GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סימונה פרנקל: מתחילה להתעורר איזושהי מגמה של מתנגדי חיסונים כמו שאנחנו רואים ומכירים בנושאים אחרים.
סימונה פרנקל: תודה רבה.
עינב קאבלה: תודה רבה גברת פרנקל.
עינב קאבלה: האמת שעד היום לדעתי, לפחות אצלנו בארץ, לא שמעתי שיח על הנושא של חובה או רשות.
עינב קאבלה: זו שאלה מעניינת ואני מניחה שיידרשו לזה כפי שנדרשים לחיסון מסוג שפעת או שאני טועה.
שמואל שפירא: יהיה קשה מאוד לחייב למרות שבכל ההתנהלות של הדברים האלה מבחינת משרד בריאות, זה מה שנקרא פקודת בריאות העם.
שמואל שפירא: זה נקרא פקודה כי זה שריד מנדטורי.
שמואל שפירא: את עורכת דין ואת יודעת את זה.
עינב קאבלה: בדיוק אתמול במליאה עלה תיקון.
שמואל שפירא: אני מניח שיש ש כל מיני טכניקות לעשות את זה אבל אני לא רואה שיגררו אנשים בוטים ברגליים ברחוב ויחסנו אותם.
עינב קאבלה: אגב, גם על חיסוני חובה בארץ לא גוררים אנשים ואני בעד חיסונים.
שמואל שפירא: גם אני.
שמואל שפירא: זה צריך להיות חיסון חובה.
שמואל שפירא: אני חושב שיצטרכו ליצור אמון טוב מאוד של האוכלוסייה קודם כל בשלטונות בריאות, בשלטון בכלל ובבטיחות של החיסונים.
שמואל שפירא: צריכה להיות הסברה מאוד טובה.
שמואל שפירא: כאשר החיסון שלנו יהיה מוכן, אני אלך לאחת ממהדורות החדשות הראשונות כדי להתחסן ראשון.
שמואל שפירא: צריכים להיות צעדים מהסוג הזה כדי שלאנשים יהיה אמון.
שמואל שפירא: אני מוכן להביא עוד כמה בני משפחה.
שמואל שפירא: אני אומר את זה לא כדמגוגיה ולא כתחרות.
שמואל שפירא: לא בכל אחד מהחיסונים האלה שמציינים אותם כחיסונים מובילים בעולם, ואני לא רוצה לנקוב עכשיו בשמות, אני אהיה מוכן להתחסן בכלל.
שמואל שפירא: אני חושב שבחיסון טוב ובטוח, זה יהיה מאוד חשוב שאנשים יתחסנו, כי אם לא למה עמלנו?
עינב קאבלה: אנחנו רואים שיחסית יש הרבה חברות סיניות ובכלל בכיוון אסיה שמעדכנות על התקדמות.
עינב קאבלה: עד כמה אתם חושבים שהמידע הזה אמין?
עינב קאבלה: תנסו לענות על זה אבל לא בכובע - - -
שמואל שפירא: אנחנו לא יודעים מספיק.
שמואל שפירא: לא יודעים לא על החיסון הסיני ולא על החיסון הרוסי.
שמואל שפירא: יש שאלה.
שמואל שפירא: גם לחיסון יש את שעת הזהב שלו.
שמואל שפירא: חיסון שהוא פותח מהר מדי ומוקדם מדי, צריך לבדוק טוב מאוד למה.
שמואל שפירא: אנחנו לא ישנו ומשרד הבריאות לא ישן ואף אחד לא ישן אלא כולנו עבדנו יום ולילה, שישי ושבת.
שמואל שפירא: מישהו שהשיג מהר, צריך לבדוק.
עינב קאבלה: אחרונת הדוברים – אלא אם כן יש מישהו שחשוב לו לומר משהו – היא דוקטור שרון יגור קרול, מנהלת תחום מדעי הרפואה במשרד המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: שלום גברתי.
שרון יגור קרול: חשוב לי לציין שגם משרד המדע היה שותף במחקר להתמודדות עם הקורונה.
שרון יגור קרול: עם תחילת המגפה יצאנו בקול קורא שבסופו מומנו מעל 80 מחקרים.
שרון יגור קרול: הקול קורא היה מופנה לכל התחומים שקשורים לקורונה, ולאו דווקא רפואה אלא גם תחום מדעי החברה ומדעי הבריאות.
שרון יגור קרול: אם אנחנו מדברים על החיסונים, מבחינת תחום הרפואה, מימנו מחקרים בתחום הדיאגנוסטיקה, חיטוי, חיסון, טיפול רפואי, ניבוי התפשטות, מכשור רפואי וגורמי סיכון.
שרון יגור קרול: למשל בגורמי סיכון אחד המחקרים היה למה ילדים פחות נדבקים או פחות חולים מאשר מבוגרים או מחקר שבודק האם אם חולה מעבירה לעובר שלה את המחלה.
שרון יגור קרול: מבחינת חיסון, וזה בעצם נושא הדיון היום, כרגע אנחנו מממנים ארבעה מחקרים בתחום החיסון כאשר האחד הוא מחקר שעושה הסבה והתאמה של חיסון לשחפת שזה חיסון שלפי הבנתי מפעיל בעיקר את מערכת החיסון.
