GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר רימון: הסיפור המרכזי כאן הוא ללמד את המנהלים שרגילים לנהל בית ספר באופן פיזי להתנהל כבית ספר וירטואלי.
עופר רימון: יש המון אתגרים שלא אכנס לזה.
עופר רימון: השתלמות שאנחנו בונים אותה יחד עם אבנר ראשה והמומחים המובילים בארץ בתחומים האלה, גם ברמה הטכנולוגית וגם ברמה הפדגוגית.
עופר רימון: ההשתלמות הזאת תתחיל בנובמבר, כל בתי הספר יעברו השתלמות של צוותי הניהול.
עופר רימון: ניכנס קצת יותר לאלמנטים טכנולוגיים.
עופר רימון: עשינו שינוי טכנולוגי וקבלנו החלטה שכל תוכנות הניהול יהיו תוכנות פרטיות בשוק.
עופר רימון: בנינו מאגר ספקים, כל בית ספר בוחר את הספק שלו, יש מעל לעשרה ספקים.
עופר רימון: אנחנו קובעים את הסטנדרטים, כללי אבטחת מידע וכו'.
עופר רימון: היום בתי ספר עובדים עם תוכנות פרטיות שאנחנו מתממשקים אליהם וזה ניהול בית ספר בעידן מתקדם ועל זה מתרכזת ההשתלמות של בתי הספר.
עופר רימון: אם אתה ידוע לעבוד עם הכלים הטכנולוגיים האלה, אתה מנהל אחרת.
עופר רימון: אתה יודע על תלמידים שנשארים מרחוק, אתה ידוע על מורים שלא עומדים על תכנון מול ביצוע של תכנית הלימודים.
עופר רימון: אתה יודע נוכחות, אלימות, ציונים.
עופר רימון: אתה יכול לראות הכול ולקבל החלטות על בסיס נתונים.
עינב קאבלה: כדי לסבר את אזני המאזינים שמכירים את זה מהכיוון הפרקטי, הכוונה לתוכנות כמו smartschool ודומיהם?
עופר רימון: משוב, שחף וכאלה, בהחלט.
עינב קאבלה: האם אתם מקבלים פידבק גם ממורים וגם מתלמידים עד כמה התוכנות האלה ידידותיות למשתמש?
עינב קאבלה: כמה באמת משתמשים בזה?
עופר רימון: התחלנו את המהלך הזה שנה שעברה, כשאתה מכניס מוצר טכנולוגי יש ארבעה שלבים ואנחנו עובדים על כל הארבעה.
עופר רימון: השלב הראשון הוא שלב ההטמעה - הספק מגיע לבית ספר, מלמד את המורים והמנהל איך עובדים על המערכת.
עופר רימון: שלב שני הוא שלב שימוש – אנחנו כרגע עוקבים מבחינת שימוש איזה אחוז מהמורים עושים בזה שימוש.
עופר רימון: אם מורה לא נכנס עם הטלפון שלו ומזין את הנתונים על הכיתה שלו, אז הכיתה שלו לא תהיה בתוך המהלך.
עופר רימון: אחר כך יש שלב של ניהול מבוסס נתונים, אחרי שאספת את הנתונים, האם בית ספר עושה בהם שימוש מושכל ומוציא את המקסימום מהתוכנות האלה.
עופר רימון: שלב רביעי זה אדפטציה של התוכנות.
עופר רימון: כל מיני שינויים שאנחנו רוצים שהספקים יעשו כדי שהם יתאימו לצרכים של בתי ספר, כי היום גם בזה יש לנו באג ואנחנו עובדים יחד עם פרופסור דן אריאלי.
עופר רימון: ארבעת הצירים האלה פועלים אבל את נכנסת לעומק ואפשר לעשות על זה דיון נפרד.
עופר רימון: לגבי סביבות ענן, סביבות ענן נבנו במיוחד לחינוך.
עופר רימון: מיטב המומחים בנו אותם והם מכילים חמישה רכיבים.
עופר רימון: קודם כל היכולת ללמידה סינכרונית, כולם יודעים מה זה.
