GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סמי סעדי: בעקבותיה באו עוד חברות: מייקרוסופט, ברודקום, סופטוור וכולי.
סמי סעדי: היום יש יותר מ-40 חברות שפועלות בנצרת.
סמי סעדי: הפיתרונות קיימים.
סמי סעדי: הפיתרונות בשביל לפתוח את הדלתות בפני המהנדסים מהחברה הערבית אצל החברות, לעבוד עם המעסיקים ומצד שני לעבוד על ההון האנושי – איך מגדילים את ההון האנושי.
סמי סעדי: ב-2014 הייתה התחלת הפעילות של צופן עם הממשלה במיזם משותף להשמת אקדמאים בחברה הערבית בתעשיית ההייטק.
סמי סעדי: המיזם הזה כל כך הצליח מעבר להישגים שלו, שמשרד העבודה והרווחה אימץ את המודל הזה ובנה עליו מכרז.
סמי סעדי: היום יש מכרז להשמת אקדמאיים ערבים בתעשיית עתירות ידע.
סמי סעדי: וכבר מופעל כחמש שנים ואנחנו ממליצים מאוד להרחיב את המכרז הזה, וגם להשקיע יותר מאמצים בעבודה מול החברות ומול האנשים בתוך המכרז הזה.
עינב קאבלה: תסביר בקצרה מה ההיקף של המכרז הזה היום, וכשאתה מדבר על הרחבה, על מה אתה מדבר?
סמי סעדי: אנחנו מדברים היום על היקף ארצי של 5 מיליון שקל בשנה, לשלוש שנים זה 15 מיליון, זה התקציב של המכרז, אוקיי.
סמי סעדי: ב-2017, אני עובר ככה במהירות, אני חושב שזאת נקודה מאוד חשובה, שחשוב להראות אותה.
סמי סעדי: ב-15 בינואר 2017 התקבלה החלטת ממשלה 2292 להגדלת היצע כוח אדם מיומן בהייטק בכלל בישראל – כי יש מחסור ענקי של מהנדסים.
סמי סעדי: והשקיעו 900 מיליון שקל.
סמי סעדי: אנחנו בצופן ואני כבר שלוש-ארבע שנים מבקש נתונים: כמה מתוך ה-900 מיליון שקל הושקע בחברה הערבית?
סמי סעדי: ארגון צופן ועוד כמה ארגוני חברה אזרחית פועלים יום יום בשטח בשביל לתת את הפיתרונות למהנדסים האלה, ויש החלטת על 900 מיליון שעד היום חסר לנו נתונים – כמה הושקע בחברה הערבית?
עינב קאבלה: כמה זמן אתה עוד צריך סמי?
סמי סעדי: שלוש-חמש דקות.
עינב קאבלה: כמובן שאם תרצה בסוף להוסיף, יינתן לך.
עינב קאבלה: יש פשוט כמה דוברים.
יוסף ג'בארין: עימאד תלחמי איתנו והוא בשתיים חייב לצאת.
היבה יזבק: אפשר שימשיך עוד שתי דקות.
עינב קאבלה: תנו לי לעשות סדר.
עינב קאבלה: שתי דקות תשלים את דברייך, ואם תרצה להוסיף אחר כך, כמובן שתינתן לך הזכות.
סמי סעדי: ב-2018 התקבלה החלטת ממשלה 3780 שאנחנו ועוד כמה גורמים פעלנו מול הממשלה להקמת שני פארקי הייטק.
סמי סעדי: אז אני יכול להגיד: יצא קול קורא, סוף סוף, אחרי פעילות של משרד הכלכלה ומרכז ההשקעות ב-2019.
סמי סעדי: ניגשו זכיינים אבל יצא קול קורא אחד, אנחנו מחכים שיצא הקול קורא השני להקמת הפארק השני באזור המשולש.
סמי סעדי: אני רוצה לקפוץ לשנת 2020,כאן אפסיק ואחר כך ארצה להמשיך, מה שקרה ב-2020 וזה לדעתנו הפיתרונות וההמלצות שלנו כצופן לוועדה.
סמי סעדי: בסוף 2017 עבדנו מול ועד ראשי הרשויות.
סמי סעדי: וזה אחד מהדברים החשובים והקריטיים גם במתן פיתרונות.
סמי סעדי: איך הרשויות המקומיות שלנו לוקחות אחריות ושמות על סדר יומן את הנושא של פיתוח כלכלי ופיתוח טכנולוגי פנים יישובי.
סמי סעדי: אוקיי.
סמי סעדי: לא רק לדבר על מהנדסים ועל שילוב כמובן בחברות בישראל והקמת פארקים אלא גם בתוך הוועד.
סמי סעדי: עבדנו עם ועד ראשי הרשויות וגם עם חברת דלויט במשך שישה חודשים ונבנתה תוכנית חומש שתוגש לממשלה.
סמי סעדי: התוכנית תיתן פתרון לנושא של תשתיות, לנושא של ההון האנושי, לנושא של תעסוקה וגם לנושא של יזמות.
סמי סעדי: אעצור כאן, אני מבקש שתינתן הזדמנות אחר כך להרחיב בנושא תוכנית החומש.
עינב קאבלה: כמובן.
עינב קאבלה: יש שני דוברים שבשתיים יצטרכו לעזוב אותנו וחשוב לנו לתת להם את המקום.
