GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידן רול: אני אגע קודם בניסיון האישי שלי.
עידן רול: עבורי, שילוב חרדים בהייטק זה דבר מאוד טבעי, אני עוסק בזה כבר שנים, החל משירות צבאי שהייתי מהיוזמים של בינה בירוק, שזה מסלול לשילוב חרדים בחיל המודיעין במסלולים טכנולוגיים, מסלול שהתחיל כפיילוט מלא חלומות ומלא חששות והפך להיות הצלחה מסחררת של אנשים שעשו שירות צבאי משמעותי ביחידה טכנולוגית והמשיכו או לתפקידי קבע וקצונה, לפיקוד בקורס, ואחרי זה גם למקצועות ההייטק השונים בחוץ, וזה הראה שוב שהצבא יודע לעשות הרבה דברים מאוד טוב בשילוב אוכלוסיות וגם שם זה הצליח מאוד.
עידן רול: זה גם הראה את היכולת שהיא באמת מאוד ייחודית מבחינתי כאדם חילוני שהגיע וראיין מאות חרדים מכל הזרמים וניסה להבין על ההתאמה המקצועית, וזה היה משהו מאוד מאתגר הגיעו אנשים בטח מהמחזורים הראשונים בלי שום רקע טכנולוגי, בלי רקע באנגלית, אבל היכולת להגיע לקורס טכנולוגי עם באמת, כלים התחלתיים שלא תואמים בשום צורה ולהצליח ולהצטיין ולתפוס כל כך מהר את החומר ולהפוך לאנשי מקצוע טובים היא מאוד ייחודית ואנחנו רואים את זה גם היום במקצועות ההייטק החופשיים בחוץ, אני כאיש הייטק בעברי יצא לי לעבוד בחברות שיש בהן גם מחלקות רק של נשים חרדיות וגם של גברים חרדים, והדברים עבדו בהרמוניה.
עידן רול: אני חושב שההייטק הוא כור ההיתוך החדש של החברה הישראלית ואני חושב שיש לזה ערך גם ברמה החברתית וגם בגרמה הכלכלית לפעול לשילוב חרדים בתחום.
עידן רול: הדו"ח בעיני יש בו הרבה דברים חיוביים.
עידן רול: יש פערי שכר, נכון, אבל כשמסתכלים על זה לפחות מהפרספקטיבה - - -
עינב קאבלה: פערי שכר זה לא חיובי.
עידן רול: לא, זה לא חיובי, אני אומר, יש דברים לא חיוביים, אבל כשמסתכלים על הדו"ח, אני לפחות מהפרספקטיבה האישית שלי של עשור בעשייה בתחום, גרף השיפור הוא מתמיד וניכר שהשילוב הולך וגדל, אני חושב שמאוד חשוב, במיוחד בתקופה כזו שיש חשש מפני יזמות בעקבות משבר הקורונה, לעודד ולתקצב יזמות טכנולוגית גם במגזר החרדי.
עידן רול: אני מודה, שוק ההייטק הוא הרבה פעמים איזה שהוא מועדון סגור, לא רק בפני חרדים, גם בפני חילונים שאין להם את הרקע הקודם, ובשביל זה יש לי גם מיזם שעוסק בזה שנקרא "מתחילים בהייטק" ואני מאוד אשמח שנצליח לעודד יזמות טכנולוגית בחברה החרדית שגם פשוט תייצר עוד הזדמנויות תעסוקה למגזר החרדי, אצל חרדים בהייטק.
עידן רול: זאת אומרת יש כבר מספיק שפרצו את הדרך, ואני חושב שלעודד אותם להתפתח כלכלית ולהעסיק עוד אנשים זו גם דרך מעולה לצמוח וזה משהו שהממשלה יכולה להרים את הכפפה ולעשות, אני מקווה שנתכנס לדו"ח המשכי שיראה על המשך המגמה החיובית.
עינב קאבלה: תודה ח"כ רול, אנחנו בהחלט בסיומו של הדיון לא מתכוונים להישאר רק עם דיבורים אלא לנקוב בצעדים שאנחנו חושבים שצריכים להיעשות ולהמשיך לעקוב ולפקח.
עינב קאבלה: ח"כ אבוטבול בבקשה.
משה אבוטבול: שלום, אני ראשית רוצה לברך אותך עינב על הדיון החשוב הזה וכמובן את היוזמים, ידידי ח"כ ארבל ואריאל, שעשו באמת עבודה טובה, וכמובן גם כן לשר עצמו ישי, היו לי כמה פעמים שיחות איתו בנושא הזה, ודיברתי איתו שאם אנחנו רוצים קצת יותר לקדם את כל הנושא הזה של העולם החרדי והתחום שהוא מטפל בו, זה יותר הרבה שיחות כדי להכיר בדיוק את הצרכים האמיתיים שקיימים שם באותו מגזר.
משה אבוטבול: בוא נאמר כך, מהרגע שאברך או מי שנמצא בעולם החרדי עשה את שאלת הרב וקיבל אישור, במידה שמשפחה ברוכת ילדים, לצאת מהכולל, לצאת הלאה לעולם התעסוקה, אז באותו רגע עולם התעסוקה באמת הרוויח.
משה אבוטבול: הוא מקבל את מיטב הכוחות והמוחות שנמצאים בעולם התורה.
