GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רקפת עצמון: רק במצב שבו ההליך והבדיקה נעשו מראש בדרך שנדרשת בהתאם לחוק ולא עלו ספקות לגבי האימוץ ובתוך המפגש המקוון לא יעלו ספקות לגבי היכולת להעביר את הילד, רק אז נשקול, במקרים יוצאי דופן במיוחד, את האפשרות.
עינב קאבלה: מה עשיתם במקרים החריגים?
אנדרי קוז'ינוב: במקרה שאחד ההורים לא יוכל להגיע?
רקפת עצמון: למשל.
נירה לאמעי רכלבסקי: החוק מחייב שתהיה שם עובדת סוציאלית.
נירה לאמעי רכלבסקי: לפי חוק הפונדקאות זו עובדת סוציאלית שעברה הכשרה מסוימת.
אנדרי קוז'ינוב: נכון אבל זה אומר שמה שמוצע כאן זה לאפשר לעובדת סוציאלית להיות ב-זום.
אנדרי קוז'ינוב: במידה ואחד ההורים לא מגיע, גם להיות ב-זום.
אנדרי קוז'ינוב: מקסימום זאת רק העובדת הסוציאלית של בית חולים שנמצאת בסיטואציה.
עינב קאבלה: זה מה שקרה באותם מקרים מאוד חריגים?
רקפת עצמון: לא.
רקפת עצמון: בקורונה, בסבב הראשון, הצלחנו להגיע לבית החולים בכל המקרים, גם כשהיה סגר, גם כשהיה סגר למשפחה הביולוגית של הילד.
רקפת עצמון: הצלחנו לנהל את ההליך.
רקפת עצמון: אנחנו מניחים שנצליח לנהל את ההליך כי אנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד בנוכחותה של העובדת הסוציאלית לחוק במעמד הזה.
רקפת עצמון: זה מעמד ייחודי.
רקפת עצמון: זה מאוד מאוד רגיש.
רקפת עצמון: ככלל אנחנו לא מבקשים לבטל את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: היא חייבת להיות ב-זום.
נירה לאמעי רכלבסקי: הרי חייבת להיות שם דמות שיודעת לנהל סיטואציה כזאת.
נירה לאמעי רכלבסקי: כמובן שהעובדת הסוציאלית לחוק הפונדקאות אולי יכולה להיות ב-זום יחד עם עובדת סוציאלית אחרת.
עינב קאבלה: כולם מסכימים לזה, גם רקפת, אבל איך אנחנו מכנסים את זה לתוך הדבר הזה?
נירה לאמעי רכלבסקי: אין לנו דרך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו לא משנים סעיפי חוק ישירות.
רקפת עצמון: אנחנו מבקשים שתהיה לשר שלנו את הסמכות במצבי קיצון כמו שתיארנו כרגע, לעשות שינוי בנהלי העבודה שלנו וזה בקצה של הקצה של הקצה.
רקפת עצמון: מבחינתי זה סוג של רשת ביטחון אחרונה כי ההנחיה שלנו לעובדות היא לצאת.
רקפת עצמון: יש לנו אישורי עבודה ליציאה וגם בזמן הסגר עובדות שלנו יצאו.
רקפת עצמון: ברור לנו שמתפקידנו להיות שם.
רקפת עצמון: זה לא כדי לבטל את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי אתם יכולים בלעדינו.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 10(ג) לחוק הסכמים לנשיאת עוברים אומר: "מסירת הילד על ידי האם הנושאת למשמורת ההורים המיועדים תהיה בנוכחות העובד הסוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים ובסמוך לאחר הלידה ככל שניתן".
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם "ככל שניתן" חל רק "בסמוך לאחר הלידה" או גם על "בנוכחות העובד לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים".
רקפת עצמון: ככל שאנחנו מפרשים, זה לאחר הלידה.
רקפת עצמון: הכוונה היא להגיע ביום הלידה באופן מיידי כדי באמת לעשות ניתוק בין האם הנושאת לבין ההורים הביולוגים של הילד.
נירה לאמעי רכלבסקי: המשך הסעיף אומר: "לא ימסור אדם למשמורת ולא יקבל למשמורת ילד שנולד לאם נושאת כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים שלא בנוכחות עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים כאמור בסעיף קטן זה".
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, בכל מקרה אתם חייבים בעובד סוציאלי עם הכשרה כזאת.
רקפת עצמון: באופן עקרוני לפי החוק, כן.
רקפת עצמון: גם לפי תפיסת העבודה שלנו, כן.
רקפת עצמון: מה אנחנו מבקשים באמצעות הבקשה לאפשר לשר שלנו, במקרי קצה, לעשות שינוי בנהלי העבודה.
נטלי מופסיק: שהנוכחות תהיה דיגיטלית.
נטלי מופסיק: אנחנו מבקשים שהנוכחות של עובדת סוציאלית תהיה נוכחות דיגיטלית וייקבעו נהלים מאוד מסודרים וזה יהיה רק למקרי קצה.
