GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: המשכו בעמוד 6.
עינב קאבלה: אני רוצה לתת לרעות להתייחס לאותו סעיף שאת קצהו השארנו פרום.
רעות אופק: אני אשמח להתייחס לדברים שעלו.
רעות אופק: אני עוד מחכה לתשובה לגבי הבקשה ההיא.
רעות אופק: חשוב לי לומר שהמטרה של החוק וכל המוטיבציה לשמה הבאנו אותו לשולחן כאן היום, היא לאפשר לאזרחים לצרוך שירותים בכמה שיותר ערוצים, לנסות להגיע לכמה שיותר אזרחים ולשפר את השירותים הממשלתיים.
רעות אופק: לכן אנחנו רוצים לאפשר גם שירותים מרחוק, בין אם זה דיגיטלי ובין אם זה בדרך אחרת.
רעות אופק: כפי שצוין כאן, פרסנו את קשת הערוצים בהם אפשר לספק שירותים.
רעות אופק: המטרה שהממשלה היא לנסות להביא לכמה שיותר ערוצים כדי שאזרחים יוכלו לצרוך את השירותים.
רעות אופק: בנוסף, לעניין החשש שהועלה כאן, מה קורה אם השירות לא מספיק טוב או למי ניתן לפנות.
רעות אופק: מעבר לכך שגם עוגן בהצעת החוק ערוץ או הסדר, מציינים שם באיזה אופן אפשר לפנות למשרד, חשוב לי להדגיש שיש מנגנונים ממשלתיים פנימיים שהם דואגים לכך שהשירות יהיה ברמה טובה ולשביעות רצון האזרחים.
רעות אופק: יש גם ייעוץ שוטף שלנו, של משרד המשפטים, בעניין הזה שנועד להבטיח את המענה ההולם לכלל האוכלוסיות וגם לכל משרד ממשלתי יש סמנכ"ל שירות שאמון בדיוק על הדבר הזה.
רעות אופק: ברשות התקשוב יש גוף מתכלל, היחידה לשיפור השירות שהיא מנחה את סמנכ"לי השירות ומעבירה סטנדרטים והסבר איך להנגיש שירותים בצורה טובה.
רעות אופק: לכל משרד ומשרד יש פניות ציבור ובאמת יש מספר לא מבוטל של כתובות ושל גורמי מקצוע במשרדי הממשלה שנועדו לתת מענה לכשלים ככל שהם מתעוררים וכמובן שאנחנו משתפרים עם הזמן ולומדים מטעויות .
רעות אופק: המטרה של החוק היא לגמרי כמה שיותר להנגיש וכמה שיותר לאפשר ובטח בתקופת חירום.
רעות אופק: זאת בדיוק הסיבה לשמה הגענו היום.
סונדוס סאלח: לשם כך גם אנחנו כאן, להנגיש את השירות הזה לכל האוכלוסיות ובמיוחד לזכור את הפגיעות ביותר בגלל חוסר תשתיות טכנולוגיות, האינטרנט והחשמל.
עינב קאבלה: צריך ללחוץ היכן שצריך ללחוץ כדי שייצרו תשתיות ראויות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בעמוד 23 בתוספת, בו נמחקו פריטים.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 45, סעיף 46, סעיף 47, סעיף 48 ו-49.
עינב קאבלה: זה מה שירד בישיבה הקודמת?
נירה לאמעי רכלבסקי: אלה סעיפים שבישיבה הקודמת ירדו מהתוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לעמוד 28.
נירה לאמעי רכלבסקי: לבקשת הוועדה נמחק בתוספת פריט מספר 67 על מסירת ילד למשמורת ההורים המיועדים לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגענו למסקנה שהוא פחות רלוונטי לעניין החוק הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 68, בקשה לרישיון, מתחילים הסעיפים של משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: להזכירכם, אלה סעיפים שגילינו שחלק מהם מדברים על שירות שנותנת רשות מקומית ואלה לא נכנסים לחוק הזה ולא רצינו להכניס אותם בעקיפין דרך התוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 68, בקשה לרישיון.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך ולא שר החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל בסעיף 69 לגבי בקשה לרישיון שמפנה לתקנות מוסדות תרבותיים ייחודיים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל לגבי סעף 70, בקשה להכרה.
עינב קאבלה: מה זה "או מי שהוא הסמיך לכך?" זה חורג ממה שאמרנו.
נירה לאמעי רכלבסקי: נכון, אבל אניח ושבת שזה הנוסח בחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: רעות, נכון?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שמרב ישראלי תיקנה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח בחוק שמתייחס למי נותן את השירות, זה שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך.
נירה לאמעי רכלבסקי: בזמנו אמרתם שזה בסדר.
עינב קאבלה: כן, אבל תמיד הקפדנו לומר מי הגורם.
נירה לאמעי רכלבסקי: גורם יותר ספציפי.
עינב קאבלה: או שתגידו שר החינוך או מישהו ספציפי או שתגידו שר החינוך אבל לא מי שהסמיך לכך.