משה אבוטבול: מדובר פה באנשים שידעו לפצח סוגיות קשות ביותר, זה באמת ייאמר לשבחם שהם יודעים באמת לנווט בתוך סוגיות הכי הכי קשות והם הולכים לעולם כשבע
משה אבוטבול: צם הם מביאים לתוכו ברכה, מביאים לתוכו ידע רב והרבה ניסיון מצטבר בפיענוח סוגיות מאוד קשות.
עינב קאבלה: לגמרי, רק אל תשכח את הנשים החרדיות, שהן מעולות.
משה אבוטבול: אני אתייחס גם אליהן, גם הן מביאות המון ברכה.
משה אבוטבול: אני מדבר דווקא על הנושא הזה שאחד שלומד ויודע לדעת דף גמרא, ראשונים, אחרונים, כל הדברים האלה, אז באמת בלי לפגוע באף אחד, עולם ההייטק קטן עליו.
משה אבוטבול: באמת קטן עליו, כי בעצם יש לו את ארגז הכלים הענק ביותר שהוא יכול משם לצמוח ולהצמיח כל מיני דברים חדשים.
משה אבוטבול: לכן באמת חייבים לדעת ולהבין שצריכים למצוא פתרונות מחוץ לקופסה, איך להעצים את הנושא הזה.
משה אבוטבול: הדו"ח הזה רק נותן נגיעות מסוימות, כמה המגמה הזאת תלך ותתרחב.
משה אבוטבול: כי בעצם העולם החרדי כבר מקבל בחלקו את הנושא הזה, לכן באמת צריכים לדעת לתת להם את ההזדמנויות האלה כדי להאמין באותה מערכת שרוצה באמת לקדם את העניין הזה.
משה אבוטבול: זה גם כן סוג כזה של הזדמנות לקירוב לבבות הדדי ואני חושב שבאמת היום השסע הישראלי הוא שסע כבד מאוד ולדעתי תכנית מהסוג הזה לאותם מותאמים יכולה גם כן לגרום לאותם אנשים קצת להכיר את זה, לשבור את המחיצות והסטריאוטיפים שקיימים כלפי החברה החרדית ולראות שחרדי זה בעצם אדם שיש לו את כל היכולות לא פחות מכל אדם אחר, ואיך שאומרים, לחבר אותו גם כן לעניינים האלה.
משה אבוטבול: אבל מה שכן חשוב לי לדעת, אני רוצה לומר דבר אחד, גם כראש העיר יצאתי לראות המון יזמות בנושא הזה, גם עודדנו את זה, גם את עולם הנשים בנושא של 'עסק משלך', מי שמכיר את התכנית הזאת ועשינו הרבה ירידים של תעסוקה, וגם חטפתי על זה על הראש, היו תקופות שהפגינו מול הבית שלי על זה שעשינו כל מיני ירידי תעסוקה לנשים, שחשבו באמת שאולי לא - - - חלק מהרבנים שלא בדיוק אהבו את זה, אבל פה בדיוק נתון, אותה נקודה שעליה אני רוצה לדבר, אם רוצים לעשות חייבים שיהיה גם כן כבוד, כבוד מאוד גדול למגבלות שישנם לאותם אברכים או לאותם אלה שמגיעים שצריכים גם לכבד אותם, הנושא של התאמת תנאים לעניינים שלהם שהם מבקשים, נושא של הפרדה, או דברים מהסוג הזה, אנחנו רואים אפילו מאבקים כאלה שלצערנו צורמים לנו מאוד, אותם אלה שהולכים ללמוד בעולם החרדי, עכשיו מנסים לחוקק כל מיני חוקים שלא יהיו בנפרד נשים וגברים, באותם מבחנים, באותם דברים.
משה אבוטבול: תבינו, אם רוצים להתקדם צריך לעשות התאמה אלינו, לא אנחנו התאמה לאותם תנאים שם, אם רוצים את אותם אלה טובי המוחות והכוחות תצטרכו גם להתחשב ולבוא לקראת בבקשות הנכבדות שלהם, להבין שזה חלק מהקיום שלהם.
משה אבוטבול: הנקודה של ההתאמה האישית, כי מדובר פה אנשים שהם שומרי תורה ומצוות ומסורת ומורשת, תכבדו אותם אם אתם רוצים אותם.
משה אבוטבול: לסיום, זה לא יכול להיגמר רק בדו"ח כזה ואחר.
משה אבוטבול: צריכים לדעת שלצערנו הפערים שקיימים בשוק הם פערים מאוד פוגעים, יש פגיעה בנושא הזה, ואני אומר לכם את זה בצורה האמיתית, עינב, כדאי שתחקרי את זה לעומק, תביני, שלצערי, אבל זה לא רק בתחום הזה, בהרבה תחומים, אתה יכול לראות מורה שנמצאת במגזר הזה שמקבלת סכום כזה וכזה, אתה הולך בודק במגזר אחר, שם פתאום הסכומים הם אחרים.
משה אבוטבול: אז גם בנושא הזה, אם רוצים, חייבים לבוא לקראת, עם נפש חפצה, שזה גם בנושא של השכר, גם בדברים האלה.
משה אבוטבול: אני אסיים, אני רוצה להגיד דבר אחד.
משה אבוטבול: קל לבקש ולבקש 'חרדים, תשתלבו, תגיעו'.
