהוא לא תמיד נמצא שם.
איתן גינזבורג: זה צריך להיות אינטואיטיבי, זה צריך להיות ברור ונגיש.
איתן גינזבורג: היום צריך יותר מתמיד לפשט ולייעל את השירותים המקוונים לאזרחים, שיקלו עליהם לקבל את השירותים, לממש את חובתם האזרחית, לאפשר להם פעולות מקוונות במערכות ממשלתיות ולמנוע כניסה נפרדת לכל מערכת.
איתן גינזבורג: החלום הוא שכל המערכות יהיו מסונכרנות, כל משרדי הממשלה, כל הגופים הציבוריים, לכל אחד יהיה את רמות הצפייה הנדרשות להם, לצורך עבודה, אבל שהכול יהיה בתוך מערכת אחת, כי באמת האזרחים לא צריכים להיות מטורטרים, לא בלך תבוא בקומות, כמו שפעם ראינו בסרטונים או בסרטים אחרים, אבל גם לא בין אתרים שונים.
איתן גינזבורג: גם כשהוא יושב בכורסה בבית, להיכנס לכל אתר ולחפש את הסיסמה ואת היוזר בכל אתר ולראות כל אתר עם אדריכלות שונה ודרישות שונות, פה צריך דרכון, פה צריך תעודת זהות, פה צריך בכלל את רישיון הנהיגה, פה את מספר הדוח ופה את מספר השובר.
איתן גינזבורג: זה מיותר.
איתן גינזבורג: אתה נכנס לתוך האזור שלך, הכול צריך להיות פרוש בפניך.
איתן גינזבורג: לפעמים דברים שאפילו אתה לא מודע אליהם, פתאום אתה נחשף אליהם, אוי, שכחתי שם דוח, אוי, אני צריך להגיש דוח למס הכנסה, אוי, עכשיו אני צריך באמת להגיש מה שצריך.
איתן גינזבורג: הכול צריך להיות שם נגיש ויעיל.
איתן גינזבורג: ראינו במדינות אחרות, אסטוניה זו הדוגמה שאני יודע שהכי מתקדמת.
איתן גינזבורג: אני בא מתוך השירות הציבורי, מהשלטון המקומי, מעולם התכנון והבנייה, ניסו לייעל בתחום הדיגיטלי את כל עולם היתרי הבנייה והגשת תוכניות ועדיין מסורבל שם, זו מערכת תכנון זמין עדיין קשה, אבל מנסים לייעל את זה.
איתן גינזבורג: תראו איך זה קורה במדינות אחרות, מקבלים היתרים תוך ימים, פה אצלנו זה חודשים רבים אם לא שנים.
איתן גינזבורג: הכול קל, הכול פשוט, ואין שום סיבה שזה לא יקרה כאן.
איתן גינזבורג: אז אני חושב שאת מדיניות Ask Once שמוחלת במדינות רבות, מדיניות שלפיה האזרחים והעסקים נדרשים לספק מידע פעם אחת והרשויות משתפות מידע כך שהאזרחים פטורים מהצורך לנפק את אותם פרטים לכל רשות בצורה נפרדת, היא חשובה.
איתן גינזבורג: אני יודע שיש החלטות ממשלה שמאמצות את המדיניות הזאת, אני יודע שהייתה החלטת ממשלה לאחרונה שאמרה להאיץ את הפעילות בתחום הזה, ואני יודע שרשות התקשוב הממשלתית עושה פעולה מאוד מאוד נרחבת, אין ספק שגם נראה את הדברים האלה, אבל חייבים לדחוף את זה עוד יותר מהר קדימה כי זה חשוב ואנחנו מפגרים בזמן והיינו מצפים שדווקא ישראל תהיה זו שמובילה בעולם ולא זו שמשתרכת אחרי העולם.
עינב קאבלה: תודה, חבר הכנסת גינזבורג.
עינב קאבלה: נפנה למר שחר ברכה, ראש רשות התקשוב.