עינב קאבלה: כמובן נחזור אליך בהמשך וגם אם יהיו לך עצות טובות בין לבין, תמיד נשמח.
עינב קאבלה: אני פונה בזום למר עימאד תלחמי, מייסד ויושב-ראש באבקום סנטרס.
עימאד תלחמי: שלום לכולם, קודם כל חברי סמי, אני מצטער על זה שאני מפסיק אותך ואתה תסלח לי כחבר, אנחנו חברים הרבה שנים.
עימאד תלחמי: אז קודם כל תודה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין על היוזמה המבורכת ותודה לך, חברת הכנסת עינב קאבלה, על זה שאת מובילה את תעשיית ההייטק לאוכלוסיות המוחלשות.
עימאד תלחמי: אני חושב שזה חשוב מאוד.
עימאד תלחמי: אני נמצא כאן בדיון הזה כחבר דירקטוריון של I.A.T.I שזה האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות.
עימאד תלחמי: מדובר בארגון הגג של תעשיית ההייטק והביומד הישראלית שחברים בה כאלף חברות הייטק מסטארט אפים ועד חברות גדולות בינלאומיות.
עימאד תלחמי: אני כאן בכדי גם להציג את מה שאני עושה ומה שאני מציע לקידום התעסוקה בהייטק הערבי.
עימאד תלחמי: אני מברך על הנוכחות הגדולה שיש כאן, כל חברי הכנסת המכובדים שאני חושב שזה מראה על כבוד גדול לנושא.
עימאד תלחמי: וכמובן ראשי רשויות אם יש כאלה וכל החברים האחרים שנמצאים.
עימאד תלחמי: אני מייסד חברת באבקום שייסדתי ב-2009 והחזון שלי היה – אני בא מהתעשייה, הייתי תעשיין ועבדתי בחברת דלתא הרבה שנים ובגלל שהטקסטיל נעלם מישראל – שרציתי להקים מרכזים שיתנו תעסוקה בצפון, בעיקר לנשים.
עימאד תלחמי: דיברו קודם, היבה דיברה על נשים, אנחנו רוצים לעודד את הנשים, רציתי להחזיר תעסוקה לנשים בצפון.
עימאד תלחמי: כך פתחתי את באבקום.
עימאד תלחמי: שאלתם על שמות של חברות – באבקום זה באב – דלת, באבקום זה הדלת שלכם.
עימאד תלחמי: בעצם פתחתי דלת לאנשים בצפון, להביא להם תעסוקה.
עימאד תלחמי: התחלנו במוקדים טלפוניים, והתחלנו לעבוד עם החברות הגדולות בארץ.
עימאד תלחמי: בתפן, זו ההתחלה שלנו.
עימאד תלחמי: היום אחרי 11 שנים אנחנו חברה שמעסיקה כ-3,000 עובדים, ערבים ויהודים.
עימאד תלחמי: כ-80% נשים, גם בצפון גם בדרום.
עימאד תלחמי: הדאגה שלנו תמיד היא שנהיה ביחד כי אני חושב שהכוח שלנו הוא דווקא בשיתוף פעולה ערבי-יהודי.
עימאד תלחמי: זה מביא יותר כוח ומביא הרבה יותר דברים טובים ואנחנו דואגים לעשות את זה.
עימאד תלחמי: אנחנו היום חברה שנותנת שירותים טלפוניים ל-40 החברות המובילות בישראל, כולל הבנקים.
עימאד תלחמי: כולכם מקבלים מאיתנו שירותים כאלה, אבל בנוסף אנחנו נותנים שירותים טכנולוגיים ושירותים של הייטק ושירותים דיגיטליים.
עימאד תלחמי: שירותים דיגיטליים לחברות אחרות וגם לחברות הייטק וזה חלק מהתעסוקה שאנחנו מביאים לפריפריה, ואנחנו רק בפריפריה.
עימאד תלחמי: הדבר השני שהחלטנו לעשות – הבנתי שתעסוקה לבד לא מספיקה – הוא שאנחנו צריכים לעודד חברות שיקומו בכדי שהם יעסיקו אנשים, ובעיקר בתחום ההייטק.
עימאד תלחמי: החלטתי בשנת 2014 להקים את תקווין.
עימאד תלחמי: תקווין זו קרן שמעודדת יזמים ערבים בכדי להכניס את ערביי ישראל לסטארט אפ ניישן הישראלי ולהיות חלק ממנו, שאנחנו לצערנו לא חלק ממנו.
עימאד תלחמי: אז לא היינו בכלל, היום קצת.
עימאד תלחמי: משמעות המילה תקווין היא בראשית, זה התחלה, זה לבנות משהו מהתחלה.
עימאד תלחמי: עשינו את זה ביחד בשותפות עם חמי פרס ואראל מרגלית וזה נמצא בחיפה.
עימאד תלחמי: ואז הצלחנו להשקיע בשמונה חברות מדהימות, שהשמונה האלה מעסיקות היום מעל 100 מהנדסים בצפון.
עימאד תלחמי: הבנו שזה המודל, המודל זה לבנות יזמות.
עימאד תלחמי: אתן לכם דוגמה: אם היום אתם שואלים כמה יזמים ערבים ישנם בארץ שגייסו כסף.