משה אבוטבול: אני עד היום כבר כמה חודשים מטפל בסוגיה הכי אלמנטרית ופשוטה, אלה של המשמר האזרחי, חרדים שמרצונם הלכו והתנדבו לנושא הצבאי וכולי, עד היום, לא יכולים לקבל אפילו ביטוח לאומי בתקופה של הקורונה.
משה אבוטבול: והבאתי את זה לוועדות פה, לוועדות שם, והיה איציק דניאל, שנמצא בזום, הוא יודע בדיוק, אנחנו מתקוטטים על מה, על לתת לאותם אלה שביקשו מהם 'תשתלבו בנושא של הצבא' וכולי, הנה, הם השתלבו, אבל משאירים אותם פצועים באמצע המערכה.
משה אבוטבול: ובמה?
משה אבוטבול: בנושאים אלמנטריים של לחם וחלב לילדים שלהם.
משה אבוטבול: אז אני אומר שלא גם כאן
משה אבוטבול: נהפוך ממצב כזה שאנחנו מעודדים ותומכים וכולי, אבל כשנגיע לשכר, 'רגע, יש הבדל בין מגזר כזה למגזר אחר'.
משה אבוטבול: זה חייב לבוא לאורך לרוחב, לכל הצדדים שהנושא של השכר של אותם אלה שכן החליטו לצאת להייטק, לתת להם גם את ההזדמנות הכלכלית הזאת, להצליח כדי שבאמת יוכלו לפרנס את המשפחה.
משה אבוטבול: ושוב תודה ליוזמים וליזמים שרוצים לעזור בנושא הזה, ואני יודע שבאמת מחכה לפתחכם הרבה עבודה.
משה אבוטבול: הדו"ח, כפי שאמרנו, זה רק הנגיעות, ויש 'מי יעלה בהר השם' אבל יש 'מי יקום במקום קודשו'.
משה אבוטבול: ה'מי יעלה בהר השם' עשיתם, אבל מי יקום, מי יתקיים במקום קודשו, איך אנחנו מיישמים את הדברים היפים שהבאתם, ואני בטוח שהמכון שלכם, שהייתי בכמה כנסים שערכתם בעבר הנושא הזה, ייתן באמת - - - בעזרת השם.
עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ אבוטבול.
עינב קאבלה: אני מברכת את בואה של חברתי מיכל קוטלר וונש, אבל לפני שנעבור אליך בבקשה ח"כ מלכיאלי.
מיכאל מלכיאלי: תודה רבה גבירתי היו"ר.
מיכאל מלכיאלי: תודה רבה על הדיון, אני רוצה להודות ליוזמים ח"כ משה ארבל ואריאל קלנר, אני חושב שזה דיון מאד חשוב, וגם לברך את משה פרידמן, מייסד של קמא-טק, שאני חושב שאם אנחנו רוצים להגדיר את מה שהם עשו זה פשוט מהפכה, במשך הרבה שנים אנשים דיברו, משה והצוות שלו יזמו דבר שהוא גדול מאוד מאוד ואני חושב שלא כדאי שנשאל אותו פה כמה המדינה עזרה לו במימון של ההקמה, כדי שלא נבייש את עצמנו, נחסוך מעצמנו את התשובה לשאלה שלך, אנחנו משערים שלא הפריעו לך הרבה.
מיכאל מלכיאלי: אני חושב שזה המקום שאנחנו צריכים קודם כל כוועדה אבל ודאי כמדינה, לומר לא נשים שכמותו, אנחנו מדברים הרבה על שילוב חרדים, אבל לא עושים הרבה ואני רוצה לפרט למה לא עושים הרבה, ואנשים כמוהו שצמחו מהקהילה ועסוקים בגיוס כספים, אני חושב שאם את הכישורים שלהם הם היו משקיעים בגיוס אנשים ובשילוב ואם המדינה הייתה עוזרת להם מבחינה כלכלית היינו מוצאים הרבה יותר חרדים וחרדיות שמשתלבים בשוק, שבסוף זה גם היה מחזיר כסף למדינה, אבל לצערנו זה לא קורה.
מיכאל מלכיאלי: נוח לי לדבר על הנושא הזה כי אני מכיר את הנושא, אשתי עובדת בהייטק, ולומר מילה טובה לשר יזהר שי, אשתי גם עובדת במשרד המדע ואני מכיר את המשרד הזה, אחד המשרדים שבאמת חרט על דגלו גם קבלה של חרדים וחרדיות, בצורה ששאר משרדי הממשלה צריכים לקנא בו.
מיכאל מלכיאלי: לא מעט מנכ"לים של חברות אמרו לי שהנשים החרדיות הן הנשים המסורות ביותר שיש, ואמר לי מנכ"ל, זה משפט ידוע, אבל אמר לי את זה מנכ"ל משרד ממשלתי 'מעולם לא הגיע אלי אדם ואמר 'תראה, הייתי קצת עסוק בטלפון בחוץ, או עם הילדים, האם צריך להשלים את החצי שעה', נושא באמת של זהירות בכסף שכמו המסירות האמיתית של הנשים החרדיות.
מיכאל מלכיאלי: עכשיו אני רוצה להעלות כמה דברים שאני חושב שאנחנו כוועדה ודאי בסיכום צריכים לשים את זה על השולחן.