שרון יגור קרול: על בסיס זה יוצרים כרגע חיסון רקומביננטי שגם מפעיל את מערכת החיסון אבל גם יהיה ספציפית לקורונה.
שרון יגור קרול: חיסון אחר שאנחנו ממנים הוא חיסון המבוסס על נוגדנים.
שרון יגור קרול: חיסון נוסף הוא משהו שמבוסס על RNA שבעצם מפריע לווירוס להתפשט בתאים ועוד מחקר שקשור בצורה עקיפה למחקר שתואר כרגע על ידי מיגל.
שרון יגור קרול: אנחנו ממנים מחקרים לפיתוח תרופות.
שרון יגור קרול: חשוב לי לומר בפורום הזה שבקרוב, אני מאוד מקווה, נצא בקול קורא חדש לניסויים קליניים, פזה 2 ומעלה לתרופות שכבר מאושרות שמנסים להסב אותן כטיפול קורונה.
עינב קאבלה: הבנתי שפרופסור נפרסטק רוצה להוסיף משהו.
יעקב נפרסטק: אני רוצה לומר דבר שכן מטריד אותי.
יעקב נפרסטק: אני רוצה להתנגד למונח חיסון חובה.
יעקב נפרסטק: לדעתי זו טעות גדולה ואני מציע לא ללכת למסלול הזה.
יעקב נפרסטק: זה נכשל בהרבה דברים ובעיקר בחיסון שמטרתו היא טובת הציבור כולו ופחות לנער או הנערה המחוסנים.
יעקב נפרסטק: אני ממש הייתי משקיע בהסברה, בבטיחות ובשום פנים ואופן אני מציע לכם לא להיכנס למסלול שזה חיסון חובה.
עינב קאבלה: לא אמרנו את זה כאן אלא נשמעה הערה ולכן שאלתי את השאלה.
עינב קאבלה: אין ספק שזה לא משהו שאנחנו כרגע דנים בו אבל תודה על ההערה.
עינב קאבלה: ביקש לומר כמה דברים גם עמיר לונדון, מנכ"ל חברת קמהדע.
עינב קאבלה: ברשותך, שתי דקות כי אנחנו קרובים לסיום הדיון.
עמיר לונדון: שלום רב.
עמיר לונדון: תודה רבה.
עמיר לונדון: אני שמח על ההזמנה.
עמיר לונדון: אני רוצה להוסיף לדברים שפרופסור שפירא ציין.
עמיר לונדון: קמהדע היא חברה שחלקכם אולי מכירים אותה, היא חברת ביו-פארמה מוכרת וידועה.
עמיר לונדון: הבסיס בישראל.
עמיר לונדון: אנחנו פעילים בעולם כבר הרבה מאוד שנים.
עמיר לונדון: שני מוצרים מאושרי FDA, מפעל ייצור בארץ, כל הפעילות שלנו היא בישראל.
עמיר לונדון: אנחנו מוכרים מעל ל-50 מיליון שקלים ברחבי העולם.
עמיר לונדון: יש לנו פלטפורמה מאושרת FDA של הפקת נוגדנים מפלזמה של מחלימים במקרה הזה ואיך שהקורונה פרצה לחיינו, כבר למעשה בסוף פברואר, הסטנו את הפעילות שלנו והתמקדנו בנושא הקורונה על בסיס הטכנולוגיה המוכרת, המאושרת, הידועה והמאוד יעילה שלנו.
עמיר לונדון: התקדמנו מהר מאוד.
עמיר לונדון: מד"א הוציאו קול קורא באישור משרד הבריאות במהלך מארס-אפריל לאיסוף פלזמה ממחלימים.
עמיר לונדון: אני חושב שרובכם כמובן מכירים את הנושא ולמעשה החל ממאי אנחנו בתהליך של ייצור של נוגדנים מתוך פלזמה של מחלימים וביוני כבר הנגשנו את הטיפול הזה כטיפול חמלה בישראל.
עמיר לונדון: בקצב מאוד מהיר שפעלנו, כבר ביוני התנענו ניסוי קליני שפורסם לפני מספר ימים על ידי הדסה כאשר החולים הראשונים בניסוי מצבם השתפר והשתפר באופן משמעותי.
עמיר לונדון: כל הדיון לגבי דיון אקטיבי ודיון פסיבי למתן נוגדנים כפי שציינו קודם, זה חיסון אקטיבי.
עמיר לונדון: זה התחום שבו אנחנו פעילים.
עמיר לונדון: קמהדע הייתה החברה הראשונה בעולם בתחום מוצרי הפלזמה שהנגישה את הטיפול וכתוצאה מכך מדינת ישראל היא בעצם המדינה הראשונה בעולם שהטיפול הזה זמין ואנחנו מתקדמים הן בייצור של אצוות נוספות והן בהרחבה של הניסוי הקליני.
עמיר לונדון: האוכלוסייה המטופלת היא אוכלוסייה של חולים מאושפזים עם תסמיני דלקת ריאות.
עמיר לונדון: כלומר, כמו שצוין קדם זה לא לחולים הקשים וזה לא לחולים קלים אלא זה לחולים בינוניים עם הגדרה בשלב של זה של הניסוי הקליני, הגדרה מאוד ברורה מי זכאי, ראוי ויכול להיכנס הקליני.
עמיר לונדון: התוצאות הראשוניות מבטיחות.
