GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי שיינבך: השאלה הייתה ספציפית לגבי האופן שבו נוטריון יכול לאשר את אותו תרגום.
עינב קאבלה: כלומר, זה לא מול הרשם לענייני ירושה אלא בין הנוטריון למי שהוא מאשר לו.
נירה לאמעי רכלבסקי: מסעיף 51 עד סעיף 67 יש לנו סדרת פריטים שקשורים לעסקאות במקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני הפניתי כמה שאלות באופן כללי לרשם המקרקעין ושאלתי איך אפשר להתגבר על כל מיני דרישות שקבועות בחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי ירצו להתייחס לזה במרוכז.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי ידוע להם חלק מהאמצעים בהם הם עומדים לנקוט.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני שאלתי לגבי התייצבות, אימות חתימה, החובה על הרשם להסביר לצדדים את מהות העסקה ותוצאותיה המשפטיות בסעיפים מסוימים, הסעיפים בהם נאמר שהרשם צריך להיות משוכנע שההסבר שלו הובן כראוי על ידי הצדדים והם חותמים מרצונם.
נירה לאמעי רכלבסקי: קיבלתי איזושהי תגובה שעוד לא הספקתי להתעמק בה.
נירה לאמעי רכלבסקי: היא התקבלה היום.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם אנחנו רוצים שיהיה איזשהו הסבר.
עינב קאבלה: אפשר.
עדי שיינבך: נעלה את עורך הדין שלומי הייזלר?
עדי שיינבך: אני מקווה שהוא עדיין נמצא.
עינב קאבלה: את רוצה קודם להקריא ואחר כך לשמוע אותו?
נירה לאמעי רכלבסקי: אני יכולה להקריא קודם.
עינב קאבלה: נקריא ובינתיים תשיגו את שלומי הייזלר.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום מכר.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי נותן השירות החיוני הוא רשם המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 9 עד 14 ו-16 לתקנות המקרקעין ותקנה 2 לתקנות המקרקעין), (רישום תיקון תנאי חכירה) (הוראת שעה), התשנ"ה-1995.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אומר טורים במקום לחזור על הדברים.
נירה לאמעי רכלבסקי: טור ג' – רשם המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: טור ד' – הממונה על המרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: טור ה' – אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 9 עד 14, 16, 72 ו-73 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום ירושה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נעצור כאן כי זה כבר משהו שונה.
עינב קאבלה: נעלה ב-זום את עורך דין שלומי הייזלר.
שלומי הייזלר: שלום לכולכם.
עינב קאבלה: אתה רוצה להתייחס לסעיפים בתוספת שהקראנו כרגע?
שלומי הייזלר: כן.
שלומי הייזלר: באופן כללי הבקשה שלנו – דיברנו על זה גם בפעם הקודמת – היא לאפשר ביצוע פעולות מרחוק.
שלומי הייזלר: אולי אני אתייחס לשאלה שנשאלנו קודם לגבי התכליות.
שלומי הייזלר: יש לנו פעולות בהן אנחנו צריכים גם זיהוי, גם הסבר על גמירות הדעת של העסקה או של הפעולה ובמקומות האלה אנחנו מבקשים אמצעים מסוימים שכוללים אפשרות לוודא שיש גם וגם.
שלומי הייזלר: למשל, אם אנחנו מדברים על עסקה, אנחנו נרצה לוודא, מעבר לאמצעי של הזיהוי – אם זה בוחן עסקאות או עורך דין – נשוחח עם אותו מבצע עסקה באמצעים מקוונים כאלה ואחרים שעומדים בכל הכללים ונוודא שאותו אחד שמבצע את העסקה, מבין על מה הוא חותם.
שלומי הייזלר: לעומת זאת, יש מקרים – שאנחנו תכף נגיע אליהם בפרטים הבאים אבל זה בעצם מתקשר לשאלה הזאת - כמו ירושה כאשר ברישום ירושה אנחנו רוצים לוודא שאחד הזכאים לרשום את הירושה, זכאי לרשום אותה ושהמסמך כמובן לא מזויף וכאן אנחנו צריכים אמצעים דיגיטליים אחרים.
שלומי הייזלר: התקנות נועדו בין היתר לאפשר לנו את האלמנט המתאים לכל נושא ונושא.
שלומי הייזלר: אם אתם רוצים שאני אתייחס ספציפית, אין בעיה.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלות שאלו אצלי הן האם יש מושג איך יירשם מכר באופן דיגיטלי, הסעיפים שדורשים התייצבות אצל הרשם, אימות חתימה, החובה על הרשם להסביר לצדדים מהות עסקה ותוצאותיה המשפטיות, תקנה 12, הדרישה לפיה אתה שוכנעת שההסבר שלך הובן כראוי על ידי הצדדים והם חותמים מרצונם לגבי העסקאות האלה ועוד כמה שיש בהמשך.
שלומי הייזלר: אני יכול לתת דוגמה לגבי משכנתה אבל אני חושב שזה יהיה דומה גם לגבי מכר.
