GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי אפלבום: אנחנו חילקנו תוך מספר שבועות בודדים, תוך שבועיים-שלושה, מעל 55 מיליון שלקים להתמודד, כמו שאומרים, לעזרה ראשונה.
עמי אפלבום: בנושאים שזכו אצלנו, אתם רואים שכמעט 40 אחוזים היו דיס-אינפקשן, מניעת זיהומים, פרסונל פרוטקטיב אקוויטמנט.
עמי אפלבום: אם אתם זוכרים, אפילו מסכות לא יוצרו בארץ.
עמי אפלבום: אנחנו סייענו לחברות שיוכלו לפתח קווים מהירים, יוכלו לפתח מסכות, בגדי מיגון, מסכות מיגון, חיטוי משטחים וכולי.
עמי אפלבום: הנושא השני שקיבלנו וגם נתנו את מענקי המדינה היה נושא דיאגנוסטיקה.
עמי אפלבום: הרבה מאוד נושאי דיאגנוסטיקה עלו.
עמי אפלבום: היום כבר שמעתם יותר אבל אז אף אחד לא שמע.
עמי אפלבום: חברות שעשו, כמו נאנוסנס, מערכת ניטור לבתי זיקוק, לגזים רעילים, העבירו את התהליך שלהם לעשות ניטור של הווירוס על ידי נשיפת אוויר לתוך שקית.
עמי אפלבום: האוויר בשקית עובר לאיזה צ'יפ ואתה מקבל תשובה תוך מספר דקות.
עמי אפלבום: בהמשך היו עוד מספר נושאים שונים שהגיעו אלינו ואנחנו מימנו אותם.
עמי אפלבום: הנושא הבא היה טלה-מדיסין.
עמי אפלבום: אחד הנושאים שהדאיגו מאוד את המערכת כולה היה שבתי החולים יקרסו.
עמי אפלבום: הרבה חולים לא הגיעו לבתי חולים.
עמי אפלבום: עשינו מאמץ גדול לעשות כמה שיותר רמוט-מדיסין, שאנשים יוכלו לקבל סיוע רפואי בלי להיות בבית חולים וקיבלנו דברים מדהימים שעוד ישרתו את מדינת ישראל, ואני מקווה את העולם כולו, עוד למשך שנים רבות.
עמי אפלבום: חלק גדול מהפעילויות כאן היה גם בשיתוף עם מפע"ת, הרבה עבודה משותפת של ניטור ואפיון איזה פעילויות צריך כאשר רשות החדשנות עם התקציבים שלה היא בעצם הגוף שמימן את הפעילויות שעברו את הוועדות אצלנו.
עמי אפלבום: נושא הדיון היום הוא חיסונים וטיפולים.
עמי אפלבום: בנושא הזה קיבלנו רק 13 אחוזים מכל הבקשות וכצפוי אלה דברים שמשך הזמן שלהם, כמו שפרופסור שפירא כבר אמר, לוקח הרבה יותר זמן.
עמי אפלבום: אנחנו למעשה מימנו משהו כמו 11 פרויקטים שונים, ארבעה בצד התעשייתי - הייתי קורא לזה כך - של אן-לייבס ו-קמהדע.
עמי אפלבום: אן-לייבס היא למעשה בקרה של מערכת החיסון ויכולה להתמודד, זה כבר טיפול, עם הסערה הציטוקינית שכולנו כבר היום יודעים מה זה, כאשר הגוף בעצם תוקף את עצמו ויוצא משליטה.
עמי אפלבום: מערכת החיסון שקודם רצינו לעורר אותה, יוצאת משליטה ותוקפת את הגוף.
עמי אפלבום: יש תרופות שלייב פיתחה אותן.
עמי אפלבום: קמהדע משתמשת בנוגדנים מחולים ומנסה לראות מה תהיה ההשפעה של אותם נוגדנים שמוציאים מאנשים שכבר חלו ומכניסים לאנשים חולים.
עמי אפלבום: אני שומע שהמנכ"ל שלהם כאן ואני מקווה שהוא יוכל לדבר אחרי.
עמי אפלבום: מיגווקס זה חיסון שפותח ב-מיגל עבור עופות והיום הם בשלבים פרה קליניים לפתח אותו ונקווה שגם הם יצליחו בנוסף לזה שכולנו מקווים שגם המכון בנס ציונה יצליח.
עמי אפלבום: אוגמיטי-נאנו, עוד פרויקט שאני מקווה שמאוד שיוכל להגיע לפעילות ויוכל להשתלב גם בהתמודדות עם המגפה.
עמי אפלבום: יש גם מחקרים באקדמיה.
עמי אפלבום: אתם יכולים לראות את המחקר של פרופסור רונית צ'סי פאינרו מאוניברסיטת תל אביב שגם היא מפתחת פיתוח של נאנו טכנולוגיות להעברת החיסון.
עמי אפלבום: הפרויקטים האלה, שוב, כספי מדינה מרשות החדשנות הולכים אל אותם חוקרים על מנת שיוכלו להתמקד בפיתוח של הבקשות של המחקרים שלהם.
עמי אפלבום: יש כאן מחקר מפרופסור יובל טבח מהאוניברסיטה העברית וקיבלנו הרבה בקשות לזיהוי ומיפוי תרופות קיימות בעלות השפעה על חולי קורונה וכן הלאה.
עמי אפלבום: אתם יכולים לראות פיתוח אוניברסלי בתרסיס RNA.