עמיר לונדון: במקביל אנחנו פועלים ויש לנו נתונים מאוד טובים לגבי רמת הנטרול.
עמיר לונדון: פרופסור שפירא הציג את הנושא הזה.
עמיר לונדון: היכולת של הנוגדן לנטרל את הווירוס.
עמיר לונדון: יש לנו תוצאות מאוד יפות לגבי רמת הנטרול.
עמיר לונדון: היכולת למדוד את הנטרול, היא זאת שמאפשרת למעשה לקבוע את המינון האפקטיבי אותו יצטרך לקבל כל חולה.
עמיר לונדון: במקביל אנחנו מתניעים את הבחינה של הטיפול כטיפול מניעתי, וגם זה הוזכר קודם בדיון.
עמיר לונדון: האם מדובר על קשישים, האם מדובר על צוות רפואי, האם מדובר על אוכלוסיות עם מערכת חיסונית חלשה שנחשפו לחולה.
עמיר לונדון: כל הנושאים האלה נמצאים כרגע בדיון בינינו לבין גופים שונים רלוונטיים.
עמיר לונדון: אני רוצה מאוד להחמיר להודות למשרד בריאות על הפעילות המאוד מהירה, על שיתוף הפעולה אתנו, להנגשת הטיפול בכל ההיבטים הרגולטורים האפשריים, למד"א על איסוף הפלזמה, לבתי החולים, להדסה ושיבא שעבדו אתנו על הפיתוח.
עמיר לונדון: אנחנו היום במגעים מתקדמים עם משרד הבריאות על מנת להרחיב ולהגדיל את היקפי הייצור על מנת שנוכל להנגיש את הטיפול והוא יהיה זמין ומיידי כבר בחודשים הקרובים.
עמיר לונדון: במקביל לכך שנמשיך לנהל את הניסויים הקליניים.
עמיר לונדון: כלומר, הטיפול כבר ניתן לחולים, אנחנו לא בשלב פרה-קליני, לא בעלי חיים, אלא ממש ניתן לחולים והתוצאות מאוד מבטיחות.
עמיר לונדון: אנחנו חברה ציבורית בין-לאומית, גם יוצאים לעולם עם זה, יש שיתופי פעולה בהרבה מדינות, כולל בארצות הברית.
עמיר לונדון: הפלזמה נאספת עבורנו היום במרכזי איסוף בארצות הברית.
עמי אפלבום: אני חושב שחשוב לומר כאן שזאת עוד חברה שקיבלה סיוע ממשלתי דרך רשות החדשנות, בפרויקט הראשון עליו דיברתי של המסלול של קורונה שהרשות הוציאה החוצה.
עמיר לונדון: נכון, אכן זה הוזכר בשקף שלך.
עמיר לונדון: תודה רבה על התמיכה.
עינב קאבלה: תודה רבה לעמיר לונדון ובהחלט לכל מי שעוסק במלאכה, בין של החיסון ובין של התרופות.
עינב קאבלה: בשם הוועדה אנחנו באמת מאחלים לכם בהצלחה כי ההצלחה שלכם, וזה ממש לא פתגם שחוק במקרה הזה, זו התקווה שלנו וההצלחה שלנו בהתמודדות עם הקורונה.
עינב קאבלה: פרופסור שפירא, אתה רוצה להתייחס למשהו שנאמר או שאני יכולה לסכם?
שמואל שפירא: אני חושב שבסוף אני חייב לומר משהו כרופא ודווקא לא על חיסון ונוגדנים.
שמואל שפירא: אני חושב שהנוגדנים בפתח, אני חושב שהחיסון בפתח והוא לא רחוק מדי אבל אני חושב שיש משמעות מאוד גדולה להתנהגות עד אז, להתנהגות של הציבור עד אז יש משמעות עצומה.
שמואל שפירא: אי אפשר לרמות את הווירוס הזה.
שמואל שפירא: הווירוס הוא נבזי, הוא מדבק מאוד וצריך להיזהר כדי להגיע במצב טוב לחיסון ולנוגדנים.
עינב קאבלה: אני מצטרף לדברים לא כרופאה אלא כאזרחית מודאגת.
עינב קאבלה: הדיון היום המחיש לנו את החשיבות שבקבלת המידע ללא תיווך ובאופן ישיר.
עינב קאבלה: אני חושבת שזה כן תורם כי אחרת אנחנו ניזונים רק ממשהו שעבר איזשהו עיבוד או מסננת מבלי חלילה לזלזל גם בצורך בדיווחים האלה, אבל בעיניי יש חשיבות בדיון בבית הנבחרים בנושא הזה ולקבל את המידע.
עינב קאבלה: ניתן כאן דגש על החשיבות של הבטיחות של החיסון שיימצא.
עינב קאבלה: נכון שיש משמעות למהירות ההישג אבל לא על חשבון טיב ההישג ואסור לזלזל בזה.
עינב קאבלה: אני לא מתמצתת אבל אני אומרת את הדברים שתפסו לי את האוזן שמלבד העובדה שיש חברות נוספות שעוסקות במציאת חיסון גם בארץ וכמובן בעולם, וגם אתם במכון הביולוגי יש לכם עוד קו מחקר וייצור של חיסון מסוג אחר שזה היה מעניין לשמוע.
עינב קאבלה: חשוב היה גם לשמוע שחרף הפרסומים ששמענו הצפי להמשך ובני הדרך נשארים כפי שהם ולא נדחו.
