GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי כהן: בעצם מה שאנחנו מבקשים מהם, אנחנו אומרים 'תקשיבו, יצרנו פיילוט, המכון החרדי למחקר מדיניות יחד עם סטארט-אפ ניישן סנטרל, עם שותפים נוספים, עם גוגל, שותפים אחרים, תכנית אדווה, אנחנו רואים שבסוף הבנות הן כמובן עם יכולות מאוד גבוהות, מי שנכנסה לתכנית, אבל גם רמת ההכשרה שלה היא רמה מאוד גבוהה.
רועי כהן: הגורמים הרלבנטיים זה משרד האוצר, כמובן, משרד העבודה שאנחנו עובדים איתם לא מעט, עם שירה ועוד כמה, שוב, יש נכונות מאוד גבוהה, אבל עדיין זה לא נפתר.
רועי כהן: ועדיין, בסוף לא משנה כמה הנכונות שתהיה, המחט לא זזה, וראיתם את הנתונים.
רועי כהן: זה דבר שהוא חשוב.
רועי כהן: זו בעצם התכנית שדיברתי עליה, זה case study.
רועי כהן: אם לא נצליח להוציא אותה השנה, 1.
רועי כהן: לא יהיו נשים שייכנסו לתעשיית ההייטק ברמה גבוהה, שזה חבל ו-2.
רועי כהן: וזה בעצם ה - - -
קריאה: אתה אומר שלא יהיו בכלל?
רועי כהן: אני לא אומר שלא יהיו בכלל.
רועי כהן: אני אומר ברמת מיומנות גבוהה על בסיס התכנית הזאת.
רועי כהן: ודבר שני, נשאלת השאלה, ואמר את זה קודם לדעתי משה, בסוף במגזר החרדי אחד מסתכל על השני, מה שנקרא, מה קורה.
רועי כהן: כלומר יש כבר תכנית שרצה שנתיים, אם אנחנו לא נדע להמשיך אותה, אם לא נדע לקחת אותה ולייצר תכנית, אז אנחנו חוששים שלא נצליח לעשות את זה בשנה שלאחר מכן.
רועי כהן: אני מבין שצריך לבנות קול קורא, צריך לבנות פלטפורמה, צריך הכל וכולם צודקים, אבל בסוף השאלה היא איך אנחנו ב-1 לספטמבר מוציאים את זה לפועל.
רועי כהן: אני אעבור להמלצות באופן כללי.
עינב קאבלה: בוא ננסה, אני מאוד רוצה לגשת ל - - -
רועי כהן: שיפור איכות הלימודים לנשים בסמינרים, דיברנו על זה, יש לנו את התכנית.
רועי כהן: מדידת אפקטיביות של תכניות הכשרה קיימות, אנחנו עושים את זה עם הגברים החרדים, יש לא מעט, זה נקודה 2 ו-3, יש הרבה אנשים פעילים במתחם הזה, בוא ננסה להבין ונלך אחורה, לא רק ננסה לפתוח תכניות אלא ננסה להבין מה החסמים, מה קורה ואנחנו עכשיו עובדים על זה, להקים את מרכזי ההכשרה שיתנו מענה לצרכים שיש של המגזר החרדי וכמובן כלי סיוע למעסיקים, כמובן יחד עם רשות ההשקעות, נושא של 4.20 וכן הלאה, כלומר איך אנחנו עוזרים למעסיקים להעסיק את המגזר החרדי ובעצם להעסיק חרדים ואנחנו מגשרים על הפער הזה ומתמרצים אותם להעסיק.
עינב קאבלה: תודה רבה מר רועי כהן.
<< אורח >> משה פרידמן: נקודה אחת מאוד חשובה - - -
עינב קאבלה: בקצרה רק בבקשה.
<< אורח >> משה פרידמן: ממש בקצרה.
<< אורח >> משה פרידמן: חלק מהנתונים שהצגת, למשל נושא של נשים חרדיות שעובדות במשרות חלקיות והכל, זה נתונים לא כל כך מעודכנים.
<< אורח >> משה פרידמן: בדו"ח שלנו אנחנו דווקא מצביעים על זה ונשאלו 1,300 אנשי הייטק חרדיים, חלק גדול מהן נשים, על שעות העבודה, נשים חרדיות עובדות יום עבודה מלא, ברובן הגדול, ולהגיד שהן מקבלות שכר נמוך כי הן עובדות עבודה חלקית זה מה שהיה נהוג להגיד פעם, זה פשוט לא נכון, הנתונים מצביעים שזה לא נכון.
<< אורח >> משה פרידמן: דבר שני, שוב חייבים לציין, יש הרבה מאוד ארגונים שיצרו פיילוטים מוצלחים, גם המכון החרדי, גם סטארט-אפ ניישן, גם she coeds, גם אנחנו קמא טק, אולטרא קוד, יש הרבה תכניות, לממשלה יש מדף עם הרבה תכניות טובות, צריך לבחור תכנית טובה או כמה תכניות טובות וללכת על בסיסן, לא בהכרח יש תכנית אחת שהיא הפתרון לכל הבעיות, אבל יש על המדף הרבה תכניות טובות שנעשו על ידי ארגונים טובים.
<< אורח >> משה פרידמן: כל גורם ממשלתי יכול לבוא למדף הזה ולבחור את התכנית הנכונה, המטרה בסוף שכל העסק הזה יתקדם קדימה.