נטלי מופסיק: תיקבע איזו תוכנה.
נטלי מופסיק: רק למקרי קצה שבאמת אין שום אפשרות לעובדת הסוציאלית להגיע.
נטלי מופסיק: אנחנו רוצים לשמור את זה רק למקרים חריגים מאוד מאוד מאוד כדי לא לעכב חיבור של ילדים עם ההורים הביולוגיים לקחת אותם הביתה, בטח לא בתקופה של קורונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה מדבר רק על עובד סוציאלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה 10(ג).
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא מדבר על היעדרות של הורים.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שעל הפרק כרגע.
נירה לאמעי רכלבסקי: עובד סוציאלי לפי חוק נשיאת עוברים.
עדי שיינבך: אנחנו מציעים שאנחנו נבדוק את זה.
עינב קאבלה: אני מציעה שתבדקו את זה.
עינב קאבלה: עסקנו במקרקעין ופתאום אתה שומע על אירוע כזה של הבאת ילד לעולם.
רקפת עצמון: אני חייבת לומר שגם אנחנו מאוד מאוד התלבטנו בסוגיה.
רקפת עצמון: היו לנו דיונים מאוד מעמיקים בדבר הזה.
רקפת עצמון: תפיסת העולם שלנו באה לידי ביטוי בחוק, שחובה שיהיה שם איש מקצוע שמבין את מורכבות הדבר, שמבין את משמעות הניתוק הזה והעברה, ואנחנו לא מקלים ראש בדבר הזה.
רקפת עצמון: אין לנו שום כוונה לשנות את הנוהל או לעבוד אחרת אבל אנחנו מכירים בזה שאנחנו יכולים להגיע לקצה ומאוד התלבטנו אם הקצה שווה בכלל לתת את האפשרות הזאת.
רקפת עצמון: אנחנו יכולים לומר את זה בגלוי.
רקפת עצמון: זו לא הייתה החלטה פשוטה עבורנו.
רקפת עצמון: מה שאתם מרגישים בבטן, אנחנו יודעים מקצועית לומר שזה לא ההליך שהיינו רוצים לנהל.
רקפת עצמון: היינו רוצים לנהל הליך שככל האפשר יושב שם איש מקצוע, נמצא שם איש מקצוע, מסוגל על סמך היכרות מוקדמת עם המשפחה לעשות ניתוח של המצב הנוכחי.
רקפת עצמון: אנחנו מבינים שלידה יכולה לייצר תחושות אחרות, מקומות אחרים, יכולה להציף בעיות אחרות ומאוד חשוב מבחינתנו שיהיה איש מקצוע.
רקפת עצמון: בצד זה אנחנו גם חושבים שמאוד מאוד חשוב שהילד יצא כמה שיותר מהר מבית החולים ורק במקומות בהם יש סתירה מהותית בין שני הדברים האלה, אנחנו רוצים איזשהו מרחב של אפשרות לעשות שיקול אחר שברור לנו שצריכות להיות שם הגבלות מאוד גדולות, שזה רק באישור של עו"ס ראשית, זה רק בתנאים מאוד קיצוניים ואנחנו אפילו לא יודעים לסמן את כל התנאים הקיצונים אבל ניקח את זה להתייעצות נוספת.
עינב קאבלה: אני מציעה שתיקחו את זה להתייעצות נוספת ביחד עם משרד המשפטים.
עינב קאבלה: אני מודה שבמקרה כזה, מדע וטכנולוגיה נכנסים לתמונה ויש כאן שאלות אחרות של להביא חיים לעולם וכל הסיפור הזה של פונדקאות ויש תחושה של חרדת קודש.
עינב קאבלה: אני כרגע לא רוצה לגעת בזה, אני משאירה את זה בצריך עיון ונותנת לכם לעשות בדיקה נוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: חזרנו לפריטים 70 ו-71.
עינב קאבלה: קראנו אותם.
נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי חלקם החלטנו לא ולגבי חלקם אמרנו שנקבל תשובות.
עינב קאבלה: נשאר לנו להקריא את התוספת השנייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תוספת שנייה (התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני שבסעיף 2)
נירה לאמעי רכלבסקי: אימות זהות של אדם.
נירה לאמעי רכלבסקי: מהימנות של מידע העובר אגב מתן השירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתן רוצות להסביר את (3) ו-(4)?
עדי שיינבך: גמירת דעתו, זאת בעצם הסכמה.
עדי שיינבך: יש הרבה ביטויים למילה הזאת, הסכמה, ולאופן שבו אתה מקבל הסכמה שאנחנו רואים אותם כטכניים כדי להבטיח שאדם הסכים למשהו.
עדי שיינבך: על אימות זהות דיברנו.
עדי שיינבך: מהימנות של תהליך, לדעת שהתהליך הוא אוטנטי.
