GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיה אלזרות: אני מניחה שאם תהיה הקצאה נוספת ותקציב נוסף, כמובן שהמטרה היא לפזר.
עינב קאבלה: סמי, אתה רוצה להתייחס?
סמי סעדי: כן.
סמי סעדי: הקול קורא בהחלטת הממשלה דיברה על הקמת מבני תעשייה או שני פארקי הייטק.
סמי סעדי: אחד בצפון ואחד במרכז, אחד בגליל ואחד במשולש.
סמי סעדי: יצא הקול קורא כמו שהיא מדברת באמת, אבל הייתה זכייה אחת.
סמי סעדי: כפי שגם - - - עדיין חסר התקציב של עשרה מיליון שקל להוצאת הקול קורא השני.
סמי סעדי: להקמת פארק התעשייה השני.
חיה אלזרות: נכון.
עינב קאבלה: אם אני מבינה - - -
יוסף ג'בארין: עשרה מיליון שקל, זה כול ה - - -
סמי סעדי: כן, כן.
סמי סעדי: בהחלטה היה עשרה מיליון שקל ועוד חמישה מיליון לכל מיני נושאים של תחבורה.
סמי סעדי: אבל התקציב הדרוש להוצאת הקול קורא כפי שגם הבנו מהישיבה במשרד הכלכלה וממרכז ההשקעות – חסר להם את העשרה מיליון שקל שהיו אמורים לקבל דרך המשרד לשוויון חברתי.
עינב קאבלה: אז המרכז השני אמור להגיע מהתקציב במשרד שביקשתי קודם את הדיווח.
סמי סעדי: נכון.
עינב קאבלה: זאת השיחה הקודמת שאמרתי - - -
יוסף ג'בארין: אלו אותם עשרה מיליון.
יוסף ג'בארין: מסכנים האזרחים הערבים – כל זה סביב העשרה מיליון.
אימאן ח'טיב יאסין: מסכנה הממשלה, אין לה כסף.
יוסף ג'בארין: פה שמים יעד - - -
עינב קאבלה: זה סיפור אחר פה.
עינב קאבלה: יש החלטת ממשלה, יש כסף ולא ביצעו.
עינב קאבלה: מבחינתי זה בכלל זועק לשמים.
עינב קאבלה: את פספסת, אבל כשהיה נציג המשרד הרלוונטי לא קיבלתי את תשובתו בעניין הזה.
עינב קאבלה: כוונתו הייתה טובה, תשובתו לא הייתה טובה ולכן ביקשתי התייחסות כתובה למה זה לא מיושם ומתי הם מתכוונים ליישם.
עינב קאבלה: אנחנו גם נעקוב אחרי זה.
יוסף ג'בארין: חייבים.
עינב קאבלה: עכשיו אנחנו איתך חיה ואני רוצה גם התייחסות שלך גם לפרויקטים הנוספים והדרכים הנוספות שבה אתם פועלים כדי לעודד את השתלבותה של האוכלוסייה הערבית בענף ההייטק.
חיה אלזרות: יש מסלולים נוספים, בעיקר במסלולי תעסוקה.
חיה אלזרות: מסלול 4.2 אם אני זוכרת נכון את מספרו, שאני יודעת שנכון לעכשיו, בשנה הספציפית הזאת המסלול טרם נפתח.
חיה אלזרות: אני יודעת שגם בתחום הזה – אני לא סגורה אם הם קיבלו תקציב או לא קיבלו תקציב בשביל לפתוח הקצאה עוד השנה.
עינב קאבלה: מה זה המסלול הזה?
אימאן ח'טיב יאסין: זה 4.20 , מה שסיפרתי עליו שמתמקדת בנשים.
חיה אלזרות: נכון, מה שהזכירה קודם זה מסלול להעסקת עובדים ממגזר המיעוטים בהייטק.
חיה אלזרות: מתמחים ערבים אני זוכרת נכון.
סמי סעדי: מהנדסים, לאו דווקא מתמחים.
סמי סעדי: קליטת מהנדסים ערבים.
סמי סעדי: היה את המסלול של 60% במשך 30 חודשים, מהשכר.
חיה אלזרות: את רוצה שאברר לך ואני כבר אעלה חזרה לשיחה, אני אבדוק איפה זה עומד, כי לדעתי קיבלנו תקציבים נוספים - -
אימאן ח'טיב יאסין: אבל אין עוד אישור עדיין.
חיה אלזרות: - - בימים האחרונים.
חיה אלזרות: אני אוכל לברר את זה.
עינב קאבלה: את התשובה כבר לא נוכל כעת כי אנחנו קרובים לסיומה של הישיבה.
עינב קאבלה: אני כן מבקשת את ההתייחסות שלכם, גם להיבטים של אם קיים או לא קיים, אם יושם או לא יושם, ואם לא יושם מתי אמור להתחיל.
עינב קאבלה: כשנקבל תשובות ברורות בכתב לוועדה, וכמובן אפיץ אותה לחברים.
עינב קאבלה: יש משהו נוסף, או שזהו?
אימאן ח'טיב יאסין: זה מה שקשור להייטק ספציפית?
עינב קאבלה: להייטק בהקשר של האוכלוסייה ערבית.
אימאן ח'טיב יאסין: בהקשר של האוכלוסיות הערביות יש את התוכנית שנסגרת ההרשמה שלה ממש או-טו-טו בשעה הזאת, זו תוכנית 4.17 שמדברת על קליטת עובדים חדשים בתחומים מסוימים.