מיכאל מלכיאלי: מדברים על פערי שכר, אני לא יודע אם יש הרבה חברות שמושיבות חרדית פה ולא חרדית כאן, או אם את תקבלי 4 ואת תקבלי 6, אבל יש משהו מובנה, יש משהו בבנייה של שוק ההייטק שמפלה את הציבור החרדי לרעה, שותפים לו לצערי המל"ג, נציבות שירות המדינה ועוד אנשים טובים, ואני רוצה לפרט.
מיכאל מלכיאלי: אישה חרדית לומדת בסמינר 3 שנים, 4 שנים, ומשלימה אחרי זה לימודי תכנות מחשבים.
מיכאל מלכיאלי: לימודים קשים, משלמים הרבה כסף.
מיכאל מלכיאלי: אני זוכר את אשתי יושבת שעות על גבי שעות, מבחנים, כשאתה משווה את זה למה לומדים באוניברסיטה הפתוחה במכון לב, אין הרבה הבדל ביניהם.
מיכאל מלכיאלי: זה מנוסח שונה, אבל אותו דבר, אותם החומרים.
מיכאל מלכיאלי: שתיהן יוצאות לשוק העבודה, כבר מהתחלה יש פערים ביניהן.
מיכאל מלכיאלי: כי נציבות שירות המדינה לתפקיד זוטר מצריכה תואר, והשר דיבר כאן שאין קשר בין תואר אקדמי לבין התפקיד הזה בוודאי.
מיכאל מלכיאלי: אגב, אני חושב שאין קשר בין תואר אקדמי בכלל להשכלה, והראיה הכי גדולה שעירית ירושלים מוציאה מכרז למנהל אגף שפ"ע, אפשר תואר בחינוך.
מיכאל מלכיאלי: מה הקשר בין אחד לשני?
מיכאל מלכיאלי: זו עוד סוגיה.
מיכאל מלכיאלי: אבל אותה אישה חרדית שלמה במשך שנים, לא מכירים בלימודים שלה.
מיכאל מלכיאלי: היא רוצה להשתלב בשירות המדינה, כמו אשתי למשל, אז אין לה ברירה, היא הולכת ללמוד תואר ראשון באוניברסיטה הפתוחה ובכל מקום אחר.
מיכאל מלכיאלי: מישהו יודע כמה נקודות זכות מכירים בה?
מיכאל מלכיאלי: 20%.
מיכאל מלכיאלי: לך תבחן עניינית מה שהיא למדה מול אחת אחרת ותגלה.
מיכאל מלכיאלי: זאת אומרת שמדברים על פערי שכר בין חרדית ללא חרדית, משם זה מתחיל.
מיכאל מלכיאלי: יש את החוק שקידם השר דרעי לשילוב של 7%, ונמצא פה ח"כ ארבל שהוא היה ראש המטה של השר והם קידמו את החוק הזה.
מיכאל מלכיאלי: צריך לשאול את עצמנו האם אותן חרדיות יכולות להשתלב באותם 7%?
מיכאל מלכיאלי: התשובה היא לא.
מיכאל מלכיאלי: מאותה הבעיה שלא מכירים בלימודים שלהן.
מיכאל מלכיאלי: אם הלימודים שלהן הוא - - - אז אל תכיר בהן, אל תתן גם תעודה של מה"ט, אל תתן להן כלום.
מיכאל מלכיאלי: אני יודע שבימים האלה, ישבתי באוצר לפני שבועיים עם סגן השר ויחד עם עידו סופר, מנסים לפתור איזו שהיא בעיה, עדיין אנחנו רחוקים מאוד מהפתרון.
מיכאל מלכיאלי: דבר אחרון אני רוצה לומר לגבי הנושא של חברות כח אדם.
מיכאל מלכיאלי: הניצול, רבותי, אישה חרדית עובדת 7-8 שעות ומקבלת 5,000 שקל.
מיכאל מלכיאלי: אישה אחרת מקבלת 12,000 שקל עם אותן שנות ניסיון.
מיכאל מלכיאלי: עוד פעם אני אחזור לאשתי, אנחנו התחתנו ולא קיבלו אותה לשום מקום.
מיכאל מלכיאלי: היא באה להתקבל לכל מיני מקומות, ולא קיבלו אותה כי לא מכירים בתעודה שלה.
מיכאל מלכיאלי: עכשיו מה הבדיחה?
מיכאל מלכיאלי: היא הולכת למטריקס ומקבלת 5,000 שקל, 8 שעות, ובאמת עבודה מפרכת.
עינב קאבלה: התופעה של חברות כח אדם היא תופעה בזויה תמיד וגם בטח במקרה הזה.
מיכאל מלכיאלי: אחרי שנתיים, שיש כבר ניסיון, רגע.
מיכאל מלכיאלי: אז בוא תבחן אותן עניינית.
מיכאל מלכיאלי: זאת אומרת משהו בשוק הזה עקום, והניצול של כח אדם, אותה חברה, נקרא לזה בנק הדואר, בנק לאומי, לא משנה, כשמזמין ממטריקס הוא משלם להם בדיוק אותו דבר, לא משלם פחות.
מיכאל מלכיאלי: הכסף נשאר אצל העשירים שם, אצל מנהלי החברות.