עינב קאבלה: אני אומר שהוועדה עומדת לרשות כלל העוסקים במלאכה בכל דבר שנדרש ואנחנו יכולים לסייע בו לרבות ביכולת שלנו להביא את הגורמים השונים מסביב לשולחן אחד וביכולת שלנו לפקח על עבודת הממשלה.
עינב קאבלה: אני אומרת את זה וזה חשוב שזה יהיה לרשותכם.
עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכולם, לכל מי שהשתתף גם ב-זום, גם כאן וגם כמובן לפרופסור שמואל שפירא מנהל המכון למחקר ביולוגי, לדוקטור עמי אפלבאום המדען הראשי במשרד הכלכלה והתעשייה, למר אליעז קרני ראש אגף תובל במטה השר להתגוננות.
עינב קאבלה: חשוב לי גם להודות לדוקטור אבי ישראלי המדען הראשי במשרד הבריאות שאמנם לא דיבר אבל מאחורי הקלעים סייע רבות.
עינב קאבלה: כמובן תודה לכל העוסקים במלאכה, לצוות הוועדה, תודה לכולם ושיהיה בהצלחה רבה.
עינב קאבלה: היום יום שלישי, ה' באלול תש"ף 25 לאוגוסט 2020.
עינב קאבלה: על סדר היום נושא של עידוד העסקת חרדים בענף ההייטק המהווה אבן יסוד בכלכלה הישראלית.
עינב קאבלה: נושא מבורך שהגיע אלינו כתוצאה מהצעה לדיון מהיר של ח"כ משה ארבל ואריאל קלנר.
עינב קאבלה: אני מברכת את חברי ח"כ משה ארבל שכאן איתנו והצטרף אלינו גם ח"כ עידן רול.
עינב קאבלה: אנחנו נתחיל בדיון החשוב הזה ובמהלכו נשמע על דו"חות שפורסמו בנושא, נבין את הנתונים בדבר ההשתלבות בענף מהגורמים המקצועיים השונים שעוסקים בתחום.
עינב קאבלה: אני רק אגיד שאין ספק שהנושא חשוב מאוד לכלכלה הישראלית ואני חושבת שלא צריך להסתכל עליו רק בגזרה הצרה של החשיבות בשילוב עבור הציבור החרדי עצמו, יש פה אינטרס כולל של המדינה, של החברה הישראלית וזה מהלך חשוב בתחום צמצום הפערים בחברה הישראלית.
עינב קאבלה: כשאנחנו מבדברים על שילוב, ואני בטוחה שנגע בזה כאן היום, חשוב לדבר על שילוב איכותי בשלל המשרות הקיימות בענף ההייטק וכמובן אי אפשר שלא לציין את בעיית פערי השכר שנשמע אודותם בפרט אצל נשים חרדיות שמועסקות בתעשייה.
עינב קאבלה: נתחיל כמובן עם חברי הכנסת שהציעו את הדיון, עם ח"כ משה ארבל ומיד לאחר מכן שר המדע והטכנולוגיה מר יזהר שי ביקש לומר מספר דברים בנושא ואנחנו כמובן שמחים על כך שהוא מכבד אותנו בנוכחות שלו.
עינב קאבלה: בבקשה ח"כ משה ארבל.
משה ארבל: גבירתי היו"ר, חברי הכנסת, האורחים החשובים, אני מתכבד באמת לפתוח את הדיון הזה אחרייך בהמשך לדו"ח חשוב מאוד שפורסם על ידי ה-IATI וקמא-טק שהוא דו"ח שבאמת מקיף, מעמיק ומדבר באופן מאוד מאוד, ניתוחים, עם גרפים מדויקים על כל סוגיית תעסוקת חרדים בהייטק.
משה ארבל: אנחנו צריכים לדעת ולהבין שככל הנראה ב-30 השנים הבאות לפי כל הנתונים הדמוגרפיים, האוכלוסייה הערבית והחרדית – ואגב אני חושב שהדיון הזה גם על האוכלוסייה הערבית, אברך אם הוא יתקיים - - -
עינב קאבלה: הוא הולך להתקיים.
משה ארבל: בעקבות בקשתו של ח"כ יוסף ג'בארין חברי, ואני חושב שבאמת אם אנחנו כחברה נבין ונפנים ונדע שב-30 השנים הבאות האוכלוסייה הישראלית מבחינה דמוגרפית תגדיל את עצמה, נרצה או לא נרצה, עובדתית זה המצב, מבחינת האוכלוסייה החרדית והערבית, מנוע הצמיחה משמעותי ביותר של המשק בישראל כבר היום ובוודאי ובוודאי בהמשך זה ענף ההייטק, ושילובם של החרדים בצורה כזו שגם כן תעודד אופק תעסוקתי ויכולת למצוא את עצמם בתוך הענף בצורה מקצועית עם יכולת לשאוף קדימה ולפרוץ הרבה מאוד תקרות זכוכית, כי באמת הענף הזה הוא ענף שמאפשר, השמיים הם הגבול ובאמת לא מעט חרדים וחרדיות עם יכולות מגיעים לשם, נמצאים שם.