חיה אלזרות: התוכנית הזאת פעילה, אפשר להגיש אליה בקשות.
חיה אלזרות: זאת תוכנית קיימת והיא פעילה נכון לעכשיו.
חיה אלזרות: ב-4.17 אפשר להגיש בקשות.
אימאן ח'טיב יאסין: שמסתיימת או-טו-טו עוד שעה.
עינב קאבלה: ויש לכם תוכניות להמשך?
חיה אלזרות: עוד פעם אסביר – קיבלנו בימים האחרונים תקציבים חדשים אז אני לא יודעת להגיד לך בדיוק איך זה מחולק.
חיה אלזרות: במסלולי תעסוקה בפרט.
חיה אלזרות: לכן אני לא רוצה לענות על דברים שאני לא סגורה לגביהם.
חיה אלזרות: אם תרצי אוכל להשיב אחרי זה בכתב.
עינב קאבלה: אז א' אנחנו קוראים למשרד כן לשים דגש על הנושא הזה גם במסגרת התקציבים שהוא מקבל וכמובן שאנחנו נבקש את ההתייחסות שלכם לגבי מה הולך להיות קדימה.
עינב קאבלה: אנחנו נכנסים תכף לשנה חדשה.
עינב קאבלה: יש תקציבים ואנחנו רוצים לדעת מה הולך לקרות בהיבט הזה.
חיה אלזרות: בסדר גמור.
עינב קאבלה: תודה רבה לך חיה שהצטרפת אלינו.
חיה אלזרות: להתראות.
אימאן ח'טיב יאסין: אגב לא הכרתי אותה, לא הייתי איתה בישיבה.
עינב קאבלה: צחקתי, פשוט הייתה לנו ביקורת על זה שהם לא עלו.
עינב קאבלה: מאוד מבקשת להצטרף לדיון בזום, נורית איל ממשרד הכלכלה, מקודם לא היה משרד כלכלה.
עינב קאבלה: סליחה, את היית איתנו מהתחלה, מתנצלת.
עינב קאבלה: בדקה אם תוכלי כי אנחנו בחריגת זמן.
עינב קאבלה: ועדיין חשוב לנו שתתיחסי.
נורית אייל: אני מנהלת את תוכנית מעוף טק, זו תוכנית לאקסלרטורים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית של מדינת ישראל, מטעם הסוכנות לעסקים קטנים בינוניים במשרד הכלכלה.
נורית אייל: התוכנית שפועלת ב-2019 ו-2020.
נורית אייל: פריפריה גיאוגרפית מקרית שמונה ועד אילת.
נורית אייל: חברתית: אוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית ומשרתי מילואים פעילים.
נורית אייל: אולי הדבר הכי חשוב ועצוב שצריך להגיד הוא שהתוכנית הולכת להיסגר, ממש בחודש הבא בגלל שהיא תלויה בתקציב תוספתי.
נורית אייל: זאת תוכנית שלקח הרבה זמן לבנות אותה, לבנות ecosystem של סטארט אפים בפריפריה שאין שם בכלל פעילות הייטק.
נורית אייל: זה הרבה מאוד עבודה.
נורית אייל: התקדמנו מאוד משנה לשנה, אבל התוכנית הולכת להיסגר.
נורית אייל: אגב, יש לה הישגים מדהימים, התוכנית תוקצבה ל-30 מיליון שקל.
נורית אייל: עד היום גויסו – רק ארבעה חודשים לסיום המחזור של 2019 – 11 מיליון דולר.
נורית אייל: זאת אומרת שהחזר ההשקעה הוא כבר חיובי והוא יהיה כמובן הרבה יותר גדול ממה שהמדינה שמה בו את הכסף.
נורית אייל: אבל היא הולכת להיסגר כרגע, אני כן יכולה להגיד שאם היא לא תמשיך באופן רציף יצטרכו לבנות אותה שוב.
נורית אייל: ב-2022, למשל, זה יהיה להתחיל את הכול מאפס.
נורית אייל: אז אם יש משהו שאתם יכולים לעשות, אני חושבת שזה הזמן.
עינב קאבלה: מה שם התוכנית?
נורית אייל: מעוף טק.
נורית אייל: והיא מתנהלת תחת הסוכנות לעסקים קטנים בינוניים, משרד הכלכלה.
נורית אייל: דרך גוף השטח מעוף.
עינב קאבלה: אתה מכיר את זה יוסף?
יוסף ג'בארין: בטח צופן יכירו.
אימאן ח'טיב יאסין: זה לא מעוף.
סמי סעדי: מכירים את מעוף.
סמי סעדי: זה לא אותו מעוף.
עינב קאבלה: אתה יודע להגיד על זה משהו?
סמי סעדי: לא, כי אנחנו לא מעורבים בתוכנית.
סמי סעדי: צופן לא מעורבים בזה.
עינב קאבלה: נורית, תודה רבה לך.
עינב קאבלה: אני חושבת שאנחנו ניאלץ להגיע לסיום.
עינב קאבלה: .
עינב קאבלה: אני רוצה דקה לסמי כי הבטחתי.
יוסף ג'בארין: דקה לסמי, דקה לי.
סמי סעדי: אנחנו לא נציג את המצגת, קודם כל באמת תודה.