מיכאל מלכיאלי: בסוף העשירים נהיים עשירים יותר, אותן חברות שמשלמות המון כסף על הלימודים, זה לא גמ"ח, הן משלמות המון כסף, ההורים נקרעים בשביל שהן יצאו עם תעודה שלא שווה כלום בסוף.
מיכאל מלכיאלי: זאת הבעיה, זה שורש הבעיה.
מיכאל מלכיאלי: אחד משורשי הבעיה.
עינב קאבלה: אני מבינה שחברות כח אדם, זה לא החברה שאמרת בהכרח אלא גם בשוק הפרטי מעסיקים את המגזר החרדי ב- - -
מיכאל מלכיאלי: שם זה חרפה שזועקת לשמיים כי המעסיק אומר 'אני משלם 70, 80 שקל לשעה', כמה הוא משלם להם בסוף?
מיכאל מלכיאלי: זה עוול שצריך ל- - - אני אסיים.
מיכאל מלכיאלי: שוב תודה לך גבירתי היו"ר, ליוזמים ארבל וקלנר, ומשה תמשיך לעשות טוב, אנחנו מחזקים את ידך והלוואי ונהיה לך לעזר.
מיכאל מלכיאלי: מבטיחים לא להפריע.
עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ מלכיאלי.
עינב קאבלה: אני אפנה עכשיו לחברתי ח"כ מיכל קוטלר וונש.
מיכל וונש: תודה רבה גבירתי יושבת הראש, תודה רבה על יוזמת הדיון שהוא בעיני חשוב מאוד.
מיכל וונש: אני רוצה ממש בקצרה רק לומר שאני חושבת שיש פה נושא שהוא אחת ההזדמנויות הגדולות.
מיכל וונש: יש הרבה דברים שאולי לא נוכל לעשות בממשלה הזאת אבל פה מדובר באחד הנושאים שמאפשרים לנו עכשיו להאיר את הזרקור על נושא שכן נוכל לעשות בממשלת האחדות הזאת באם נשכיל לעשות את זה ולזהות את ההזדמנות הגדולה, ואני חושבת שהזמן בבשלות נמצאת.
מיכל וונש: גם הארגונים השונים, ובאמת גם היזמים שיזמו ובאמת בתרומה פילנתרופית אדירה, והרבה מאוד מהמגזר השלישי כך נבנה.
מיכל וונש: אני מתחברת לסיום דבריך, במידה מסוימת אנחנו לא צריכים לעמוד בדרככם כמי שהקימו אבל עכשיו אני חושבת שהאחריות היא גדולה ומכופלת כי אני חושבת שיש פה הזדמנות שמציינת לנו את הדרך קדימה והנושא שהעלית של החסמים, אני רוצה לומר בהקשר הזה שאנחנו מכירים את החסמים האלה ממגזרים אחרים.
מיכל וונש: עולים חדשים שלא מכירים בתארים שלהם, זאת אומרת אנחנו כבר יודעים לזהות מהם החסמים שעולים שוב ושוב וזאת העבודה שלנו בכנסת כמי שמפקחים, להעלות את זה, אל מול לא משנה עכשיו אם זה נציבות שירות המדינה ואם זה המל"ג והות"ת, ובאמת להסיר את החסמים בצורה סיסטמתית ורוחבית כיוון שהם נוגעים בכלל אזרחי מדינת ישראל, והרבה מאוד פעמים מתוך המקום הזה קבוצה מסוימת נחזית כמי שנפגעת, והיא נפגעת, אבל היא לא לבדה.
מיכל וונש: פה יש הזדמנות, ואני רק רוצה לומר שאני סיירתי בעיר בית שמש וראשת העיר דיברה על התנופה האדירה שהיא רוצה להביא הייטק ואפשרויות עבודה והעסקה לתוך בית שמש.
מיכל וונש: זאת אומרת שגם מהבחינה הזאת הקרקע פורה לדבר הבא, להקים, לזהות את המקומות הנכונים, באמת לאפשר את זה בצורה הנכונה ביותר תוך כדי הסרת החסמים ואני חושבת שהסממנים של חוסר הטיפול הנוכחי יבוא לידי ביטוי אם נשכיל באמת גם לחשוף את החסמים ולטפל בהם בצורה הוליסטית, על-מגזרית במידה רבה, וגם באמת לאפשר לקרקע הפוריה שכבר נבנתה על ידי כל כך הרבה, ולזהות את המקומות הנכונים כדי שזה יצליח.
מיכל וונש: זאת אומרת לא לעשות set up לכישלון במידה מסוימת באמת לזהות את המקומות הנכונים שבהם צריך להשקיע על מנת לאפשר את ההצלחה של הפרויקט החשוב הזה שבאמת יוביל את מדינת ישראל ל-72 השנים הבאות של קיומה.
מיכל וונש: אז תודה על דיון חשוב ועל יוזמה חשובה לדיון.
עינב קאבלה: תודה רבה מיכל.
עינב קאבלה: אנחנו נמשיך בבקשה עם עו"ד קרין מאיר רובינשטיין, מנכ"לית ונשיאה של IATI, האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות שגם הציגו לנו את הדו"ח וכעת יציגו בפני כל חברי הוועדה וכל הנוכחים.
עינב קאבלה: בבקשה גבירתי.
קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה.
קרין מאיר רובינשטין: בוקר טוב.