עמי אפלבום: יש גם את פרופסור אהרון בלנק מהטכניון, מכשור לתהודה מגנטית שהוא יכול להיות משהו מאוד זול לפענוח של מבנה חלבונים לנגיפים וכמובן מכון ויצמן, קבוצה שעובדת באופטימיזציה מוכוונת למבנה חיסון פסיבי.
עמי אפלבום: בין החיסונים לבין הטיפולים, אלה שני דברים שבוודאי משלימים אחד את השני ושניהם נחוצים.
עמי אפלבום: אנחנו נמשיך לתמוך בפעילויות האלה בתקופה הקרובה.
עמי אפלבום: אני אשמח אם תהיה לנו הזדמנות גם להציג כאן בוועדה את ההתמודדות הכלכלית של רשות החדשנות עם המשבר הכלכלי כשהיום אנחנו כבר רואים שבעוצמתו הוא לא פחות מעוצמת המחלה עצמה.
עינב קאבלה: תודה רבה דוקטור אפלבום.
עינב קאבלה: כמובן נוכל לקיים המשך דיון.
עינב קאבלה: אני מבקשת את התייחסותו של מר אליעזר קרני ממטה השר להתגוננות.
אליעז קרני: שלום.
אליעז קרני: תודה רבה לך היושבת ראש.
אליעז קרני: תודה על ההזמנה.
אליעז קרני: אני מסכים שהדיון הוא דיון חשוב.
אליעז קרני: אני מייצג את מטה עוזר השר במשרד הביטחון ואת המשרד עצמו.
אליעז קרני: העיסוק של מטה השר בפנדמיה נובע מהאחריות הכוללת שיש לו על פי החלטות ממשלה מהעבר לטיפול באיומים בלתי קונבנציונאליים על מדינת ישראל, כימיים, רדיולוגיים וגם ביולוגיים.
אליעז קרני: בעצם פנדמיה היא סוג של איום אבל מהטבע ולכן לאורך שנים המכון הביולוגי שנמצא בתוך משרד הביטחון, כיחידה של המשרד, עוסק לאורך שנים, כמו שהציג פרופסור שפירא, ביכולת לתת מענה לאיומים, אם אלה איומי טרור מגורמים עוינים, וגם לאיומים מידי הטבע, פנדמיה, והמכון התמקד בשנים האחרונות ביוזמה של המכון ושל המנהל במציאת פתרונות לאיומים בלתי ידועים, בלתי מוכרים, שנפגוש אותם בפעם הראשונה.
אליעז קרני: לכן הרבה מהטכנולוגיות, אבל בעיקר שיטות העבודה, נולדו במכון מההתכוננות הזאת לאורך שנים רבות.
אליעז קרני: המכון, כמו שתיאר פרופסור שפירא, שנים רבות עוסק בעולם החיסונים ולכן הוא לא התחיל מאפס באירוע הזה.
אליעז קרני: כמו שהוצג הוא מתקדם באופן סדור, על פי תוכנית סדורה ועומד בלוחות הזמנים כפי שנקבעו וגם הוצגו לדרג המדיני.
אליעז קרני: אני חושב שהתפיסה שאומרת שיהיה מענה למדינת ישראל, גם אם יהיה מענה אחר שישיג אותנו בלוחות הזמנים, במירכאות, יש בה אמירה חשובה והיכולת העצמאית בהקשר הזה ודאי וודאי לפתח אץ כל מרכיבי המחקר והפיתוח – וכאן למכון הביולוגי יש יתרונות יחסיים מאוד מאוד גדולים – היכולת העצמאית של מדינת ישראל בהקשר הזה, יש לה חשיבות רבה ובסוף גם ירצו לשתף אתנו פעולה כאשר למדינת ישראל תהיה יכולת עצמאית, כמו בתחומים אחרים, מה שיבטיח שהיא גם תקבל את הסיוע הזה מבחוץ.
אליעז קרני: חשוב ליל ציין במעמד הזה בבית הנבחרים את שיתוף הפעולה המצוין עם משרד הבריאות.
אליעז קרני: ציין אותו גם פרופסור שפירא.
אליעז קרני: הוא חיוני כרגולטור.
אליעז קרני: כולנו מפתחים חיסון לראשונה, גם המכון הביולוגי, גם משרד הבריאות מאשר, זה עובר תהליך אישור רגולטורי בפעם הראשונה.
אליעז קרני: יש כאן מורכבויות, יש כאן הרבה התגמשות, הרבה הליכה לקראת.
אליעז קרני: תמיד המכון יהיה סוס דוהר וירצה לקדם הכי מהר שאפשר וכולנו נעשה את זה בצורה - כפי שגם ציין פרופסור שפירא – כזאת שנביא חיסון שהוא גם איכותי אבל הוא גם בטוח ובלוחות זמנים סבירים.
אליעז קרני: חיסון כזה בהליך רגיל אורך חמש ואפילו עשר שנים ואנחנו כאן מדברים על קצב של שנה-שנה וחצי וזה בהחלט קצב ראוי לציון.
אליעז קרני: שוב תודה על הדיון.
עינב קאבלה: נגענו בתחום של הוועדה העליונה לניסויים רפואיים בבני אדם ואין מתאים מאשר לפנות לפרופסור איתן פרידמן, יושב ראש הוועדה.
איתן פרידמן: אני יושב ראש ועדת הלסינקי העליונה.