עימאד תלחמי: יש בין 100 ל-120 יזמים ערבים, חברות סטארט אפ שגייסו כסף.
עימאד תלחמי: , לעומת 7,000 או 8,000 באוכלוסייה היהודית.
עימאד תלחמי: זאת אומרת זה משהו כמו 1.5 אחוזים בלבד.
עימאד תלחמי: אם אנחנו בודקים כמה חברות גייסו מעל 10 מיליון דולר ליזמות שלהם, אולי יש שניים, שלושה או ארבעה, אולי יש משהו שאני גם לא מכיר מתוך מעל 1,000 באוכלוסייה הישראלית.
עימאד תלחמי: זאת אומרת שזה פחות מחצי אחוז.
עימאד תלחמי: זה אומר שהכיוון צריך להיות שאנחנו נעודד יזמים ערבים ונעודד את האופי של היוזמה – איך אנחנו מכניסים חינוך של יזמות.
עימאד תלחמי: אני חושב שזה מאוד חסר בחברה הערבית.
עימאד תלחמי: אנחנו חייבים לדאוג להכניס חינוך של יזמות לבתי הספר וגם לבנות מאיצים לסטודנטים ולאנשים שסיימו, בוגרים או עובדים בהייטק, לבנות כמה שיותר מאיצים בחברה הערבית.
עימאד תלחמי: נעזור לחנך אנשים להיות סטארטאפיסטים, כי זה המנוף ומנוע הצמיחה האמיתי שיכול להיות והכי רציני באוכלוסייה הערבית.
עימאד תלחמי: אבל בשביל לעשות את זה צריך כמה דברים ופה אני נותן את ההמלצות שלי: קודם כל אנחנו צריכים להבין שבתקופת הקורונה קרה משהו מעניין, בעצם הבנו שעבודה מהבית זו הזדמנות לקרב את הפריפריה למרכז.
עימאד תלחמי: זו הזדמנות כי ראיתי את זה כשהתחלתי להעסיק בתקופת הקורונה כ-1,500 עובדים מהבתים וראיתי שזה אפשרי וזה לא משנה איפה אתה גר – אתה יכול לתת את אותו שירות.
עימאד תלחמי: אותו הדבר בכל עולם ההייטק, אתה יכול להיות בבית ג'אן או בנצרת ולעבוד בחברה מתל אביב מהבית, וגם מסן פרנסיסקו או לוס אנג'לס או מכל מיני מקומות.
עימאד תלחמי: זה יכול לקרב את כולנו לעולם הזה הרבה יותר.
עימאד תלחמי: אבל מה צריך להיות?
עימאד תלחמי: יש מחסור קשה בתשתיות, תשתיות של אינטרנט בישובים הערבים.
עימאד תלחמי: לצערנו ברוב הישובים יש עשרה מגה ואפילו מתחת, במעט מאוד תמצאו 40 מגה.
עימאד תלחמי: היום אנחנו מדברים על 1,000 מגה ואנחנו רוצים להגיע ל-1,000 במהירות הגלישה וזה לא קיים.
עימאד תלחמי: זה הדבר הראשון שצריך לבנות בשביל לעודד הייטק באוכלוסייה הערבית.
עימאד תלחמי: דבר שני, צריך להתחיל לדאוג שיהיו מחשבים או טאבלטים גם לתלמידים בבתי הספר וזה בשביל לחבר כבר בבתי הספר לטכנולוגיות.
עינב קאבלה: אני אומרת שבנושאים האלה נגענו בדיון מהיר אחר שגם יהיה לו המשכיות שחבר הכנסת ג'בארין הציע.
עינב קאבלה: אני גם אבקש, סליחה שקטעתי אותך, אם תוכל לתמצת לעוד דקה כי אנחנו צריכים להספיק עוד דוברים.
עימאד תלחמי: כן.
עימאד תלחמי: אני חושב שהרשות לחדשנות תקצה כסף ייעודי ליזמים ערבים, ולא משנה כמה – 5%, 7%, מה שיחליטו – זה ילך ליזמים ערבים.
עימאד תלחמי: אנחנו חייבים להתחיל להקצות כסף, גם להקצות למסלולי תעסוקה.
עימאד תלחמי: כמו מי שאמר קודם, אותו חבר הכנסת שאמר שכדאי לעודד את החברות בשביל לקלוט ערבים, שיקבלו סבסוד יותר מיוחד לעניין הזה.
עימאד תלחמי: ודבר אחרון, אסכם בזה שאני חושב שחשוב להקים שולחן עגול, אולי בראשות חבר הכנסת ג'בארין.
עימאד תלחמי: יהיו בו אנשים מכל המשרדים השונים: משרד המדע, משרד התקשורת, משרד הכלכלה ועוד אנשי עסקים אחרים משתי האוכלוסיות.
עימאד תלחמי: צריך לעשות על זה מעקב מתמיד כל כמה חודשים, אבל לשים את הכול באג'נדה מאוד רצינית ולהתחיל לעקוב אחרי הדברים בכדי שיקרו.
עימאד תלחמי: זה הכיוון שאני חושב שיקדם אותנו יותר ויותר.
עימאד תלחמי: תודה לכולם ושנה טובה.
עינב קאבלה: תודה רבה לך, ממש התאפקתי מלהגיד לך לתמצת כי מאוד נהניתי מהדברים שלך.