עינב קאבלה: דקה וחצי גם בסדר.
אימאן ח'טיב יאסין: - - - דקה ממני.
יוסף ג'בארין: השאלה העיקרית סמי היא איך ממשיכים כדי לוודא שאנחנו מתקדמים?
סמי סעדי: אז ככה, גיבשנו תוכנית חומש שנגיש אותה גם לוועדה ואנחנו ממש מבקשים בימים אלה לגבש ועדה בין-משרדית אם אפשר, ברשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה בשביל לקדם את תוכנית החומש.
סמי סעדי: עבדנו שמונה חודשים עם המועצה הציבורית, עם פורום חברות ההייטק, עם ועד ראשי הרשויות.
סמי סעדי: זאת תוכנית של ועד ראשי רשויות שנותנת מענה לחמש שנים הבאות להגדיל את מספר המועסקים ל-20,000 ולהקמת שלושה מרכזי ומתמחי עבודה, בוסתני הייטק, בתוך החברה הערבית.
סמי סעדי: יש לנו תוכנית מפורטת, שעבדנו עליה עם חברת "דלויט" ועם ועד ראשי הרשויות ועם המועצה הציבורית לבנייה וקידום הייטק בחברה הערבית.
סמי סעדי: תוכנית מפורטת שנותנת מענה לחמש שנים הבאות.
סמי סעדי: התקציב שלה זה בערך 800 מיליון שקל, האימפקט שלה בערך 5 מיליארד שקל.
סמי סעדי: יש את כל החישובים הדרושים ואת כל תוכנית העבודה ליישם את התוכנית הזאת.
סמי סעדי: גם עם מר עבדאללה חטיב ידידי, וגם סמי ליהיאני ידידי ועם כל החברים שדיברו, יש שיתופי פעולה.
סמי סעדי: מה שדרוש עכשיו זה לעשות את ה-Scaling: לקחת את התוכנית הזו לרמה הלאומית, לרמה הארצית בשביל לעשות את האימפקט הלאומי והאימפקט הארצי לעניין הזה של ההייטק וחדשנות ויזמות בחברה הערבית.
עינב קאבלה: תודה רבה סמי, תודה רבה גם על ההשתתפות.
יוסף ג'בארין: מה שאני מציע זה כך: יש את הרעיונות שאני העליתי ולא היה מספיק זמן לדון בהם.
יוסף ג'בארין: למשל, מימון שכר של עובדים חדשים בשנים הראשונות.
יוסף ג'בארין: לגבי פארקי תעשייה הבנו שיש עדיין בעיות בתקציב.
עינב קאבלה: זה מה שרציתי להגיד, שאנחנו מדברים על דברים שצריך לעשות, ויש דברים שכבר נעשו ולא מיושמים ואני חושבת שבוודאי צריך קודם כל להתחיל בזה ולדרוש את היישום של ההחלטות החשובות שכן נלקחו.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם סמי התייחסת לנושא של עידוד סטודנטים.
יוסף ג'בארין: מלגות לתחומים הללו של מדעי מחשב, הנדסה וכולי.
סמי סעדי: כן – במסגרת תוכנית החומש יש את הפארק הזה.
יוסף ג'בארין: אני חושב שדבר כזה רציני, אם הוועדה לא לחוצה יותר מדי מבחינת הזמנים, אולי מחייב פרק ב' של דיון.
יוסף ג'בארין: שזה אם נסכים אחרי החגים לקבוע ישיבה שהכותרת שלה תהיה דווקא תוכנית החומש או תוכניות לקידום.
יוסף ג'בארין: כאן אנחנו יותר הצפנו את הבעיה, נכון, פחות עסקנו בפיתרונות.
עינב קאבלה: אגיד לך מה אני מציעה, תשלים בבקשה את דבריך.
יוסף ג'בארין: אם אפשר לפנות למשרדי הממשלה ולהגיד להם לדיון עוד חודשיים, אנחנו רוצים התייחסות לתוכנית העבודה שלכם.
יוסף ג'בארין: לא שהם מגיבים על הבעיות אלא פשוט מה תוכנית העבודה לשלוש-ארבע השנים הקרובות.
עינב קאבלה: אגיד לך מה אני מציעה - - -
יוסף ג'בארין: העלה גם מר עימאד תלחמי את הרעיון של שולחן עגול.
יוסף ג'בארין: הרעיון הוא להביא את כל האנשים המעורבים, בנוסף לנו את צופן , נציגי משרד הממשלה: כלכלה, רווחה, תחבורה.
יוסף ג'בארין: אולי, השאלה מה תהיה התרומה של הוועדה.
יוסף ג'בארין: אפשר לעשות את זה אולי בחסות הוועדה.
יוסף ג'בארין: הרעיון הוא לעשות מעקב אחרי הדברים.
יוסף ג'בארין: ונראה לי שאנחנו כן צריכים כי כיום אין פורום אחר שמתאם בין היוזמות השונות.
עינב קאבלה: הוועדה בהחלט תשמח לעקוב אחרי הדברים.
עינב קאבלה: אני כן חושבת, בהמשך למה שסמי אמר, שהפורום המשותף צריך להיות של משרדי הממשלה כי מהם מגיע הביצוע.
עינב קאבלה: חשוב שנדבר ומודעות - - -
יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים את משרדי הממשלה שיקשיבו לנו ולו ולך.