נירה לאמעי רכלבסקי: לפני כן היה כתוב משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם משרד החינוך עדיין רלוונטי.
עינב קאבלה: גם זה לא נראה לי נכון לעשות.
עינב קאבלה: אם אני לא טועה, תמיד נתנו גורם בכיר או שר.
עינב קאבלה: בכל טור ד'.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הגוף שנותן את השירות, טור ג'.
נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד', זה מנהל מנהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.
עינב קאבלה: אני חוזרת בי.
עינב קאבלה: חשבתי שזה הגורם הממונה.
עינב קאבלה: מה זה מי שהוא הסמיך לכך?
עינב קאבלה: זה מכוון למשהו אחר?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שכתוב בחוק.
עינב קאבלה: אבל זה לא יכול להיות גוף חיצוני לממשלה, איזושהי חברה נותנת שירותים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מניחה שזה בתוך המשרד.
עינב קאבלה: אני שואלת.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן היה כתוב בהתחלה משרד החינוך.
עינב קאבלה: עכשיו אני עם דאגה אחרת.
עינב קאבלה: רעות, הבנת את הדאגה?
רעות אופק: אפשר לקבל פירוט מעון
רעות אופק: רך דין לירן שפיגל ממשרד החינוך.
עינב קאבלה: נבקש להעלות ב-זום את עורך דין לירן שפיגל ממשרד החינוך.
עינב קאבלה: עד שהוא יעלה, נמשיך הלאה.
עינב קאבלה: לא נאשר את זה כך בלי שנבין.
עינב קאבלה: אני לא רוצה שנמצא את עצמנו במצב שאנחנו עם גוף שאינו ממשלתי כי שר החינוך הסמיך איזושהי חברה.
רעות אופק: זאת לא הכוונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: פריט 71 המחוק, בסעיף 30 של רישום למוסד חינוך מוכר ירד מהתוספת לאחר שהוא מפנה לרשות חינוך מקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל סעיף 72 לגבי בקשה להעברה ממוסד חינוך אבל אותו חלק שמתייחס לערעור של הורים על החלטה בבקשת העברה, החלק הזה נשאר מכיוון שזה חלק שכן משרד החינוך אחראי עליו.
נירה לאמעי רכלבסקי: ערעור כזה מוגש לפי תקנה 11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה) למנהל המחוז או למנכ"ל משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא את הפריט בתוספת: 72.
נירה לאמעי רכלבסקי: ערעור של הורים על החלטה בבקשת העברה.
נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ב' – תקנה 11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה), התשי"ט-1959.
נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ג' – נותן השירות היא מנהל המחוז או המנהל הכללי של משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד' – הגורם הממונה, מנהלת המינהל הפדגוגי.
נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום, אתר האינטרנט של משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 73 לגבי רישום במוסד חינוך, נמחק מאותה סיבה של הפניה לרשות מקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 74, הסעיף האחרון לתוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: 74.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד-1953.
נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד' התיקון הוא שהגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט שלמשרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לתוספת השנייה.
רעות אופק: לעניין התוספת הראשונה.
רעות אופק: לירן שפיגל עלה ל-זום בל אני יכולה לומר שלפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, כאשר כתוב "השר או מי שמינה", חזקה היא שהוא מקרב עובדי משרדו.
עינב קאבלה: הרגעת אותי.
עינב קאבלה: אנחנו נשמע הסבר של עורך דין לירן שפיגל.
לירן שפיגל: הצטרפתי עכשיו.
לירן שפיגל: אני מתנצל.
לירן שפיגל: מה בדיוק השאלה?<
עינב קאבלה: ברכיב של בקשה להכרה לפי סעיף 70, לפי תקנה 2 לתקנות מוסדות תרבותיים ייחודים (הכרה במוסד חינוך חרדי) כתוב בטור ג' "שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך".
עינב קאבלה: היות ואין לנו אירוע כזה בתוספת, מההכוונה "או מי שהוא הסמיך לכך" ולמה אי אפשר רק לכתוב שר החינוך?
לירן שפיגל: החוק קובע שזה שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך.
לירן שפיגל: לקחנו את זה מחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים.
לירן שפיגל: בפועל, אני חושב שכיום השר הוא זה שמכיר.
לירן שפיגל: למיטב ידיעתי אין גורם אחר שהוסמך לכך.
לירן שפיגל: בכל מקרה זה עומד בקנה אחד עם לשון החוק.
עינב קאבלה: אי אפשר לצורך התוספת פשוט לכתוב כאן שר החינוך?
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שאפשר לכתוב שר החינוך כי שר החינוך בכל מקרה מכיר.
לירן שפיגל: אני לא חושב שזה מהותי.
לירן שפיגל: זו לא הייתה דרישה שלנו.
עינב קאבלה: מאחר ואתה מרשה, נכתוב "שר החינוך".