עינב קאבלה: אני רק אאתגר בינתיים בזמן הדיון וגם לאחריו את האקדמיה ללשון עברית או את אבשלום קור אם יש לכם חלופות ל- Ask Once, ברור מה התרגום, אבל אם יש חלופות קטצ'יות, הנה, גם קטצ'י זה לא בדיוק עברית, ול-one stop shop, אז אתם מוזמנים לפנות אלינו ואנחנו נציע את זה פה.
איתן גינזבורג: ל- one stop shop יש כבר, נגישה אחת, או משהו כזה.
שחר ברכה: לנקודה אחת נראה לי.
איתן גינזבורג: נקודת גישה אחת.
עינב קאבלה: נראה לי שצריך לעבוד על זה עוד קצת.
עינב קאבלה: מר ברכה, בבקשה, תודה שבאת לדיון.
שחר ברכה: תודה רבה, תודה, גברתי יושבת הראש, תודה, אדוני, חבר הכנסת גינזבורג, על העלאת הנושא המאוד חשוב הזה.
שחר ברכה: אני מציע, היות שאנחנו פעם ראשונה במושב הזה פה ניתן איזה שהוא רקע ואז אני אתייחס לדברים האלה ולנושא בלב הדברים היום.
עינב קאבלה: בטח, בשמחה.
שחר ברכה: נראה את המצגת.
שחר ברכה: מצגת מאוד קצרה, לראות את הגשר שבנינו כדי שמשרדי הממשלה ובכלל הגופים הציבוריים יוכלו לנסוע עליו בצורה מאוד מהירה.
שחר ברכה: אני אתחיל ואומר, עד שהמצגת תעלה, רשות התקשוב הממשלתי במשרד הדיגיטל הלאומי היא הגוף שמנחה ומוביל את כל אגפי טכנולוגיה דיגיטליות ומידע בממשלה והיא אמונה על האסטרטגיה של ממשלת ישראל בתחומי התקשוב והחזון לאן אנחנו הולכים הלאה.
שחר ברכה: משלב הקמתנו, ב-2015, בתוכנית האסטרטגית הראשונה, חרתנו על דגלנו את חזון האזרח במרכז, לתת לאזרח את השירותים בצורה שבה הוא רוצה ובצורה שהכי נוחה לו.
שחר ברכה: היום לרוב האזרחים זה נוח, לא במרכזי הערים, אלא בטלפון או במחשב או בטאבלט ושמה אנחנו פועלים וכמובן אנחנו רוצים לעשות את זה בצורה מהירה ונוחה.
שחר ברכה: ברגע שזה יעלה אנחנו נוכל לדבר גם על הפעולות שעשינו בהמשך.
עינב קאבלה: יש לנו את זה גם בטאבלט.
שחר ברכה: מעולה.
שחר ברכה: (מצגת).
שחר ברכה: אפשר להמשיך לשקף הבא.
שחר ברכה: בגדול מה אנחנו עושים.
שחר ברכה: כמו שאמרתי, אנחנו אחראים על פיתוח תשתיות מרכזיות, אנחנו אחראים על ההנחיה של כל המשרדים והבקרה של העבודה, אנחנו אחראים על כל הנושא של השירות הממשלתי, היחידה לשיפור השירות הממשלתי היא גם חלק מרשות התקשוב, ואנחנו אחראים על הרגולציה וכמובן אנחנו אחראים גם על היחידה בהגנה בסייבר, מערך הסייבר הלאומי הוא מי שכותב את התורה להנחיית הסייבר בכלל המדינה, כלל המשק, ורשות התקשוב, היחידה להגנה בסייבר היא מי שאחראית על ההנחיה והבקרה בעולם הממשלה בכלל.
שחר ברכה: דיברנו על תפיסת האזרח במרכז שבאה ואמרה כבר בתחילת הדרך שלה לקחת את כל אתרי הממשלה, מידע באמת היה מופץ בהרבה מאוד אתרים, אבל האזרח לא אמור לדעת אם השירות שהוא מחפש נמצא במשרד הכלכלה או במשרד החינוך או בזרוע העבודה, מה גם שלפעמים המשרדים האלה עוברים בעלים, והוא גם לא אמור לאתר אם זה בעמוד הבית או בעמוד פנימי וכל אחד עם תפיסות העבודה שלו.