עדי שיינבך: זה עלה גם בשיחה עם שלומי שהוא ביטא את זה שאנחנו רוצים לדעת שמסמכים הם מסמכי מקור ושהמסמך הוא בעל מהימנות ברמה כזו שאנחנו יכולים לסמוך עליו, גם בשירותים שהמדינה נותנת וגם בשירותים שנועדו לצדדים שלישיים.
עדי שיינבך: מהימנות של מידע, זה להבטיח שהמידע עובר כמו שצריך ויש לו אמינות ואף אחד לא עשה בו שינויים או לא היה בו איזה שיבוש.
עדי שיינבך: כל אלה תכליות שברמה הגבוהה מבטאים כל מיני מילים בחקיקה שנועדו להבטיח את התכליות האלה ואלה ארבע התכליות שאנחנו מציעים לכלול בתוספת השנייה.
עינב קאבלה: כתוב בסוגריים "התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני שבסעיף 2)" שקרוי תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק.
עדי שיינבך: סעיף 2 מדבר על התהליך המחשבתי של הגורם הממונה לפני שהוא מקבל החלטה להעביר שירות.
עינב קאבלה: הסבתי את תשומת לבכם.
עינב קאבלה: אם זה בסדר לכם, זה בסדר לי.
עינב קאבלה: הקראנו הכול?
נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו הכול.
עדי שיינבך: יישר כוח ליועצת המשפטית.
עינב קאבלה: יישר כוח ליועצת המשפטית.
עינב קאבלה: יש עוד כמה התאמות שנדרש לעשות בנוסח.
נירה לאמעי רכלבסקי: נעשה את זה עד למועד הבא של הישיבה.
עינב קאבלה: כנ"ל בתוספת בה עלו כמה דברים כמו הנושא האחרון אבל היו עוד נושאים נוספים.
עינב קאבלה: לדעתי היו עוד שתי שאלות שעלו ב-זום.
איילת חאקימיאן: היה קובי וייס.
עינב קאבלה: היה קובי וייס ויובל וגנר שרצו הבהרות.
עינב קאבלה: אני מציעה, אם תוכלי, לדבר אתם באופן ישיר ואם יהיה צורך, כמובן שנעלה אותם בישיבה הבאה.
נירה לאמעי רכלבסקי: יובל וגנר רצה לוודא שהשירותים הדיגיטליים אכן יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלויות על סוגיהם השונים.
עינב קאבלה: נתנו התייחסות.
עינב קאבלה: אגב, גם הנושא הניסוחי של הביטוי הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: לזה דווקא לא קיבלתי תשובה.
עינב קאבלה: אני רוצה שנהיה ברורים לגבי הדבר הזה לקראת הישיבה הבאה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אומר קובי וייס: בענייני הוצאה לפועל, אין אפשרות לבצע תצהיר בקורונה מול פקידי בית המשפט, רק ב-זום מול עורך דין פרטי וזה הרבה יותר יקר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אצל פקידי בית המשפט זה עולה 47 שקלים.
נירה לאמעי רכלבסקי: האם אפשר לכלול אופציה להגשת תצהירים בדיגיטל?
רני נויבואר: נבדוק את זה.
רני נויבואר: אני לא בטוחה שזה משהו שאנחנו יכולים לטפל בו אבל נבדוק את זה.
רני נויבואר: זה בית משפט וצריך לבדוק במה בדיוק הדברים אמורים.
עינב קאבלה: זה נכנס לרשימת הדברים שצריך לבדוק לקראת הישיבה הבאה.
עינב קאבלה: לא היו לנו דברים אחרים מבחינת השאלות.
איילת חאקימיאן: לא.
עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכל מי שנכח כאן במשך כל השעות שעשינו כאן.
עינב קאבלה: תודה לכן, רני ועדי, ולכל מי שהיה אתנו ב-זום.
עינב קאבלה: כמובן תודה לנירה, היועצת המשפטית לוועדה.
עינב קאבלה: עוד לא סיימנו, זה תודות של כלום.
עינב קאבלה: לכן אני רצה מהר.
עינב קאבלה: פשוט היינו הרבה שעות ביחד ואני מודה על הסבלנות.
עינב קאבלה: תודה רבה איילת, מנהלת הוועדה.
עינב קאבלה: תודה רבה לכם.
עינב קאבלה: אנחנו נודיע בהמשך השבוע על מועד הישיבה הבאה שמתוכננת להיות ישיבה בה נאשר את החוק במלואו לקראת קריאה שנייה ושלישית.
רני נויבואר: תודה רבה לכם.
רני נויבואר: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית ולצוות הוועדה ולחברי הכנסת.
עינב קאבלה: בוקר טוב לכולם.
עינב קאבלה: היום יום שני, כ"ז באב תש"ף, 17 באוגוסט 2020 ואני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התש"ף-2020, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
עינב קאבלה: אנחנו לאחר סדרה של כמה ישיבות בהן קיימנו דיון ושמענו את הגורמים השונים שהביעו את ההתייחסות שלהם.
עינב קאבלה: היום אנחנו במעבר נוסף רק על הדברים שנותרו פתוחים.