רועי כהן: שתהיה הכשרה איכותית, זו הנקודה.
רועי כהן: לא משנה מי מפעיל.
עינב קאבלה: אנחנו על זה רוצים לפנות לגב' שירה ברלינר פולג, ממינהל תעסוקת אוכלוסיות במשרד העבודה והרווחה.
עינב קאבלה: נשמח להתייחסות שלך לדברים כאן, לרבות להכשרות ולדברים שאתם עושים כדי לקדם את הנושא, ולדברים שעוד צריך לעשות ולא נעשים מספיק.
שירה ברלינר פולג: קודם כל אני רוצה להצטרף לכל מי שאמר תודה על הדיון החשוב הזה, באמת חשוב וטוב לראות את כלל השותפים יושבים סביב שולחן אחד ומדברים ומלבנים את הנושא לעומק, כי כמו שכבר ציינו לפניי באמת מדובר בנושא מאוד מאוד חשוב, ובאמת הצטלבות של שתי בעיות לאומיות ואנחנו עוסקים בו כבר לא מעט שנים בניסיון באמת לפצח את הבעיה הזאת.
שירה ברלינר פולג: אני רוצה להתייחס בתור התחלה, לפני שאגיע למה אנחנו המשרד והממשלה בכלל עושים בשותפות כמובן עם כלל המשרדים הרלבנטיים, משרד האוצר, רשות החדשנות, משרד המדע, כל השותפים, אני רוצה להגיד קודם כל שהבעיה היא לא פשוטה.
שירה ברלינר פולג: זאת אומרת אם אני מסתכלת ספציפית על הגברים החרדיים אנחנו מתמודדים עם אוכלוסייה שמגיעה הרבה פעמים עם פערי ידע בפרט בשפה האנגלית שהיא באמת תנאי סף בל יעבור בתעשייה הספציפית הזאת, היא תנאי סף כבר היום בהרבה תעשיות, אבל בפרט במקצועות האלה, זו סוגיה קריטית ואקוטית שבשלב שבו אנחנו כבר מתמודדים עם האנשים, עם מי שמעוניין להשתלב, הרבה פעמים – אני לא אגיד מאוחר מדי, אבל זה הרבה יותר קשה ללמוד אנגלית בגילאים מבוגרים וזו באמת בעיה שאנחנו מנסים להתמודד איתה בכל מיני כלים והיא בעיה קשה.
שירה ברלינר פולג: בדיון קודם בכנסת שהיה על הנושא הזה אפילו עלה משתתף ודיבר מדם ליבו על כמה זה קשה ואני רוצה רק לשים את הדברים על השולחן.
שירה ברלינר פולג: לענייננו, באמת הבדילו פה את הבעיה לבעיה של האוכלוסייה הנשית והאוכלוסייה הגברית כי זה באמת בהקשר הזה בגלל הרקע הקודם, שתי בעיות די נבדלות, ולכן אנחנו גם נותנים להם מענים שונים.
שירה ברלינר פולג: קודם כל בהקשר שלהנשים אני רוצה להגיד שבאמת, כמו שגם רואים מהנתונים, היה שיפור גדול בשנים האחרונות בהקשר של הנשים החרדיות, אם זכרוני אינו מטעה אותי, 9.5% מהנשים החרדיות בגילאים הצעירים שצוינו כבר עובדות בענף ההייטק, הרבה מאוד בעקבות לימודי הנדסאות ומה"ט, שנמצא איתנו פה מורן נציג מה"ט.
שירה ברלינר פולג: אכן יש רצון גם אצלנו לשפר ולטייב את הלימודים שניתנים בסמינרים באמצעות מה"ט ובכלים אחרים ובשיתוף משרד האוצר הנושא הזה בבחינה ואני מאמינה שנוכל להתקדם בחודשים הקרובים.
שירה ברלינר פולג: פרט לזה יש עוד פרויקטים כמו she coeds, כמו הכשרות נוספות, כלים נוספים שאנחנו נותנים לנשים חרדיות, לרבות כלי מעטפת ושילוב בתעסוקה ורכזות קשרי מעסיקים שעוסקות בזה, באמת מנסים לשלב ובאיזה שהוא מקום גם צריך להסתכל על התמונה הרחבה יותר, בעבר 65% מהנשים החרדיות עבדו בהוראה, היום אנחנו עומדים על 39%, זה באמת, בוא נגיד, הרבה מאוד מהנשים החרדיות שהשתלבו בשוק העבודה בשנים האחרונות עשו את זה בענף ההייטק, ועכשיו אנחנו בעצם בשלב הבא של קפיצה לשדרוג של אותן נשים ומתן כלים אפילו עוד יותר טובים.
משה ארבל: עד כמה אתם מנסים להכווין לאקדמיה את אותן נשים?
שירה ברלינר פולג: בהחלט אנחנו גם פועלים למי שמעוניינת ומי שהנושא הזה מתאים ומדבר אליה בעידוד אקדמיה, בין היתר בתכנית 'הזנקים' שזה מה שהיא עושה, אגב, התכנית מיועדת לגברים ולנשים, ואנחנו בסוף שוב ספקי שירות של המעסיקים.