עינב קאבלה: תודה שהצטרפת אלינו וסיפרת והסברת לנו את הדברים החשובים האלה.
עינב קאבלה: תודה ושנה טובה.
יוסף ג'בארין: הרעיון של שולחן עגול, כדאי לפתח את זה במהלך הדיון.
יוסף ג'בארין: יכול להיות שזה באמת כיוון של המשך עבודה.
עינב קאבלה: לפני שנמשיך בהצגת הדברים, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, למרות שהיה לך כבר ייצוג משפחתי פה.
יוסף ג'בארין: כבר שמענו את סעדי.
אוסאמה סעדי: אני רוצה רק להגיד שאני מסכים לכל מילה שלו.
יוסף ג'בארין: שנאמרה על ידי סעדי.
היבה יזבק: סעדי א' אמר.
אוסאמה סעדי: אני מכיר את העבודה שעושים בעניין הזה של ההייטק מקרוב.
אוסאמה סעדי: כשזה התחיל כולנו צחקנו עליו – המשפחה, החברים.
עינב קאבלה: אני חושבת שעכשיו זה צריך להיות הפוך.
אוסאמה סעדי: אמרנו לו – מה זה כל זה?
אוסאמה סעדי: אחרי שהתחילו, אנחנו רואים כאן את התוצאות – באמת עלייה מטאורית.
אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על אלפים שנכנסו למעגל הזה וזה מנוע צמיחה אדיר.
אוסאמה סעדי: גם הנושא של הסטודנטים, ובעיקר הסטודנטיות, שלומדים בטכניון נושאים מדעיים, מחשבים והנדסה.
אוסאמה סעדי: כמעט שני שליש מהלומדים והמתקבלים לטכניון הן סטודנטיות.
אוסאמה סעדי: פעם היית אומר לסטודנטית שתלך לטכניון, היא הייתה אומרת: מה אני אלך לטכניון?
אוסאמה סעדי: זה היה טאבו.
עינב קאבלה: אגב מה שמתסכל ואמרתי את זה קודם ונראה לי שלא היית, זה נכון מה שאתה אומר.
עינב קאבלה: ואז אתה רואה חוסר תאימות בין זה לבין מה שקורה בתעשייה.
עינב קאבלה: מבחינת הייצוג שלהן.
אוסאמה סעדי: ולכן צריך לשלב בין הבוגרים ולשלב אותם בשוק העבודה.
אוסאמה סעדי: חשוב מאוד הוא גם הנושא של שולחן עגול, גם שאנחנו מציגים את הנושאים בכנסת, בכל הוועדות הכנסת, פה בוועדת המדע.
אוסאמה סעדי: לא להרפות מהנושא הזה, הנושא חשוב במעלה.
אוסאמה סעדי: אין היום התקדמות בלי תעשיית ההייטק, בלי פארקים תעשייתיים.
אוסאמה סעדי: ושילוב כל הסטודנטים, אני יודע איזה עבודה נעשית בתוך בתי הספר, זה חשוב מאוד.
אוסאמה סעדי: ולכן אנחנו מחזקים את ידכם, תמשיכו, אני מחזק את צופן, את כל העמותות, את כל המשרדים.
אוסאמה סעדי: נפגשנו עם שר המדע, עם הרשות לחדשנות, גם פה בוועדה אני מעריך אותך גברתי היושבת-ראש, את באמת מעלה כל הזמן את הנושאים האלה.
אוסאמה סעדי: והצלחה היא הצלחה של כולנו.
עינב קאבלה: תודה רבה חבר הכנסת אוסאמה סעדי, דיברת על חינוך ודיברו על חינוך – אני רוצה שנעבור למשרד החינוך.
עינב קאבלה: מר עבדאללה חטיב, מנהל אגף בכיר חינוך במגזר הערבי ויועץ למנכ"ל לענייני החברה הערבית, שלום לך אדוני.
עבדאללה חטיב: צוהריים טובים, ראשית אני רוצה להודות לך גברתי היושבת-ראש ולהודות גם לחברי הכנסת על הנושא החשוב הזה.
עבדאללה חטיב: אין ספק שנושא ההשכלה והחינוך בחברה הערבית נחשב לאחד הנושאים המרכזיים שיכול לסייע לאוכלוסייה הערבית להשתלב באוכלוסייה הכללית.
עבדאללה חטיב: מה עוד יכול לסייע להשתלב גם בתעסוקה ובמיוחד במקצועות ההייטק והמקצועות שהם המקצועות הנדרשים.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להתחיל בכך שאישרנו פתיחה של מרכז טכנולוגי חדש בטייבה, בעלות של 15 מיליון שקל.
עבדאללה חטיב: אני חושב שלקראת שנת הלימודים הבאה אנחנו כבר נחנוך את המרכז הטכנולוגי הראשון בחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: וזה המרכז הטכנולוגי הראשון, המתקדם שיוקם במסגרת החברה הערבית.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לשקף מס' 11 ברשותכם, שמראה את אחוז התלמידים הערבים שלומדים במגמות הטכנולוגיות.