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מביא אותנו לתוספת השנייה בה יש תיקון קטן והוא בכותרת – "התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני".
נירה לאמעי רכלבסקי: אם נחזור לסעיף 2(ה) לגבי "המתאפשר".
עינב קאבלה: זה הדבר היחידי שנשאר פתוח?
נירה לאמעי רכלבסקי: כן, ויש את מה שביקשת "כמפורט בתוספת השנייה", "המנויים בתוספת השנייה".
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מאמינה שזה יהיה בסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה, מבחינת נוסח החוק, זה ברור ששירות חיוני כרגע לפי החוק הזה מתייחס רק למה שכתוב בתוספת השנייה ותמיד זה יתייחס רק למה שכתוב בתוספת השנייה.
רעות אופק: בנוגע לסוגיה הזו, רשות התאגידים מבקשת להתייחס.
רעות אופק: הם ב-זום.
עינב קאבלה: אני מבקשת את התייחסותה של עורכת הדין נאוה אושר, סגנית מנהלת המחלקה המשפטית ברשות התאגידים.
נאוה אושר: שלום.
נאוה אושר: אני רוצה להבהיר למה אנחנו כן רואים צורך בצמד המילים "במידה מספקת".
נאוה אושר: הרבה פעמים דברים הם לא בינריים.
נאוה אושר: זאת אומרת, בנושא של רישום פעולות במשכונות, אנחנו כן הגענו לאיזשהו הסדר שאנחנו יכולים לדרוש קבלת מסמך שהוא מאושר כהעתק נאמן למקור על ידי עורך דין אבל זאת כן עלות נוספת.
נאוה אושר: זאת עלות נוספת שהיום היא לא בהכרח נדרשת כי הציבור כן יכול להגיע באופן פיזי למשרדים שלנו, לקבל את השירות ולרשום את הפעולות במשכון.
נאוה אושר: אם אנחנו משמיטים את המילים "במידה מספקת", אנחנו אומרים שכיוון שיש היום את ההגבלות, ניתן לספק את השירות שלא באופן של שירות מקוון כמו שעכשיו אומרת ההצעה, אלא יש לנו איזושהי אפשרות אחרת לפיה אנחנו יכולים לקבל אישור של עורך דין שהמדובר הוא במסמך נאמן למקור אבל כמו שאמרתי, זה משית עלות נוספת.
נאוה אושר: אנחנו רואים את זה שזה לא במידה מספקת.
עינב קאבלה: לא כל כך הצלחתי להבין.
עינב קאבלה: צריך אולי לחדד ולומר מה הקשר בין מה שאת מתארת לנו לבין השאלה האם השירות מרחוק ניתן אם אין מגבלה שמונעת מתן שירות בצורה פרונטלית.
עינב קאבלה: מדוע לא לקיים את שתי האופציות במקביל?
נאוה אושר: קודם כל, חשוב להבהיר, ואני חושבת שגם רעות אופק אמרה את זה, אין שום מניעה לקיים את האופציות במקביל.
נאוה אושר: השאלה היא אם יהיה ניתן לקיים אותן במקביל.
נאוה אושר: אם אנחנו מורידים את המילים "במידה מספקת", אי אפשר יהיה לקיים אותן במקביל ולכאורה יהיה ניתן לקיים אותן רק באופן פרונטלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני הצעתי לומר "אינו מתאפשר".
עינב קאבלה: "או שמתן השירות אינו מתאפשר".
עינב קאבלה: למה לא די בכך?
נאוה אושר: אני אסביר.
נאוה אושר: השירות אינו מתאפשר, זה מצב שכמו שאמרתי, הוא מצב בינרי שבסופו של דבר יש מנעד.
עינב קאבלה: שימי לב שהרישה מדברת על למה זה לא מתאפשר ובסיפה – או שמתן השירות אינו מתאפשר – לא כתוב למה.
עינב קאבלה: לא כתוחב שאין פקידים שאינם בקבוצת סיכון שיכולים לתת את השירות.
עינב קאבלה: לא נכנסתי לזה כדי לאפשר לכם מרחב פעולה.
עינב קאבלה: אני מבינה את זה.
עינב קאבלה: החיים הם חיים וצריך להבין שיש כאן אירוע.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נאמר "אינו מתאפשר מסיבה אחרת הקשורה לנסיבות מצב החירום".
נאוה אושר: לא.
נאוה אושר: זה לא מספיק לנו.
נאוה אושר: כנראה שלא הייתי ברורה.
נאוה אושר: אולי עדיף לבקש הפסקה עכשיו ואני אדבר עם רעות ואני אנסה להסביר את עצמי טוב יותר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אבל זאת סיבה אחרת.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא סגר.
נאוה אושר: אני מסכימה.
נאוה אושר: אני פשוט לא הסברתי מספיק.
נאוה אושר: אני אשמח להסביר דוגמה.
נאוה אושר: יש דוגמה ספציפית.