קרין מאיר רובינשטין: קודם כל אני רוצה להגיד תודה גדולה ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, ח"כ עינב קאבלה, אני חייבת לומר מילה חמה.
קרין מאיר רובינשטין: עשינו הרבה עבודה לקראת הדיון, אני לא נותנת ציונים אבל אני יכולה להגיד שלקחת את העניין הזה מאוד ברצינות, השקעת הרבה מאוד זמן והרבה שעות כדי להכין את הדיון, כדי להבין את הנושא לעומקו, כדי להגיע אולי לאיזה שהוא מקום שאפשר אמיתית לקדם את הנושא, והערכתי הרבה אליך בעניין הזה, ומכל הלב.
קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה ח"כ ארבל, אתה עובד חזק מאוד, תודה רבה שהיית שם בשביל ליזום את הדיון הזה עבור הנושא הזה, תודה רבה ח"כ קלנר בעניין הזה, אני מודה לך גם.
קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לח"כ עידן רול שהוא גם יו"ר שדולת ההייטק, אנחנו מרימים עכשיו את שדולת ההייטק חזרה בשביל לקדם את הנושאים הבוערים ובעיקר החלטנו לקדם את כל הנושאים של ההייטק לטובת העם, או יותר נכון לא what the country for me או what I can do for the country, זה אומר בעצם כל נושא ההייטק בפריפריות, כל נושא הגיוון בהייטק, חרדים, ערבים, בדואים, דרוזים, אנחנו ניכנס שם בעניין הזה, כל נושא קירוב תעשיית ההייטק לתעשייה המסורתית בעניין הזה אנחנו נרים את זה.
קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לשר יזהר שי, חבר קרוב, אנחנו עובדים ביחד כבר שנים רבות ועובדים כמובן ביחד גם במסגרת תפקידו כשר המדע והטכנולוגיה.
קרין מאיר רובינשטין: אני רוצה להודות גם לרועי כהן, קודם כל, ולברך אותו על כניסתו לתפקיד במכון החרדי למחקרי המדיניות, אנחנו מכירים כמובן ממשרד רוה"מ, זו תוספת מאוד חשובה ותודה לך על זה, וכמובן תודה לאיציק קרומבי, שאנחנו עבדנו כבר שנים ביחד, ותודה רבה גם בעניין הזה, כולנו עובדים ביחד למען אותה מטרה משותפת.
קרין מאיר רובינשטין: אני רוצה להודות לאנשים שנמצאים בזום, זה חשוב לי, כי יש פה כמה אנשים מאוד בכירים שהגיעו לזום היום, גם מהמגזר החרדי, גם מהמגזר הערבי שהדיון יהיה עוד שבועיים, וגם כמובן התעשייה, מנכ"לים של חברות, ותודה רבה שעליתם לזום, ואני רוצה להודות לך, מוישי, על היוזמה ועל הבעת האמון ועל הדחיפה קדימה, אין כמוך.
קרין מאיר רובינשטין: מילה אחת, IATI, האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות, ארגון הגג של כל תעשיות ההייטק ומדעי החיים בישראל.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו ארגון פרטי, עמותה ללא מטרות רווח, לא ממשלתיים בשום צורה, אנחנו ממומנים רק על ידי דמי החבר של 1,000 החברות שמשלמות לנו.
קרין מאיר רובינשטין: זה אומר החל מהחברות הגדולות כמו מיקרוסופט וגוגל ואפל, ו-IBM ואמזון וכולי והחברות הישראליות הגדולות, עובר לסטארט-אפים ולחממות ולאקדמיה ולחברות המסחור ולבתי החולים ולאקדמיה, כולם כאחד נמצאים תחת האקו-סיסטם של IATI, כאשר המטרה היא לקדם ולמצב את כל תעשיית הייטק ומדעי החיים ולהמשיך ולמצב אותה כתעשייה המובילה בישראל שכנראה היא זאת שתוציא את המשק מהקורונה, יזהר דיבר על זה,50% מהייצוא התעשייתי, 15% מהתל"ג, אנחנו פחות ניזוקים היום מכל נושא הקורונה.
קרין מאיר רובינשטין: אני מדברת על התעשייה, אבל בוא נגיד שאנחנו לא במקום הראשון ברשימה, אבל אני כן יכולה להגיד, ואמרתי לך את זה גם כן ח"כ עינב קאבלה, שעשינו ניתוח אחורה, של 25 שנים על כל המשברים הכלכליים שהיו במדינת ישראל וראינו שההייטק לוקח לו שני רבעונים להגיב.
קרין מאיר רובינשטין: אז קודם כל עוד מעט אנחנו מסיימים את הרבעון השני ואנחנו כבר רואים האטה בהייטק.
קרין מאיר רובינשטין: סיימנו לפני שבועיים סקר גדול עם רשות החדשנות שענו עליו 1,000 חברות, אנחנו רואים פיטורים, אנחנו רואים פיטורים שבאים על חשבון החל"ת, אנחנו רואים ירידה במשכורת, ואנחנו מתחילים לראות כבר ירידה בכל מה שקשור בהשגת מימון לחברות.
קרין מאיר רובינשטין: 90% מהחברות אמרו שהן ניזוקו במכירות שלהן.