משה ארבל: העובדה שיש פערי שכר משמעותיים מאוד בנושא הזה באופן טבעי, גם יו"ר ועדת המדע קודמך, ח"כ מקלב, בדיונים שהתקיימו בנושא הזה, ניסה לשים את הזרקור על המעסיקים.
משה ארבל: ואני חושב שחייבים להסתכל באירוע הזה בראייה הוליסטית, כמי שהיה ראש המטה של שר הפנים בתפקידי הקודם, הקמנו במשרד העבודה יחד עם המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, צוות בין משרדי לבחינת תעסוקה איכותית כי מדדי התעסוקה היו כל הזמן מדדים של השמה או אין השמה, וכשאנחנו באנו ורצינו לשנות ולהזיז טיפה את הקטר, ולומר 'רבותי משרדי הממשלה, כשאתם באים עכשיו ובוחנים את סוגיית ההשמה של עובדים חרדים או מכל האוכלוסיות שבאמת יש עניין למשק הישראלי לעודד תעסוקה אצלם, תשימו פרמטר נוסף, פרמטר של תעסוקה איכותית.
משה ארבל: פרמטר כזה שבאמת ימדוד לא רק השמה, כי השמה זה גם בשכר מינימום, אלא גם תעסוקה איכותית ותעסוקה שגם תתן אופק'.
משה ארבל: ישנה אפשרות משמעותית לנשים חרדיות רבות והיתרון גם עצום מבחינת המעסיקים, להכנס לענף הזה, ענף שעידן בוודאי יודע יותר טוב ממני כי הוא מכיר אותו עוד מתפקידו הקודם, ענף עם - - - יתר, עובדים זזים ממעסיק למעסיק בהתאם למה שמתאים להם ומועיל להם, ולכן יציבות תעסוקתית שמאפיינת נשים חרדיות בדרך כלל, היא ערך למעסיק, היא ערך שהרבה מאוד פעמים כדאי לשלם עליו כסף.
משה ארבל: אבל כאשר מדינת ישראל משקיעה תשומות ושמה משאבים לטובת עידוד תעסוקה, היא חייבת לשים גם את נושא התעסוקה האיכותית כחלק מהיעדים שלה וחלק מהפרמטרים.
משה ארבל: לא יעלה על הדעת שמבחינת ההשקעה הממשלתית נשקיע בהשמה בלבד ובזה נרים ידיים.
משה ארבל: לכן פה אני חושב שבאמת זו הזדמנות גם לשר המדע שבאמת הוא פתוח ומבין את הנושא הזה, וגם למשרד, במקרה הזה אגף תקציבים במשרד האוצר, איציק דניאל, שאני מבין שהוא גם מוזמן לדיון הזה, שאתם באים ושמים השקעה ותשומות של כסף ממשלתי לטובת השמת עובדים, לטובת הכשרת עובדים, בין אם זה מה"ט, בין אם זה משרד החינוך, צריכים לעשות את זה באופן כזה שייתן תקווה, ייתן אופק ולא יספק את הממשלה בכך שהשמנו עובד בשכר מינימום.
משה ארבל: זה לא מספיק, זה לא מביא לפתרון המיוחל, אם אנחנו רוצים שגשוג כלכלי בעוד 30 שנים, אנחנו צריכים שאותם עובדות ועובדים באמת יהיו עם אופק תעסוקתי לטווח ארוך.
עינב קאבלה: תודה ח"כ ארבל, אני מסכימה עם כל מילה.
עינב קאבלה: אמשיך עם ח"כ קלנר שהצטרף אלינו וגם היה ממציעי הדיון.
אריאל קלנר: תודה רבה גבירתי יו"ר, ותודה לך חברי ח"כ משה ארבל על היוזמה ששמחתי להצטרף אליה.
אריאל קלנר: אתגר שילוב החרדים בכלל בשוק התעסוקה הוא יעד לאומי ולא צריך להכביר על כך מילים.
אריאל קלנר: אתגר צמיחת ההייטק בישראל הוא יעד לאומי גם כן, גם על כך אני חושב שלא צריך להכביר מילים, זהו מנוע הצמיחה הגדול של מדינת ישראל.
אריאל קלנר: אז אם אנחנו מצרפים את שניהם, אנחנו מדברים פה על יעד לאומי בריבוע.
אריאל קלנר: אני מגיע מההייטק, עסקתי בכך 12 שנים, אני מכיר את העולם הזה ואני חושב שזה עולם שיש לו את היכולת ליצור פיוס ולהתגבר על דעות קדומות שהציבור החרדי סובל לא מעט מהדעות הקדומות הללו, מהסיבה המאוד פשוטה, מדובר פה בעיקר בשוק חופשי והוא התרופה הטובה ביותר בסופו של דבר, כשאנשים, אין בעל עסק ואין חברת הייטק תחרותית, במיוחד כשהתחרות היא עולמית, שלא רוצה להצליח, ולכן אף אחד לא רוצה לחסוך מעצמו כח אדם טוב וכח אדם איכותי, וכך אנשים פוגשים אנשים אחרים ונפגשים עם עולמות אחרים והדעות הקדומות נופלות.