נאוה אושר: לעניין רישום משכונות, לתקנות המשכון יש פרק נפרד שהוא בעצם ייעודי לרישום פעולות במשכון באופן מקוון, לעניין נושים מורשים שהם בנקים למשל.
נאוה אושר: מה שקורה זה שמישהו לא נושה מורשה, הוא עדיין – וכפי שהיה עד היום – מחויב להגיע פיזית למקום, זה לא שזה כתוב בחוק אבל זה נובע ממנו, כדי שהמסמך יהיה מסמך מקורי.
נאוה אושר: אלה הדינים הכלליים שלכל מה שנובע ממסמך שהוא מקורי או הוא חלף מקור.
נאוה אושר: בתקופת הקורונה, כדי שאנחנו נוודא שבאמת זה עומד בדרישת האימות, אנחנו אפשרנו לקבל אישור מעורך דין שהמסמך נאמן למקור.
נאוה אושר: זה בעצם המנעד.
נאוה אושר: כלומר, גם אם לא ניתן להגיע פיזית למקום, שזה מה שאתם אמרתם, עדיין יש אפשרות לבצע את הרישום של הפעולה באמצעות עורך דין.
נאוה אושר: כך התגברנו על זה.
נאוה אושר: אבל הגעה לעורך דין מטילה עלות נוספת וזה בעצם המנעד עליו דיברתי.
נאוה אושר: זאת אומרת, יש אפשרות של מקוונות מלאה שזה לא במקרה של נושה שהוא לא מוסדי, ויש הגעה פיזית למשרדים ויש גם משהו שהוא באמצע, שזה לקבל אישור מעורך דין שהמסמך נאמן למקור.
נאוה אושר: אנחנו באים ואומרים שאנחנו לא רוצים להשית עלות נוספת רק בגלל ההגבלות האלה ולכן אנחנו כן רוצים את האופציה שיהיה ניתן לספק את השירות באופן מקוון, באמצעות הצעת החוק הנוכחית הזאת, בלי שהם יצטרכו להגיע לעורך דין.
עינב קאבלה: אנחנו לא מונעים מכם.
נאוה אושר: לכן הצורך במילים "במידה מספקת".
עינב קאבלה: אני לא מבינה את הבעיה.
רעות אופק: נאוה, להבנתנו אין בעיה.
רעות אופק: מה שאתם רוצים מתאפשר גם אם מורידים את הסיפה.
נאוה אושר: אוקיי, כלומר, גם אם מורידים את הסיפה כי אנחנו כן באים ואומרים שאם הם יכולים ללכת לעורך דין, זה כן מספק.
רעות אופק: המטרה של החוק היא להקל.
נאוה אושר: אם זה נכלל, בסדר גמור.
נאוה אושר: אנחנו חששנו שזה לא נכלל.
נאוה אושר: אני מבינה שמקרה כזה כן נכלל.
עינב קאבלה: זו הייתה דוגמה שמבה
עינב קאבלה: ירה למה חשוב שיהיה שירות מרחוק.
עינב קאבלה: הדוגמה לא מבהירה למה אי אפשר במקביל לשירות מרחוק לקיים שירות פרונטלי בלי קשר לעורך דין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני ממש חושבת שהסעיף הזה יכול לעמוד בלי הסיפה זאת.
עינב קאבלה: עם סיפה אחרת.
עינב קאבלה: אני מסכימה שצריך סיפה אחרת.
עינב קאבלה: אני מבינה את החשש של רעות.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא כתבנו כאן סגר.
נירה לאמעי רכלבסקי: כתבנו "אלא אם כן המגבלות שהוטלו כדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".
נירה לאמעי רכלבסקי: "אינן מאפשרות", זה אומר שלדעתי זה יכול לסבול גם פרשנות של יש לנו פקיד אחד שנותן שירות והוא אדם שנמצא בקבוצת סיכון ולא מצאנו לו מחליף מסניף אחר.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגענו למצב שמיצינו את כל האפשרויות לתת שירות במצב של הקורונה וזה לא מתאפשר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני באמת חושבת שלא צריך את הסיפה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתם הוספתם אותה אבל זה לא היה בנוסח שאני הצעתי מראש ואני חושבת שלא צריך אותה.
נירה לאמעי רכלבסקי: באמת.
נאוה אושר: אני רק רוצה לוודא.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם אין סגר, כן צריך לעשות מאמץ שהשירות יינתן כשירות רגיל.
עינב קאבלה: זה נכון אבל אנחנו לא נכנסים לזה.
עינב קאבלה: זה לא מקומנו.
רעות אופק: חשוב לנו להבהיר גם לפרוטוקול בסיטואציה שהועלתה על ידי רשות התאגידים ניתן לאפשר את מה שהם מבקשים ואנחנו מציעים לקבל את הצעת הוועדה ולוותר על הסיפה.
עינב קאבלה: יופי.
עינב קאבלה: ניסינו למצוא עוד טיעונים לשכנוע.