איתן פרידמן: אנחנו שמנו לנו למטרה שכל פרויקט שקשור לקורונה, בין אם אלה יהיו חיסונים, בין אם זה יהיה מאגר המידע, בין אם זה לראות את הגנטיקה של הווירוס, כל מה שעולה אלינו ומגיע אלינו שהמילה קורונה כתובה עליו – תהליך הבדיקה, לא רוצה להגיד אישור, הוא הרבה יותר מהיר.
איתן פרידמן: שמנו לנו כיעד בתוך ארבעה שבועות מרגע שהבקשה מגיעה אלינו, לשלוח תשובה למגיש הבקשה.
איתן פרידמן: אלי אישית לא הגיעה הבקשה ואני אפילו לא יודע האם בקשה לעשות ניסיונות קליניים בחיסון שמתבצעות במרכז אחד, הן צריכות בכלל להגיע לוועדה העליונה.
איתן פרידמן: אבל המחויבות שלנו כוועדה מתוך ראייה של החשיבות של החיסון שיהיה כחול לבן, היא קיימת והיא חד משמעית.
איתן פרידמן: אם תגיע הבקשה, נדון בה במהירות האפשרית.
איתן פרידמן: עד עכשיו למיטב ידיעתי, הבקשה הזו לא הגיעה לפתחה של הוועדה העליונה וכמו שאני אומר, ברגע שהיא תגיע, נדון בה במהירות האפשרית ונחזיר תשובה בהתאם לנהלים.
איתן פרידמן: זה מה שיש לי לומר בנושא הזה.
איתן פרידמן: אם מותר לי, עוד שאלה לפרופסור שפירא.
איתן פרידמן: התפרסם עכשיו מאמר, בשבוע האחרון, ב-גרמה של סינים שבפזה ראשונה ושנייה, חיסון שמבוסס על וירוס מומת, בשתי דרכים.
איתן פרידמן: האם הדבר הזה יכול להועיל ולהאיץ תהליך מקביל של יצירת חיסון כזה שלטעמי יהיה הרבה יותר זול מאשר הטכנולוגיה בה אתם משתמשים?
איתן פרידמן: זאת שאלה.
שמואל שפירא: פרופסור פרידמן שלום.
שמואל שפירא: לשאלתך.
שמואל שפירא: כאשר שקלנו את האסטרטגיות במהירות, עת התחלנו לצאת לדרך, וירוס מומת הייתה את האסטרטגיות שבאה בחשבון.
שמואל שפירא: זנחנו אותה.
שמואל שפירא: ליצור חיסון מווירוס מומת, יש היבטים לוגיסטיים עצומים, יש היבטים בטיחותיים מאוד מורכבים ולכן החלטנו לא לנקוט בשיטה הזאת, מה עוד שאנחנו גם סבורים שלווירוס כזה יהיו הרבה תופעות לוואי ותופעות לוואי יותר משמעותיות.
שמואל שפירא: זה דבר שדילגנו עליו.
שמואל שפירא: אנחנו פחות או יותר פסחנו בין כל הסעיפים, חיסון על ידי אפיטופים, חלבונים, גם בווירוסים חלק נוקטים באנו-וירוס, אבל החלטנו לא לבחור בעד אנו-וירוס כי יכולה להיות חסינות בפני הווירוס עצמו בלי החלבונים הנוספים עליו.
עינב קאבלה: אגב, מתי הוא צפוי לקבל את הבקשה?
שמואל שפירא: זה לא יעכב אותנו.
שמואל שפירא: ה-14 באוקטובר לוקח בחשבון את כל התהליכים.
עינב קאבלה: כולל את הבקשה לוועדת הלסינקי.
שמואל שפירא: יש לנו לוח זמנים מאוד מאוד מדוקדק.
שמואל שפירא: התקשרנו ממש השבוע עם חברה ואנחנו מאוד מתוכננים, כמעט על הדקה, ברמות של יום.
שמואל שפירא: זה לא יהיה גורם מעכב ואני בטוח שנגיש את זה ואני בטוח שהוועדה, אחרי שנגיש את זה בצורה הנכונה, תוכל לאשר את זה.
שמואל שפירא: כמובן יש עוד שאלה שאני לא יודע אם נכון שניכנס לזה והיא אם נכון שאנחנו נגיש את זה או אחד בתי החולים אבל כמובן הכול יהיה יחד.
עינב קאבלה: העיקר שהדיון הזה לא יעכב.
שמואל שפירא: אנחנו מאוד מודעים לשלבי הרגולציה שאנחנו צריכים לעבור.
שמואל שפירא: אנחנו מאוד מתוכננים.
שמואל שפירא: העובדה שמהרגע הראשון שיצרנו את הגב וכאמור, יצרנו אותו בתחילת חודש פברואר, לא רק שלא פיגרנו אלא בדברים מסוימים גם בחלבונים וגם בחיסון אנחנו מקדימים אותו.
שמואל שפירא: זאת לא תהיה אבן נגף.
עינב קאבלה: נפנה לפרופסור יעקב נפרסטק מבית החלים הדסה עין כרם.
יעקב נפרסטק: תודה.
יעקב נפרסטק: אני רופא בהדסה ואני בעצם בשני כובעים.