שירה ברלינר פולג: אנחנו צריכים לתת למעסיקים את מה שהם מעוניינים בו והרבה מהמעסיקים עדיין, למרות שינוי המגמה שצוינה קודם, עדיין מעוניינים בבוגרי תארים וזה בהחלט משהו שאנחנו מכווינים אליו ומעוניינים בו וגם התשואה להשכלה של אקדמיה היא על פי כל המחקרים גבוהה יותר ולכן אנחנו מכווינים לשם.
עינב קאבלה: קודם כל אני רוצה להגיד שאני לא חושבת שאתם רק ספקי שירות, ממש לא.
עינב קאבלה: אני חושבת שאתם צריכים דווקא, מכיוון שאתם רואים את הבעייתיות ואת הצורך הגדול בהכנסת חרדים ושילוב חרדים לענף ההייטק, אז אם למשל יש פתרונות של לקחת את הסמינרים הקיימים שהם לא אקדמיה ולשפר את מסלולי הלמידה בהם כדי שמי שיוצאת מהסמינר תוכל להשתלב בתעסוקה איכותית, כמו ששמענו פה, זה לא משהו שאפשר לעמוד מנגד ולהגיד 'תשמעו, אקדמיה זה עדיף וממילא המעסיקים רוצים רק אקדמיה, אז נשלים עם זה'.
שירה ברלינר פולג: אני אדייק את מה שהתכוונתי אליו.
שירה ברלינר פולג: בכלל, המדיניות של משרד העבודה זה באמת לעבוד ביחד עם המעסיקים ולתת מענה לא למה שאנחנו חושבים ואנחנו רוצים אלא לתת מענה לצרכים, גם של השוק וגם של המשתתפים, ולכן מי שמתאים ומי שמעוניינת, אנחנו נסייע לה ונכווין אותה לאקדמיה.
שירה ברלינר פולג: מי שמעוניינת להישאר בגבולות לימודי ההנדסאות אז א.
שירה ברלינר פולג: שוב אני מציינת שהיקף המסלול הזה גדל מאוד בתקצוב ובעידוד שלנו, אנחנו נמצאים עכשיו בשיח אינטנסיבי עם האוצר ועם השותפים האחרים ברשות החדשות ובמקומות אחרים, כדי באמת לייצר את השכבה הנוספת של שדרוג לימודי ההנדסאות.
שירה ברלינר פולג: אנחנו מודעים לזה שבהחלט יש פה פוטנציאל למשק הישראלי ולמגזר החרדי, אנחנו לא עומדים מנגד ואנחנו בהחלט, זה גם עלה בדיון קודם לפני כחודש, בוועדה למעמד האישה ובהחלט יש לזה רצון.
שירה ברלינר פולג: אני גם אגיד שמעבר להכל אנחנו הרי פועלים תחת יעדי הממשלה לתעסוקה, תעסוקת גברים ותעסוקת נשים, וכחלק מההמלצות ועדת התעסוקה ל-2030 הוצבו יעדים ספציפיים לנשים חרדיות שהם גם יעדי שיעור תעסוקה כמובן, אבל אני לא מודאגת מזה וזה יחסית, זה משהו שאנחנו כבר יותר יודעים לעשות אבל גם הוצגו יעדים חדשים של איכות תעסוקה, של צמצום פערי שכר בין האוכלוסייה החרדית, הנשית החרדית, לאוכלוסייה הכללית, יעדים שהוצבו לראשונה, זה צוין גם בתחילת הדיון, ואנחנו נעשה כל מאמץ כדי באמת לשדרג את ההכשרה והלימודים ולהתאים את הלימודים לרמות הביקושים והשכר שיש במשק.
משה ארבל: כמי שהייתה שותפה בזמנו לדו"ח ולצוות הבין-משרדי יחד עם היום מנכ"ל עיריית בני ברק, שמוליק ליטוב שהיה בזמנו סמנכ"ל משרד הפריפריה, ואני לא יודע אם אני מפנה לגורם הנכון אבל כן אני רוצה לשים את זה, עירית בני ברק בהנהלתו של ליטוב פעלה מול מפעל הפיס לפיילוט של מלגות לבנות סמינרים שלומדות את מקצועות ההייטק בסמינרים, וגורמים מסוימים במשרד העבודה לא אהבו את זה מכיוון שזה לא אקדמיה, וניסו לפעול לעצירת הפיילוט הזה.
משה ארבל: אם יש לך מידע על הדבר הזה, כמובן אשמח להתייחסות, אני סבור שזה מהלך לא לגיטימי, כאשר מבקשים בעצם בסופו של דבר לשפר ולהביא כמה שיתר, בסופו של דבר גם לתעשייה, כשישנו יותר ביקוש, התעשייה תוכל מתוך הביקוש הזה לקחת את העובדות הטובות יותר, להביא אותן להשמה לתעסוקה איכותית, ובמובן מסוים צעדים מסוימים של משרד העבודה על כך שהסמינרים לא פעלו או לא שיתפו פעולה בתהליכי אקדמיזציה, היה נראה ש'הענישו' אותם.
משה ארבל: אם את לא מכירה את זה, זה גם בסדר, היה חשוב לי להציף את זה בדיון.
שירה ברלינר פולג: אני לא מכירה, אני לא חושבת שזה הגיע מאצלנו.