עבדאללה חטיב: אם נסתכל על השקף נוכל לראות ש-53% מהתלמידים בתיכון בכיתות י', י"א, י"ב, לומדים במגמות טכנולוגיות בחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: הנתון הזה הוא נתון מאוד חיובי, יחסית גם לנתון הארצי, בארצי מדברים על 40%, אנחנו מדברים על 53% מהתלמידים בחברה הערבית לומדים במגמות טכנולוגיות.
עבדאללה חטיב: שקף נוסף הוא שקף שמתייחס למגמות הטכנולוגיות היוקרתיות.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על ארבע מגמות שהן טכנולוגיות מובילות.
עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים לראות ש-38% מכלל הלומדים בחינוך הטכנולוגי מהחברה הערבית בשנת הלימודים תש"ף, למדו במגמות טכנולוגיות שהן טכנולוגיות הייטק.
עבדאללה חטיב: אם זה מכטרוניקה, אם זה מערכות ביוטכנולוגיה, אם זה מערכות תקשורת ואם זה תכנון ותכנות מערכות.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים פה על 38% , כמעט 13,000 תלמידים שלומדים מכיתות י', י"א, י"ב שלומדים במגמות הטכנולוגיות.
אנטאנס שחאדה: 38% מתוך סך כל התלמידים הערבים או מתוך הלומדים במגמות הטכנולוגיות?
עבדאללה חטיב: מהתלמידים הערבים, זה פה ספציפית התלמידים הערבים.
עבדאללה חטיב: אני מתייחס רק למספרים של התלמידים הערבים, חבר הכנסת אנטאנס.
אנטאנס שחאדה: תודה.
עבדאללה חטיב: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות נתונים מגדריים: 57% מהלומדים במגמות הטכנולוגיות היוקרתיות מהחברה הערבית הן בנות לעומת 43% שהם בנים.
עבדאללה חטיב: כלומר, 57% מהבנות שלומדות בחברה הערבית במגמות ההייטק הן מהחברה הערבית שלומדות בבתי הספר התיכוניים.
עבדאללה חטיב: רצינו להציג במצגת, אבל נעשה את זה טלגראפית, קודם כל אנחנו בתיכונים מעבירים תוכנית שנקראת: הכוונה לחיי קריירה.
עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להביא יותר סטודנטים ערבים להשכלה הגבוהה ויותר בוגרים ערבים להפנות למקצועות שהם מקצועות נדרשים, בדגש על ההייטק.
עבדאללה חטיב: המקצועות הנדרשים הוגדרו על ידי המל"ג ואנחנו מדברים על מקצועות של הנדסה, על מקצועות של הייטק.
עבדאללה חטיב: אנחנו מפעילים את זה בבתי הספר התיכוניים בחברה הערבית והיום קיבלנו החלטה להגדיל את זה מ-80 בתי ספר תיכוניים בחברה הערבית ל-120 בתי ספר שבהן נפעיל את התוכנית הזו.
עבדאללה חטיב: בטח שצופן, איך שהעביר סמי, היא אחד הגורמים שנותנים שירות למשרד החינוך בכל הנושא של ההכוונה של הבוגרים של מערכת החינוך הערבית במקצועות של ההייטק.
עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, אנחנו מרחיבים את המגמות הטכנולוגיות בחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: לקראת השנה ולקראת שנה הבאה אנחנו מרחיבים את המגמות היוקרתיות במסגרת בתי הספר התיכוניים בחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים לראות יותר בוגרים במערכת החינוך הערבית שמשולבים במסגרת מקצועות ההייטק, בדגש על המקצועות היוקרתיים.
עבדאללה חטיב: זיהנו חסם להשתלבות באקדמיה, החסם הוא חסם השפה העברית הדבורה.
עבדאללה חטיב: ולכן התחלנו בהקמת 60 אולפנים, האולפנים האלה יפתחו במסגרת המוסדות להשכלה גבוהה במדינת ישראל.
עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להביא יותר תלמידים מכיתות י"ב גם להתנסות בעברית דבורה, ולכן פתחנו מרכזים חדשים.
עבדאללה חטיב: בשנה שעברה היו 30 מרכזים, השנה נגיע ל-60 מרכזים, שיסייעו לתלמידים הערבים לתרגל את השפה העברית הדבורה.
עבדאללה חטיב: השנה נפתח גם 60 מרכזים לפסיכומטרי בחינם על חשבון משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: נפתח אותם במסגרת בתי ספר, במסגרת ישובים ערביים ונרחיב את המסגרת של ההכוונה לחיי קריירה מהחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להודות לכל הגופים: למגזר השלישי שמסייע לנו רבות בשיתופי פעולה ובממשקי עבודה, במיוחד צופן.
עבדאללה חטיב: בשנה שעברה הם עבדו ב-80 בתי ספר והשנה, אני מקווה, נגיע ל-120 בתי ספר מהחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: תודה לכם.
יוסף ג'בארין: עבדאללה, אם תרשה לי, יוסף ג'בארין מאעכ.
יוסף ג'בארין: התייחסנו לקושי שקיים בעיקר בקרב אוכלוסיית התלמידים בנגב.
יוסף ג'בארין: יש לכם פוקוס מיוחד על הנגב?
עבדאללה חטיב: כן, אנחנו השנה נשלב ביחד עם צופן 20 בתי ספר תיכוניים מהדרום, בתוכנית שמופעלת על ידי המשרד: חינוך לחיי קריירה.