יעקב נפרסטק: האחד, מהצד הרגולטורי אני עומד בראש הוועדות הלאומיות לג'ין תרפי וסל תרפי, ועדות הלסינקי, ומהצד של החיסון אני אימונולוג והייתי שותף לפיתוח חיסון במדינת ישראל וראש ועדת ההיגוי לחיסון בשותפות עם המכון שפרופסור שפירא עומד בראשו.
יעקב נפרסטק: אני רוצה לומר מילה, אולי נקרא לזה מילת אזהרה, על נושא הרגולציה לגבי חיסון.
יעקב נפרסטק: זה נאמר אבל אני רוצה להדגיש את זה.
יעקב נפרסטק: חיסון הוא לא תרופה לסרטן.
יעקב נפרסטק: זה ניתן למיליוני אנשים בריאים שסיכוייהם לתמותה מהמחלה – כל אחד יגיד את המספר, הוא אחד ל-10,000.
יעקב נפרסטק: לא יודע להגיד את המספר.
יעקב נפרסטק: חייבים להיות בטוחים בבטיחות שלו.
יעקב נפרסטק: גם ביעילות אבל גם בבטיחות.
יעקב נפרסטק: לכן יש מקום לעיגולי פינות בנושאים אחרים, בזה יש מקום לקיצורי דרך, לעשות תהליכים חופפים, לייצר לפני הרישום כן, אבל לדעתי אין מקום בשום פנים ואופן לקיצורי דרך לכן אני חושב שאותה בקשה תוגש כבר למי שהיא צריכה להיות מוגשת.
יעקב נפרסטק: שמעתי את ההסתייגות של יושבת ראש הוועדה.
יעקב נפרסטק: יש בעולם דיון על חשיפה, לחשוף בני אדם לווירוס ולחסן אותם.
יעקב נפרסטק: זה מקצר את מספר האנשים אבל אנחנו לא רגילים לזה.
יעקב נפרסטק: אני לא לגמרי נגד זה, זה רעיון מעניין.
עינב קאבלה: זה נאמר אגב אותם אלו שבניסוי לחיסון, לחשוף אותם.
יעקב נפרסטק: על זה אני מדבר.
יעקב נפרסטק: יש אתר שנקרא וואן די סונר, מתנדבים רשומים אליו והם מוכנים להיחשף לווירוס עם חיסון ולראות מה האפקט.
יעקב נפרסטק: זה מקצר את הצורך מ-30,000 ל-1,000.
יעקב נפרסטק: אני לא חושב שזה הדיון אבל אני רוצה להזכיר שגם ב-סיינס וגם בעיתונים אחרים, ועדות אתיקה דנו בזה ואמרו שזה ראוי לדיון.
יעקב נפרסטק: לגבי הרגולציה.
יעקב נפרסטק: אני חושב שצריך לקצר זמנים, פרופסור שפירא, אבל אסור לעגל פינות.
שמואל שפירא: מקובל לחלוטין.
עינב קאבלה: רציתי לשאול שאלה ואני רוצה להגיע אליה עכשיו כדי לחדד את ההבנה גם שלי וגם של אלה שפחות מבינים אבל מאזינים לדיון.
עינב קאבלה: אם תאמר לי שמישהו אחר צריך לענות על זה, בסדר, או שאתה תבחר לענות על זה.
עינב קאבלה: בצם ממה שהבנתי מהסקירות וגם מהחומר שקראתי קודם, יש שיטות שונות, טכנולוגיות שונות.
עינב קאבלה: אתה דיברת על טכנולוגיית הלבשת אנטי גן על וירוס אחר, יש את האפשרות של מומת, של המוחלש, של ה-RNDA וכולי.
עינב קאבלה: הסברת למה בחרתם בזה אבל רציתי לשאול אלה לאו דווקא על מה שאתם מפתחים אלא באופן כללי.
עינב קאבלה: האם אנחנו יודעים, האם עולם המדע יודע, לומר האם טכנולוגיה אחת בטוחה יותר מהאחרות או האם יש שיטה שהיא אפקטיבית יותר.
שמואל שפירא: יש לפחות חמש אסטרטגיות ובכל אסטרטגיה אפשר לבחור.
שמואל שפירא: למשל באסטרטגיה בה אנחנו בחרנו של וירוס נושא, אפשר לבחור מתוך מספר וירוסים.
שמואל שפירא: אני אומר שוב שיש לנו במכון קבוצה מאוד מאוד חזקה בנושא של וירולוגיה ויש לנו קבוצה מאוד חזקה בביו-טכנולוגיה של פיתוח יישומיים ולכן ניתחנו אותם וכמו כל דבר בחיים יש את הבעד ויש את הנגד.
שמואל שפירא: וירוס מומת, זו שיטה מאוד קלאסית של עשרות רבות, אולי יותר ממאה שנים.
עינב קאבלה: השפעת למשל, זה מומת.
שמואל שפירא: אני אומר שזו שיטה מאוד מקובלת.
שמואל שפירא: זו שיטה שיש בה היבטים בטיחותיים, יש לה היבטים לוגיסטיים
עינב קאבלה: היא פחות בטוחה והיא יותר אפקטיבית?
שמואל שפירא: היא פחות בטוחה בהיבט הייצור, בעיקר בהיבט הייצור אבל יש לה תופעות לוואי ויש לה מורכבות מאוד גדולה.
עינב קאבלה: כשאני אומרת בטוחה, זה לבני אםד.
שמואל שפירא: בשיטת וירוס RNA, זו השיטה שמדברים הרבה על חברה אחת אבל יש עוד חברה, חברת מודרנה רדיקלית חדשנית.