עינב קאבלה: אני כן חושבת שנכון שהוועדה תקרא לפורום שדווקא יבוא כבין-משרדי.
עינב קאבלה: בהשתתפות שלך, בהשתתפות של מי שצריך.
עינב קאבלה: כדי לדאוג שהבעיות הנכונות יהיו מוצפות.
עינב קאבלה: אבל אם לא יהיו שם הגורמים הממשלתיים שיתנו את ההתייחסות שלהם, אנחנו נעסוק בלדבר על זה ולא בלפתור את זה ומזה אני חוששת.
עינב קאבלה: אני כן מקבלת את מה שאתה אומר, אבל אני רוצה לקחת את זה לכיוון הביצועי.
עינב קאבלה: לגבי המעקב, את רצית להגיד משהו?
עינב קאבלה: כי אני רוצה לסכם.
אימאן ח'טיב יאסין: אני רציתי להפנות זרקור על עובדה שיש לנו – לא יודעת אם זה דובר קודם – הרבה צעירות וסטודנטיות שמסיימות בתחום הלימודים הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: ודווקא מול הצעירות האלה יש יותר חסמים מאשר מול הצעירים.
אימאן ח'טיב יאסין: ואני מבקשת שזה יילקח בחשבון כנקודה בפני עצמה, לבחון אותה ולתת פיתרונות ומענים גם לנקודה הזו.
עינב קאבלה: באמת שמענו פה בדיון, הצפנו את הבעיות, הצגנו את נתונים.
עינב קאבלה: אין ספק, אני חושבת שכולם תמימי דעים שצריך לדאוג לעידוד השילוב של האוכלוסייה הערבית.
עינב קאבלה: בדגש על נשים – אמרתי את זה בתחילת הדיון, לא היית, אבל נתתי לזה התייחסות מיוחדת כי אני באמת חושבת שגם רואים את זה בפער שמול ההתחלה, של שלב הלימודים לבין ההשתלבות בתעשייה.
עינב קאבלה: זה זועק לשמים הפער הזה.
עינב קאבלה: אני כן אתייחס למה שאמרת באופן הזה: אני כן חושבת שמהדיון הזה ראוי שכן נצא עם מסקנות, כי זה דיון מהיר ואנחנו צריכים לצאת עם מסקנות.
עינב קאבלה: בהחלט יש מסקנות.
עינב קאבלה: אגע בכמה נושאים, וכמובן אנחנו אחר כך נסכם את זה בצורה מסודרת.
עינב קאבלה: לגבי המשך מעקב: הייתי עושה דיון נוסף, שלאו דווקא במסגרת דיון מהיר, אנחנו נוכל לעשות אותו בשיתוף פעולה ולעשות אותו פה.
עינב קאבלה: כדי באמת לייצר לנו גם מנוף לבדוק את מה שאנחנו נבקש עכשיו מהמשרדים השונים שפגשנו אותם פה.
עינב קאבלה: וגם כדי לשמוע דברים נוספים שיכולים להיות כחלק מהמסקנות שאנחנו מבקשים את התייחסות משרדי הממשלה.
עינב קאבלה: אם זה לתוכנית חומש, ואם זה ליעדים קדימה.
יוסף ג'בארין: האמת היא שבדרך כלל אנחנו לא נותנים לעמותות את הפורום הזה לבוא ולהציג וכדומה.
יוסף ג'בארין: אבל במקרה הספציפי הזה, צופן זה כמעט הארגון הייחודי שמוביל את העשייה והוא בקשר עם משרדי הממשלה.
עינב קאבלה: בשמחה, אני גם במקרים אחרים - - -
יוסף ג'בארין: ולכן שווה להקדיש זמן שיציגו את תוכנית החומש ולשמוע גם את משרדי הממשלה.
יוסף ג'בארין: התייחסות שלהם לתוכנית הזו.
עינב קאבלה: אפשר בהחלט לעשות אחרי תקופת הפגרה דיון מיוחד על תוכנית חומש.
עינב קאבלה: במנותק ולא במנותק, כן.
עינב קאבלה: אבל ברור שזה בהקשר של מה שעשינו היום.
עינב קאבלה: אבל לא כהמשך, כי כן חשוב לי שהיום נצא עם המסקנות לאור מה ששמענו.
עינב קאבלה: ורק אגיד שבהקשר הזה גם חשוב שנקבל את התייחסות משרד החינוך לגבי מה הולך להיות קדימה.
עינב קאבלה: שמענו, הוא כן שיתף אותנו בדברים חיוביים שנעשו, אבל זה בבחינת דברים לא מספיק קונקרטיים מבחינתי – לא שמעתי היקפים, לא שמעתי תאריכי יעד מדויקים.
עינב קאבלה: יש גישה חיובית אבל צריך לראות איך זה מיושם.
עינב קאבלה: בנוסף, שוב – אמרתי את זה ואני חוזרת על זה בסיכום:
עינב קאבלה: המשרד לשוויון חברתי לגבי יישום החלטת הממשלה ועשרה מיליון שקלים להקמת מרכז נוסף.
עינב קאבלה: משרד הכלכלה, לא בהיבט של המבנה, אבל בהיבטים של התוכניות הנוספות שהוא מקיים.