נירה לאמעי רכלבסקי: ירדה הסיפה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא שוב את הסעיף שיהיה ברור: "מתן שירות חיוני כשירות מרחוק, אין בו כדי לבוא במקום מתן השירות בדרך הקבועה בחוק או בתקנות אלא נוסף עליו, אלא אם כן המגבלות שהוטלו בכדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".
עינב קאבלה: זה ההגבלות, כפי שכתוב בנוסח.
עינב קאבלה: אמרת "המגבלות".
עינב קאבלה: זה מחוק.
עינב קאבלה: נורא קשה לקרוא את זה כי זה מסומן באדום ובכתום.
נירה לאמעי רכלבסקי: המסכה מערפלת את ראייתי.
עינב קאבלה: אני אומרת ההגבלות בסימן שאלה כי אני לא בטוחה שאני קוראת נכון.
נירה לאמעי רכלבסקי: ההגבלות.
עינב קאבלה: בטח הנסחות בחרה כך ולא אחרת.
רעות אופק: חשוב לי להבהיר שהסרה של הסיפה אינה משליכה על סעיף קטן (א) שמאפשר לספק שירות גם בדרך נוספת אם השירות שקבוע בחוק אינו נגיש במידה מספקת.
עינב קאבלה: כלומר, סעיף (ג) והורדת הסיפה, לא גורע מזה שצריך לקיים שירות מרחוק.
רעות אופק: לא גורעת מהאפשרות שנותן סעיף קטן (א) לספק את השירות בדרך נוספת גם אם אי אפשר לתת אותו בצורה מספקת.
רעות אופק: זאת אומרת, האפשרות שהחוק נותן תחול גם במצב שבו לא ניתן לתת את השירות בכלל באופן שקבוע בחוק וגם במצב שבו השירות ניתן באופן שהוא לא מספק, שהוא לא נגיש מספיק.
עינב קאבלה: מבחינתי גם אם הוא ניתן כשירות מספק, נכון שיהיה שירות מרחוק.
עינב קאבלה: אני אוסיף אפילו את זה.
עינב קאבלה: זאת אומרת, אני לא רואה שהחוק גם סותר את מה שאמרתי.
רעות אופק: היה חשוב לי להבהיר את זה לפרוטוקול.
עינב קאבלה: במהות אנחנו מסכימים לגמרי.
עינב קאבלה: מה עוד נותר?
נירה לאמעי רכלבסקי: לא נותר.
אנדרי קוז'ינוב: חוץ מ-1,000 הסתייגויות.
משה אבוטבול: מחקתם.
משה אבוטבול: זה צבוע ירוק.
עינב קאבלה: זה כדי להראות מה היה אפשר לעשות אם לא היינו ענייניים ומקצועיים אבל אנחנו ענייניים ומקצועיים.
אנדרי קוז'ינוב: הכנתי הסתייגויות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח מונח בפני הוועדה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו את כל מה שהשתנה מהישיבה הקודמת ועשינו שינויים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כל מה שהקראתי לפרוטוקול שהשתנה, כמובן ייכנס לנוסח שכרגע מצביעים עליו.
עינב קאבלה: ההקראה הושלמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: ההקראה הושלמה.
עינב קאבלה: כולל התיקונים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כולל התיקונים שהוקראו היום.
אנדרי קוז'ינוב: נשמח לעבור להצבעה.
עינב קאבלה: סונדוס אמרה שהיא תחזור.
משה אבוטבול: לדעתי היא הלכה לוועדת הקורונה.
משה אבוטבול: גם אני מוזמן לשם לדיון על נושא המתקנים.
משה אבוטבול: אני לא יודע מה עדיף לה, המתים או החיים, אבל אנחנו כאן.
נירה לאמעי רכלבסקי: אין הסתייגויות להצעת החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא התבקשו בקשות לרשות דיבור.
עינב קאבלה: אנחנו נתקדם להצבעות אבל לפני כן אני רוצה לומר שכל חברי הוועדה רואים חשיבות רבה בחוק הזה שבעצם נותן מענה בתקופה המאוד מורכבת בה אנחנו נמצאים, תקופת הקורונה על כל המשמעויות.
עינב קאבלה: החוק נותן אפשרות לאזרחים לקבל את השירות בצורה קלה יותר, נגישה יותר, גם מרחוק ובעצם מאפשר גם לא להגיע ולהימצא בסיכון, לא להגיע לקבלת קהל אם קיים שירות אלטרנטיבי של שירות מרחוק.
עינב קאבלה: עמדנו במהלך ישיבות הוועדה על האיזונים הראויים גם בנושא של הגנת הפרטיות, הגנת המידע והגנת הסייבר, גם בנושא של נגישות לאנשים עם מוגבלות וגם על המעורבות של הוועדה ושל הפיקוח הפרלמנטרי בתוספות, באפשרות לשנות את התוספת.
עינב קאבלה: יש כאן גם נושא נוסף שנגענו בו ובעיניי הוא מאוד חשוב, כל הנושא של כרטיסי חיוב שבעצם נועד בראש ובראשונה להקל על האזרחים.