שמואל שפירא: אין הים חיסון בעולם וגם חברת מודרנה עדיין לא ייצרה חיסון.
שמואל שפירא: לחברת מודרנה אין נדוניה של חיסון שהיא ייצרה ויכול להיות שבעוד חמש שנים כולם יגידו שהם היו חלוצים וזה נפלא וזה מדהים, אבל בינתיים זו שיטה שצריכה להוכיח את עצמה, גם אם את עושה כל הניסויים ובפרט אם את מדלגת על לק מהניסויים הפרה-קליניים.
שמואל שפירא: יש טכניקה שאנחנו עובדים עליה ואם אני אדבר במונחים צבאיים, את הדפ"א ב' שלנו.
שמואל שפירא: דרך פעולה אפשרית ב'.
שמואל שפירא: אנחנו בודקים על חיסון מבוסס חלבונים ואנחנו רוצים עליה במקביל עם רגל קצת יותר חלשה על הגז, אבל אם חלילה ניכשל, ואפשר עוד ליפול בשלבים המתקדמים, תהיה לנו אלטרנטיבה.
שמואל שפירא: למעשה קיימנו דיון ואני מקווה שאותו עומק של דיון שאנחנו קיימנו בתוך המכון עת החלטנו לבחור בנוגדנים האלה, מקיימים מי שמחליטים לרכוש נוגדנים ולהצטייד בנוגדנים בעולם ואולי גם במדינת ישראל.
עינב קאבלה: תסביר על הדרך השנייה.
שמואל שפירא: היא דרך שמבוססת על חלבונים.
שמואל שפירא: לוקחים חלבונים בלי וירוס נושא אלא לקחים חלבונים חופשיים של הווירוס ומזריקים אותם לחיות הניסוי או לאדם כיעד סופי כדי לעורר את התגובה החיסונית.
שמואל שפירא: זו שיטה אפשרית והיא שיטה קיימת.
שמואל שפירא: שיטת ה-RNA ו-DNA הן שיטות מהפכניות.
שמואל שפירא: אני לא חושב שבמלחמה את מנסה כלי נשק חדשים ומטוסים חדשים ואנחנו בתקופת מלחמה.
עינב קאבלה: לא מנסים לפתח כלי נשק.
עינב קאבלה: זה לא רק לנסות את כלי הנשק החדשים אלא לפתח אותם.
עינב קאבלה: ממה שהבנתי עכשיו, ואת זה לא הכרתי קודם, במקביל לחיסון שאתם מפתחים במסלול המרכזי, יש לכם תוכנית ב'.
>> שמואל שפירא: נקרא לזה מסלול מקביל שהוא הולך קצת יותר לאט וזהיר.
עינב קאבלה: אבל עדיין מתקיים.
שמואל שפירא: זו אלטרנטיבה.
עינב קאבלה: זה חיסון מסוג אחר לאותו עניין.
שמואל שפירא: בטכנולוגיה אחרת.
שמואל שפירא: בטכנולוגיה של חלבון ולא על ידי וירוס וקטור נושא.
שמואל שפירא: גם כאשר יכולנו לבחור את הווירוס, יש חברות שבחרו וירוסים אחרים.
שמואל שפירא: הוירוס הקלאסי אותו בחרו זה ה-אדנו וירוס, זה וירוס שהוא מזן קצת אחר.
שמואל שפירא: הבעיה של ה-אדנו וירוס, הוא וירוס שכיח.
עינב קאבלה: הוא פופולרי.
שמואל שפירא: הוא וירוס שכיח ויכול להיות שאת מחוסנת ל-אדנו וירוס עצמו ואת תפתחי חיסון לפלטפורמה ולא לחלבון של הקורונה.
שמואל שפירא: לכן החלטנו לא לנקוט בשיטה הזאת.
שמואל שפירא: כמובן שלכל דבר יש את הדעה בעד ונגד, אני כמובן קצת מוטה אבל אני חושב שבחרנו נכון.
עינב קאבלה: נעבור למר דוד זיגדון, מנכ"ל מיגל, מכון למחקר מדעי בגליל.
דוד זיגדון: שלום.
דוד זיגדון: אני מצטער אבל הזמינו אותי עכשיו ולכן לא שמעתי את כל הדברים שנאמרו.
דוד זיגדון: לא שמעתי את מה שאמר פרופסור שפירא.
דוד זיגדון: אנחנו מפתחים חיסון לקורונה, לבני אנוש, בטכנולוגיה שנקראת סב-יוניט או תת יחידה.
דוד זיגדון: למעשה החיסון שאנחנו מפתחים מבוסס על חיסון לקורונה שפיתחנו לעופות, נקרא ABV.
דוד זיגדון: יש לנו צוות – בראשותו של פרופסור יעקב פיטקובסקי - שמפתח מספר שנים חיסונים לעופות ויש לו כבר כמה חיסונים לעופות בהם מחוסנים מיליארדי עופות.
דוד זיגדון: הכול היה במימון משרד החקלאות ואנחנו כמעט ארבע שנים עבדנו על החיסון לעופות, בין השאר ל-IDV אבל גם לשפעת.
דוד זיגדון: ברגע שהופיע החיסון לקורונה, לבני אדם, עשינו את האדפטציה הנדרשת.