עינב קאבלה: הקראת החוק נעשתה בישיבה הקודמת.
עינב קאבלה: היום ניגע בנושאים שנשארו לפיין טיונינג ובהמשך הישיבה ניגש גם להצבעה.
עינב קאבלה: אני מעבירה את רשות הדיבור ליועצת המשפטית של הוועדה, נירה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח שמונח כרגע בפני הוועדה מגלם שינויי נוסח שבוצעו בין הישיבה הקודמת לזאת, לאור הערות שעלו בדיון.
נירה לאמעי רכלבסקי: נוסף סעיף אחד ואנחנו נגיע אליו בהמשך, סעיף דיווח לכנסת.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אעבור לפי הסדר על הנושאים שבין הישיבה הקודמת לישיבה הנוכחית, בהם נערך שינוי.
נירה לאמעי רכלבסקי: בחלקם נערכו שינויים ניסוחיים בלבד של הממונה על נוסח החוק שכבר עברה עליו וגם אותם אני אקריא.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 1, סעיף ההגדרות.
נירה לאמעי רכלבסקי: על מנת לחדד את זה שהחוק הזה לא חל על רשויות מקומיות ועיריות, בהגדרה גוף ציבורי, בסעיף קטן (2): "תאגיד שהוקם בחוק" ולא "לפי חוק" כדי שלא יהיו תהיות בעניין הזה, על אף שיש שיאמרו שגם לפי חוק לא כולל תאגידים אחרים אלא רק תאגידים סטטוטוריים.
נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה, לזאת הכוונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגדרת הגורם הממונה נוסחה מחדש לפי ההסדר עליו דובר בישיבה הקודמת, לפיו לעניין תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות וחברות בנות, מי שבעצם יהיה הגורם הממונה הוא השר שבגדול ממונה עליהם.
נירה לאמעי רכלבסקי: תכף נקריא איך זה מופיע בחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה - כל אחד מאלה, לפי העניין, כמפורט בטור ד' לתוספת הראשונה:
נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין שירות חיוני שאופן נתינתו נקבע בחוק - השר הממונה על ביצוע החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: שירות שנותנת חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית – השר שנקבע כאחראי לענייני החברה הממשלתית או החברה האם.
נירה לאמעי רכלבסקי: כך זה מופיע בחוק החברות.
נירה לאמעי רכלבסקי: שר אחראי על חברה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוספנו את ה"קשור למתן השירות".
נירה לאמעי רכלבסקי: חשבנו שיהיה חשוב להבהיר שהכוונה היא לא לאיזשהו גורם בכיר במשרד אלא גורם שיש לו קשר למתן השירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה נשמע אולי ברור, אבל חשבנו שיש מקום להבהיר את זה.
עינב קאבלה: זה סוכם עם משרדי הממשלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מסוכם.
עינב קאבלה: אני לא אתנגד.
עינב קאבלה: חשוב לי להבין שעדיין ברור גם מההגדרה, לאחר התאמת הניסוחים ותיקון הנוסח, שזה רק אלה המפורטים בטור ד' לתוספת הראשונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כפי שמופיע בפתיח.
נירה לאמעי רכלבסקי: הממונה על נוסח החוק חשבה שזה מספיק, כי כתוב כמפורט בטור ד' לתוספת הראשונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, ההגדרה כולה מתייחסת לתוספת שמתווספת לחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע יש תוספת כזאת.
עינב קאבלה: למה לא לרשום כל אחד מאלה לפי העניין, המנויים.
משה אבוטבול: אנחנו מדברים על הדיגיטל.
עינב קאבלה: דיברנו על מתן שירותים חיוניים מרחוק.
עינב קאבלה: דיברנו גם על נגישות.
משה אבוטבול: על הנושא של הפס.
עינב קאבלה: זה מחר.
עינב קאבלה: זאת הצעת חוק ממשלתית שעשינו עליה כבר כמה דיונים אבל אנחנו מברכים על בואך אלינו.
נירה לאמעי רכלבסקי: את רוצה שנחזור לנוסח הממונה על ה"כמפורט"?
עינב קאבלה: השאלה אם ה"מנויים" לא יותר מחדד.
עינב קאבלה: אני לא יודעת.
עינב קאבלה: אני מעלה כאן שאלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני שמה סימן שאלה.
עינב קאבלה: בכל מקרה אני אומרת לפרוטוקול שהכוונה אך ורק לאותם אלו שצוינו בטור ד' לתוספת הראשונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן גם אם נשנה את התוספת, זה תמיד יהיה מי שמצוינת בתוספת לחוק בכל זמן.
עינב קאבלה: המשך ההגדרה מפרט מי אלו אבל הם תמיד יהיו מצוינים בטור ד' לתוספת הראשונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו גם צריכים את ההגדרה.
עינב קאבלה: אנחנו צריכים את ה-גייד ליין.