אריאל קלנר: יש איום גדול ביותר על היעד הלאומי בריבוע הזה, ואלה ארגונים לכאורה ליברליים שהרבה פעמים רוממות ליברליזם בפיהם אבל למעשה הם ההיפך הגמור, אני מדבר כמובן על כל אלה שנאבקים נגד המכללות הנפרדות, יש עתירה שהוגשה לבג"צ לפני כחודש והיא עדיין בדיון, אני לא יודע בדיוק באיזה סטטוס היא כרגע, אני מאוד מקווה שבג"צ יפתיע אותי לטובה הפעם כי אני בדרך כלל רואה ממנו דברים אחרים, אני מקווה שאופתע לטובה והוא לא יתערב בנושאים האלה, כי זו הדרך הנכונה לשילוב.
אריאל קלנר: הדרך הנכונה לשילוב היא קודם כל לא להפריע, בתור התחלה.
אריאל קלנר: הדבר השני, זה המסר שלי כמובן לבג"צ וגם לכל הארגונים שעותרים אליו, בנושאים האקדמיים אנחנו צריכים לראות איך משפרים את ההכשרה וגם את ההשמה, אנחנו צריכים לראות איך משתפים פעולה פה עם המעסיקים הגדולים, איך פועלים יחד יד ביד עם המעסיקים הגדולים, כי בסופו של דבר היעד כמו שאמרנו הוא יעד לאומי, וצריך להיות בשיתוף המעסיקים.
אריאל קלנר: יש דוגמה לתכנית – אולי נראה אותה בהמשך הדיון – של אולטרא-קוד, של קמא טק שפועלת בשיתוף פעולה עם IATI, יש דברים שאפשר לעשות, הדיון הזה הוא מבורך והשילוב מבורך, אני יודע שיש פערי שכר שצריכים לסגור אותם, הדברים האלה אני מאמין שעם רצון טוב מכל הצדדים ועם תודעה ומודעות שהולכת וגדלה בציבור, זה יילך ויצליח.
אריאל קלנר: תודה רבה שוב על הדיון, תודה רבה חברי משה ארבל, תודה רבה לכל המשתתפים.
עינב קאבלה: ברשות
עינב קאבלה: כם חברי הכנסת שמבקשים לדבר, אני רוצה לפנות קודם לשר המדע והטכנולוגיה שביקש להצטרף וכמובן אחר כך רשות הדיבור תעבור אליכם.
עינב קאבלה: בבקשה מר יזהר שי, שר המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: שלום ותודה ליו"ר הוועדה עינב קאבלה.
יזהר שי: אני מברך על העלאת הנושא החשוב הזה לסדר היום ולכל חברי הוועדה, תודה על הזכות להגיד לכם כמה מילים ולברך את כולכם, ודרך אגב, אני לא רואה את כל מי שנמצא פה אבל אני רואה פה בזום את חברי הנס- - זה יפה וסמלי שאתמול ביקרנו ביחד עם החבר'ה של צופן והנס גם היה שם במרכז החדשנות של כפר קאסם והנה אנחנו היום בדיון שהוא תמונת הראי של מה שראינו אתמול בכפר קאסם ואנחנו מדברים על תעסוקה ועל חרדים בהייטק.
יזהר שי: אני לא רואה אז אני מקווה שנמצאים שם גם משה ואברמי היזמים של קמא טק ואם הם לא נמצאים שם מגיע הרבה מאוד חיזוק וברכות על העבודה היפה שהם עושים כבר שנים שאני מכיר אותה באופן אישי, אני מקווה שנמצאים פה גם החבר'ה של המכון החרדי, ישראל רועי ואחרים, יש להם נציג טוב ונאמן בכנסת, הרב פינדרוס, אז אני מרגיש פה בין חברים.
יזהר שי: אני מבין שיזמו את הדיון הזה חברי הכנסת משה ארבל ואריאל קלנר, אז חבר'ה ברכות גם לכם.
יזהר שי: כלכלת החדשנות בישראל היא הכלכלה שמזינה את הכלכלה הישראלית בכלל, יש סדר גודל של 9% עובדים בהייטק הישראלי על נגזרותיו השונות והם אחראים על קרוב ל-17%-18% מהתוצר הלאומי, 50% מהייצוא, והרבה מאוד הזדמנויות תעסוקה ועבודה.
יזהר שי: הכלכלה הזו היא כלכלה שמניעה את מדינת ישראל ועכשיו כשאנחנו מדברים על משבר הקורונה ועל היציאה ממנו, משם אנחנו רוצים לראות את הקטרים, משם נראה מנועי צמיחה שאנחנו מקווים שיזניקו את כולנו קדימה וזו הכלכלה שנותנת הזדמנות למדינת ישראל, היא זו הכלכלה שצריכה לתת את ההזדמנויות לאוכלוסיות שעדיין לא משתתפות שם מספיק יחסית לחלקן באוכלוסייה, בראש ובראשונה נשים וכמובן ערבים וכמובן חרדים, ונגזרות של מה שאמרתי עד עכשיו שזה הפריפריה החברתית והגיאוגרפית של מדינת ישראל.
יזהר שי: ההכנסה של חרדים להייטק היא משימה לא של חרדים, היא משימה של כולנו, כל אזרחי מדינת ישראל, ובטח כל מי שנמצא בכנסת ובממשלת ישראל.