קרין מאיר רובינשטין: אז נכון שההייטק עדיין חזק, אבל אם לא יעזרו להייטק להמשיך להיות חזק, או יותר נכון גם לא יפריעו להייטק להמשיך להיות חזק אלא הממשלה תטפל רק בכשלי השוק שצריך אבל תיכנס בהן מאוד חזק, אני חושבת שההייטק באמת יצליח להוציא את המשק מהמשבר כקטר הצמיחה של המשק, ואם לא, אז אני מפחדת להגיד מה יהיה.
קרין מאיר רובינשטין: מוישה עוד מעט יציג את פרטי הדו"ח ואני רק אגיד במילה אחת, צמיחה של 52% בשיעור החרדים שעובדים בהייטק בתוך ארבע שנים, צמיחה של קרוב ל-100% במספר החרדים שלומדים לימודי הייטק בתוך ארבע שנים, ועם זאת כמובן בגידול בשיעור הסטארט-אפים החרדיים, אבל, וח"כ ארבל דיבר על זה, פערי השכר עדיין גדולים ולא רק פערי השכר עדיין גדולים אלא פערי השכר גם בין גברים ונשים חרדיות עדיין גדולים ואני יודעת שלך זה מאוד חשוב, ח"כ קאבלה, העניין הזה, אני יודעת ודיברנו על זה שגם בדיון על הערבים וגם בדיון על החרדים, בדיונים שנעשה, מקום הנשים פה גם מאוד חשוב.
מיכאל מלכיאלי: לכולנו.
מיכאל מלכיאלי: לא רק לה.
קרין מאיר רובינשטין: ודאי.
עידן רול: יושבת הראש מתכללת את כולנו.
קרין מאיר רובינשטין: בוודאי.
קרין מאיר רובינשטין: אבל לאחר יומיים אינטנסיביים שהיא יושבת ראש הוועדה, אני שמחה להגיד את זה ואני יודעת שזה חשוב לכולם.
מיכאל מלכיאלי: האמת היא שוועדת המדע היא אולי אחת הוועדות היחידות, אני פשוט העברתי חוק לאחרונה, שיושבת הראש מעורה ומכסה ובאמת מעמיקה בכל דיון ודיון.
מיכאל מלכיאלי: זה לא פשוט.
עינב קאבלה: תודה ח"כ מלכיאלי.
עינב קאבלה: אנחנו נמשיך ונקדם את הצעת החוק בלי קשר.
קרין מאיר רובינשטין: נגעתי פה במשהו בלי שהתכוונתי לגעת.
קרין מאיר רובינשטין: כשאני אומרת, כולם חושבים שתמיד יש משמעויות נסתרות.
קרין מאיר רובינשטין: אני תמיד אומרת, אני נורא פשוטה.
קרין מאיר רובינשטין: מה שזה זה מה שזה, ואני אומרת את הדברים על השולחן.
קרין מאיר רובינשטין: אני אגיד עוד מילה, אנחנו פחות חזקים בדיבורים, התעשייה, לא אגיד פחות ממי, אבל פחות חזקים בדיבורים, אנחנו מאוד חזקים במעשים.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו צריכים שלא יפריעו לעבוד וכמו שאמרתי, לטפל בכשלי השוק בעיקר.
קרין מאיר רובינשטין: וכשל שוק בעניין הזה הוא כשל השוק של מחסור בכח עבודה מיומן בתעשייה, אנחנו יודעים שיש למעלה מ-10,000, לא אגדיל ואומר 15,000 כי יש נתונים לפה ולפה, אבל אגיד שיש למעלה מ-10,000 עובדים מיומנים בחסר בתעשיות ההייטק.
קרין מאיר רובינשטין: מצחיק שיש מצד אחד חסר, ומצד שני יש את הקורונה שיש פיטורים, ואנשים מחכים לעבוד.
קרין מאיר רובינשטין: כלומר יש פה משהו שנכנסנו לאזור לא ברור בזמן הקורונה, ודרך אגב, הקורונה כמובן שמביאה הרבה מאוד הזדמנויות ואני לא אומרת מהפה החוצה, אני אומרת את זה כי אני רואה את זה כל יום.
קרין מאיר רובינשטין: הקורונה מביאה הרבה מאוד הזדמנויות בעיקר בכל הנושא של הלמידה ושל העבודה מרחוק.
קרין מאיר רובינשטין: פתאום מדינת ישראל יכולה לקבל עוד פרויקטים שאולי ארצות הברית היו מקבלים ואולי מדינות שיותר קרובות היו מקבלות ואולי ישראל הייתה מקבלת פחות, אז היום מקבלים דווקא יותר פרויקטים.
קרין מאיר רובינשטין: וכך גם ערבים וגם חרדים יכולים לקבל היום יותר פרויקטים, לקבל מהבית - - -
מיכאל מלכיאלי: למה זה ככה?
מיכאל מלכיאלי: למה פה מקבלים יותר עכשיו?
מיכאל מלכיאלי: שם גם עובדים.
קרין מאיר רובינשטין: כי הפער הגיאוגרפי לא קיים.
מיכאל מלכיאלי: זה ברור, אבל למה עבודות עכשיו יעברו משם לכאן, שלא היה לפני הקורונה?
קרין מאיר רובינשטין: אני אומרת, לא צריכים אנשים לנסוע מחו"ל, להביא את הפרויקטים לארץ, למצוא, הכל מאוד פשוט.