שירה ברלינר פולג: כאמור המשרד, צוין פה קודם מדף, אנחנו מעוניינים להעמיד מדף כלים איכותי וטוב לכל משתתף ומשתתפת, כל אחד לפי בחירתו, החל מהכשרות מקצועיות, עבור במה"ט וכלה למי שמעוניין ורוצה, גם אקדמיה, אנחנו לא מכריחים, לא כופים, ובטח שלמיטב ידיעתי לא מנסים לעצור.
שירה ברלינר פולג: אני אבדוק את הדברים.
שירה ברלינר פולג: אני לא מכירה, הדברים ייבדקו.
שירה ברלינר פולג: אנחנו עובדים היטב עם עירית בני ברק, יש לנו התקשרות איתם, כמובן לא מנסים לעצור.
שירה ברלינר פולג: אני רוצה להתייחס ספציפית לנושא של הגברים, שכמו שאמרתי בהתחלה הוא מבחינת ההכשרה הבסיסית יותר קשה.
שירה ברלינר פולג: אבל גם פה, אנחנו פועלים, א.
שירה ברלינר פולג: צוין קודם וצוין גם בדו"ח הנושא של הצבא, אז גם שיתוף עם הצבא ומי שהולך ליחידות טכנולוגיות, בעצם ההכשרה מבוצעת על ידי משרד העבודה, כנ"ל התחלנו עכשיו שיתוף פעולה שאני מקווה שיפרח, עם השירות האזרחי גם, לעודד שירות טכנולוגי במסגרת השירות האזרחי, וגם תכניות נוספות לגברים חרדים, הכשרות שונות, כלים נוספים.
שירה ברלינר פולג: אני יודעת שיש הרבה טענות לגבי זה שבסוף הכלים לא מספיקים ואנחנו מודעים לזה שיש עוד מקום להתפתח, אנחנו לא מסתירים, תמיד יש לאן להתפתח, אנחנו לא אומרים שהכל מכוסה, ובדיוק בשביל זה אנחנו משיקים בשבועות הקרובים שני כלים, כממשלה, לגבי אחד מהם אני יודעת יותר להתייחס אליו, וזה הסכם שאנחנו עושים עם הקואליציה לתעסוקת חרדים בהיקף 12 מיליון שקלים שתכליתו לפתח כלים ייעודיים לשילוב חרדים בהייטק, כדי שנדע באמת מה הכיוונים הנכונים, אני מקווה שהמיזם הזה ממש יצא לדרך.
שירה ברלינר פולג: הוא כבר אושר, הוא עבר, הוא צריך להיחתם, אני מקווה שזה יצא לדרך ממש בשבועות הקרובים, וכמו כן קול קורא שהוציאה רשות החדשנות לעידוד כלים להעלאת ההון האנושי בהייטק, שגם זה ערוץ פתוח היום לכלים נוספים שיכולים באמת לאפשר יותר ויותר שילוב.
עינב קאבלה: מה זה הדבר הראשון שאמרת על ה-12 מיליון?
עינב קאבלה: את יכולה להיות יותר ספציפית לגבי מה התכנית הזאת הולכת לעשות?
שירה ברלינר פולג: כן.
שירה ברלינר פולג: אנחנו פועלים מכח החלטת ממשלה, שבעצם הסמיכה אותנו לעשות שלושה דברים: האחד – לפתוח מסלולים לעידוד השכלה אקדמית בתחומי ההייטק ומניעת נשירה, שזה פרויקט הזנקים שאנחנו עושים בשותפות עם עמותת ידידות טורונטו, פרויקט מוצלח, לא ארחיב עליו כרגע מפאת קוצר הזמן.
שירה ברלינר פולג: הסעיף השני בהחלטת הממשלה זה באמת יצירת כלים לשילוב אוכלוסיות שאינן אקדמאיות בענף ההייטק, שזה עד היום עשינו באמצעות הכשרות מקצועיות שונות, מכינות, לימודי אנגלית וכולי, ואנחנו רוצים לחזק את הרכיב הזה ולכן אנחנו עומדים לחתום על מיזם משותף עם הקואליציה לתעסוקת חרדים, ובהובלת הג'וינט, שהתכלית שלו באמת תהיה להיות סוג של מקום שבו נוכל לפתח תכניות שונות לאוכלוסייה החרדית להשתלבות בהייטק, כי כשאנחנו אומרים 'חרדים להייטק', זה טומן בחובו הרבה מאוד סוגים של חרדים והרבה מאוד סוגים של הייטק, זה קשה מאוד לייצר תכנית אחת שהיא באמת תפתור את כל הבעיה ולכן יצרנו תכנית שתוכל לתת מענה למגוון שלם של רכיבים.
שירה ברלינר פולג: אני מאוד מקווה שבאמת התכנית הזאת תיחתם ממש בתקופה הקרובה, היא כבר לקראת סיום, ונוכל לצאת לדרך ובאמת לאפשר פיתוח של כלים שונים בין אם דברים שכבר יש להם פתרונות בשוק ובין אם זוויות חדשות לגמרי לבעיה הזאת.
שירה ברלינר פולג: זה הסעיף השני.
שירה ברלינר פולג: הסעיף השלישי הוא באמת גיוון המקצועות בסמינרים, שזה מה שעשינו בשנים האחרונות, באמת חיזוק של לימודי ההנדסאות שהתקציב והקשב והיכולות מאוד גדלו בשנים האחרונות וגם כאן
שירה ברלינר פולג: כמו שאמרתי אנחנו בוחנים איך אנחנו עכשיו משפרים גם את הרכיב הזה ומאפשרים יותר התמקצעות ואיכות בלימודים בסמינרים.