נירה לאמעי רכלבסקי: הכרזה של מצב חירום בשל נגיף הקורונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן זה שונה: "הכרזה על מצב חירום לפי סעיף 2 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה".
נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי ניסוחי.
נירה לאמעי רכלבסקי: "ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ואם לא הוקמה - ועדה של הכנסת שוועדת הכנסת קבעה לעניין זה".
משה אבוטבול: יודעים מי זו הוועדה?
נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא שאם חלילה יהיו בחירות וועדת המדע לא תפעל, ועדת הכנסת תקבע איזושהי ועדה שכן קיימת.
משה אבוטבול: לא נכנס כאן המשבר הפוליטי, לאיזו ועדה להגיש וכולי.
עינב קאבלה: בחוק הזה אנחנו לא נוגעים בפוליטיקה.
עינב קאבלה: זה נועד לספק מענה במקרה שאנחנו אחרי בחירות ועדיין לא הוקמו ועדות.
משה אבוטבול: אל תתכוננו.
משה אבוטבול: אין בחירות.
עינב קאבלה: אף אחד לא מתכונן.
עינב קאבלה: לפעמים אומר שצריך להגיד את זה כדי שזה לא יקרה.
משה אבוטבול: שלא יהיו כאן נבואות שיתגשמו.
עינב קאבלה: חלילה.
עינב קאבלה: אין כאן נבואה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדות המוקמות בתקופות בחירות הן ידועות, ועדה מסדרת, כספים וחוץ וביטחון.
נירה לאמעי רכלבסקי: שירות חיוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: קיבלנו החלטה בעניין הזה ואני מקריאה את הנוסח.
נירה לאמעי רכלבסקי: ""שירות חיוני" - שירות המנוי בטור א' לתוספת הראשונה שנועד להבטיח את ביטחונו התעסוקתי והכלכלי של אדם וכן את בריאותו, רווחתו וזכויות היסוד שלו, הניתן לפי חיקוק בידי גוף ציבורי המנוי בטור ב' לאותה תוספת, למעט שירות הניתן על ידי ערכאה שיפוטית או הכרוך בהפעלת סמכות מעין שיפוטית".
נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לתת מענה לפריט בתוספת.
עינב קאבלה: צריך למחוק כאן את החלופה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כן, שמתייחס לרישום מפלגה.
עינב קאבלה: או לשירותים אחרים אם נכנסים בהגדרה, בעתיד.
עינב קאבלה: שלא נכנסים לביטחון תעסוקתי, כלכלי וכולי.
נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לאיזה שהם דברים בסיסיים שכרוכים בשירותים שאנשים מקבלים כשהמשק עובד סביר ב ובמקרה הזה אולי לא יוכלו לקבל גם אם המשק עובד.
עינב קאבלה: גם את ההערה מצד ימין צריך למחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: ההערות הן רק כדי להראות היכן שינינו.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 2, אני אקריא אותו שוב מאחר והוא שונה קצת נוסחית.
נירה לאמעי רכלבסקי: תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק
נירה לאמעי רכלבסקי: (2) לא יקבע הגורם הממונה הוראות לפי פסקה (1) אלא אם כן שוכנע כי אין במתן השירות מרחוק לפי אותן הוראות כדי לפגוע בתכלית העומדת בבסיס אופן מתן השירות החיוני לפי החיקוק שמכוחו הוא ניתן ובכלל זה השפעת מתן השירות מרחוק, בין היתר על הסתמכות צד שלישי, מהימנות מסמכים והשפעה על דיני הראיות ולאחר הליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל את החשיבות שבמתן השירות ואת הסיכונים הכרוכים בנתינתו מרחוק ונקט אמצעים להקטנתם ובכלל זה אמצעים הקשורים להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.
נירה לאמעי רכלבסקי: (ב) בהחלטתו על מתן שירות חיוני מרחוק לפי הוראות סעיף קטן (א) רשאי הגורם הממונה לסטות מהדרישות הקבועות בחיקוק לעניין נוכחות פיזית של אדם, הזדהות של אדם, בחינת מהימנות של מסמך הנדרש לצורך מתן השירות, העדה על הסכמה באופן מסוים, חתימה או המצאה בדרך מסוימת והכול בכפוף לווידוא קיומן של התכליות המנויות בתוספת השנייה.
עינב קאבלה: את הקראת את ה"נוסף עליו".
עינב קאבלה: הכוונה היא שיש שירות שניתן כאן כשירות מרחוק על פי החוק, זה לא אומר שאם לא קיימת מגבלה של סגר חלילה, יפסיקו לתת אותו פנים מול פנים.
עינב קאבלה: זה שיש את השירות מרחוק לא אומר שיפסיקו אותו פנים אל פנים.
משה אבוטבול: אדם יבחר.
עינב קאבלה: שוב, אלא אם כן זה טכנית בלתי אפשרית.
עינב קאבלה: אבל אם זה אפשרי טכנית ולו בצורה מצומצמת, שלא יאמרו שכבר הנציג האחד שיש בקבלת קהל.