יזהר שי: אני עצמי רואה את זה גם כמשימה אישית, אני חושב שממה שלמדתי להכיר בעשור האחרון של עבודה משותפת עם חברים שיכלו להיות חברי נפש בקהילות החרדיות השונות, למדתי על הפוטנציאל הגבוה, על המוטיבציה ועל העובדה שאנחנו רואים פה הזדמנות משנה, משנה לפעמים חיים, לפעמים תפיסת עולם משני הצדדים, גם בעולם שלנו החילוניים, המעסיקים, החבר'ה שכבר היו שם קודם, וגם בעולם של החרדים שבחרו להכנס למעגלי התעסוקה בהייטק ובחדשנות.
יזהר שי: עשינו התקדמות יפה, כפי שדו"ח החרדים בהייטק שהוגש לנשיא המדינה לפני מספר שבועות ואני מקווה שגם הונח בפני הוועדה.
יזהר שי: הדו"ח הזה מלמד על התקדמות יפה גם במובן של השתתפות של חרדיות וחרדים בקורסים שונים, במוסדות אקדמאיים, בלימוד מקצועות שקשורים בחדשנות והייטק, אז אנחנו רואים שם מגמות יפות של עליה במספרים, אנחנו גם רואים מגמות יפות של עליה בתעסוקה, אבל לא מספיק.
יזהר שי: אני חושב שהמספרים שראיתי אתמול, אם אנחנו סופרים ערבים וחרדים ביחד בהייטק הישראלי נכון לשנה שעברה, אנחנו רואים סדר גודל של 5%, תחשבו 5% מכח העבודה בהייטק, כשאנחנו מדברים פה על אוכלוסיות שבסך הכל מהוות ביחד כ-1/3 ממדינת ישראל.
יזהר שי: אז יש לנו מצד אחד חדשות רעות, מעט מדי, מצד שני חדשות מצוינות, יש שם פוטנציאל ענק והפוטנציאל הזה הוא גם פוטנציאל עבור הכלכלה הישראלית.
יזהר שי: זה לא רק שאנשים יקבלו הזדמנויות תעסוקה, הם גם יעלו את הפריון, הם גם יתרמו לצמיחה וייצרו עוד ועוד הזדמנויות.
יזהר שי: מילה אחת לגבי יזמויות.
יזהר שי: אנחנו יודעים שיזמים גם מייצרים מקומות עבודה.
יזהר שי: לא רק מצטרפים למקומות עבודה, אלא גם מייצרים מקומות עבודה ולכן אני חושב שחשוב שהוועדה גם תיקח בחשבון ואולי בהזדמנות גם תדון לא רק בנושא של תעסוקה של חרדים בהייטק אלא גם יזמויות ויזמות ואיך מדינת ישראל מעודדת יזמיות ויזמים חרדים לקחת אחריות על עצמם, להקים את העסקים ש- - - עליהם ודרך העסקים האלה גם להצמיח חברות עסקיות יפות וגם לתת הזדמנויות תעסוקה להרבה מאוד אנשים שמסביבם.
יזהר שי: מעניין לציין שאחת מהחברות שהוגדרה על ידי העיתון "כלכליסט" בשנה שעברה כאחת מ-50 החברות הגדולות בהייטק הישראלי היא חברה שנוצרה על ידי יזמים חרדים בבני ברק, אני מכיר אותם מהיום הראשון שהם קמו בחדר קטן בבני ברק והיום היא חברה שמעסיקה כבר מאות עובדים.
יזהר שי: דרך אגב, כמו שאומרים היזמים שם יוני ואריאל, הם לא מפלים.
יזהר שי: יש להם חילונים וחרדים ונשים וגברים ודרוזים וערבים וכולם עובדים ביחד ואפילו עובדים בחו"ל, כך שזו חברה שהיא דוגמה וסמל גם ליזמות שצמחה מהמגזר החרדי וגם למקום תעסוקה שמעסיק הרבה מאוד אנשים.
יזהר שי: מילה אחת על התפקיד שלנו בממשלה, ואני חושב שהתפקיד של הוועדה גם לעקוב אחרינו ולעודד את הביצוע ואולי גם לאפשר את הרגולציה התואמת, לשיתוף פעולה עם משרד האוצר – שאני לא יודע אם יש כאן נציגים של האוצר – אבל צריך לתת שאפו גדול לחבר'ה של האוצר, אני בקשר עם אסף ועידו ורעיה ואחרים שמעודדים את החשיבה באוצר ואת העידוד של תכניות גם דרך רשות החדשנות, גם דרך משרד העבודה, גם המשרד שלנו, משרד המדע והטכנולוגיה מנסה להשתתף ולעלות על הקטר החשוב הזה.
יזהר שי: ראוי לציין שיש הרבה רצון טוב והרבה מוטיבציה גם באוצר למצוא את התכניות הייחודיות שיאפשרו הכשרת חרדים במקצועות השונים כדי לרכוש מקצועות בטווחים השונים של הכשרות שהיו מקובלות בהייטק העולמי והישראלי.
יזהר שי: ההייטק התפתח בשנים האחרונות בעולם וגם בישראל, מצד אחד מחפשים אקדמאים, אנשים שלמדו את המקצועות מתואר ראשון ועד הנדסה ועד בכלל, ויש בישראל אכן התקדמות יפה בתחום הזה גם באוניברסיטאות, גם במכון לב בירושלים וגם במקומות אחרים שמצאו גם את הנכונות וגם את היכולת להוות פלטפורמה לסטודנטים חרדים שלפעמים צריכים מסגרות מיוחדות, לפעמים צריכים אפשרויות ואם שכחתי את מכללת שנקר, אני רואה פה מישהו משנקר שמצביע אז אם אמרתי משהו לא במקום, אז כל הכבוד לכם גם שנקר, וכל מי ששותפים לעשייה הזאת.