שלומי הייזלר: כיום יש שתי אפשרויות לעשות את זה, או באמצעות עורך דין ואז עורך הדין מסביר לצדדים את העסקה.
שלומי הייזלר: עורך הדין מגיש לי את זה ואני רק צריך לוודא שבאמת העסקה כשרה לרישום, גם מבחינת המסמכים המקוריים, וזה הוא עושה באמצעות מה שנקרא כרטיס חכם שזאת חתימה אלקטרונית מאושרת.
שלומי הייזלר: אבל אפשר למשל לחשוב על פתרון, כמו שקורה היום במשכנתאות, בו הלקוח עובר הזדהות לפי הזדהות שקוראים לה רמה 3 וכדי לוודא שאותו אחד שחותם על שטר המשכנתה הוא באמת מבין את העסקה, אנחנו לא הסתפקנו בזה ואנחנו מבקשים גם שבנוסף להזדהות ברמה 3 – שבעצם מכשירה את ההזדהות – תהיה שיחת וידאו, או בווטסאפ או באמצעי אחר, תלוי במה שיש לאותו לקוח, תהיה אפשרות לאותו בוחן עסקאות אצלנו, מעבר לזה שהוא זיהה ברמה 3 את החתימה, הוא גם משוחח – בוחן העסקאות שלנו - עם אותו אזרח שרוצה לעשות את הפעולה, מסביר לו את אותם דברים שהוא צריך להסביר משל הוא היה נמצא אצלו במשרד ועושה את כל הפעולות שהוא היה עושה כאילו היה עושה אותן במשרד.
נירה לאמעי רכלבסקי: או ב-זום.
שלומי הייזלר: או ב-זום.
שלומי הייזלר: זה מאוד תלוי.
שלומי הייזלר: אנחנו מתנהלים עם כל מיני אוכלוסיות, כאלה שיש להן זום, כאלה שיש להן רק ווטסאפ.
שלומי הייזלר: אנחנו נצטרך לחשוב איך אנחנו מתנהלים בסופו של דבר עם כל האוכלוסיות ולכן אנחנו גם כרגע לא מדברים על אמצעי אלקטרוני אחד ספציפי כי אנחנו נצטרך להתאים את זה למגוון אוכלוסיות שיש לנו, אבל הרעיון הוא לעשות גם וגם.
שלומי הייזלר: ראשית, רמת אבטחה ברמה 3 כדי לזהות שהבן אדם אכן חתם, אבל זה לא מספיק לנו.
שלומי הייזלר: במקרים של עסקאות מקרקעין, אנחנו מדברים גם על אמצעי אלקטרוני נוסף של שיחה ויזואלית עם אותו אחד שמבקש לעשות את הפעולה כדי לוודא שהוא מבין, שאין עליו לחצים וכולי וכולי.
שלומי הייזלר: זאת המגמה ואנחנו בהחלט יכולים להתחיל לעבוד על זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתם יודעים שזה האדם שמדבר אתכם, אתם מזהים אותו באמצעות תעודה?
נירה לאמעי רכלבסקי: איך אתה יודע שהאדם שמדבר אתך ב-זום, שהוא לצורך העניין האדם שאתה צריך להסביר לו?
אנדרי קוז'ינוב: שהוא לא מתחזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שזה האדם וזה לא איש שדומה לו.
שלומי הייזלר: אני חוזר על מה שאמרתי קודם.
שלומי הייזלר: רמה 3, ברגע שהבן אדם מזדהה עם רמה 3, זה אומר שאני יודע שהוא מחזיק בתעודות.
שלומי הייזלר: זה אחד.
שלומי הייזלר: הוא לא יכול להגיע אלי אם הוא לא עבר את רמת הזדהות 3.
שלומי הייזלר: מעבר לזה, אני אחר כך מדבר אתו ומבקש ממנו להציג שוב את התעודות במובן הזה שאני רואה את התעודה, אני רואה את התמונה, יכול להיות שאם אני לא מספיק משוכנע, אני גם אשאל אותו פרט אחד או שניים כדי לוודא שהכול בסדר.
שלומי הייזלר: מעבר לזה, אני גם אשוחח אתו כדי לוודא שזה לא בן אדם אחר שמחזיק בתעודות, שהוא מבין את העסקה, שאין עליו לחצים חלילה ממקומות כאלה ואחרים.
שלומי הייזלר: זאת תהיה בדיקה כפולה.
שלומי הייזלר: בוודאי אנחנו גם נשווה את התעודות.
שלומי הייזלר: הוא חייב להחזיק בתעודה כשהוא מדבר אתי כדי שאני אוכל לומר לו שיפנה אותה למצלמה, אני רוצה לראות היטב את התמונה וכולי וכולי.
שלומי הייזלר: אבל זה שלב נוסף לרמה 3 שכבר וידאתי שזה הוא באמצעות אותה בדיקה שעושה ממשל זמין.