משה אבוטבול: מי יחליט אם זה כן אפשרי או לא אפשרי?
עינב קאבלה: יש מגבלות.
עינב קאבלה: אם הוטל סגר, בוודאי שלא ניתן לקיים קבלת קהל.
עינב קאבלה: ואם יש תו סגול, זה אומר שזה ניתן בצמצום.
משה אבוטבול: הוראות חוק שייתנו יותר הנחיות לגבי מה כן ומה לא.
עינב קאבלה: החוק הזה קובע את האפשרות לתת שירות מרחוק.
עינב קאבלה: היה לנו חשוב להדגיש בחוק שיהיה ברור שאם יש סגר - אין והשירות יהיה רק מרחוק, אבל אם אין סגר, בוודאי שהשירות שניתן פנים אל פנים לא יתבטל מכיוון שאפשרו את מתן השירות מרחוק.
משה אבוטבול: מה את אומרת על הקומסי קומסה שעושים הבנקים?
עינב קאבלה: אנחנו לא בדיון הזה.
משה אבוטבול: חלק הם מקבלים וחלק לא.
משה אבוטבול: זה נראה לי משהו מאוד תמוה.
עינב קאבלה: אנחנו לא בדיון הזה מכיוון שכאן אנחנו מדברים רק על רשימה סגורה של שירותים שניתנים על ידי משרדי ממשלה ובהמשך יכולים להינתן על ידי תאגידים סטטוטוריים או חברות ממשלתיות.
עינב קאבלה: בנקים לא בסיפור.
עינב קאבלה: זה דיון אחר שראוי לעשות אותו אבל לא כאן.
משה אבוטבול: איך את מתייחסת לרשויות?
עינב קאבלה: גם הרשויות לא כאן.
משה אבוטבול: רשויות מקומיות?
עינב קאבלה: לא כאן.
משה אבוטבול: אפילו שהן היד הארוכה של הממשלה?
עינב קאבלה: אין כאן שאלה שאנחנו חושבים, ואמרנו את זה גם בדיונים הקודמים, שככל שרשויות ציבוריות, גופים ציבוריים ייתנו התייחסות לשירותים מרחוק ויאפשרו שירותים מרחוק כמה שיותר, זה דבר חיובי.
עינב קאבלה: כרגע אנחנו בדיון על חוק שהוא מסגרת לגופים מאוד מסוימים שיכולים להיכנס אליו כדי להתגבר על קשיים בחוק שקיימים היום לאותם גופים לתת שירותים מרחוק.
עינב קאבלה: המטרה היא לתת לאזרחים את האפשרות הזאת וזה בדיוק מה שהחוק עושה.
עינב קאבלה: זה שצריך לפתור עוד דברים במקומות אחרים, אין שאלה אבל כרגע מה שחשוב לנו זה לקדם את זה כדי שלפחות בזה יהיה מזור.
משה אבוטבול: הנושא הממשלתי בעיקר.
עינב קאבלה: ממשלתי, תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות.
עינב קאבלה: זו המסגרת.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע בחוק, משרדי ממשלה.
עינב קאבלה: בתוספת אלה משרדי הממשלה אבל החוק מאפשר גם תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע מה שיש בתוספת, ואנחנו מאשרים, אלה שירותים שנותנים משרדי ממשלה, מאוד מגוונים.
עינב קאבלה: הדגשנו שב-(ג) הוספנו את "נוסף עליו".
נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא אקריא את (ד) שנשאר אותו הדבר.
עינב קאבלה: אני חוזרת ל-(ג) ויש לי שאלה.
עינב קאבלה: למה צריך את הסיפה "או שמתן השירות אינו נגיש במידה מספקת"?
עינב קאבלה: הרי גם אם הוא לא נגיש במידה מספקת, הוא עדיין קיים ואנחנו רוצים שהוא יישאר פתוח.
רעות אופק: המטרה היא לאפשר יותר גמישות במקרים שאנחנו לא יודעים מה יהיה.
רעות אופק: למשל, אם יש – קרה לנו בכמה לשכות – חשש מצד הפקידים מקבלי השירות להגיע ללשכות.
רעות אופק: לאזן בין כל השיקולים, גם אם אין איסור מוחלט.
עינב קאבלה: אם אין איסור מוחלט ועדיין קיים נציג אחד במשרד ומקבל קהל בצורה מצומצמת ולפי תו סגול וכולי, בצורה הכי מחמירה שאפשר להעלות על הדעת, הוא עדיין נותן שירות פרונטלי ואנחנו לא רוצים שגם זה יילקח אם הופעל השירות מרחוק.
עינב קאבלה: זו השאלה שלי.
עינב קאבלה: אני מברכת את בואו של חבר הכנסת קוז'ינוב.
רעות אופק: המטרה היא לתת שירות עד כמה שיותר ערוצים לאזרחים.