דוד זיגדון: כל החיסון הוא מסוג סב-יוניט, תת יחידה, שלמעשה מבוסס על חלבונים קימריים שנושאים על איזשהו קרייר שהוא לוקח את החיסון.
דוד זיגדון: המיוחד בחיסון שלנו הוא שזה חיסון אוראלי.
דוד זיגדון: הוא ניתן בפה באמצעות קרייר.
דוד זיגדון: הרצפטורים, חלק מהם, נספגים בתוך הפה וחלק בקיבה.
דוד זיגדון: החיסון שלנו מבוסס לא רק על חלבון ה-F שאלה למעשה רוב החיסונים מבוסים עליו, החלבון במעטפת של הווירוס, אלא אנחנו מבססים אותו גם על חלקי חלבונים שנמצאים בתוך החיסון עצמו.
דוד זיגדון: אני לא יודע אם נוכל לשתף כאן
דוד זיגדון: בשקף אחד או שניים, אבל בעיקרון אנחנו מבססים שלושה חלבונים שמחוברים לאותו קרייר שניתן בצורה אוראלית.
דוד זיגדון: למעשה על ידי המתן האוראלי אנחנו מרוויחים שלושה דברים.
דוד זיגדון: דבר ראשון, זה מחסן גם את המערכת המוקוזלית, המערכת הרירית למעשה דרכה בדרך כלל חודר הווירוס, כמו שאנחנו יודעים, לגוף האדם.
דוד זיגדון: דבר שני, באמצעות אותו קרייר אנחנו גם מחסנים את המערכת הסיסטמית, המערכת הדמית, מעלים את הנוגדנים אבל גם מאוד מאוד חשוב לראות ולהראות שלמעשה החיסון הזה צריך להישאר וגם לחסן את המערכת התאית וחלק מהניסויים אנחנו רואים, עם התוצאות שאנחנו רואים, למעשה החיסונים מעלים את הנוגדנים בדם אבל לא מחסנים את המערכת התאית.
דוד זיגדון: החיסון של המערכת התאית הוא בעצם ערובה שהחיסון הזה הוא חיסון יעיל לאורך זמן לא רק ישמש כחיסון פסיבי.
דוד זיגדון: אנחנו התחלנו בעופות ובניסויים שעשינו בעופות אבל עופות הן לא חייל המודל.
דוד זיגדון: אחת הבעיות הקשות בפיתוח חיסונים היא שאין חיית מודל.
דוד זיגדון: חיות המודל, הווירוסים לא תוקפים את חיות המודל.
דוד זיגדון: אבל כאשר עבדנו על העופות שלמעשה זה הפציינט עצמו, זה הלקוח שלנו, האם הן נדבקות, השתמשנו בתוצאות של העופות.
דוד זיגדון: אפשר לשתף מצגת?
עינב קאבלה: אפשר לנסות.
דוד זיגדון: רציתי לומר שאנחנו למעשה מכון מחקר שנמצא בגליל העליון בקריית שמונה.
דוד זיגדון: אנחנו בעיקר עושים נושא של ביו-טכנולוגיה, חקלאות וסביבה.
דוד זיגדון: אנחנו ממומנים כחלק מהמו"פים האזוריים של משרד המדע וממונים על ידי משרד המדע.
דוד זיגדון: אני רוצה להראות בשקף הזה דוגמה למה שעשינו בחיות ולמעשה זה גם חזר ביונקים.
דוד זיגדון: לא הכול אנחנו יכולים לבדוק ביונקים אבל אנחנו רואים את הקומבינציה שלנו וזה בעצם שקף שמראה את היעילות של החיסון.
דוד זיגדון: לאחר שחיסנו את העופות עשינו להן חשיפה לווירוס, לכמות וירוס שהיא למעשה פי עשר מאשר היו יכולים לקלוט אותה באזור הרגיל והשווינו את זה מול חיסון קומרשל, חיסון בשוק שנמצא לעופות.
דוד זיגדון: אנחנו למעשה רואים כאן את הימים, את היעלמות הווירוס מכל מערכת הרירית.
דוד זיגדון: אנחנו רואים שלמעשה בחיסון שלנו, אחרי שלושה ימים, אחרי שחשפנו את העופות לווירוסים, רק ה-S, אחרי שלושה ימים, כמעט ולא ירדה הכמות של הווירוסים ממערכת הרירית ואצלנו בקומבינציה של שלושת החלבונים שלנו, שלמעשה זה S, M ו-5M, אנחנו רואים כאן שלמעשה שלושה ימים – אנחנו מדברים כאן על לוגינג, על טבלה לוגית – כבר כמעט 90 אחוזים מהווירוס נעלם מהמערכת הרירית של העופות ואחרי עשרה ימים זה נגמר לגמרי.
דוד זיגדון: לעומת מה שאנחנו רואים כאן רק לגבי ה-1S שאלה רוב החיסונים.
דוד זיגדון: אני לא אחזור על מה שאמרו כאן כולם, וזה באמת נכון, לגבי הבטיחות של הדברים.
דוד זיגדון: אנחנו נמצאים בחיות ויש דופליציה לנושא הזה בחיות.
דוד זיגדון: דבר מאוד יפה שהראינו בחיות, שלמעשה רמת הנוגדנים ממשיכה לעלות גם אחרי החיסון השלישי אבל לאורך זמן אחרי החיסון השלישי שלנו.
דוד זיגדון: כמו שאמרתי, אנחנו הולכים לייצר את זה.