יזהר שי: אז גם שם, וגם כמו שמקובל בעמק הסיליקון ובמקומות רבים בעולם ובישראל אפשר להכשיר אנשים לעבודה במקצועות ההייטק שהם לא דרך מסלולים אקדמאיים, זה לא מתחרה, זה משלים וזה בסדר גמור, חלקנו בשיחה הזאת מכירים את העבודה של השנתיים האחרונות של הפורום שהקים ד"ר גיורא ירון ביחד עם המכון החרדי וביחד עם יזמי הייטק נוספים שאני - - - לאוצר ואני מקווה שהתכנית הזאת תתפתח ותהווה עוד פלטפורמה טובה להכשרה של אלפי נשים וגברים חרדים, אנחנו מכירים את התכניות של קמא טק שהכשירו כבר אלפי חרדים וחרדיות ועשו עבודה מצוינת בהכנסת אנשים להייטק, מה שיפה שם וגם בפלטפורמה של she coeds, ואם יש פה אחרים אז גם אחרים, מה שיפה בפלטפורמות האלה שהם מדברים עם לקוחות הקצה וחשוב שנזכור, יש לקוחות, יש חברות הייטק וחברות חדשנות שמחכות לסטודנטים ולסטודנטיות שיצאו מהקמפוסים האקדמאיים אבל גם שיצאו מהתכניות של גיורא והמכון ושל קמא טק ושל she coeds ואחרים, האוצר יעזור, אנחנו, המשרדים השונים, תפקידנו להוות פלטפורמה ולתת את הדחיפה הזאת, וכמו שאומרים באנגלית, if you build it they will come, אם אנחנו נבנה את המגרשים האלה, החבר'ה יבואו וישחקו בהם, ויעשו את שלהם ויתרמו לכלכלה הישראלית.
יזהר שי: שוב, כל הכבוד לך יו"ר הוועדה ח"כ קאבלה על שאת מעלה את הנושא החשוב הזה, אני אשמח להיות חלק מהדיון הזה בעתיד, ותודה לכל מי שעוסק במלאכה החשובה הזאת, תמיד אשמח לעמוד לשירותכם.
משה ארבל: כבוד שר המדע והטכנולוגיה, אם אפשר לפני סיום מילה אחת כעמדה עקרונית שלך, של משרדך, בסוגיית פערי השכר.
יזהר שי: חבר הכנסת ארבל שאלה במקום וחשובה מאוד.
יזהר שי: קודם כל צריך לטפל בפערי השכר בהכשרה נכונה והיום כשאנשים מגיעים לחברות הייטק, אני מכיר את זה מאוד מקרוב, הייתי שם הרבה מאוד פעמים גם כמעסיק, גם כדירקטור, גם כמישהו שמכיר ומפנה אנשים לתעסוקה, כשמגיעים אנשים עם ההכשרה המתאימה, והיא לא חייבת להיות הכשרה אקדמאית, תלוי במקצוע אותו מחפשים, הם מקבלים משכורות תחרותיות וטובות מאוד, במקומות שבהם יש פערים אנחנו צריכים לטפל כרגולטור, לא לאפשר בשום אופן קיפוח כזה או אחר, שלא על רקע מקצועי.
יזהר שי: אני מכבד את העובדה שאדם עם חמש שנות ניסיון ירוויח יותר מאדם עם שנתיים ניסיון, אני מגנה בכל תוקף את העובדה שאדם עם אותם כישורים, אותו ניסיון ואותו תפקיד מקבל משכורת שונה בגלל רקע, בגלל מין, בגלל מגדר ובגלל כל סיבה אחרת ואת זה אנחנו צריכים לגנות קודם כל, וגם כרגולטורים לטפל.
יזהר שי: ראוי לציין שאתמול בשעת לילה מאוחרת אחרי אותו חוק מפורסם שכולנו שמענו עליו, בסביבות 23:00 עבר בקריאה ראשונה או שניה בכנסת חוק שמטפל בשוויון מגדרי במשכורות ותנאי עבודה לנשים בישראל, זאת התקדמות יפה, אנחנו צריכים לדאוג שהחוק הזה יטפל בכל המגזרים, בכל הרקעים, כל מי שהולך לעבודה צריך הזדמנות שווה ומשכורת שווה במדינת ישראל.
עינב קאבלה: אכן כך.
עינב קאבלה: תודה רבה לך השר יזהר שי, שכיבדת אותנו בנוכחות שלך ואמרת בהחלט דברי טעם שנוגעים לכל ההיבטים שאנחנו נעסוק בהם היום.
עינב קאבלה: אז תודה רבה לך.
עינב קאבלה: ח"כ עידן רול ואחריו ח"כ אבוטבול, ואחריו ח"כ מלכיאלי.
עידן רול: תודה רבה גבירתי היו"ר.
עידן רול: תודה רבה ל-IATA, על דו"ח חשוב, יסודי, בתחום שלא כולם נחשפים אליו ביום-יום, לא כל הענפים מכירים את זה והאמת שגם לא בתוך ההייטק כולם מכירים את הנושא של שילוב חרדים.