עינב קאבלה: כולל התוכנית ששיתפה אותנו עכשיו לגבי מעוף טק, שזה נשמע שזה משהו חשוב וראוי לבחון אם יש מקום באמת לא להפסיק את זה ולגדוע פעילות חשובה שנעשית.
עינב קאבלה: שווה ללמוד את זה ולקבל התייחסות ממשרד הכלכלה ללמה הוא מפסיק את זה ולמה הוא לא ממשיך את זה.
אימאן ח'טיב יאסין: וגם התוכנית של 4.20 עלולה להיפסק - - -
עינב קאבלה: וגם התוכנית של 4.20.
עינב קאבלה: זה מבחינתנו מול משרד הכלכלה.
עינב קאבלה: אני חושבת שצריך גורם אחד שייתן לנו את התשובות בצורה מסודרת על כלל התוכניות שמשרד הכלכלה מקדם.
עינב קאבלה: בנוסף, אני כן חושבת שנכון לבחון את ההקמה של פורום בין-משרדי להגדלת מספר המועסקים מקרב החברה הערבית בהייטק.
עינב קאבלה: שיהיו בו נציגים של המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים.
עינב קאבלה: ובאמת תתבצע עבודה איכותית כדי לראות איך משלבים.
עינב קאבלה: ואיך משלבים בדגש על נשים בחברה הערבית ואנחנו רואים את הפער הזה, הוא מציק.
עינב קאבלה: אני רוצה להודות בסיום הדיון שלנו שהיה בהחלט מעניין וחשוב.
עינב קאבלה: קודם כל ליוזם הדיון שהגיש את הבקשה לדיון מהיר, חברי, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, תודה לך ולכל חברי הכנסת שהשתתפו כאן.
עינב קאבלה: לסמי ולצופן – תודה שבאת ושיתפת אותנו בידע ובפעילות החשובה שלכם.
עינב קאבלה: לכול הגופים שלקחו חלק בדיון החשוב הזה וכמובן לנעם, תודה לך על הנתונים ועל ההצגה הטובה של הדברים.
עינב קאבלה: תודה לצוות הוועדה, תודה לכם ויום טוב.
עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: היום כ"ד בתשרי התשפ"א, ה-12 באוקטובר 2020 והנושא הוא למידה בימי קורונה – טכנולוגיות שמשנות את מערכת החינוך.
עינב קאבלה: הנושא המרכזי של הישיבה הוא ההיבט הטכנולוגי של הלמידה בתקופת קורונה.
עינב קאבלה: ישנם כמובן היבטים נוספים, חשובים לא פחות, אפילו קריטיים, העומדים בבסיסי של כל ההיתכנות של למידה בימי קורונה, אם זה ציוד קצה ואם זו תשתית אינטרנט וכיוצא בזה.
עינב קאבלה: אני מציינת את זה בתחילת הדיון מפאת החשיבות והמצוקה שקיימת במקומות רבים, אבל הדיון היום לא נועד להתמקד בכך.
עינב קאבלה: מתקיימים דיונים בנושאים חשובים אלו בוועדות השונות הרלוונטיות, כולל בדיון שערכנו בוועדה שלנו.
עינב קאבלה: אני יודעת שהתקיימו דיונים גם בוועדה לזכויות הילד ובוועדת החינוך.
עינב קאבלה: אין בכלל ספק שללא תשתית ראויה אין בסיס לכל השאר.
עינב קאבלה: כאמור, היום ננסה להתמקד בטכנולוגיות שמשמשות ללמידה מרחוק.
עינב קאבלה: נבין אלו כלים קיימים, באלו טכנולוגיות עושה שימוש מערכת החינוך?
עינב קאבלה: כיצד מתבצע הליך איתור הטכנולוגיות ושילובם?
עינב קאבלה: מהן נקודות החולשה שקיימות ונדרשות בחיזוק המיומנות הקיימת בקרב עובדי הוראה לשימוש בטכנולוגיות השונות?
עינב קאבלה: במוגנות של ילידנו בזמן הלמידה מרחוק?
עינב קאבלה: היבטי אבטחת מידע, הגנת פרטיות וגם חדשנות בתחום, לא פחות חשוב.
עינב קאבלה: יהיו אתנו היום נציג משרד החינוך, ד"ר עופר רימון שיהיה ראשון הדוברים לאחר חברי הכנסת.
עינב קאבלה: נציג מועצת התלמידים הארצית, נציגי מורים, נציגי חברות טכנולוגיה וגופים נוספים שרלוונטיים לנושא.
עינב קאבלה: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה.
מיכאל מלכיאלי: תודה רבה גברתי היושבת-ראש.
מיכאל מלכיאלי: יישר כוח על הדיון המאוד חשוב הזה.
מיכאל מלכיאלי: הוא היה חשוב כל הזמן וחשוב כל שכן עכשיו בתקופה הזאת.
מיכאל מלכיאלי: בציבור החרדי האפשרויות ללמידה מרחוק מאוד מצומצמות.
מיכאל מלכיאלי: אין אינטרנט ורוב הלמידה היא בטלפון, שאז איכות הלימוד בצורה מאוד ירודה.
מיכאל מלכיאלי: יש ציבור דתי שמחובר לאינטרנט ושם יש את מה שנקרא מרכבה.
מיכאל מלכיאלי: עם המרכבה לומדים גמרא בצורה מאוד פשוטה.