שירה ברלינר פולג: אני רק רוצה להגיד שאנחנו מתייחסים למה"ט בתור הענקים שאנחנו עומדים על כתפיהם, צריך לציין שבוגרות מה"ט על פי סקרים אחרונים הן באמת החרדיות שמרוויחות יותר, או בראש טבלת השכר של בוגרי מה"ט באופן כללי והן מתקדמות ואנחנו רואים מסקרי בוגרים שזה באמת ערוץ טוב, אנחנו רק חושבים שצריך באמת לתת יותר כדי שיצאו לשוק כבר בשלב הראשון עם כלים טובים יותר.
שירה ברלינר פולג: זה הרכיב השלישי ובאמת לפי שלושת הסעיפים האלה אנחנו פועלים ונמשיך לפעול.
שירה ברלינר פולג: עושים את זה בשנים האחרונות ונמשיך גם מעתה ואילך.
עינב קאבלה: רציתי לשאול לגבי הרכיב השלישי.
עינב קאבלה: את יודעת לתת לנו לוח זמנים?
עינב קאבלה: כי אמרת משהו מאוד כללי שאני לא מצליחה להבין מתי הוא קורה.
עינב קאבלה: מתי היעד להתרחשות.
שירה ברלינר פולג: קודם כל, הכל הכל תלוי בסוגיות של תקציב ואנחנו כמובן תלויים בתקציב המדינה, והשנה האחרונה כמובן לא אפשרה לנו לזוז במהירות שאנחנו רוצים, אבל כיוון שיש כבר הסכמות, אז אני לא יודעת לתת זמנים מדויקים.
שירה ברלינר פולג: אם הוועדה מעוניינת אנחנו נחזור הביתה, נגבש בדיוק ונחזור עם תשובה לוועדה, אני לא רוצה להתחייב פה בדברים שלא תלויים רק בי.
שירה ברלינר פולג: אבל בהחלט זה בראש סדר העדיפויות ואנחנו על זה.
עינב קאבלה: אוקיי, שירה, א.
עינב קאבלה: תודה, דבר שני, מיד עכשיו אנחנו פונים למשרד האוצר אז גם נשמע מהם ונדרוש תשובה לאותה שאלה.
עינב קאבלה: נפנה למשרד האוצר וכן, הוועדה בהחלט מעוניינת לקבל תשובות קונקרטיות לגבי צפי יעד, אם יש איזה שהוא חסם שמונע מכם להגשים את זה.
עינב קאבלה: כי אני לפחות למדתי פה בדיון שאחד הרכיבים החשובים כדי להצליח באתגר הזה של שילוב הוא לשפר ולטייב את מה שקורה במכללות ובסמינרים השונים, כי אם נחכה לזה שהמגזר החרדי כולו יילך עכשיו לאוניברסיטאות, זה להתעלם מהמציאות ולא לעשות כלום.
שירה ברלינר פולג: אני רוצה להגיד עוד נקודה אחרונה חשובה, קצת מזווית אחרת.
שירה ברלינר פולג: נאמר פה כמה פעמים המילה אפליה.
שירה ברלינר פולג: אני לא רוצה להגיד אם יש או אין אפליה, אני באמת קטונתי, אני לא יודעת, אבל אני כן יודעת שיש יחידה במשרד העבודה שנקראת נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, והתפקיד שלה זה להתמודד עם סוגיות אמיתיות של אפליה.
שירה ברלינר פולג: ככל שיש מקרה קונקרטי אמיתי, אני מדברת פה בשמם, הם מבקשים באמת שיפנו, כי יש כלים למשרד להתמודד עם סוגיות אמיתיות של אפליה, זו מילה חזקה וקשה ולא הייתי רוצה להשאיר אותה עומדת באוויר בלי טיפול.
משה ארבל: ח"כ מלכיאלי ציין באמת שאנחנו לא מדברים על המקטע האחרון בסוגיית האפליה אלא יש כאן שרשרת של תהליכים שבסוף לא מייצרים שוויון הזדמנויות מלכתחילה לאותם שחקנים שמגיעים לאותה נקודת פתיחה.
משה ארבל: זאת אומרת נקודות הפתיחה על ידי הממשלה הן כאלה שלא מאפשרות באמת, וזה מתחיל בהעסקה פוגענית על ידי חברות כח אדם, זה מתחיל עוד קודם בחינוך, או בחוסר מתן כלים שווים, ולכן - - -
משה אבוטבול: ברשותך משה, גם בנושא של הכרה בתואר אקוויוולנטי.
עינב קאבלה: זה בדיוק מה ששאלתי על הסמינרים.
משה אבוטבול: אנחנו נתקלים בקשיים מאוד גדולים שרוצים להתמודד בכל מיני מכרזים וזה נחסם שם.
משה אבוטבול: זה חבל.
משה ארבל: מחוויה אישית שלי, שפתחנו את האפשרות להתמודד ברשויות המקומיות באמצעות חוזר מנכ"ל משרד הפנים, ולצערי הנציבות לא אימצה את זה.