נירה לאמעי רכלבסקי: מה עושים במקרה של אדם שאין לו זום נגיש או טלפון חכם?
שלומי הייזלר: אני אסביר לכם קצת איך אנחנו מתכננים את התהליך ברמה שהיא קצת מלמעלה.
שלומי הייזלר: ברגע שהבן אדם הזדהה ברמה 3, אנחנו מקבלים איזושהי בקשה למה שנקרא פגישה טלפונית ויזואלית.
שלומי הייזלר: אם אנחנו מבינים שמדובר באדם שאין לו אמצעי אלקטרוני, אנחנו יוצרים אתו קשר ומנסים לחשוב איך בכל זאת אפשר למצוא לו פתרון, אם זה באמצעות מישהו שהוא מכיר, אם זה באמצעות איזשהו פתרון טכנולוגי אחר ואנחנו נעשה הכול כדי לתת לו את השירות הזה כשאנחנו נשוחח אתו בטלפון ונבין מה יש לו ומה אין לו.
שלומי הייזלר: ברור שאם אין לו שום דבר, יהיה לנו קושי לתת את השירות הזה אבל אנחנו מאמינים של-99 אחוזים מהמקרים כן נמצא את המענה.
אנדרי קוז'ינוב: אם בוצע כל מאמץ להנגיש את הדבר הזה ולבן אדם פיזית אין מחשב או טלפון חכם או חבר שיש לו את זה.
עינב קאבלה: מדובר בעסקה במקרקעין ולא על קבלת שירות רווחה.
שלומי הייזלר: מדובר על מישהו שאין לו חבר, אין לו שכן, אין לו כלום, מישהו שגר במנותק מהעולם, אז נקבל אותו.
אנדרי קוז'ינוב: קשה לי לחשוב על בן אדם שאין לו טלפון חכם והוא ידע להזדהות בדרגה 3.
שלומי הייזלר: זה גם נכון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אומר שעורך הדין יעשה את זה אתו ואז ממילא עורך הדין הוא זה שינגיש.
שלומי הייזלר: אם יש עורך דין בתמונה, בוודאי הכול הרבה יותר קל.
שלומי הייזלר: במקרה כזה גם לעורך הדין יש את הסמכות להסביר ולאשר מכוח תקנה 14.
שלומי הייזלר: כן, או שיהיה עורך דין בתמונה או שיהיה בן משפחה בתמונה.
שלומי הייזלר: בסופו של דבר אנחנו נמצאים בעולם שאני כמעט ולא רואה מצב שלא נמצא פתרון לשיחה ויזואלית.
שלומי הייזלר: אבל בשורה התחתונה, כאשר אנחנו מדברים על עסקה ולא על נגיד פעולת ירושה שתכף נדבר עליה, אנחנו לא נסתפק בפחות גם מרמה 3 וגם שיחה ויזואלית כדי לוודא - או שעורך דין עושה את זה כמובן לפי החוק – שהעסקה הובנה.
שלומי הייזלר: זה כרגע המקום אליו אנחנו מבקשים ללכת.
שלומי הייזלר: אולי כדי לחדד.
שלומי הייזלר: אם מחר בבוקר הממשלה תמצא דרכים שאני יכול לוודא את זה בצורה אחרת, אנחנו נשתמש בהן, אבל זה כרגע המצב שיש לנו.
שלומי הייזלר: שאלתם מה יש לנו היום וזה כרגע מה שאנחנו יודעים לתת.
נירה לאמעי רכלבסקי: הקראתי את פריט 53, לגבי רישום משכנתה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה שתקנה 13(א) היא תקנה שמיוחדת לרישום משכנתה באופן דיגיטלי על רקע התפשטות נגיף הקורונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי אפשר להבין מה הכוונה, שיש שירות נוסף?
שלומי הייזלר: לא.
שלומי הייזלר: תקנה 13 היא למעשה סוג מסוים של מה שאמרתי עכשיו.
שלומי הייזלר: היא פשוט פרטנית לנושא של המשכנתה.
שלומי הייזלר: העניין הוא שמשבר הקורונה יצר דרישה למשכנתאות מאוד מאוד דחופות של אנשים שלא מוכרים את הבית שלהם אלא רוצים לקחת משכנתה על הנכס שלהם כדי לממן את המצוקה הכלכלית.
שלומי הייזלר: נוצר צורך מאוד מאוד דחוף במשכנתאות ולכן נאלצנו לעשות איזשהו תיקון מהיר של התקנות כהוראת שעה לנושא המשכנתאות אבל אלה תקנות שהתוקף שלהן עומד לפוג בספטמבר.
שלומי הייזלר: סעיף ספציפי של אותם דברים שאנחנו מבקשים עכשיו לעשות במסגרת החוק הזה ולא נצטרך לעבוד פריט פריט בצורה כל כך מדודה שלא תיתן מענה כולל ומקיף.