מיכאל מלכיאלי: הם מגיעים עם המון יכולות אבל הם דורשים את הקשר עם משרד החינוך כי לצערי משרד החינוך לא נתן מענה לציבור הדתי, זה נמצא גם בחמד, אבל לא רק.
מיכאל מלכיאלי: אפשר ללמוד גמרא בצורה מאוד צבעונית, יפה, ברורה ופשוטה.
מיכאל מלכיאלי: אפשר שכולם יוכלו להבין ולהתחבר לזה.
מיכאל מלכיאלי: הרב שטיינזלץ היה פורץ דרך הראשון בסיפור הזה.
מיכאל מלכיאלי: היום הרב שטיינזלץ נהיה קשה וצריכים משהו יותר קל.
מיכאל מלכיאלי: גם מול מורה קשה ללמוד גמרא, אז על אחת כמה וכמה כשאתה בבית עם כל היצרים מסביב, כשהמקרר קרוב אליך.
מיכאל מלכיאלי: תכנית מרכבה היא תכנית אדירה, רציתי שהילדים שלי ילמדו מזה כי זה מפשט את הגמרא.
מיכאל מלכיאלי: לדעתי ראוי שמשרד החינוך ייתן את הדעת, זה בפרוטות, לציבור כל כך גדול והייתי שמח אם היו נותנים לנו סקירה בוועדה על הנושא הזה.
עינב קאבלה: מצוין שהדגשת את זה כבר בפתיח, כי ראשון הדוברים שאבקש ממנו להתייחס גם לנקודה החשובה הזאת, הוא סמנכ"ל תקשוב טכנולוגיה ומערכות מידע במשרד החינוך, ד"ר עופר רימון, בבקשה.
עופר רימון: אציג את עצמי בקצרה, שמי ד"ר עופר רימון, סמנכ"ל טכנולוגיה תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך.
עופר רימון: אני אחראי על כל הנושא של תקשוב בתי הספר וכחלק מזה על תהליכי הלמידה מרחוק.
עופר רימון: דבר שני, אני אחראי על החינוך הטכנולוגי במשרד, אני המנמ"ר של המשרד, כלומר יש לי אחריות על כל מערכות המידע של המשרד.
עופר רימון: הכנו לבקשת יושב-ראש הוועדה תמצית קצרה ונתייחס גם לנושא של טכנולוגיות שמשנות את מערכת החינוך.
עינב קאבלה: אם תוכל בבקשה בסיום דברי להתייחס גם לנקודה שהעלה חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.
עופר רימון: הכול תלוי בזמן שתקצי לי, אני מכיר את הנושא לפרטי פרטים, המגזר החרדי זה עולם שלם שאפשר לדבר עליו גם שלוש שעות.
עינב קאבלה: זה לא רק המגזר החרדי, כל מגזר שלומד גמרא ויש הרבה כאלה.
עופר רימון: אני מכיר את המרכבה, ראיתי אותה כמה פעמים, נתייחס לזה.
עינב קאבלה: אני אבקש ואשמח שבסקירה שלך תיגע בנושאים האלה שהזכרתי בפתיח.
עופר רימון: אני יודע את הדגשים כי כיוונת אותי, אם אני לא קולע, אשמח שתכווני אותי.
עופר רימון: השקף הראשון הוא שקף ארכיטקטורה שמאחוריו יש 200 מערכות טכנולוגיות וזה מפשט את העניין.
עופר רימון: הרכיבים המרכזיים הם בית ספר, אנחנו מדברים על בית ספר מתוקשב עם תשתיות ללמידה מרחוק שתכף נסביר מה זה בית ספר מתוקשב.
עופר רימון: תשתיות ללמידה מרחוק גם בבתים, כלומר מחשבים ואינטרנט.
עופר רימון: בתי ספר מחוברים בסיב אופטי.
עופר רימון: לגבי היתרון שלו, אנחנו נכנסים לאלמנט טכנולוגי והוא שאתה יכול להגדיל ולהקטין אותו לפי התעבורה בבית הספר וכך אנחנו עושים.
עופר רימון: עסקים עובדים עם סיבים אופטיים, המשימה שלנו היא לחבר את כל בתי הספר לסיבים אופטיים.
עופר רימון: מעל יש צורה של ענן, זה אומר שאת כל האפליקציות שלנו אנחנו מעלים לענן, כך שכל תלמיד וכל מורה יכול להגיע לכל האפליקציות, מכל מקום, גם בבית ספר, גם מהבית וגם מכל מקום אחר.
עופר רימון: החץ הימני מדבר על תהליכי התמיכה, הטמעה וההדרכה.
עופר רימון: החץ השמאלי הם תהליכי משוב של בקרה והערכה.
עופר רימון: זוהי הארכיטקטורה בגדול.
עופר רימון: נעבור לבית ספר מתוקשב, אני רוצה להזכיר, ב-2009 נכנסתי למשרד והצגנו את תכנית התקשוב הראשונה.
עופר רימון: במרכז תכנית התקשוב שיצאה לדרך ב-2010, המרכז היה לתקשב את בית ספר.
עופר רימון: מסוף 2009 עד 2013 סיימנו לתקשב שליש מבתי הספר בארץ.
עופר רימון: 1,100 בתי ספר בערך.
עופר רימון: בסוף 4 השנים האלה התקציב שלנו קוצץ לחצי ואנחנו שינינו את התצורה של תכנית התקשוב לתצורה שאתם רואים עכשיו, תצורה שמותאמת לטכנולוגית הענן.