עבדאללה חטיב: יש לנו אינטרס חשוב מאוד שגם האוכלוסייה או החברה הערבית הבדווית בדרום תהיה גם במסגרת המקצועות הנדרשים.
עבדאללה חטיב: הייתה לי ישיבה לפני שבועיים עם סמי, התוספת שתאושר – היא תאושר ספציפית ייעודית לדרום, כי יש לנו אינטרס לסייע לחברה הבדווית בדרום להשתלב בתעשיית ההייטק בחברה הישראלית.
יוסף ג'בארין: נושא שהזכרת, לעניין השפה העברית, אני אומר את זה גם לך, אבל גם לצורך הדיון ואולי גם המשתתפים בדיון: יש כיום ניסיונות מוצלחים מאוד במספר מכללות.
יוסף ג'בארין: אחת מהן היא המכללה בתל-חי, איפה שלימדתי לפני כן, ושם סטודנטים יכולים להתקבל, גם אם אין להם את רמת הציון הגבוה ביע"ל, הציון המינימלי שנדרש.
יוסף ג'בארין: הם מתקבלים על תנאי, כאשר בשנה הראשונה הם עובדים קורס מיוחד, שזה קורס גם לשפה ולשון עברית וגם שיטות מחקר, הסתגלות לאקדמיה.
יוסף ג'בארין: יש כבר פתרונות, שלדעתי צריך לאמץ אותם.
יוסף ג'בארין: בכל המקומות האחרים הם פיתרונות מוצלחים וככה שיע"ל לא נהיה חסם בפני כניסה לאוניברסיטה.
יוסף ג'בארין: ואגב, הקורס הזה הוכיח את ההצלחה שלו – סטודנטים ערבים שלא היה להם ציון יע"ל כפי שנדרש בהתחלה, אחרי שעברו את הקורס הזה, הם המשיכו וכמעט הצטיינו בלימודיהם.
עבדאללה חטיב: תודה לך על תשומת הלב, חבר הכנסת ג'בארין.
עבדאללה חטיב: השנה בנוסף לפסיכומטרי – ההמלצה הזו שאתה העלית, שבעיני היא המלצה חשובה מאוד – קיבלנו החלטה לפתוח 60 מרכזים להכנת תלמידים למבחני יע"ל.
עבדאללה חטיב: זיהנו שיע"ל יכול להוות חסם עבור תלמידים ערבים שכבר התקבלו לאוניברסיטאות ללימודים גם בתחומים שהם לימודים יוקרתיים.
עבדאללה חטיב: השנה נשים דגש על הנושא של יע"ל ונפתח מרכזים במסגרת הישובים הערביים וגם בחברה הבדווית בדרום.
עבדאללה חטיב: זאת על מנת לסייע לאותם תלמידים לעבור את החסם של השפה העברית, ובמיוחד הנושא של מבחן יע"ל.
אנטאנס שחאדה: למה לא לטפל בזה בבתי הספר, עבדאללה?
אנטאנס שחאדה: עברית היא לימוד חובה.
עבדאללה חטיב: נפתח את זה במסגרת בתי הספר התיכוניים בחברה הערבית, זה מה שאנחנו עכשיו מתכננים לעשות.
אנטאנס שחאדה: כן.
אנטאנס שחאדה: זה לימוד חובה וצריך לשפר את זה בבתי הספר.
עבדאללה חטיב: כל המרכזים של העברית הדבורה יחד עם המרכזים של יע"ל יהיו במסגרת בתי הספר התיכוניים.
עבדאללה חטיב: בנוסף לזה - -
עינב קאבלה: בכלל בתי הספר?
עבדאללה חטיב: - - הייתי במרכז ההערכה הארצי, הייתה לי ישיבה עם המנכ"לית של מרכז ההערכה הארצי.
עבדאללה חטיב: אנחנו עושים התאמה בין תוכנית הלימודים בשפה העברית למבחני יע"ל ולדרישות של מבחני יע"ל.
עבדאללה חטיב: עשינו שינויים בתוכנית הלימודים בהוראת העברית כי אנחנו רוצים לעשות התאמה בין תוכנית הלימודים לבין מבחן יע"ל ודרישות הסף של מבחן יע"ל.
עינב קאבלה: עבדאללה אם אפשר עוד שאלת המשך, לגבי מגבלת השפה ששאל חברי, ולגבי ההכנסה לבתי הספר התיכון הערבים.
עינב קאבלה: אנחנו מדברים על כלל בתי הספר, זה לא איזשהו פיילוט, כן, זה משהו רחב היקף?
עבדאללה חטיב: בסך הכול, בתוך החברה הערבית, אנחנו מדברים על 180 בתי ספר, יש עוד 40 בתי ספר ערביים בדרום, ניכנס השנה במסגרת התוכנית של חינוך לחיי קריירה ל-120 בתי ספר.
עבדאללה חטיב: צריך להגיד שיש תוכנית אחרת שמופעלת שנקראת תוכנית רואד שגם היא מכוונת תלמידים.
עבדאללה חטיב: יש לנו חלוקה בין האזורים, איפה שרואד נמצאים המשרד לא נכנס כי רואד גם מכוונים לחיי קריירה וגם למקצועות נדרשים.