עינב קאבלה: זו מטרת הדיון ולכן אנחנו באמת בקונצנזוס כאן ורואים לנגד עינינו את טובת האזרחים באמצעות החוק שמונח בפנינו.
משה אבוטבול: התבטאות קצרה.
משה אבוטבול: אני רוצה להגיד יישר כוח.
משה אבוטבול: נעשתה כאן עבודה וירדו לרזולוציות מאוד מדויקות בנושא הזה.
משה אבוטבול: אני חושב שזה באמת מענה טוב כי דווקא בתקופה כזו שיש נגיף, אנשים נמצאים בחוסר ודאות, במבוכה מסוימת, אז כאן יש סוג של מענה לאותם אנשים שלא ידאגו, הכול בשליטה ברוך השם.
משה אבוטבול: אני חושב שהחוק עושה צדק גם עם אוכלוסיות כאלה ואחרות שלא בדיוק הדיגיטל הוא הדבר הכי מוכר להן ואנחנו כוועדת מדע וטכנולוגיה אמורים עדיין להסתכל על דור הביניים או על אלה שלא אימצו את הדיגיטציה ולתת להם מענה.
משה אבוטבול: אני חושב שיש כאן מענה לאותן אוכלוסיות.
משה אבוטבול: אמרתי גם עת הייתי חבר ועדת הקורונה - גם הראשונה, ואולי חלק זוכרים את זה, בחוק שרצה להביא חבר הכנסת עפר שלח – שאם אין מענה לתושבי בתקופה הזאת, מענה הכי נגיש, עם האפשרויות הכי נרחבות בנושא הזה, לא עשינו כלום.
משה אבוטבול: כי הנגשת המענה בתקופה הזאת חשובה יותר מכל תקופה אחרת כי בתקופה אחרת הבעיות יכולות להידחות ואנשים לא ממהרים להתלונן.
משה אבוטבול: אבל בתקופה הזאת זה מאוד מאוד חשוב שמשרדי הממשלה ישתפו ויפנימו את החוק הזה ולכן אנחנו נתמוך בו.
משה אבוטבול: ץ
עינב קאבלה: תודה חבר הכנסת אבוטבול.
עינב קאבלה: חבר הכנסת קוז'ינוב, רוצה לומר משהו?
אנדרי קוז'ינוב: לדעתי כל מה שהיה לי לומר לגבי החוק הזה, אמרתי במהלך הדיונים כמה וכמה פעמים.
עינב קאבלה: בהחלט.
עינב קאבלה: כפי שאמרנו, גם לאחר תקופת הקורונה אנחנו חושבים שהפלטפורמה הזאת חיובית.
אנדרי קוז'ינוב: לחלוטין.
עינב קאבלה: אמרת את זה גם בדיונים הקודמים.
אנדרי קוז'ינוב: צריך גם להרחיב אותה.
עינב קאבלה: בהחלט צריך לקרוא גם לגופים נוספים שלא קיימים בפלטפורמה הזו אבל הם גופים ציבוריים שכן נותנים שירות.
עינב קאבלה: לאזרחים לבוא ולאמץ את הדרך של מתן שירותים מרחוק.
משה אבוטבול: הרשויות המקומיות.
עינב קאבלה: לפני שניגש להצבעה אני מקבלת כאן הודעה שעורך דין ארז קמיניץ מבקש לומר מספר מילים.
עינב קאבלה: בבקשה אדוני.
ארז קמיניץ: תודה רבה גברתי יושבת הראש וחברי הכנסת הנכבדים, בהנחה שתצביעו בעד.
משה אבוטבול: זה איום סמוי.
עינב קאבלה: הוא מברך אותנו.
ארז קמיניץ: אין איום.
משה אבוטבול: אנחנו נצביע.
ארז קמיניץ: אין איומים.
ארז קמיניץ: אני בכל מקרה רוצה להודות על דיון מאוד מאוד ענייני.
ארז קמיניץ: הייתי בחלקו כמובן אבל שמעתי דיווחים מרני, מרעות ומעדי.
ארז קמיניץ: באמת היו דיונים ענייניים וחשובים.
ארז קמיניץ: הכנסת ייצרה את המגבלות שחשבה שצריך לייצר וטוב שכך.
ארז קמיניץ: גם בהיזון החוזר בינינו, ממשלה וכנסת, אני חושב שיוצא מוצר טוב ובסופו של דבר הוועדה יכולה להיות גאה שהיא ייצרה מוצר שהוא לטובת אזרחי מדינת ישראל.
ארז קמיניץ: גם בתקופה הקשה הזאת לא מייצרים רק הגבלות אלא בהחלט מנסים לעזור לאזרחים בכל דרך שהיא על מנת להקל על החיים שגם כך הם מסובכים בתקופה הזו.