שלומי הייזלר: זה תת סעיף של מה שדיברתי עליו עכשיו, שהיינו צריכים לעשות מהר כדי למצוא מענה למצוקה מאוד קונקרטית.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שזיהוי הצדדים הוא ברמה 3.
נירה לאמעי רכלבסקי: מה קורה עם אנשים שלא מיוצגים?
נירה לאמעי רכלבסקי: חשבתי שבהזדהות הגבוהה היא בדרך כלל כשה
נירה לאמעי רכלבסקי: אדם מיוצג על ידי עורך דין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנשים מן הישוב גם מזדהים ברמות האלה?
נירה לאמעי רכלבסקי: מבחינת זיהוי צדדים לעסקה.
שלומי הייזלר: זיהוי צדדים לעסקה יכול להיות בפני עורך דין ואז אני צריך רק לוודא שמי שמגיש לי את זה בצורה מקוונת הוא עורך הדין שמזהה אותם.
שלומי הייזלר: אז אני משתמש באותה פלטפורמה של חתימה מאושרת ברמה הכי גבוהה.
שלומי הייזלר: זה כדי לזהות שעורך הדין הוא באמת עורך דין אבל אז הוא מזהה אותם, וזה דבר שלפי החוק יש לו סמכות.
שלומי הייזלר: כאשר הם עושים את זה בלי עורך דין - במשכנתאות זה קורה הרבה – אז אני צריך תחליף לזיהוי בפני פקיד.
שלומי הייזלר: זאת המשמעות.
שלומי הייזלר: לכן אני צריך סוג של דרגה 4 בעסקה כאשר אנחנו עושים את זה באמצעות אותו מנגנון של זיהוי 3 פלוס שיחה ויזואלית.
שלומי הייזלר: כל פעם הוא מגיע לפקיד.
שלומי הייזלר: זאת בעצם המשמעות אליה אנחנו רוצים להגיע.
עינב קאבלה: הבנתי שעורך דין הכהן רצה להתייחס לזה.
עינב קאבלה: תישאר אתנו, אם אפשר.
יורם הכהן: רציתי להעיר לשלומי ובכלל לכל שאלות הזיהוי בתהליך הזה - וזה במידה מסוימת נכנס לדרישה של ניהול סיכונים - שהבעיה שלנו היא לא עם אנשים נורמטיביים אלא הבעיה שלנו היא עם אנשים לא נורמטיביים.
יורם הכהן: אני חושב שצריך לבנות תהליכים מוסדרים לחשיבה מנקודת מבט של עבריינים ולא מנקודת מבט של אנשים נורמטיביים.
יורם הכהן: זה דבר מאוד מאוד חשוב.
יורם הכהן: רוב האנשים – וחבריי במשרד המשפטים כמובן הם אנשים נורמטיביים – חושבים כמו אנשים נורמטיביים.
יורם הכהן: הניסיון שלי באירועים האלה, שאלה רוב אירועי הסייבר למיניהם וגם בדברים אחרים בהיסטוריה שלי, זה שאתה פתאום מופתע מרמת היצירתיות של אנשים עם חשיבה פלילית כשהם מנסים להערים על כל מיני תהליכים כאלה.
יורם הכהן: אני חושב שכך צריך לחשוב.
יורם הכהן: זה דבר מאוד חשוב שיכניסו את זה לתוך המחשבה שלהם, שהם צריכים לחשוב כמו הפושעים ולא לחשוב כמו אנשים נורמטיביים.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלות שלי נבעו מהמקום הזה.
עינב קאבלה: חלילה, אל תגידי את זה.
שלומי הייזלר: תודה רבה על ההערה.
שלומי הייזלר: גורמי המקצוע שמדברים על כל הנושא של הסייבר, יש לנו אגף מערכות מידע גם במשרד עצמו וגם מעבר לכך במדינה ובממשלה, ובוודאי חושבים בדיוק על הדברים האלה.
שלומי הייזלר: בוודאי זה הכיוון.
שלומי הייזלר: אף אחד לא חושב רק על הדברים הפליליים אבל ההערה היא בהחלט הערה נכונה וכך מי שמאפיין את המערכות האלה חושב.
שלומי הייזלר: בכל זאת משפט אחד.
שלומי הייזלר: תראו, צריך לזכור את מה אנחנו מחליפים.
שלומי הייזלר: אנחנו מחליפים את האדם שמגיע ללשכה לפני פקיד ומזדהה.
שלומי הייזלר: צריך לומר את זה ב-זום.
שלומי הייזלר: לא קשה לקחת תעודת זהות ולהחליף בה את התמונה.
שלומי הייזלר: בסוף אנחנו צריכים לשים אחד מול השני.
שלומי הייזלר: זו הערה מאוד נכונה ומאוד חשובה וכך אנחנו עובדים.
שלומי הייזלר: אני גם מאמין שבסופו של דבר אנחנו היום הרבה יותר בטוחים לעומת מה שעשינו קודם, אבל תמיד צריך לזכור מה עומד משני הקצוות.