עבדאללה חטיב: אנחנו חותרים למצב שאנחנו מחזקים את כל הרשויות בחברה הערבית והבדווית בשתי התוכניות.
עבדאללה חטיב: גם התוכנית של רואד וגם התוכנית שלנו.
עינב קאבלה: כשאתה אומר חותרים, רק כדי להבין מבחינת תאריכי יעד, זה משהו שהולך להיות מיושם כבר בשנת הלימודים הזו או שזה משהו שצופה פני עתיד רחוק יותר?
עבדאללה חטיב: אנחנו קודם כל מדברים על הפעילות שלנו במסגרת שנת הלימודים תשפ"א.
עבדאללה חטיב: חלק מהתלמידים משתתפים במסגרת התוכנית בפעילות שאנחנו מקיימים של למידה מרחוק בזום, וחלק בקבוצות קטנות שלא יעלו על 18 תלמידים.
עינב קאבלה: זאת אומרת שמה שתיארת על 120 בתי ספר זה כבר בשנת הלימודים הזו?
עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים הזאת, נכון.
עינב קאבלה: ומבחינת התוכניות הארוכות טווח שלכם, אתה יכול להגיד לנו משהו בנושא?
עבדאללה חטיב: כן, אנחנו רוצים קודם כל שני דברים: למסד ולבסס את התוכנית של חינוך לחיי קריירה והכוונה מקצועית שתופעל בכל בתי הספר בחברה הערבית.
עבדאללה חטיב: אם זה על ידי היועצות בשיתוף המגזר השלישי כמו צופן וגופים נוספים שיכולים לסייע בהכוונה למקצועות נדרשים.
עבדאללה חטיב: התוכנית היא תוכנית מתוקצבת של המשרד והיא נמצאת כאחד היעדים המרכזיים של המשרד ולכן אנחנו נמשיך בתוכנית הזו ונרחיב אותה לקראת השנה הבאה.
עבדאללה חטיב: הדבר השני הוא פתיחת מגמות יוקרתיות, זה יעד מרכזי.
עבדאללה חטיב: השנה פתחנו בעשרה בתי ספר מהחברה הערבית מגמות שהן מגמות יוקרתיות חדשות ונרחיב את זה גם לבתי ספר מהחברה הערבית לפי בקשה ולפי היכולות של בתי הספר יחד עם הרשויות המקומיות הערביות.
עינב קאבלה: זאת אומרת שזה בתוכנית הפעולה שלכם קדימה, מעבר לעשרה, כי עשרה בעיני זה מעט.
עבדאללה חטיב: נכון, אנחנו רוצים להגיע לכלל בתי הספר הערביים וצריך להגיד גם ליושבת-ראש וגם לחברי הכנסת הערביים – כאשר אנחנו מדברים על התעסוקה, הייתה לנו ישיבה עם משרד העבודה והרווחה ועם המשרד לשוויון חברתי – נכון שאנחנו מכוונים לנושא של מקצועות ההייטק, אבל יש לנו אינטרס גם לכוון תלמידים שהם תלמידים של אוכלוסיות מוחלשות שלא לומדים במסגרת המקצועות ההייטק.
עבדאללה חטיב: לכוון אותם למקצועות שאפשר למצוא בהם תעסוקה עתידית.
עבדאללה חטיב: ולכן השנה, נכון שאנחנו מתחילים ב-120 בתי ספר במקצועות ההייטק וגם במקצועות הנדרשים.
עבדאללה חטיב: אבל אני רוצה לכוון גם את שאר האוכלוסייה, התלמידים שלא מגיעים להייטק ולא מגיעים גם למקצועות הנדרשים וגם תלמידים שיש להם זכאות לבגרות.
עבדאללה חטיב: אפשר לשלב אותם גם במקצועות שהם מקצועות של הנדסאי חשמל, הנדסאי רכב, בתחומים אחרים של הנדסאים, על מנת לסייע לחברה הערבית להשתלב בתעסוקה הכללית.
עינב קאבלה: זה חשוב מאוד מה שאתה אומר.
עינב קאבלה: אנחנו עדיין בדיון שרוצים להתמקד בו דווקא בהייטק.
עינב קאבלה: למרות שאני מסכימה שהשילוב בתעסוקה הוא חשוב כשלעצמו.
עינב קאבלה: המיקוד שלנו צריך להיות ההייטק.
עינב קאבלה: אני רוצה עוד שאלת הבהרה כי אולי אמרת את זה ואני לא הבחנתי בזה.
עינב קאבלה: הציגו לנו פה את הפרויקט של שיעורים להייטק שבעצם ממוקדי מטרה, וזה משהו שאתם בשיתוף פעולה כן מקיימים בחלק מבית הספר.
עינב קאבלה: רציתי להבין את עמדתכם לגבי אימוץ התוכנית על ידי משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: קודם כל אנחנו ממשיכים בעבודה עם צופן ועם הגופים האחרים שיכולים לתת מענה.
עבדאללה חטיב: התוכנית של שיעורים בהייטק היא תוכנית שהוכיחה את עצמה.
עבדאללה חטיב: היה מחקר מלווה לאותה התוכנית, יש לנו חוות דעת מאוד חיובית של מנהלים ושל תלמידים ושל סטודנטים שהיום הם נמצאים בשנה הראשונה.
עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים על הרחבת התוכנית והעמדה היא עמדה חיובית.