שחר ברכה: כבר ב-2017 התחלנו לצאת לדרך עם אתר השירותים הממשלתי, gov.il, הוא אתר שמדבר בשפת השירותים.
שחר ברכה: כלומר אם אתם רואים את עמוד הבית, אנחנו לא רואים משרדים, אנחנו רואים שירותים.
שחר ברכה: אני עכשיו מחפש שירות בנושא חינוך, אני מחפש שירות בנושא תעסוקה, אני מקבל את מכלול השירותים, מקבל דף מידע, והלאה לטופס.
שחר ברכה: פחות רלוונטי לי כאזרח איזה משרד מספק לי את השירותים האלה, אני רוצה לבצע בדרך כלל את מה שהמדינה הטילה עליי ולהמשיך הלאה עם שאר היום שלי.
שחר ברכה: האתר, כמו שאמרתי, האזרח במרכז, נגיש בכל האמצעים, עומד בתקני הנגישות המחמירים ביותר, ואני אדבר בהמשך גם על אוכלוסיות שהן חסרות אוריינטציה דיגיטלית, כדי שלא נשאיר אותם מאחור.
שחר ברכה: מבחינת רשות התקשוב, יחידת ממשל זמין, נמצא איתי כאן מר יוגב שמני, מנהל יחידת ממשל זמין, זו יחידה שאחראית בין היתר על הגישה של הממשלה כלפי החוצה, לאינטרנט, וגם הכניסה ברמה של התקשורת, אבל גם ברמה של כל השירותים.
שחר ברכה: אין היום היגיון שכל משרד ממשלתי יקים לעצמו מערכת הזדהות שתיכף אני אדבר עליה, מערכת למשלוח אס.
שחר ברכה: אמ.
שחר ברכה: אסים, או אפילו אתר, הוא יכול לקבל את הכול בשירות אחד במקום אחד, מאוד יעיל ומאוד מאובטח, ולהתמקד באמת במתן ערך לאזרחים או לבעלי עסקים שלהם הוא נותן שירות.
שחר ברכה: כמו שאתם רואים.
שחר ברכה: אני לא אכנס לכל הריבועים, אבל עושר מאוד רב של שירותים ויכולות שכל משרד יכול לקבל, חלקם חינם אין כסף, חלקם בעלויות מאוד מאוד קטנות, בעלויות בסיס, בעלות השירות עצמו.
שחר ברכה: לדוגמה איך נראות התשתיות האלה בעיני האזרח.
שחר ברכה: אחד הדברים שאתם רואים, תשלום רישיון רכב בשלבים.
שחר ברכה: אנחנו רואים פה גם את השימוש באתר שדיברנו עליו מקודם, גם שימוש במערכת הטפסים שבו הוא רואה את הטופס, וגם בשרת התשלומים.
שחר ברכה: אני אציין, למשל שרת התשלומים הזה שמאחד את רוב ההכנסות של המדינה סלק בשנה האחרונה מעל 80 מיליארד שקל, היום הוא יעבור כבר את ה-90 מיליארד שקל.
שחר ברכה: אדוני, חבר הכנסת, זה ייחודי, במקומות אחרים בעולם יש הרבה מאוד מערכות כאלה ולמשרד האוצר במדינה הזאת יש הרבה מאוד עבודה לאחד את כל הדיווחים, אנחנו מייצרים גם תמונה אחידה.
שחר ברכה: מאחורי השירות הדיגיטלי, בפתח שלו, בשער שלו, דרישת הבסיס היא היכולת לזהות את האזרח בצורה בטוחה.
שחר ברכה: כשאנחנו באים לקבל שירות פיזי, השאלה הראשונה של הפקיד שעומד מולי היא: תציג לי בבקשה תעודת זהות, כדי לדעת שאני יכול לבצע ולחשוף לך מידע.