שלומי הייזלר: זה לא שמצד אחד אני רגוע לגמרי ומהצד השני עכשיו אני פותח איזשהו פתח.
שלומי הייזלר: חלילה.
שלומי הייזלר: להיפך, אנחנו חושבים שהבדיקות האלה יותר משמעותיות אבל ההערה היא הערה שבהחלט לוקחים אותה כל הזמן לתשומת הלב וכך עובדים וחושבים דווקא על הדברים האלה ולא על הדברים הפשוטים.
אנדרי קוז'ינוב: גם ברמת הזדהות וגם ברמת הזדהות הכי גבוהה, גם כשאתה יושב מול הפקיד, אתה לא יודע מה מערכת הלחצים שמופעלת עליך מרחוק.
אנדרי קוז'ינוב: אי אפשר ב-100 אחוזים להבטיח.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו מדברים על כל הסיפור של לקיחת סיכונים וטענתי שאי אפשר ב-100 אחוזים הצלחה להבטיח את כל התהליכים ולהבטיח את היעדר הזיופים או היעדר לחץ כזה או אחר מבחוץ.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, אי אפשר בכל רגע נתון הפעיל מחשבה פלילית כלפי כל לקוח ולקוח.
שלומי הייזלר: בהחלט.
עינב קאבלה: תודה עורך דין הייזלר.
נירה לאמעי רכלבסקי: היינו בפריט 54.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 18 ו-20 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה לקביעת ההוראות הוא הממונה על המרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הבדל שאני לא מכירה, ההבדל בין הממונה על המרשם לבין רשם המקרקעין.
עדי שיינבך: הממונה על מרשם מקרקעין שלומי הייזלר.
רני נויבואר: יש לו רשמים.
עדי שיינבך: זה כמו ברשם הירושה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הרשמים שלו מפוזרים לפי מחוזות?
רני נויבואר: יש יותר מרשם אחד.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום או מחיקה של הערת אזהרה.
נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 24 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: מחיקת הערה על מקלט או מחסה.
נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.
עינב קאבלה: מי מבקש הערה על מקלט או מחסה?
עינב קאבלה: זאת נגזרת של השאלה שהיא מה זה.
עינב קאבלה: זה גוף או אדם פרטי?
שלומי הייזלר: רשויות מקומיות.
שלומי הייזלר: הרבה פעמים רשויות מקומיות מבקשות.
עינב קאבלה: זה לא משהו שאדם פרטי נדרש לו.
שלומי הייזלר: בדרך כלל לא.
נירה לאמעי רכלבסקי: מחיקת הערה על אי התאמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 34 עד 39 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום הסכם שיתוף.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 41 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן אני שאלתי כיצד מאמתים אמיתות של תשריטי מקרקעין שמגיעים ממודד כי הרי זה משהו ענק.
נירה לאמעי רכלבסקי: איך אתה יכול לאמת רישום או תשריט של בית משותף.
נירה לאמעי רכלבסקי: נאמר לי שיש הסדר עם הרשות למיפוי ישראל שבעצם שולחים להם.
עדי שיינבך: מודד מוסמך הוא בעל כרטיס חכם ולכן הוא יכול לחתום דיגיטלית על תשריטים.
עדי שיינבך: הרשות מעוניינת לאפשר דרך להגשה מקוונת גם לגבי מודדים שאין להם כרטיס חכם וכדי להקל עליהם, מאחר והם לא יכולים לחתום דיגיטלית, הם ירצו לבחון אפשרות להגשה מקוונת דרך מפ"י, מרכז מיפוי ישראל.
עדי שיינבך: כיום קיים ממשק עם מפ"י לגבי פרצלציות והם שוקלים להרחיב את הממשק גם לצורך הזה או בדרך אחרת כמו שימוש בממשל זמין או פלטפורמות אחרות מאובטחות בהתאם לנסיבות העניין.
עינב קאבלה: לא הבנתי את התשובה.
עינב קאבלה: בקיצור, יהיה אפשר או לא? יש דרך להתגבר על הגודל של הדבר הזה?
עדי שיינבך: המטרה היא שבמקום לבוא ולהגיש פיזית את התשריט, את תוכלי להפוך את זה לקובץ דיגיטלי שיכול להיות במחשב, במקום להגיע.
עינב קאבלה: והם יוכלו לעשות את זה, להפוך את זה לקובץ?
עדי שיינבך: כדי לוודא את המהימנות שלו, יש כאן שני עניינים.
עדי שיינבך: אם זה מודד מוסמך שיש לו כרטיס חכם, הוא יכול לחתום אלקטרונית ולגביו ירצו לפתח דרך הגשה מקוונת כי באופן עקרוני כבר יש לו את האפשרות לחתום.
עדי שיינבך: לגבי מודד שאין לו כרטיס חכם והוא לא יכול להגיש באופן מקוון, המטרה היא לפתח או להשתמש באיזשהו ממשק שכבר קיים ממפ"י, מרכז מיפוי ישראל, כדי שדרכם יוכלו לקבל את התשריטים.