רעות אופק: אם מתעוררות בעיות בשטח, גם אם נגיד המגבלות מאפשרות ברמה התיאורטית לפתוח את הסניף אבל יש איזושהי בעיה עם לשכה מסוימת, אנחנו נרצה את הגמישות לא לפתוח את השירות במידה שיהיה קושי ממשי שלא יהיה ניתן להתגבר עליו.
עינב קאבלה: אם ש קושי שלא ניתן להתגבר עליו.
עינב קאבלה: "אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".
רעות אופק: נכון.
רעות אופק: יש את הדין ויש את המעשה.
רעות אופק: יכול להיות שלפי התו הסגול תהיה אפשרות לפתוח, נניח בדוגמה הקיצונית, עם פקיד אחד אבל הנסיבות הסוציאליות של אותו פקיד הן שהוא מאוד מפחד והיו מקרים כאלה שבתקופת הקורונה פקידים אמרו שהם מפחדים לבוא.
רעות אופק: כל המצב היה מצב של חוסר ודאות.
רעות אופק: את המקרים האלה נרצה לאזן.
עינב קאבלה: לדעתי אנחנו לא חלוקות במהות.
עינב קאבלה: אני רק מנסה להבין אם הרישה שנגיף "המגבלות שהוטלו כדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות מתן השירות בדרך האמורה".
רעות אופק: בדוגמה שנתתי.
עינב קאבלה: למקרה שתיארת לנו, אני לא בטוחה שהסיפה היא הנכונה.
רעות אופק: אני אסביר מה הכוונה.
עינב קאבלה: או שמתן השירות אינו מתאפשר.
רעות אופק: ברשותך, אני אחדד את הדוגמה.
רעות אופק: הכוונה שלי הייתה שאין סגר, המגבלות מאפשרות אבל הפקידים בלשכה מסוימת לא ירצו להגיע מכל מיני סיבות.
רעות אופק: אז המגבלות מאפשרות אבל בפועל מאוד קשה להביא את הפקידים ורוצים גם להתחשב בהם.
עינב קאבלה: אגב, זה יכול לקרות למשל בסניף מסוים של אותו שירות ויכול שלא לקרות בסניף אחר.
רעות אופק: בתקופת חירום הכול מאוד דינאמי.
עינב קאבלה: השאלה אם אז לא יגזרו גזרה שווה ויסגרו את הכול מכיוון שיש לנו שירות מרחוק.
רעות אופק: הכוונה היא לאפשר את השירותים בכמה שיותר ערוצים.
רעות אופק: אני יכולה להעיד מפניות שהגיעו אלינו בתקופת הקורונה, שמשרדים, משרדי הממשלה יצאו מגדרם כדי לאפשר.
רעות אופק: למשל משרד התחבורה, הפקידים שלו ישבו בבית והיה איזשהו מוקד טלפוני מאוד מאוד פשוט של פקידים בלי ידע, שפשוט לקחו שיחות של אנשים, רשמו את מספרי הטלפון שלהם ואז פקידים מוסמכים שישבו בבית התקשרו וניסו לדבר, לראות איזה שירות הם צריכים, לראות איך אפשר לעשות אותו ביחד ונתנו את השירות דרך הטלפון.
רעות אופק: זאת אומרת, הממשלה מאוד מנסה לתת את השירותים בכמה שיותר דרכים ובדרכים הכי ישימות כשמצד אחד יהיו לתועלת האזרחים אבל מצד שני גם יתחשבו בפקידים.
רעות אופק: הסיפה נועדה למקרים החריגים בהם יש איזושהי בעיה שהיא לא נובעת ממגבלה חוקית אלא מהמגבלות האנושיות.
עינב קאבלה: ההסבר שלך מובן.
עינב קאבלה: אני רק לא מבינה למה צריך את ה"במידה מספקת".
רעות אופק: לא היינו רוצים שבאופן מוחלט, אם יש איזושהי בעיה לפקידים, מתחשבים בפקידים ולא מתחשבים באזרחים.
עינב קאבלה: מה גורע לך מהנימוק אם את מורידה את המילים "במידה מספקת"?
עינב קאבלה: או שמתן השירות אינו נגיש.
עינב קאבלה: אז אותו אירוע של סניף שבו יש שלושה פקידים ושלושתם בקבוצת סיכון ומתקבלת החלטה שהיא לגיטימית לסגור, זה אומר שמתן השירות אינו נגיש ולכן זה לא יבוא בנוסף.
רעות אופק: אם נניח התועלת מפתיחת סניף, למשל יש רק פקיד אחד שיכול לפתוח אותו, הוא היחיד שהוא לא בקבוצת סיכון אבל הוא מאוד מפחד.
רעות אופק: ממילא פתיחה רק עם אדם אחד, זאת לא נגישות משמעותית ביחס למספר האזרחים שיוכלו לצרוך את השירות.
עינב קאבלה: זה לא אומר שבגלל זה את צריכה לסגור את הפרונטלי.
רעות אופק: לא.