שחר ברכה: בלב המערכת הזאת עומדת תשתית מערכת ההזדהות הלאומית, התשתית הזאת נרכשה על ידי רשות התקשוב, הוטמעה, עובדת היום בתקני האבטחה שגם עבור החלטת הממשלה, אבל גם על פי התקן הבינלאומי, מה שנקרא NIST level 3 או רב"א ברמה 3 או 4.
שחר ברכה: מעל 1,250,000 אזרחים כבר נרשמו למערכת הזאת עם קצב גידול, בעקבות הקורונה, של מעל 100,000 אזרחים כל חודש שמצטרפים למערכת, וזה עומד בלב השירות הדיגיטלי.
שחר ברכה: המערכת נותנת שירות גם לאזור האישי, שאדוני, חבר הכנסת, מדבר עליו, שתיכף אני אראה, אבל היא נותנת זהות, כמו שאתה אומר, יוזר וסיסמה, משתמש אחד, זהות אחת, מול הממשלה גם למערכת בית המשפט, גם למערכת נתוני אשראי וגם למערכות נוספות שמתחילים לעשות בהן עוד ועוד שימושים.
שחר ברכה: האזור האישי הוא למעשה מה שאדוני מתכוון, הוא לקחת את כל הפרטים שיש לנו על האזרח ולחשוף לו אותם במקום אחד.
שחר ברכה: פרויקטים שהבנקים עשו כבר לפני 15 שנה, שחברות הביטוח עשו כבר לפני עשור פלוס, אתה לא נכנס לביטוח האלמנטרי, לביטוח הבריאות, לביטוח הרכב, אתה רואה את הכול במקום אחד.
שחר ברכה: אותו כנ"ל הבנקים.
שחר ברכה: רשות התקשוב עמלה להקים את האזור האישי הזה ולמעשה זה הגשר.
שחר ברכה: אנחנו לא מספקים שום שירות משלנו ואנחנו קוראים למשרדים לבוא ולעשות בו שימוש.
שחר ברכה: במהלך השנה וקצת שהוא עלה כבר מעל 40 שירותים נכנסו אליו, שירותים כגון שינוי כתובת.
שחר ברכה: היום אם אתה רוצה לשנות כתובת, בעבר היית צריך לבוא ממש למשרד הפנים, היום אתה נכנס, המערכת, אחרי שהזדהית, יודעת את כל הפרטים שלך, יודעת מה הפרטים של ילדיך הקטינים, כל מה שאתה צריך לעשות זה רק לכתוב את הכתובת החדשה ובזה הסתיים התהליך.
שחר ברכה: האזור האישי נמצא כל הזמן בהאצה, יש כל הזמן שירותים בפיתוח, ואני אדבר גם על הגופים הספציפיים שדיברת.
שחר ברכה: האזור האישי, כדוגמה, רואים בו, ברגע שנכנסים, את כל הפרטים.
שחר ברכה: אפשר לראות שרישיון הרכב שלך עומד לפוג, רישיון הנהיגה שלך עומד לפוג, הדרכון שלך אולי עומד לפוג, אם מחכה לך דוח תנועה כלשהו, אתה יכול לראות אותו באתר הזה.
שחר ברכה: אתם רואים את הכפתור?
שחר ברכה: מתוך הסטטוס עצמו, אתה יכול קליק אחד ואתה מבצע את הפעולה.
שחר ברכה: האתר נגיש כמובן בכל המדיות, אנחנו רואים חלוקה של 50%-50% בין השימוש בטלפונים סלולריים לבין מחשבים ניידים, זמין ונגיש בצורה מלאה.
עינב קאבלה: מה שאתה מראה לנו זה כבר קיים?
שחר ברכה: חי, קיים, מיליון האזרחים שאתם רואים, ה-40 ומשהו שירותים קיימים, עובדים, כל אחד יכול להיכנס.
שחר ברכה: אתם רואים גם מידע פנסיוני, כרגע זה הר הכסף שנכנסתי כבר, לא כולנו בדרך כלל נכנסים לראות מה עם המידע הפנסיוני שלנו, אבל אם נכנסתי רגע לחדש את רישיון הרכב אז אנחנו יכולים לעשות את זה כבר פה.