עופר רימון: זה אפשר לנו גם להוריד עלויות וגם, ללא תוספת תקציב, על ידי משאבים שלקחנו מתוך המשרד, להגיע למצב של 1,900 בתי ספר מתוקשבים.
עופר רימון: מה שקורה עכשיו, אנחנו מסיימים את המבצע במערך הזה והולכים לתקשב את כל בתי הספר, 3,600 בתי ספר.
עופר רימון: אעיר הערה, יש לנו עוד 1,600 בתי ספר במגזר החרדי שבאופן היסטורי לא השתתפו בתהליכי תקשוב.
עופר רימון: הופתענו עד מאוד שבתהליך הזה, כ-650 בתי ספר, שליש מבתי הספר החרדים, בחרו גם להצטרף למהלך.
עופר רימון: צריך לזכור, אנחנו גומרים לתקשב את כל בתי הספר בארץ, אבל פותחים פה ציר חדש ומרתק, שליש מבתי הספר החרדים גם נכנסים לתהליכי תקשוב.
עופר רימון: כמובן בזהירות וכמובן בהתאמה.
עופר רימון: מה זה בית ספר מתוקשב?
עופר רימון: הציר הראשון של בית ספר מתוקשב הוא הציר הפיזי.
עופר רימון: הוא כולל את הכיתות המתוקשבות, כיתה שיש בה מחשב, יש בה אינטרנט, גם קווי וגם אלחוטי, יש בה מקרן, יש בה רמקולים.
עופר רימון: זו כיתה מתוקשבת שמאפשרת למידה מתוקשבת.
עופר רימון: האינטרנט בפס רחב, זה הסיב האופטי שדברתי עליו קודם שמגיע עד בית ספר זה אלמנט נוסף שהכנסנו בתכנית הזו וספריית השאלה לתלמידים שידם אינה משגת.
עופר רימון: התצורה הזאת מאפשרת לנו בעתיד לעבור למצב שבית ספר עובר לאחד על אחד.
עופר רימון: זאת משום שמערכות חינוך בעולם עובדות בשיטה הבאה, תפקיד המדינה הוא לספק את כל התשתיות והילדים אמורים להגיע עם המחשבים לבתי הספר והתפקיד של המדינה לדאוג לאלה שידם אינה משגת וזה מה שקורה כאן.
עופר רימון: התצורה הזאת היא גם תצורה שצופה פני עתיד ומאפשרת להם לעבור למצב של אחד על אחד.
עופר רימון: מעל התשתית הזאת נמצא כוח האדם המקצועי.
עופר רימון: מרכז ההרצאה יהיה על טכנולוגיה אבל הגורם המרכזי בכל מערכת טכנולוגית הוא הגורם האנושי.
עופר רימון: לכן אנחנו מדברים על רכז תקשוב בכל בית ספר שהוא מורה שהוכשר, אותר ומונה להוביל את תהליכי התקשוב בבית ספר.
עופר רימון: על כל עשרה בתי ספר יש מדריך.
עופר רימון: מעבר לזה כל צוות ההוראה עובר פיתוח מקצועי וגם צוות הניהול.
עופר רימון: מעל לזה יש את התשתיות המרכזיות שמאפשרים לתכנים לרוץ עליהם.
עופר רימון: כאן יש קודם כל את הנושא של תשתיות למידה, תשתיות סינכרוניות וא-סינכרוניות.
עופר רימון: הרבה מכירים את תוכנת זום, היא תוכנה נפוצה והרבה מאוד מורים שלנו משתמשים בה.
עופר רימון: אבל היא נותנת רק סביבה סינכרונית, חדר וירטואלי למורה ותלמידיו.
עופר רימון: סביבות ענן לחינוך כדוגמת סביבת הענן של מיקרוסופט או של גוגל הן סביבות ענן שלמות שנולדו ללמוד בכל התהליך החינוכי, גם סביבה סינכרונית, גם סביבה א-סינכרונית וגם שיתופית.
עופר רימון: לכן אנחנו רואים בסביבות ענן כתשתית בסיסית ללמידה, כמו גם בתוכנות ניהול פדגוגי שכל בתי הספר מחוברים אליה.
עופר רימון: מעל השכבה הזו יש את התוכן הדיגיטלי, גם תוכן דיגיטלי שניתן על ידי 24 ספקי תוכן שאנחנו נמצאים אתם בהתקשרות וגם תוכן דיגיטלי שאנחנו מנגישים לבתי הספר ונדבר על זה בהמשך.
עופר רימון: מעל התוכן יש את אחד התהליכים המרכזיים שאנחנו מובילים, שזה פיתוח לומד עצמאי, שאם היו שואלים אותי על רגל אחד כמו ששאלו את הילל הזקן, כל התורה על רגל אחת.
עופר רימון: אם היו שואלים אותי על הלמידה המתוקשבת וכל הלמידה מרחוק על רגל אחת, הייתי בוחר במשבצת של פיתוח לומד עצמאי כי זו המשבצת שאומרת שבסך הכול היום מערכות חינוך בעולם יודעות שהמרכז שלהם כמובן הוא עדיין לספק את הידע לתלמידים.
עופר רימון: אבל בסופו של דבר מערכות חינוך היום צריכות להפוך תלמיד לאדם לומד, לאדם שיודע ללמוד בעצמו.