דוד זיגדון: אנחנו מייצרים את החלבונים האלה בטכנולוגיה יחסית מאוד מאוד פשוטה, ידועה ולא יקרה.
דוד זיגדון: אנחנו הולכים לייצר את זה בישראל, בחברת BTG שהיא מאושרת לייצר, גם יש לה את תנאי ה-GMP אבל גם היא מאושרת על ידי ה-FDA וגם אל ה-EU לכל מערכות הייצור שלה.
דוד זיגדון: החלטנו מהתחלה לעשות הכול בישראל.
דוד זיגדון: את הניסוי הקליני אנחנו הולכים לבצע בבית חולים רמב"ם.
דוד זיגדון: פרופסור מיכל פאלק תהיה ה-PI של הניסוי.
דוד זיגדון: לכל המתווה שלנו, המתווה הקליני, הניסוי הקליני, כל הדרך שאנחנו הולכים לבצע – קיבלנו אישורים גם מהרשויות הרגולטוריות גם בארצות הברית וגם מהרשות הרגולטורית בגרמניה אבל היא משפיעה על כל האיחוד האירופאי וגם ממשרד הבריאות.
דוד זיגדון: אנחנו בתהליך של ייצור בתנאי GMP.
דוד זיגדון: אנחנו ניכנס לייצור סייב, לבדיקה של סייפטי בחיות באותם תנאי ייצור שניתן אותם גם לבני אדם.
דוד זיגדון: זה מה שהרגולטור למעשה דורש.
דוד זיגדון: למעשה בסוף התהליך יהיה לנו חיסון אוראלי, חיסון שניתן דרך הפה, שי שלזה יתרונות עצומים שזה לא ניתן בהזרקה ואז יחסית הוא יותר פתוח כי עדיין המערכת הרירית וגם מערכת העיכול רגילות לסלק כל מיני דברים שהיא לא רוצה בהם בצורה שוטפת.
דוד זיגדון: יחסית הייצור הוא פשוט כי כשאתה נותן את זה דרך הפה ולא בהזרקה, אתה לא צריך להגיע לרמת הניקיון שאתה נדרש וכאן היא יותר נמוכה.
דוד זיגדון: בנוסף לכך, אנחנו מדברים גם על ילדים וגם על אזורים מתפתחים, הגישה לחולה למתן זריקות היא יותר מסובכת ומתן אוראלי יכול להיעשות גם על ידי מורה בבית הספר.
דוד זיגדון: זו הקונספציה.
דוד זיגדון: אנחנו מאוד מקווים שלקראת סוף השנה כבר נהיה בניסויים בבני אדם.
דוד זיגדון: שוב, זה קצת תלוי בייצור שלנו עליו אנחנו עובדים עכשיו יחד עם חברת BTG בארץ ואנחנו מאוד מאוד מקווים שהתהליך הזה ייגמר ונוכל להיכנס לניסויים בבני אדם.
עינב קאבלה: תודה על ששיתפת.
עינב קאבלה: אני מבקשת לעבור לפרופסור מנחם רובינשטיין ממכון ויצמן למדע.
מנחם רובינשטיין: שלום.
מנחם רובינשטיין: שלחתי מסמך בתחילת הדיון.
מנחם רובינשטיין: אולי אני אעשה שר-סקרין שלו.
עינב קאבלה: לא קיבלנו מסמך.
עינב קאבלה: אפשר לעשות שר-סקרין.
עינב קאבלה: אני אשמח אם תוכל לתחם את הדברים.
מנחם רובינשטיין: כן.
מנחם רובינשטיין: הנושא הוא האם להעדיף חיסון פעיל או חיסון סביל.
עינב קאבלה: פרופסור רובינשטיין המסמך לא קריא במרחק הזה.
מנחם רובינשטיין: הוא נמצא כנספח בצ'ט.
מנחם רובינשטיין: הנושא הוא חיסון פעיל כנגד חיסון סביל.
מנחם רובינשטיין: אני רוצה לומר לגבי העניין הזה שלדעתי ניסוי סביל, עם כל הכבוד למכון הביולוגי שפיתח אותו במקביל, לדעתי הפוקוס צריך להיות עליו יותר מאר על חיסון פעיל.
מנחם רובינשטיין: זה באמת מפתיע שבעולם הגדול אף אחד לא חושב בכיוון הזה.
מנחם רובינשטיין: היתרונות של חיסול סביל הן כדלקמן.
מנחם רובינשטיין: קודם כל, זה יינתן רק לחולים שזאת אוכלוסייה קטנה לאין שיעור כמה מאות חולים.
מנחם רובינשטיין: 10,000 חולים, זה הפוטנציאל של חולים קשים בישראל לעומת תשעה מיליון בריאים.
מנחם רובינשטיין: ניתן יהיה לבדוק את היעילות שלו בקלות ובמהירות ולכן הוא יהיה זמין הרבה יותר מהר מאשר חיסון פעיל.
מנחם רובינשטיין: הוא יהיה אפקטיבי בלי קשר לגיל החולה, שזה דבר מאוד חשוב כי לחסן אנשים זקנים שהם האוכלוסייה הרגישה לקורונה, זה לא תמיד מצליח.
מנחם רובינשטיין: הסכנה של סיבוכים עקב החיסון הזה תהיה קטנה לאין שיעור, ושוב, בגלל שאנחנו מדברים על אוכלוסייה קטנה יותר.