שחר ברכה: דיברנו על שירותים קלים ונוחים.
שחר ברכה: נושא של העברת בעלות על רכב.
שחר ברכה: היום כל אזרח שרוצה להעביר את הבעלות על הרכב שלו, במקום ללכת בבוקר ולהתייצב בדואר ביחד המוכר והקונה, נכנסים שניהם בתהליך של חמש דקות, אני רואה את הרכבים שלי כבר באזור האישי, לוחץ על כפתור להעביר את הבעלות, בצד השני המקבל את הבעלות על הרכב מאשר את ההליך, את הקבלה עליו, משלמים את האגרה הממשלתית וזהו.
שחר ברכה: מיידית בעל הרכב מקבל רישיון רכב ב-PDF.
שחר ברכה: זה שירות פורץ דרך של משרד התחבורה.
עינב קאבלה: לא צריך ללכת לרשות הדואר?
שחר ברכה: אין שום צורך ללכת.
שחר ברכה: מעל 9,000 איש כבר ביצעו את זה, באמת שירות פורץ דרך של משרד התחבורה שהתגבר על הרבה מאוד אתגרים רגולטוריים.
שחר ברכה: השלב הבא שלנו, אם אנחנו יודעים מי אתה ואנחנו מתחברים לכל המשרדים ואנחנו יודעים לשאוב את המידע עליך אז אנחנו יכולים גם לדחוף מידע, בפוש מה שנקרא, להודיע לך, לא אם במקרה נכנסת, שרישיון הרכב עומד לפוג, אלא ממש להודיע לך: שים לב, רישיון הרכב שלך עומד לפוג, לחץ כאן לקבל.
שחר ברכה: או אם נסת
שחר ברכה: כל טיפה בחזון יותר קדימה, יולדת שיוצאת מחדר לידה, יום אחרי, להגיד מזל טוב על הולדת הבן או הבת, אלה פרטי הבנק האחרונים שיש לנו בחשבון, לחץ/י כאן לקבלת המענק.
שחר ברכה: זה שירות שכבר קיים ועובד.
שחר ברכה: בחוק ההסדרים החדש אנחנו אמורים לקבע גם את המעמד שלו ואת איסוף המידעים של כתובות האימיילים של האזרחים על מנת שכל אזרח שיחפוץ לצאת מהשירות יוכל לעשות בזה שימוש.
איתן גינזבורג: לא הבנתי מה הולך לעלות בחוק ההסדרים.
שחר ברכה: האיסוף, הרישום, הקמת מרשם של כתובות הדואר האלקטרוני, המזהים הדיגיטליים של האזרחים, שאני אוכל לגשת אליך ולשלוח לך, במקום בדואר ישראל, לשלוח לך הודעה באס.
שחר ברכה: אס או באימייל, לפי מה שתבחר, לפי מה שיש לך.
רועי גולדשמידט: ותהיה לך גם חובת התייחסות ל - - -
שחר ברכה: יש לך חובת דיווח למסור את הפרטים האלה, אך אתה יכול לבחור לצאת מהשירות, לא לקבל אותם.
אנדרי קוז'ינוב: זה יחייב כל אזרח למסור את מספר הטלפון או את המייל.
שחר ברכה: יחייב כל אזרח.
שחר ברכה: אם זה יעבור בצורתו הנוכחית, כשזה יעבור בצורתו הנוכחית, זה יחייב כל אזרח למסור את הפרטים שלו.
עינב קאבלה: אבל אתה אומר שאפשר לצאת.
שחר ברכה: לצאת מהשירות.
עינב קאבלה: אבל הוא כן חייב ל - - -
שחר ברכה: אבל עדיין ההודעות שאתה יכול להמשיך ולקבל בתצורה הזאת הן אחת לשנה תזכורת, אם אתה רוצה בכל זאת לחזור לשירות ובמקרה חירום.