אנדרי קוז'ינוב: כהערת שוליים.
אנדרי קוז'ינוב: באיטליה אתה יכול להיכנס למאגר של מאגר עירוני ובמאגר העירוני להוציא תרשים אדריכלי שזאת אותה גרמושקה בלחיצת כפתור.
אנדרי קוז'ינוב: אתה יכול להוציא קובץ.
אנדרי קוז'ינוב: כל מבנה, כל בניין נגיש כקובץ אדריכלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: אגב, אותו דבר לגבי תשריט של בית משותף שצריך לייצג נאמנה את הדירות.
עדי שיינבך: אכן אותו פתרון נזכר גם בעניין הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: בקשה לרישום ראשון, בקשה לחידוש רישום, בקשה לתיקון שטח או גבולות והגשת התנגדות.
נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא המפקח על רישום מקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 54, 58 עד 60 ו-84 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום פעולת תכנון ורישום חלוקה חדשה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 71 לתקנות המקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: עיון באוסף תעודות וקבלת העתקים מאושרים.
עינב קאבלה: איזו תקנה זו?
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה שמדברת על עיון במסמכים ששימשו יסוד לרישום בפנקס.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, במרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה נקרא אוסף תעודות או לקבל עותק מאושר מהן.
נירה לאמעי רכלבסקי: מי שמבקש לעיין במסמכים, צריך לפרט את העניין שיש לו באוסף התעודות והרשם צריך לוודא שהוא קשור במישרין ושהעיון בדבר הזה לא עלול לפגוע באדם אחר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז הוא מאשר את הבקשה ומפרט את תעודות בהן האדם רשאי לעיין והוא נותן לו עותק מאושר בסריקה, בהעתק מקוון ובחתימה אלקטרונית מאובטחת.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם אם הוא נותן לו פלט, זה לא פלט, זה לא נאמן למקור והוא לא קביל בהליך שיפוטי.
עינב קאבלה: היום העיון אפשרי דיגיטלית.
נירה לאמעי רכלבסקי: נכון אבל כשהוא פלט נייר, הוא לא מסמך נאמן למקור.
עינב קאבלה: החידוש כאן הוא רק לגבי היכולת לבקש.
נירה לאמעי רכלבסקי: כך אני מבינה כי החלק של המסירה הוא כבר מקוון.
עדי שיינבך: אין לי מה להוסיף אלא אם כן יש לך שאלה ספציפית.
עינב קאבלה: פריט 66 הוא לגבי עצם הבקשה שיהיה אפשר לעשות את זה דיגיטלית כי העיון, ממה שהקריאה נירה, הוא דיגיטלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: הודעה על קריאת לוח זכויות או לוח חלוקה, הגשת הודעת תביעה והודעה שבעל פה.
נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא פקיד ההסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מעניין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא הבנתי באיזה ישובים עושים את לוח חלוקת הזכויות הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הליך שאני לא מכירה אותו אבל אני מבינה שהוא נעשה בתוך הישוב בתקנות 9, 12 ו-13 לתקנות הסדר זכויות במקרקעין.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש כאן משהו שנקרא פקיד הסדר שהוא בעצם נותן השירות והגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש שם ממש לוח זכויות וחלוקה וממש הודעה שנתלית על הלוח הזה וכך אנשים יודעים?
נירה לאמעי רכלבסקי: אז צריך לפרסם מודעה על כך שעושים את החלוקה הזאת?
נירה לאמעי רכלבסקי: אני פשוט תוהה.
עינב קאבלה: עורך דין הייזלר.
עינב קאבלה: הצלחת איכשהו לעניין אותנו עם החומר הזה.
שלומי הייזלר: האמת שאף פעם לא שמעתי שדווקא זה מעניין, אבל בסדר.
שלומי הייזלר: אני שמח על כך.
שלומי הייזלר: זאת האהבה שלי.
שלומי הייזלר: הנושא של הסדר, יש מה שנקרא קרקע מוסדרת וקרקע שאינה מוסדרת, 96 אחוזים.
שלומי הייזלר: מהקרקעות עברו הליך של הסדר.
שלומי הייזלר: ההבדל, ממש על קצה המזלג, הוא שקרקע מוסדרת היא ראיה חותכת לאמיתות המרשם, אין התיישנות ועוד כמה וכמה דברים שקשורים לתקנת השוק.
שלומי הייזלר: המשמעות היא סופיות גמורה של הרישום במקרקעין.
שלומי הייזלר: קרקע שלא עברה הסדר, זו ראיה לכאורה.
שלומי הייזלר: יש מעט מאוד קרקעות בארץ שעדיין לא עברו הסדר.
שלומי הייזלר: מדובר על הליך שמתחיל עוד מימי המנדט ונשארו לנו להסדיר עוד כארבעה אחוזים של קרקעות המדינה.
שלומי הייזלר: מדובר במקומות שבאמת צפופים מאוד, מרכזי כפרים שקיימים עם רישומים מזמן התורכים, ואני לא צוחק.