עינב קאבלה: אני שמחה על התשובה החיובית שלך – השאלה אם נוכל בהמשך לשמוע תשובה שהיא יותר קונקרטית ל"כן", אם מרחיבים את זה ל-X ,Y. אתה יודע, כדי להיות יותר קונקרטיים.
עבדאללה חטיב: אני כבר ימצב את המתווה שלי היום.
עבדאללה חטיב: ביקשתי שירחיבו את התוכנית הזו מ-80 בית ספר ל-120 בתי ספר.
עבדאללה חטיב: אני חושב שתוך זמן קצר נזמן את סמי והצוות שלו על מנת להרחיב אותה ל-120 בתי ספר מהחברה הערבית.
עינב קאבלה: מאה אחוז.
עינב קאבלה: יש למישהו שאלות נוספות?
עינב קאבלה: אני מאוד מאוד מודה לך, מר עבדאללה חטיב ממשרד החינוך, תודה רבה לך ושנה טובה.
עבדאללה חטיב: שנה טובה.
עינב קאבלה: נעבור למשרד לשוויון חברתי, להיאני סמי, מנהל האגף לפיתוח כלכלי, שלום לך.
עינב קאבלה: אשמח לקבל את התייחסותך, לרבות לנושא של החלטת ממשלה 3780 בנושא הפעילות לפיתוח כלכלי ולגבי המבנים.
עינב קאבלה: דיברנו על זה פה ונשמח להתייחסות של המשרד לדבר הזה.
סמי להיאני: תודה לכם שנתתם לנו את ההזדמנות להגיב וגם לתת את התמיכה, גם בכם וגם בחברי הכנסת שזימנו את הדיון בוועדה.
סמי להיאני: אין ספק שפה נדרשת פעולה כמה שיותר רחבה, כמה שיותר יחדיו כדי לקדם את כל הנושא הזה.
סמי להיאני: לא רק מהסקטור הפרטי אלא גם מהסקטור העסקי , מהסקטור הממשלתי גם מהמגזר השלישי וכן הלאה.
סמי להיאני: באשר להחלטה 3780, למעשה הוחלט להקים שני מתחמי הייטק בהשקעה של 20 מיליון שקל.
סמי להיאני: ב-2019 משרד הכלכלה והאוצר הקצו עשרה מיליון שקל.
סמי להיאני: בהקצאה הזו זכתה חברה להקמת מתחם הייטק במתחם ציפורי בנצרת.
סמי להיאני: הם אמורים להקים את המתחם הזה תוך שלוש שנים.
סמי להיאני: באשר להקמת מתחם שני, ההקצאה הייתה אמורה להגיע מאצלנו, מהמשרד לשוויון חברתי.
סמי להיאני: אולם בשל אילוצי תקציב השוררים במשק ועקב הוראת התקציב ההמשכי הקיימת היום, המשרד לשוויון חברתי לא הצליח לעשות את זה.
סמי להיאני: ויודגש כי המשרד רואה חשיבות מהותית מאוד בנושא של עידוד והקמת מבנים להשכרה להייטק, הן ביישובי המיעוטים והן ביישובי הספר, במיוחד גם ביישובי הבדווים בדרום.
סמי להיאני: בייחוד לאור היתרונות הרבים הטמונות בהקמת מתמחים כאלה.
סמי להיאני: המשרד לשוויון חברתי בעתיד בוודאות יפעל להעמדת תקציבים, כאמור, לצורך שילוב האוכלוסייה הערבית בענף הייטק, העלאת הפריון והעלאת התעסוקה הערבית.
סמי להיאני: באשר להקמת סטארט אפים, וזה מאוד חשוב, אי אפשר להסתכל על זה אך ורק בנושא של התעסוקה בלבד.
סמי להיאני: בעיקרון הנתון הספציפי, המהותי, באשר לנושא של תעסוקה הוא בפונקציה של הקמת מקומות עבודה או יצירת מקומות עבודה.
סמי להיאני: והנתון שהועבר בנתונים הקיימים של 90 סטארט אפים – לדעתי לא עדכני.
סמי להיאני: להערכתנו יש היום יותר מ-250 סטארט אפים בבעלות יזמים מהמגזר הערבי.
סמי להיאני: ואני מאמין שככל שהזמן עובר, אנחנו יחד עם הרשות לחדשנות, ואני פה גם קורא למשרד המדע לשתף פעולה יחד איתנו.
סמי להיאני: אז בזמנו הקמנו, למעשה, יחד עם רשות החדשנות שני מסלולים או מסלול אחד שאחר כך התפצל לשנים – מענק של 85% לפיתוח מיזמי הייטק במקום 50%, עד שני מיליון שקל.
סמי להיאני: בשלב מסוים העלנו את זה ל- 4.5 מיליון שקל, כאשר השלב הראשון יקבל 75% מהתוכנית הכלכלית עד 2.5 מיליון שקל ואילו השלב השני יקבל עוד שני מיליון שקל.
סמי להיאני: סך הכול 4.5 מיליון שקל לפיתוח מיזמים כאלה.
סמי להיאני: נכון לעכשיו או נכון לסוף 2019 ליתר דיוק, יש 52 מיזמים שכבר קיבלו תקציבים כאלה בסדר גודל של מעל 80 מיליון שקל.