ארז קמיניץ: אנחנו בוודאי ניקח לתשומת לבנו את פניית הוועדה על מנת שכל משרדי הממשלה יכירו את הפלטפורמה הזאת ויעשו בה שימוש ככל הניתן רחב, עד כמה שניתן, כמובן תוך שמירה על אוכלוסיות יותר מתקשות אבל יעשו שימוש רחב ככל הניתן על מנת לעזור לאזרחים לצלוח תקופות שבהמשך אולי יהיו קשות יותר, ואני מקווה שלא, בצורה טובה ויזכו לכל השירות הממשלתי האפשרי בעת הזו.
ארז קמיניץ: אני רוצה מאוד מאוד להודות לוועדה על קידום החוק החשוב הזה.
ארז קמיניץ: תודה רבה.
עינב קאבלה: תודה רבה עורך דין קמיניץ.
עינב קאבלה: אנחנו ניגש להצבעה.
עינב קאבלה: אני מעמידה להצבעה את הצעת החוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התש"ף-2020.
עינב קאבלה: בעד – 3
עינב קאבלה: הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם יש בקשות לרשות דיבור, אני מבקשת להודיע לי.
משה אבוטבול: אולי בחוק הייתי כן רוצה לדבר.
עינב קאבלה: בואו ניתן לזה לעבור.
משה אבוטבול: לא עכשיו.
משה אבוטבול: במליאה.
משה אבוטבול: כן הייתי רוצה לדבר.
משה אבוטבול: אני רוצה להירשם ואני אחליט במקום.
משה אבוטבול: בכל אופן, אנחנו מרגישים שיש לנו הרבה דברים חיוביים לומר.
משה אבוטבול: לא תמיד צריך להיות נגד.
עינב קאבלה: לסיום, אני מבקשת להודות לכל חברי הוועדה, גם לאלו שנמצאים כאן - לחבר הכנסת אבוטבול ולחברי חבר הכנסת אנדרי קוז'נוב שהיה שותף לכל דיוני הוועדה.
עינב קאבלה: בנוסף אני מבקשת להודות לנציגות ונציגי משרד המשפטים וכן לנציגי משרדי הממשלה הנוספים שלקחו חלק בדיונים, בין היתר למשרד הדיגיטל הלאומי ולנציגותיו ולמערך הסייבר הלאומי.
עינב קאבלה: כולם שיתפו פעולה לקידום הצעת החוק החשובה הזו.
עינב קאבלה: אני רוצה להודות גם למשתתפים הנוספים שלקחו חלק באמצעות ה-זום ולקחו חלק פעיל בדיוני הוועדה.
עינב קאבלה: כמובן אני מודה לצוות הוועדה המסור והמקצועי, למנהלת הוועדה גברת איילת חאקימיאן, לסגן מנהל הוועדה אמל ביבאר ולגברת נעמי ברוך, רכזת תחום פרלמנטרית, ולדובר הוועדה מר יעקב אליאך וכמובן ליועצת המשפטית לוועדה.
עינב קאבלה: תודה רבה על כל העבודה שהשקעת, עורכת הדין נירה לאמעי רכלבסקי.
עינב קאבלה: אנחנו נדאג לכך שההצעה תונח היום כדי שהשבוע, בתקווה מחר, נוכל לאשרה במליאה.
עינב קאבלה: הדיון נעול.
עינב קאבלה: יום שלישי, ה-18 באוגוסט 2020, כ"ח באב תש"ף.
עינב קאבלה: על סדר היום הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון – פנייה באמצעי קשר לא דיגיטליים), התש"ף-2020, הצעתם של חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול.
עינב קאבלה: ברוכים הבאים לוועדה.
עינב קאבלה: כמובן ניתן לכם להציג את החוק.
עינב קאבלה: אני מוכרחה לומר שקצת למדנו את החוק לפני הדיון ואני חושבת שגם לנו כוועדה יהיה מה לומר.
עינב קאבלה: חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.
מיכאל מלכיאלי: תודה רבה גברתי יושבת ראש הוועדה, מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית.
מיכאל מלכיאלי: הצעת החוק הנוכחית אמורה לעזור לאוכלוסיות שקידמת האינטרנט לא אצלן.
מיכאל מלכיאלי: אין להן אינטרנט ומשרדי הממשלה וגופים ציבוריים בכלל, בשנים האחרונות התקדמו ומכשיר הפקס הפך לנחלת ההיסטוריה וליותר אנשים אין דרך לפנות לבנקים, למשרדי הממשלה ולגופים ציבוריים.
מיכאל מלכיאלי: אין מהותה של הצעת החוק חלילה להחזיר אותנו ולגרוע מהמצב הקיים היום אלא להוסיף ולחייב את הפקס.
מיכאל מלכיאלי: בזמנו, עת החוק הזה חוקק, אני קראתי דברים שנאמרו בוועדה, אמרו שמדובר בנושא ירוק כי הפקס הוא דפים.
מיכאל מלכיאלי: אתמול בלילה, עוד לא הספקנו לדבר כי השעה הייתה מאוד מאוחרת, פנה אלי מישהו ואני רוצה להביא את הדברים שאמר לי - אם לא לעכשיו, אז למחשבה אחר כך - מה שלא ידעתי וצריך לחשוב על כך.