שלומי הייזלר: ההליך כיום מתבצע בדיוק כמו שתיארתם, מפרסמים לוח של זכויות בכל מיני אמצעים קצת מיושנים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כשאתה אומר כפרים זה לא למשל כפר יהושע.
נירה לאמעי רכלבסקי: לאיזה כפרים הכוונה?
שלומי הייזלר: החל ממרכז ירושלים, אני קורא לזה כפר למרות שזה כפר מנדטורי.
שלומי הייזלר: כמובן יש לנו ביישובי מיעוטים בצפון, זה מה שנקרא החלטת ממשלה 922 ואנחנו עובדים מאוד קשה כדי להסדיר שם את 921 ו-922 כדי לסיים להסדיר באותם כפרים.
שלומי הייזלר: מדובר בכפרים בצפון.
שלומי הייזלר: קצת בקרקעות הנגב.
שלומי הייזלר: כמו שאמרתי, מרכז ירושלים, מרכז תל אביב, קצת בחיפה, בעכו.
שלומי הייזלר: אלה המקומות שבאמת נשאר לנו להסדיר.
שלומי הייזלר: לא מדובר בהרבה אבל מדובר בשטח מאוד מאוד סבוך וקשה כי כל סנטימטר, יש עליו רישומים של מאות שנים.
עינב קאבלה: מה הופך מקוון?
שלומי הייזלר: האפשרות להגיש את התביעה, האפשרות לפרסם את התביעות, האפשרות להגיע לתושבים בדרכים נוספות.
שלומי הייזלר: אנחנו רוצים שיוכלו להגיש את התביעה גם באמצעים מקוונים כדי שהנושא הזה לא יתעכב.
שלומי הייזלר: זה לאו דווקא מחליף, אבל זה בנוסף.
שלומי הייזלר: שיוכלו להגיש גם כך את התביעה שלהם לגבי זכות הבעלות ולא מישהו יאמר שהתביעה לא הוגשה כדין ולכן אין לה מעמד.
שלומי הייזלר: בעצם זו דרך לאפשר לכל מי שרק רוצה להגיש את התביעה לבעלות כדי שפקיד ההסדר יוכל בסופו של דבר לקבל את כל החומר לידיו ולהכריע בו אם הוא יכול, ואם לא – אני לא אכניס אתכם לכל התהליך – לפחות להעביר את הנושא הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה לי תחושה שאולי לא כל האנשים שם, אם תכתוב באתר אינטרנט שהולכים לעשות הסדר זכויות חדש בשטחי הכפר, יתייחסו להודעה כזאת.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן תהיתי איך אתה הולך לשנות.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הליך כזה שיש לוח ששמים במרכז הכפר, מציינים יום ושעה, מתי פקיד ההסדר מגיע ומי שרוצה לבוא ולדבר לגבי הזכויות שלו במקרקעין או בחלקה מסוימת, יכול לבוא.
שלומי הייזלר: זה לא במקום.
שלומי הייזלר: זה בנוסף.
שלומי הייזלר: אנחנו רוצים לאפשר גם את הדרך הזאת כדי שמי שירצה, יוכל להגיש את התביעה שלו גם בצורה הזאת ולא יאמרו לו מחר בבוקר שהוא לא הגיש את תביעת הבעלות שלו כדין ושכן אחר שאומר שזה שלו, יאמר שאין כאן תביעה.
שלומי הייזלר: אלה פלטפורמות נוספות שאנחנו רוצים לאפשר גם לתושבים.
שלומי הייזלר: בסוף גם במקומות האלה יש אינטרנט ו-ווטסאפ.
עינב קאבלה: תודה שוב, עורך דין הייזלר.
נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת ילד למשמורת ההורים המיועדים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות היא משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
נירה לאמעי רכלבסקי: מפנים כאן לאתר האינטרנט של המשרד לא רלוונטי לסעיף כי בעצם מה שאומר הסעיף הזה זה המעמד שבו התינוק נמסר מהאם הפונדקאית להורים שלו.
אנדרי קוז'ינוב: אלה ההורים הביולוגיים של אותו ילד.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש חובת נוכחות של עובד סוציאלי מיוחד לחוק הסכמים לנשיאת עוברים.
אנדרי קוז'ינוב: אבל זה רק בשטח הארץ.
נירה לאמעי רכלבסקי: כן, בסמוך לאחר הלידה.
עינב קאבלה: יש לנו את עורכת הדין נטלי מופסיק מהלשכה המשפטית במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
נטלי מופסיק: אני כאן.
נטלי מופסיק: שומעים אותי?
עינב קאבלה: שומעים אבל לא רואים.
נטלי מופסיק: אני ברכבת.
נטלי מופסיק: היום על פי חוק הפונדקאות מסירת ילוד להורים צריכה להיעשות בבית החולים, אבל רק בנוכחות של עובדת סוציאלית.