עינב קאבלה: אם יש את הפקיד האחד שכן מוכן לשבת ולתת שירות, את לא תסגרי את זה.
רעות אופק: זאת בדיוק הנקודה.
רעות אופק: הסיבה שרצינו להכניס את "במידה מספקת", זה כדי לייצר את האיזון.
רעות אופק: אם ממילא פתיחה של סניף על ידי פקיד אחד – שוב, זו דוגמה מאוד איזוטרית אבל נניח – התועלת לציבור היא לא מאוד מאוד משמעותית כי גם כך כשאתה בכוח אדם רק של אדם אחד, האפשרות לתת היא קטנה.
עינב קאבלה: אבל זה לא נכנס לשיקולים כאן.
עינב קאבלה: אם הוחלט לסגור, אז הוחלט לסגור והשירות לא נגיש.
עינב קאבלה: אבל אם השירות הוא נגיש, אני לא רוצה שיבואו ויאמרו שנותנים מרחוק ולכן נסגור את הפרונטלי.
רעות אופק: זו בדיוק השאלה.
רעות אופק: הרי נגישות זה גם עניין יחסי.
רעות אופק: יש שירות יותר טוב ויש שירות פחות טוב.
אנדרי קוז'ינוב: אני מתנצל שאני מתפרץ אבל אין כאן יחסיות במתן שירות, או ש שירות ניתן או שהוא לא ניתן.
אנדרי קוז'ינוב: לכן מה שאת מציעה כרגע, לי זה נשמע כהחלטה וולנטרית של המשרד, כפי שיושבת הראש אמרה, בהסתמכות על החוק.
אנדרי קוז'ינוב: יחליטו שסוגרים שאת הסניף בהסתמך על הנכונות של בן אדם להגיע או לא להגיע לעבודה.
אנדרי קוז'ינוב: בסופו של דבר במשרד ממשלתי, כמו בצבא, לא באים ושואלים את החייל או את הפקיד האם אתה מוכן והאם אתה לא מפחד.
אנדרי קוז'ינוב: אם ניתנה הוראה לתת שירות פרונטלי גם ברמה של בן אדם אחד, אז זאת הוראה וזו הנגישות.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא עניין יחסי.
עינב קאבלה: אנחנו גם מבינים את מה שאתם אומרים ולכן אני לא אומרת למחוק את הסיפה לגמרי.
עינב קאבלה: אני שואלת אם לא מספיק להגיד "או שמתן השירות אינו נגיש".
עינב קאבלה: "במידה מספקת", זה אומר שגם אם יש שני פקידים שנותנים את השירות יתכן שתגידו שזה לא מספיק ולכן אנחנו סוגרים את זה ונותנים רק מרחוק.
עינב קאבלה: אנחנו אומרים שזה לא מספיק ולכן יינתן בנוסף שירות מרחוק.
עינב קאבלה: זה ההבדל בין הגישות.
עינב קאבלה: הייתי שמחה שזה יבוא לידי ביטוי בנוסח כי כרגע, כפי שאני קוראת את הסיפה – אלא אם כן תתקנו אותי – זה נותן את התחושה שזה לא בדיוק בנוסף.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני שמתי את זה בסוגריים כי אני חשבתי שלא צריך את הסיפה הזאת.
עינב קאבלה: גם עם המילים "או שמתן השירות אינו נגיש", לדעתי זה בסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם "אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה", גם זה משהו שיכול לתת את הפרשנות של במקום ארבעה פקידים, שני פקידים.
עינב קאבלה: אם הבנתי נכון הם רוצים את הגמישות לכך שאם יש רק שני פקידים בכל השירות הזה באותו אזור ושניהם בסיכון ומקבלים החלטה אנושית, שבעיניי היא סבירה בנסיבות האלה, לסגור.
עינב קאבלה: אז בסדר.
עינב קאבלה: אם אי אפשר להביא פקיד ממקום אחר וזה מה שיש, בסדר.
עינב קאבלה: מצד שני אני לא רוצה את המצב שכן יש פקיד אחד שמוכן לבוא ומחליטים לסגור את השירות ולצמצם כי יש שירות מרחוק.
עינב קאבלה: זה בדיוק האיזון שאנחנו צריכים לקיים כאן.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם לכתוב "אם מתן השירות אינו נגיש", זה יבהיר יותר.
עינב קאבלה: אני משאירה את זה לפתחכם להידרש לזה, גם אם זה תוך כדי תנועה וצריך בזמן הקרוב מאוד, של השעה הקרובה, להגיע למשהו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי לא מתאפשר.
עינב קאבלה: אינו מתאפשר.
עינב קאבלה: זה גם רעיון.
נירה לאמעי רכלבסקי: הנסחית בגדול הבינה את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מדברים כאן על ניואנסים שהם חשובים.
נירה לאמעי רכלבסקי: את רוצה לבדוק את "שאינו מתאפשר" ואחר כך לחזור?
רעות אופק: כן.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם אתם יכולים לוותר על "מידה מספקת?