משה ארבל: פתחנו את האפשרות להתמודד בשלטון המקומי לתפקידי מנהלי אגפים שנדרש אליהם תואר כללי, גם לבוגרי מבחני הסמכה לרבנות.
משה ארבל: כי עם כל הכבוד, מבחני הסמכה לרבנות הם מבחנים שדורשים באמת יכולות למידה משמעותיות, מבחנים לא פחותים ואורך לימודים שלא פוחתים מתואר במדעי החברה והרוח, וכאשר פעלנו בנושא הזה ופורסם חוזר המנכ"ל, ועד ראשי האוניברסיטאות הוציאו מכתב נזעם לשר שזה מהלך חמור ביותר שפוגע באקדמיה וכולי.
משה ארבל: לצערי הרב יש חבורה מנותקת שרוצה לייצר חברה מאוד מאוד מסוימת עם קו חשיבה מאוד מסוים, בתהליכים לא דמוקרטיים, חסמו כניסה של אוכלוסיות מסוימות לקבלה לעבודה בלי שום רלוונטיות, כדי לייצר באמת מנגנונים שיובילו אנשים לאקדמיה, וכמי שעשה תואר שני בהצטיינות, אני לא מזלזל בחשיבות הלמידה, אבל יחד עם זה לא יכול להיות מצב שקבוצה אליטיסטית תבוא ותחסום, תייצר חסמי שוק באופן כזה שימנעו מאנשים איכותיים מאוד להתקבל למקומות עבודה.
משה ארבל: תהליכים אלה קורים וקורים לצערי הרב פעם אחר פעם.
עינב קאבלה: אני חושבת שלטובת הנושא שאנחנו עוסקים בו שהוא משיק למה שאתה אומר, אין ספק, אבל אני לא רוצה שאנחנו נפספס את המיקוד.
משה ארבל: דווקא נושא ההייטק הוא דוגמה נהדרת לכך שתמורה לכסף, סוגיית האקדמיזציה היא כמעט ולא רלבנטית.
משה ארבל: אני לא מזלזל בבוגר טכניון, ודאי שמהנדס בוגר טכניון יש לו כלים.
עינב קאבלה: אבל גם אין מחלוקת, לדעתי אתה לא תחלוק על כך שצריך כן לשפר את תכניות הלימוד בסמינר- - -
משה ארבל: ודאי, אין לי ספק.
עינב קאבלה: להיפך, בשביל תעסוקה איכותית אני חושבת שאנחנו צריכים ממש ל- - -
משה ארבל: אבל כאשר גורמים מסוימים במשרדי הממשלה מנסים, אם בעבר הייתה הסללה למקצועות טכנולוגיים, מנסים להסליל לאקדמיה, התהליך הזה בעיני הוא תהליך שמבקש לחנך את החברה - - -
עינב קאבלה: הוא מדיר אוכלוסיות ומייצר פערים חברתיים.
משה ארבל: הוא מדיר אוכלוסייה והוא מבקש לשנות אותה מתוכה, וזה לא לגיטימי.
משה אבוטבול: אני חייב להשלים - - -
עינב קאבלה: אני אגיד לך מה יקרה, אנחנו קרובים לסיום הדיון כי הרי לא נוכל להחזיק דיון הרבה מעבר לשעתיים, אני חייבת לשמוע ממשרד האוצר.
משה אבוטבול: קצר, ארבע מילים.
משה אבוטבול: מה שאני רוצה לומר שאני כראש רשות אימצתי את מה שאמרו במשרד הפנים וקיבלנו אנשים שבאמת היו מוצלחים ביותר למרות התואר האקוויוולנטי וכולי, ורק מה שקיבלנו לצערנו דו"ח שפוגע מאוד מאוד שבעצם כל מה שאמרה הוועדה לתעדף כל מיני חרדים, לא עמדו בזה.
עינב קאבלה: אני רוצה שנתמקד.
עינב קאבלה: זה חשוב.
עינב קאבלה: אני רוצה בבקשה להעלות את מר איציק דניאל, רכז תעסוקה באגף תקציבים במשרד האוצר.
איציק דניאל: שלום לכולם.
איציק דניאל: קודם כל אני מבין שאנחנו - - - אנחנו חושבים שהנושא הוא נושא חשוב מאוד וחשוב לקיים אותו וחשוב להתמודד עם הסוגיה הזאת.
איציק דניאל: כן אגיד שמצד אחד הנתונים שהוצגו פה על ידי שלל הגורמים הם מאוד מעודדים, ניתן לראות שבאמת לאורך השנים נעשתה פה עבודה טובה בדגש על האוכלוסייה הנשית, כמו שהראתה פה הסקירה הכלכלית שהוצגה לפנינו על ידי המכון החרדי.
איציק דניאל: חלק מהדברים נעשו בהובלת זרוע העבודה, שירה דיברה לפניי ואני חושב שחלק מ- - - הנכבדים שהשתתפו בדיון יכולים לזקוף חלק מהדברים לזכותה, אני חושבה ששירה ספציפית וזרוע העבודה בכלל עשו כמה וכמה פעולות מאוד משמעותיות בשנים האחרונות, בין אם במה"ט ובין אם בתכניות האחרות, ואנחנו שמחים לראות את הנתונים כפי שהוצגו לפניכם.