נטלי מופסיק: כך זה לפי החוק.
עינב קאבלה: אנחנו לא מצליחים לשמוע אותך.
עינב קאבלה: יש לנו גם את מנהלת השירות למען הילד במשרד הרווחה.
עינב קאבלה: עובדת סוציאלית רקפת עצמון, מנהלת השירות למען הילד.
רקפת עצמון: שלום.
רקפת עצמון: העובדת הסוציאלית הראשית לחוק נשיאת עוברים לא יכולה לדבר ולכן אני אדבר בשמה.
רקפת עצמון: אני נותנת רקע כללי כדי שנבין אתה מרחב בו אנחנו עובדים.
רקפת עצמון: ההליך של הפונדקאות הוא הליך שמאושר בוועדה במשרד הבריאות.
רקפת עצמון: כאשר היולדת המיועדת מגיעה בערך לחודש חמישה, חובה עליה, בהתאם לחוק, לעדכן את עו"ס לחוק האימוץ לגבי ההליך ואז נעשה תהליך הבדיקה.
רקפת עצמון: תהליך הבדיקה היא פגישה נפרדת עם האם הנושאת, עם ההורים הביולוגיים של הילד ופגישה משותפת כדי לבחון את מערכות היחסים ולהכיר אותם ולהבין את הדרך בה הם מנהלים את הליך הפונדקאות.
רקפת עצמון: מבחינתנו לשון החוק היא הלשון הקובעת ואכן נדרש שעו"ס לחוק נשיאת עוברים יהיה במעמד הלידה, יעביר את האפוטרופסות אליו וישחרר את הילד מבית החולים כדי לאפשר להורים הביולוגיים לצאת עם הילד ולהסדיר בהמשך את מעמדו החוקי של הילד.
רקפת עצמון: הסיבה שהכנסנו את הסעיף הזה להצעת החוק היא משום שמהסבב הראשון הבנו שיש מקרים קיצוניים מאוד, חריגים מאוד בהם עולה קושי לעשות את הפעולה של ההעברה הזאת בפועל.
רקפת עצמון: למשל, הייתה אימא ביולוגית של ילד בחיפה לתינוק שנולד במרכז והיא לא יכלה להגיע כדי לעשות את ההעברה.
רקפת עצמון: היה יכול להגיע רק האבא והיה צריך לנסות למצוא פתרון, לעשות משהו באופן אחר.
רקפת עצמון: מה שאנחנו מבקשים זה להמשיך ולעבוד בהתאם ללשון החוק והנהלים שנגזרים ממנו אבל להשאיר לנו את האפשרות, במקרים מאוד מאוד קיצוניים לפנות אל השר ולבקש הנחיות ונהלים אחרים.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה גם לגבי עובדת סוציאלית וגם לגבי אחד ההורים?
רקפת עצמון: מאחר והעובד הסוציאלי שמכיר את הזוג ואת היולדת, הוא זה שפגש אותם והוא זה שעשה את תהליך העבודה, ככל האפשר אנחנו מבקשים שהוא גם יגיע לבית החולים ולא עובד שלא מכיר אותם.
רקפת עצמון: הוא כבר מכיר את דרכי התקשורת ביניהם, הוא כבר יודע לזהות את ההתנהלות של ההורים ולכן האבחון שלו אחרי הלידה הוא מאוד מאוד משמעתי באותו מקום.
רקפת עצמון: ההיכרות המוקדמת, בכל מקרה יש חובה שתהיה היכרות מוקדמת, לא יכולה להיות היכרות באמצעים טכנולוגים ועל זה אנחנו עומדים.
רקפת עצמון: אנחנו מדברים באמת על הקצה של הקצה כדי להבטיח שילדים לא יישארו יותר זמן ממה שנדרש בבתי החולים.
רקפת עצמון: הדאגה העיקרית שלנו היא לאפשר לשחרר ילודים מבית החולים אל ההורים הביולוגיים שלהם.
נירה לאמעי רכלבסקי: אבל יהיה חייב להיות שם עוד עובד סוציאלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: נניח שתהיה שם עובדת סוציאלית של בית החולים.
רקפת עצמון: נכון.
רקפת עצמון: כבר היה לנו מקרה כזה.
רקפת עצמון: היה מקרה, שבסופו של דבר הגענו לבית החולים, אבל היה חשש שלא נוכל להגיע ועירבנו את העובדת הסוציאלית של בית החולים שהייתה שם גם עם הזוג וגם עם היולדת.
רקפת עצמון: זה לא היה בסופו של דבר הליך פונדקאות, זה לא משנה, אבל ברור לנו שהעובדת הסוציאלית של בית החולים תהיה חלק מההליך.
רקפת עצמון: ברור שיעמוד שם איש מקצוע ויראה את ההעברה בפועל ויראה את המצב.
רקפת עצמון: כמובן ככל שעולה איזשהו ספק לגבי קושי מתוך האמצעים האחרים, אנחנו לא נמשיך בהליך.