מיכאל מלכיאלי: יש אנשים שיש להם אינטרנט למייל, לא לגלישה חופשית, בעיקר בציבור החרדי אבל לא רע.
מיכאל מלכיאלי: תיבות דואר.
מיכאל מלכיאלי: בגופים ממשלתיים, למשל מבקר המדינה, למשל עיריית תל אביב, אם אתה רוצה לפנות אליהם, היום הפנייה היא רק באמצעות האינטרנט אבל מה זה האינטרנט?
מיכאל מלכיאלי: לא מייל.
מיכאל מלכיאלי: אתה רואה משהו כמו סולם, מלא את הפרטים ובסוף נאמר לך לצרף קובץ של וורד.
מיכאל מלכיאלי: הבעיה בזה היא שמי שיש לו אינטרנט רק למייל, לא יכול להיכנס לשם.
מיכאל מלכיאלי: זו בעיה ראשונה.
מיכאל מלכיאלי: בעיה שנייה היא שאתה צריך אחר כך שרשור של ההתכתבות אתו ואין לך.
מיכאל מלכיאלי: יכול להיות שזה חלק מהמטרה של מי שדאג לאינטרנט החכם הזה כי בעצם אתה לא יכול לראות מה שלחת ואתה גם לא יכול לראות שהתשובה שהתקבלה הייתה על זה, כמו שיש לנו במייל.
מיכאל מלכיאלי: אני מעלה את זה עכשיו לראשונה כי רק אתמול בלילה זה נודע לי.
עינב קאבלה: התכתבות היא רק למקרה של אירוע התכתבותי.
עינב קאבלה: לפעמים הפנייה הדיגיטלית היא למילוי טופס.
מיכאל מלכיאלי: בהחלט.
מיכאל מלכיאלי: למי שיש את האינטרנט למייל, הוא לא יכול לפנות למשל למבקר המדינה וגם לא לעיריית תל אביב.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש הרבה גופים שהפנייה אליהם היא בתוך אתר האינטרנט שלהם.
משה אבוטבול: זו בעיה כי חלק מהאתרים לא תואמים את אלה שמגדירים את עצמם ואולי צריך לעשות רובריקה למייל בלבד ולאפשר את הנגישות.
משה אבוטבול: שוב, הנגישות, זה שם המשחק שהרב מלכיאלי מעלה.
מיכאל מלכיאלי: הצעת החוק מדברת על פקס.
מיכאל מלכיאלי: העליתי כעת לדיון שהועלתה בפני אתמול ולא הייתי ער לה.
משה אבוטבול: אני אוסיף כמה מילים.
משה אבוטבול: הרב מלכיאלי דיבר על הנושא הזה ועל החשיבות שלו.
משה אבוטבול: אנחנו כתנועת ש"ס מאוד מאוד חברתיים וחשבנו מעבר לנקודה של הציבור שלנו, שבאמת לא לכולם יש את הרשתות, כי יש גם את הציבורים האחרים שגם הם משוועים לעזרה.
משה אבוטבול: לדוגמה, משפחות מהקהילה האתיופית.
משה אבוטבול: אני כראש העיר בית שמש הייתי צריך ממש ללוות אותם בכל מיני דברים מול משרדי ממשלה כי אין להם את הנושא הזה של המייל.
משה אבוטבול: תתפלאי לשמוע, הם כן מכירים את המושג של פקס בנושא של המייל.
משה אבוטבול: כנראה שבאדיס אבבה או בכל מקום אחר בו הם גרו בעבר, הייתה יותר ההתפתחות.
משה אבוטבול: מדברים על עולים חדשים מבוגרים מחבר העמים שאין להם את הקשר.
משה אבוטבול: מבוגרים, גילי 80-70.
מיכאל מלכיאלי: גם בעלי מוגבלויות.
משה אבוטבול: בעלי מוגבלויות.
משה אבוטבול: הם רואים את הנכדים יושבים לידם בסלון ומשחקים כל היום במכשיר הטלפון והם לא מבינים את זה.
משה אבוטבול: אחת הקריקטורות הכי מוצלחות שראיתי היא שיושבים כמה נכדים סביב שולחן עגול, הסבתא באמצע וכל אחד עם מכשיר אחר ולמטה הבועה אומרת: סבתא, באנו לבקר אותך.
משה אבוטבול: בעצם כל אחד עסוק עם עצמו והסבתא לא מבינה מה הם עושים כל אחד עם חתיכת מכשיר כזה.
משה אבוטבול: לכן הנושא הזה באמת הוא תיקון מאוד מאוד גדול, לאפשר מצד אחד לטכנולוגיה להתקדם בצורה שלה, לאפשר לכולם, אבל גם אלה שנמצאים מעט אחורה – אם זה המגזר החרדי, העולים החדשים, המוגבלים וכולי – לאפשר להם גם את הנושא הזה של הפקס.