איציק דניאל: באמת עכשיו לא הושלמה העבודה, זה לא שהגענו למצב שיש שוויון בשוק ההייטק ובאופן כללי תעסוקת חרדים הגיעה למצב שהיינו שמחים לראות אותו, עכשיו, אלא יש עדיין כברת דרך מאוד משמעותית לעשות אבל נראה שאנחנו בכיוון הנכון.
איציק דניאל: אמנם עד עכשיו השתמשנו בכלים מסוימים, ויכול להיות ש- - -
עינב קאבלה: אני רוצה אם תוכל בגלל קוצר הזמן איציק, תתרכז.
עינב קאבלה: אפשר להתרכז בחיובי ורק להציג כמה הכל טוב, וזה טוב, כי אנחנו אנשים שמנסים להיות חיוביים, אבל אנחנו פה כדי לפתור בעיות.
עינב קאבלה: אם תוכל בבקשה להתייחס לחסמים שדיברנו עליהם, לפרויקטים ולתכניות.
משה ארבל: אולי ספציפית למה שרועי הציג.
איציק דניאל: אם יש לך שאלה ספציפית שאת רוצה לשאול אני אשמח לענות.
איציק דניאל: אם יש נקודה ספציפית שחשוב - - -
עינב קאבלה: הוצגה פה תכנית שהיא כרגע בדיון איתכם שאמורה לשפר את תכניות הלימודים בסמינרים ובמכללות, כדי שאנחנו לא נמצא את עצמנו במצב שבלי תואר אקדמי האוכלוסייה החרדית לא יכולה להשתלב בתעסוקה איכותית ובמשרות איכותיות.
עינב קאבלה: אנחנו רוצים לשמוע איפה זה עומד ולמה זה לא קורה.
איציק דניאל: קודם כל לפי הנתונים שהוצגו כבר היום יש השתלבות של חרדים בתעשיית ההייטק.
איציק דניאל: ניתן לראות בנתונים שיש השתלבות של אוכלוסייה חרדית בתעשיית ההייטק וגם כן במשכורות גבוהות ושכר גבוה, אנחנו עדיין צריכים לעשות פעולות, דיברתם על תכנית ספציפית וכבר סביב השולחן שלכם שמעתם על כמה וכמה תכניות.
איציק דניאל: השר שדיבר בתחילת הדברים באמת הציג את הדברים כהווייתם, אנחנו נמצאים בשיח עם מגוון שחקנים שנמצאים בתחום הזה ופועלים בכיוונים שונים, אנחנו באמת נמצאים איתם בשיח יחד עם זרוע העבודה ורוצים כן למצוא את הפתרון המתאים.
איציק דניאל: יכול להיות שבאמת - - - למצוא את הפתרון האופטימלי אבל גם לנו וגם אנחנו מבינים מהשטח שהזמן דוחק, לכן אנחנו בוחנים יחד עם זרוע העבודה כעכשיו איזה שהוא מודל שנוכל לבוא ולהפעיל בטווח זמן הקצר כדי כן לתת מענה לפחות לאוכלוסייה שכרגע מתחילה את שנת הלימודים.
איציק דניאל: חשוב לבוא ולהגיד שזה לא פתרון קסם.
איציק דניאל: אי אפשר מחר בבוקר להגיד 'כן, X כסף לשם והדברים קורים מעצמם'.
איציק דניאל: צריך באמת למצוא את התכנית שתתאים למערכת, תתאים לסמינרים, תתאים לבנות, תתאים לתעשייה.
איציק דניאל: יש פה מגוון רחב של שחקנים וכמו שאמרתי קודם, הכלים הקיימים הביאו אותנו עד הלום, אנחנו צריכים לחשוב על כלים החדשים שייקחו אותנו מכאן.
איציק דניאל: שמעתם על תכנית - - - יש מגוון של תכניות שנמצאות סביב השולחן ואני בטוח שהדבר שה- - - שנמצאים בחדר יוכלו לספר שאנחנו בשיח עם כולם, ואנחנו מנסים להביא לפתרון הטוב ביותר בזמן הקצר ביותר.
עינב קאבלה: אתה מדבר בצורה מאוד כללית, ועל שיח.
עינב קאבלה: אני והוועדה מבקשים לדעת איפה זה עומד, מה תאריך היעד ליישום, אם יש קושי אז תגיד לנו מה הקושי, שנבין איפה אנחנו עומדים.
איציק דניאל: אני לא רוצה להתייחס לתכנית ספציפית, אני מבין שאתם בוועדה - -- למשרד האוצר לעצב תכנית ספציפית כזאת או אחרת.
איציק דניאל: מן הסתם המענה שניתן יהיה מענה באמצעות הכלים השוויוניים שהממשלה יודעת לתת, אם זה קול קורא, מכרז או תהליך מסוג אחר, הוא יהיה פתוח לכולם - - -
עינב קאבלה: אני מפסיקה אותך כי החבור ממש גרוע.
עינב קאבלה: אמשיך בדיון עם הנציגים האחרים שרוצים להתייחס.
עינב קאבלה: אני לא רוצה לוותר על התשובה שאני מחכה לשמוע, אז אם תוכל לשפר עמדה, למצוא, להיעזר בסלולרי ולצאת לאן שהוא כדי לדבר איתנו, בעוד 5-6 דקות נפנה אליך שוב.
עינב קאבלה: הדברים שלך חשובים לנו ואנחנו רוצים לשמוע אותם.