מנחם רובינשטיין: הוא לא ימנע את התפתחות החיסון הטבעי של המחלה כי אנחנו מדברים על אנשים שהם כבר חולים ונחשפים לווירוס הקיים.
מנחם רובינשטיין: הטכנולוגיה של הייצור קיימת והמוצר יהיה יציב ובעל חיי מדף ארוכים, מה שזה חשוב.
מנחם רובינשטיין: קביעת חיי מדף של מוצר, זה גם תהליך שלוקח הרבה זמן.
מנחם רובינשטיין: כתוצאה מכל האמור, העלות של הגישה הזאת תהיה קטנה לאין שיעור מזו של חיסון פעיל.
מנחם רובינשטיין: לכן אני ממליץ למכון הביולוגי להתמקד, כמו שהוא עושה אבל באמת לקדם את הנושא של חיסון סביל שיכול לתת תשובה מיידית לאנשים שהם כרגע בסכנת מוות.
שמואל שפירא: תודה על ההערה שלך.
שמואל שפירא: אנחנו נוקטים בשני מאמצים מקבילים שהם לא אחד על חשבון השני.
שמואל שפירא: לכן אנחנו הולכים חזק גם על החיסון הפעיל וגם על החיסון הסביל.
מנחם רובינשטיין: אני מנחש שהחיסון הסביל יגיע לחולים הרבה לפני החיסון הפעיל.
שמואל שפירא: לא הרבה, אבל לפני.
שמואל שפירא: כנראה לפני.
שמואל שפירא: תודה רבה.
עינב קאבלה: תודה פרופסור רובינשטיין.
עינב קאבלה: משרד החוץ, גברת סימונה פרנקל מבקשת להתייחס.
סימונה פרנקל: אני לא מדענית אבל רציתי לדבר על הפעילות של השגרירים שלנו בחוץ לארץ כדי לאתר בשני מישורים, לאתר מה עושות מדינות אחרות בתחום של החיסונים וגם לאתר את אותן חברות פרמצבטיות כי ליצור בינן לבין משרד הבריאות את הקשר שיאפשר ליצור שיתופי פעולה גם בתחום של החיסון עצמו אבל גם בתחום של הניסויים.
סימונה פרנקל: כבר קיימים קשרים כאלה.
סימונה פרנקל: אני רוצה לומר שמהרגע הראשון שהמגפה פרצה לחיינו, כל השגרירים בכל המדינות הונחו לעקוב מאוד מקרוב אחר כל הפרמטרים של המגפה.
סימונה פרנקל: החיסונים הוא אחד הפרמטרים אבל גם פרמטרים אחרים.
סימונה פרנקל: לדוגמה, האיסוף של המידע, הוא זה שבעצם היה הבסיס למתווה של שמים פתוחים אליו נכנסנו לפני יומיים.
סימונה פרנקל: השגרירים אוספים את המידע כדי לזהות פיתוחים של חיסונים במדינות השונות וכדי לאפשר את שיתופי הפעולה עם מדינות שלישיות ושיתופי פעולה רחבים יותר במטרה להביא את המידע בפני משרד הבריאות ולאפשר למקבלי ההחלטות בארץ לקבוע האם יש עניין למשרד הבריאות באותם שיתופי פעולה.
סימונה פרנקל: אני רוצה להגיש שאלה קשרים שנוצרים על ידי השגרירים שלנו לאו דווקא עם המדענים באותן חברות אלא יותר עם מקבלי ההחלטות בהנהלות אותן חברות שהם צריכים להחליט בסופו של דבר עם מי הם ישתפו פעולה ויש שם עניינים מדיניים שנכנסים, פרמטרים מדיניים שהם לאו דווקא פרמטרים מדעיים.
סימונה פרנקל: בנוסף, משרד החוץ מסייע בחיבור הצוות של משרד הבריאות לחברות הטכנולוגיות כדי ליצור שיח על מנת לקדם את הרכש של חיסונים לפי טובת העניין.
סימונה פרנקל: אני רוצה גם להדגיש שהשגרירות שלנו בז'נבה, השגרירות לאו"מ בז'נבה, ונציגויות נוספות, שגרירויות נוספים ושגרירים נוספים עוקבים מקרוב אחר היוזמה של ארגון הבריאות הבין-לאומי המכונה קובקס פסיליטי.
סימונה פרנקל: אני מניחה שהנוכחים יודעים במה מדובר.
סימונה פרנקל: היוזמה הזו שואפת לדאוג להקים מנגנון שיבטיח גישה מהירה, הוגנת ושוויונית לחיסון התעידי שיפותח לכל המדינות שיהיו חברות באותו פורום, בפורום של ה-קובקס.
סימונה פרנקל: השגרירים הונחו לעקוב מקרוב מי ממדינות כהונתם מתכוונת להצטרף ליוזמה הזאת וכמובן אחר המהלכים של היוזמה הזאת.
סימונה פרנקל: בנוסף, במדינות שונות השגרירים עוקבים אחרי התארגנויות נוספות לדוגמה זו של נציבות האיחוד האירופי שנמצאת בקשרים עם חברות פארמה שונות כדי להבטיח את אספקת החיסון למדינות החברות באיחוד.
סימונה פרנקל: אני רוצה רגע לסטות לדבר שאנחנו מגלים בימים האחרונים והוא שמתחיל דיון במדינות השונות לגבי שאלות עקרוניות של האם החיסון צריך להיות חובה או רשות.