שחר ברכה: זה הדבר היחיד שיהיה מותר.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר עדיין אתה מספק את כל הפרטים שלך, זה נשמר במאגר?
שחר ברכה: אמת.
שחר ברכה: אז אני מגיע למאגר, אני עוד שנייה - - -
עינב קאבלה: אתה תיכף תניח את דעתנו שכל מה שסיפרת לנו עדיין ביטחוננו ופרטיותנו - - -
שחר ברכה: עוד שני שקפים בדיוק אני אגיע לזה, כי זה ברור שהשאלה הזאת מתבקשת.
שחר ברכה: אכן, מה שאנחנו עתידים להעלות במסגרת תוכנית ההאצה 260 אכן הקורונה האיצה תהליכים שהתרחשו והתחילו גם בפן של הציבור וגם בפן הממשלה.
שחר ברכה: אחד הדברים שנמצאים בעבודה והואצו במהלך החלטת הממשלה 260 הוא האזור העסקי.
שחר ברכה: האזור העסקי הוא כל מה שראיתם באזור האישי עבור בעלי עסקים.
שחר ברכה: עליהם יש הרבה יותר חובת דיווח אל מול גורמי ממשל וגורמים ציבוריים.
שחר ברכה: האתר העסקי למעשה ירכז את כל הפעולות של בעל העסק והעוסק מול משרדי הממשלה, את כל המסמכים שלו, את כל האישורים שלו הוא יוכל לקבל הכול במקום אחד.
עינב קאבלה: בעצם זה לא יהיה לפי תעודת זהות, אלא לפי מספר הח"פ?
שחר ברכה: הכניסה תהיה תעודת זהות, כי אני עדיין שחר ברכה, אני נכנס כשחר ברכה, אבל רשות התאגידים או רשם החברות יודעים שאני דירקטור או מנכ"ל בחברה כזו או אחרת.
שחר ברכה: אני רשום כעוסק ברשות המסים ואז אם יש לך מספר חשבונות בנק את יכולה לעבור בין חשבונות בנק, תוכלי לעבור בין האזור האישי לאזור העסקי בהזדהות אחת, לא ללכת למספר מקומות.
שחר ברכה: התשתית של המערכת הזו כבר נמצאת באוויר, זה הגשר, אנחנו עכשיו מחברים את השירותים הראשונים שעתידים לעלות עוד השנה.
שחר ברכה: זו עוד דוגמה לאחד המסכים, שירות של רשות המסים.
שחר ברכה: שירות ביחד עם המכס, עם מערכת מסלול.
שחר ברכה: הסטטוסים והמידעים יהיו השירותים הראשונים שיעלו.
שחר ברכה: ואם דיברנו על נושא של Ask Once אז אחד הדברים שבאמת אנחנו עושים, בתחילת הדרך כשעברו לשירותים באינטרנט לקחו את כל טופסי הנייר, העבירו אותם במקרה טוב ל-PDF ואמרו: תמלא אותם, וזהו.
שחר ברכה: התהליך עבר סוג של דיגיטציה, אבל הוא עדיין היה, סליחה, לא יעיל.
שחר ברכה: הדגש שאנחנו שמים במעבר לשירותים פה הוא תהליך של מעבר לתהליך דיגיטלי, כלומר איך אני נותן שירות בצורה דיגיטלית.
שחר ברכה: הדוגמה פה, אמנם היא של רשות האוכלוסין, היא דוגמה חריגה כי הם גוף שעושה הרבה מעל ומעבר בשיפור השירות לאזרחים.
שחר ברכה: דוגמה ישנה של קבלת תעודת לידה עם הרבה מאוד פרטים ששואלים, מה תאריך הלידה העברי שלך ומה שם האב ומה שם האם ומה השם באנגלית, כי זו פשוט מה שהיה לדוגמה בטופס הנייר שהחליטו עליו בשנות ה-60 או ה-70.
שחר ברכה: כשאנחנו מדברים על Ask Once או 'שאל פעם אחת' בעברית אנחנו מדברים על להיכנס למערכת ושהמערכת יודעת את כל הפרטים עליך.