איציק דניאל: אין לי מקום אחר להיות בו, אני פשוט לא במשרד ולא יכול לפתוח את המחשב ולהתחבר, אני רק מהסלולר.
איציק דניאל: אבל בקצרה אני כן אנסה לענות לשאלה שלך כי חשוב שתקבלי את המענה שאת מדברת עליו.
איציק דניאל: אמרתי שוב, הכלים הממשלתיים שיינתנו יינתנו מן הסתם באמצעות הכלים הקיימים אם זה קול קורא, מכרז, זה הליך שוויוני, אנחנו לא יודעים להתייחס לתכנית ספציפית כזאת או אחרת טובה ככל שתהיה, אלא מן הסתם נצטרך לפתוח את זה לתהליך שוויוני לכלל הגופים שפועלים בזירה.
איציק דניאל: זה דבר אחד.
איציק דניאל: דבר שני מבחינת התהליך ולוחות הזמנים, כמו ששירה מזרוע העבודה ציינה לפני, תקציב מדינה כרגע אין, הכלי המשמעותי שיש לממשלה לפעול באמצעותו לתכניות מסוימות ולקידום כיווני מדיניות מסוימת זה תקציב מדינה.
איציק דניאל: , בהינתן שאין תקציב מדינה אנחנו צריכים למצוא פתרונות יצירתיים וכרגע כמו שאתם בוודאי מבינים המערכת לא כל כך ברור לאן היא הולכת ואנחנו נצטרך לראות איך אנחנו - - - לתוכה.
איציק דניאל: כמובן בוודאי שאם היה תקציב מדינה הדברים היו יכולים להתכנס בתוכו והיינו יכולים לפעול לקדם את הדברים בהליך מהיר יותר.
עינב קאבלה: אני רק אומר שאני לא חושבת שהתשובה מספקת ואגיד לך גם למה.
עינב קאבלה: זו תשובה שעכשיו משתמשים בה הרבה, הנושא של תקציב מדינה, אני מבינה שיש פה עניין של השקעות ותקציבים, כולנו מבינים את זה, בסדר, אבל אני חושבת שאם היינו במקום של רצון לממש את זה כמה שיותר מהר, אז א.
עינב קאבלה: יש כמו שאמרת, פתרונות יצירתיים שאפשר להשתמש במה שקיים כדי להתניע חלק מהתהליכים ולגבי תהליכים שמצריכים יותר משאבים, אפשר להתחיל התנעה, ואתה יודע, אם זה יהיה הדבר האחרון שיעצור אתכם, התקציב הנוסף, אז בוא נהיה שם.
עינב קאבלה: זה לא האירוע.
עינב קאבלה: האירוע זה לא שאתם מוכנים, תיכללתם, הוצאתם קול קורא, הכל נע קדימה ובעצם חסר כסף לתקצוב, אני לפחות לא מבינה את זה ככה.
עינב קאבלה: בקיצור, אני בהחלט בהמשך הדרך, מכיוון שכן ארצה לעשות ישיבת מעקב ולהבין איפה הדברים עומדים, אני ממש מבקשת להביא לנו תשובות קונקרטיות יותר, כאלה שמדברות - - -
איציק דניאל: אני רק אגיד ברשותך שמה שתיארת עכשיו, הממשלה לא יכולה לפעול בצורה כזאת.
איציק דניאל: אנחנו לא יכולים להוציא קול קורא, מכרז או התקשרות לתקצוב מסוים ורק בדיעבד לדאוג לכסף שמן הסתם לא תלוי בנו אלא תהליכים פרוצדורליים, אם זה אישור בממשלה, אישור בוועדה ואישור בכנסת.
איציק דניאל: אז אי אפשר לבוא ולרתום את העגלה לפני הסוסים, בשביל לדעת שאנחנו יכולים לתת למוסדות ולנשים או לגברים שרוצים לקבל את תהליך ההכשרה המסודר והאיכותי שנדרש, אנחנו רוצים לדעת שאנחנו יכולים לעמוד מאחורי הדברים, תקציבית.
איציק דניאל: שוב, בהינתן שזה באמת החסם.
איציק דניאל: יש פה עוד מגוון שלם של דברים וזה מה שדיבר עליו השר קודם וגם שירה, באמת לראות איך בונים את המנגנון הנכון מעבר לסוגיה התקציבית, וזה משהו שאנחנו עושים בשיתוף כמובן עם הגופים ומשרדי הממשלה הרלוונטית שאמרתם אותם קודם, אם זה משרד המדע או משרד העבודה.
עינב קאבלה: זה בדיוק מה שהתכוונתי בדבריי קודם.
עינב קאבלה: האם מלבד העובדה, האמירה שחסר תקציב כדי להוציא את תכנית X לפועל, כל שאר הדברים מיציתם את העשייה שלכם בדבר?
עינב קאבלה: כי יש לי תחושה שלא.
עינב קאבלה: בגלל זה אני מתעקשת על זה.
איציק דניאל: זה מה שאמרתי בראשית דבריי, שכמו ששמעתם יש מגוון שלם של תכניות ויש מגוון שלם של גורמים ממשלתיים שלוקחים חלק בתהליך, בין אם זה זרוע העבודה, משרד המדע, רשות החדשנות, משרד הכלכלה וכולי.