עופר רימון: ככל שהעולם ישתנה והפיתוחים הטכנולוגים גדלים, התכונה הזו יותר חשובה והיא גולת הכותרת.
עופר רימון: שיטת העבודה שלנו, אנחנו עובדים בשלושה צירים: הציר הראשון היה היערכות לקראת פתיחת שנת הלימודים.
עופר רימון: מכל התהליכים שתיארתי עד עכשיו ואתאר בהמשך, תכנית הפעולה שלנו היא לסיים אותם עד סוף אוגוסט.
עופר רימון: ציר א' היה מוכנות לקראת פתיחת שנה.
עופר רימון: ציר ב' והמחויבות שלנו עד סוף ינואר לסיים מחצית מהתהליכים וציר ג' לסיים את כל התהליכים עד סוף שנת הלימודים.
עופר רימון: ב-2019 טרום הקורונה פורסם מחקר טאליס.
עופר רימון: אז היינו מ-1900 בתי ספר מתוקשבים.
עופר רימון: מה שאמר מחקר טאליס זה הדבר הבא: ישראל עשתה את הקפיצה הגדולה ביותר מהמחקר הקודם, 30% בתחום השימוש ב-ICT בפועל עבור פרויקטים ועבודות בכיתה.
עופר רימון: ישראל הגיעה לממוצע הבין לאומי, 52% כשהממוצע הוא 53%.
עופר רימון: כשבדקנו את השאלות שטאליס שאלו במערכת שלנו, גילינו שבבתי הספר המתוקשבים, ה-1,900, קופץ ל-68%.
עופר רימון: זאת אומרת שאם נסיים את הפעולה הזאת על פי סטנדרטים שקבע ה-OECD אנחנו נהפוך 68%, זה בין חמשת המדינות המובילות בעולם בתחום.
עופר רימון: אם אנחנו ממשיכים את המבצע על פי המתכונת שנבנתה ב-10 השנים האחרונות של אסטרטגיה של בית ספר מתוקשב, הרי שאנחנו יכולים למצוא את עצמנו לא בממוצע OECD אלא בין חמשת המדינות המובילות בעולם בתחום הזה.
עופר רימון: אזכיר בקצרה שאנחנו נמצאים במהלך שיש באוויר ארבעה קולות קוראים.
עופר רימון: קול קורא ראשון הוא להצטיידות 2,228 בתי ספר חדשים שיהפכו להיות מתוקשבים.
עופר רימון: מהם בערך 650 במגזר החרדי.
עופר רימון: קול קורא שני משדרג את הציוד בבתי הספר המתוקשבים, ה-1,900.
עופר רימון: קול קורא שלישי הוא רכש מרוכז שהמשימה לחלק את כל המחשבים הניידים לתלמידים שידם אינה משגת, כולל חבילת גלישה באינטרנט, כולל עגלות הטענה, זה הדבר שדיברתי עליו קודם.
עופר רימון: מה שהזכיר חבר הכנסת מלכיאלי ואשמח להתייחס לזה אם יהיה זמן, הטלפונים הסלולריים לילדים שידם אינה משגת.
עינב קאבלה: מתי כל הקולות הקוראים צפויים להגיע לכדי סיום?
עינב קאבלה: כל התהליך, לא רק הקול הקורא?
עופר רימון: זה היה השקף השלישי במספר.
עופר רימון: התחייבנו עד סוף ינואר, אנחנו מאוד מקווים לעמוד בזה, אל תשכחו שאין היום ציוד מחשבים ותקשורת בארץ, הכול מיוצר בחו"ל, משונע לארץ ולזה אני דואג באופן אישי בשינוע אווירי ולא בהובלה ימית כדי לקצר לוחות זמנים.
עופר רימון: אנחנו מייצרים המון פתרונות אבל המשימה שלנו הוא עד סוף ינואר לסיים מחצית מהתהליכים ועד סוף אוגוסט לסיים את התהליכים.
עופר רימון: לסיים את התהליכים זה לא ה"קול קורא" אלא זה עד שהמחשב, המקרן והסיב האופטי מותקן כהלכה ובדקנו שהוא עובד כמו שצריך.
עופר רימון: בשקף הבא אתם רואים את רשת הפרישה שדיברתי עליה קודם.
עופר רימון: בימים אלה, בכל בית ספר שאין בו רכז תקשוב מאותר, ממונה, מוכשר רכז תקשוב.
עופר רימון: המדריכים מאותרים וממונים, כל הרשת שאתם רואים פרושה כבר ב-80% ועל פי המחויבות שלנו תהיה מוכנה עוד הרבה קודם לפי התאריכים שהזכרנו.
עופר רימון: ההשתלמויות קורמות עור וגידים.
עופר רימון: 1,390 השתלמויות התחילו.
עופר רימון: 1,081 השתלמויות יתחילו בשבוע הקרוב כי הם כבר הוזמנו.
עופר רימון: 775 השתלמויות בתהליך הזמנה ויש עוד כמה בתי ספר שנצטרך להאיץ אותם.
עופר רימון: אבל בסך הכול העסק הזה מתקדם.
עופר רימון: הכשרת צוותי ניהול – לא מספיק להכשיר את עובדי ההוראה, לנהל בית ספר בצורה מתוקשבת ומרחוק זו אופרה אחרת.