קרין מאיר רובינשטין: מרימים טלפון, 'אתה עושה את הפרויקט', הממד הגיאוגרפי כבר כמעט לא מקבל חשיבות.
מיכאל מלכיאלי: זה לא קשור לקורונה, זה כללי.
קרין מאיר רובינשטין: לא, קשור לקורונה, כי העבודה עברה להיות מהבית.
קרין מאיר רובינשטין: אין טיסות.
מיכאל מלכיאלי: השאלה אם אתם מזהים גם מכאן שיוצא לשם?
קרין מאיר רובינשטין: אמרתי, הממד הגיאוגרפי לא קיים, אבל בעיקר העבודות - - -
מיכאל מלכיאלי: ולכן יש חברות ישראליות שלוקחות שירות מחברות בארצות הברית - - -
קרין מאיר רובינשטין: קודם כל התשובה היא כן, אבל אני חייבת להגיד שעדיין לצערי ישראל היא לא מרכז העולם ועדיין ארצות הברית היא מרכז העולם ואירופה ואסיה.
מיכאל מלכיאלי: עדיין.
קרין מאיר רובינשטין: כן.
קרין מאיר רובינשטין: אבל אנחנו נגיע לשם.
קרין מאיר רובינשטין: בכל מקרה, אני אסכם ואגיד כך, וכמה מילים בעניין הזה על IATI.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו לא גוף של נדבות, אנחנו לא גוף של תרומות.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו מדברים בעיקר על כל הצד העסקי ואנחנו מזהים הזדמנויות גם איפה שהצד העסקי ייקח אותנו לשם, ואת אמרת את זה, ובעניין הזה IATI לא באה לקדם את תעשיית ההייטק בשביל תעשיית ההייטק.
קרין מאיר רובינשטין: IATI באה לקדם את תעשיית ההייטק, כמו שאמרתי בתחילת הדיון, בשביל לקדם את הצד הלאומי, בשביל לקדם את התשתיות, בשביל לקדם את הפריפריות, ובשביל לקדם את ההזדמנויות השוות לכל אחד באשר הוא, וזה התפקיד אני מאמינה, המאוד חזק של ההייטק היום.
קרין מאיר רובינשטין: לעשות, לא לקדם את ההייטק בשביל עצמו.
קרין מאיר רובינשטין: היינו אצל שר התקשורת יועז הנדל בשבוע שעבר, באו איתי גם מנכ"ל מיקרוסופט, מנכ"ל גוגל, מנכ"ל פייסבוק ומנכ"ל ג'נרל מוטורוס ומוטורולה, בשביל לדבר על תשתיות התקשורת הרעועות של ה-5G, ושל הסיבים האופטיים, להגיד 'סליחה, לא יהיו תשתיות, אי אפשר יהיה לעבוד.
קרין מאיר רובינשטין: אי אפשר יהיה לעבוד, ההייטק לא יוכל להישאר פה'.
קרין מאיר רובינשטין: כי זה לא רק אנחנו מחליטים איפה ההייטק יהיה.
קרין מאיר רובינשטין: העולם גדול ומאוד תחרותי, כך שאנחנו מבחינתנו רואים את ההייטק כמשהו שהוא הרבה יותר גדול מאשר רק בשביל ההייטק.
קרין מאיר רובינשטין: לפני שאעביר את הדיבור למוישה, יש פתרונות בממשלה שלא מיושמים.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו יודעים את זה, גם אתם יודעים את זה, אנחנו מדברים עכשיו על כל נושא ההייטק החרדי ואנחנו רואים את החרדים כאחד הסקטורים הכי חזקים להכניס אותו לתוך ההייטק.
קרין מאיר רובינשטין: זה קורה היום, יש גידול מאוד גדול כמו שאמרתי, אבל עדיין אנחנו רק בתחילת הדרך.
קרין מאיר רובינשטין: יש פתרונות שעדיין לא מיושמים, יש כסף שנמצא בממשלה שעדיין לא מחולק, ואנחנו עוד מעט נשמע גם את מוישה וגם את רועי בעניין הזה.
קרין מאיר רובינשטין: אנחנו כמובן היינו רוצים לראות ועדת משנה בסופו של דבר, של ועדת המדע והטכנולוגיה, שתעסוק בכל הנושא הזה, אנחנו נותנים לו חשיבות עליונה.
קרין מאיר רובינשטין: שוב, לא בגלל - - -
עינב קאבלה: לא יודעת אם זה הפתרון אבל אנחנו בהחלט נסכם את הדיון עם מסקנות ו- - -
קרין מאיר רובינשטין: זו החלטה שלך כמובן.
קרין מאיר רובינשטין: שוב, לא בגלל שאנחנו בעד סקטור כזה או אחר, אלא בגלל שאנחנו חושבים וזיהינו לאורך השנים, זה לא מאתמול שהתחשק לנו לטפל בנושא החרדים, זיהינו שהחרדים פה יש להם פוטנציאל מטורף להכנס להייטק וכל מי שנכנס כמעט מצליח, אז למה לא לקדם את העניין הזה.
קרין מאיר רובינשטין: לכן אנחנו בעניין הזה בשביל לסגור את הפער של כמות העובדים המיומנים ולהמשיך לקדם את התעשייה.