עופר רימון: אחר כך אנחנו מדברים על למידה א-סינכרונית.
עופר רימון: למידה א-סינכרונית זה אזור פעילות שהמורה יכול לתת הנחיות לתלמידים והתלמידים בזמנם יכולים להיכנס לראות מה המשימות ולהעלות משימות.
עופר רימון: התקשורת היא לא עכשיו.
עופר רימון: הדבר הבא, אכסון וניהול קבצים כי אתה מאכסן ומנהל את הקבצים האלה בענן.
עופר רימון: אם תיקחי את כל היושבים כאן בוועדה ותעשי ביניהם סקר, למרות שהרבה מהם אנשים טכנולוגיים, אנחנו בודקים שאזרחים במדינה לא הוכשרו ולא יודעים לעבוד עם לנהל קבצים, לשמור קבצים בסביבת ענן.
עופר רימון: זאת הסביבה שאנחנו נכנסים וחיים בה.
עופר רימון: לכן כל העניין של התנהלות נכונה בסביבת ענן היא נושא שאנשים צריכים אותה כדי לצאת ולדעת לתפקד בעולם.
עופר רימון: מעבר לזה, סביבות ענן מאפשרות לעבוד על מסמכים בצורה שיתופית.
עופר רימון: שני ילדים יכולים להכין מצגת ביחד, שני ילדים יכולים לשבת על מפה ביחד.
עופר רימון: לשם הולך העולם.
עופר רימון: לעבוד בצוותים ביחד, יכול לעבוד צוות שאחד יהיה מסינגפור, אחד מערב הסעודית, אחד מישראל והם יכולים לעבוד ביחד.
עופר רימון: לכן צריך לתרגל את העניין של למידה שיתופית.
עופר רימון: דבר אחד זה מערכות לניהול למידה, שמאפשרות למורה לעקוב אחרי ההתקדמות של התלמיד.
עופר רימון: כל הצירים האלה הם בתוך תכנית העבודה שלנו בסעיף שקוראים לו סביבות ענן.
עופר רימון: אחד החידושים הטכנולוגים שעשינו, עוד בתקופת הקורונה, התחלנו חברה אחרי חברה להעלות כשירות מרכזי.
עופר רימון: כלומר אם בית ספר פותח סביבת ענן או פותח חדר וירטואלי, הוא עושה את זה בהזדהות.
עופר רימון: אני לא מכיר מערכות חינוך בעולם שעשו את זה, שהתחברו למוצרים טכנולוגיים כמו זום, סביבת ענן של גוגל, מיקרוסופט ונתנו אותם כשירות מרכזי מחובר למערכת הזדהות.
עופר רימון: זה מאפשר למורים בפשוט לפתוח חדר.
עופר רימון: זה מקטין את הסיכון של אבטחת מידע וזה אחד החידושים הטכנולוגיים המדהימים.
עופר רימון: כי ברגע שהכול מחובר למערכת ההזדהות שלנו, מה שקורה בימים האלה, אנחנו בונים העתק של מערכת החינוך הפיזית הישראלית בענן.
עופר רימון: ברגע שכל הדברים האלה יסונכרנו למערכת הזדהות אחת ואני מדבר גם על הסביבות הסינכרוניות ועל כל סביבות הענן, תוכנות ניהול, התוכן הדיגיטלי ומערכת ההזדהות, כשל אלה יהיו מחוברים, מערכת החינוך הישראלית בנתה לעצמה עוד שכבה בענן הווירטואלי.
עופר רימון: זה מייצר יכולות שקצרה היריעה מלדבר על הפוטנציאל שלהם, הוא פשוט אין סופי.
עופר רימון: לא מוגבל בזמן, לא מוגבל במרחב ולא מוגבל באפשרויות שלו.
עופר רימון: פיתוח לומד עצמאי זו תכנית שאנחנו מריצים אותה כחלק מהעניין שהילדים בבית, ההורים בבית והרעיון שיותר ויותר תלמידים יעשו עבודה עצמית משותפת בסביבה וירטואלית ויתרגלו את העניין שהם לומדים לבד.
עופר רימון: הם יעשו את זה על גבי מערכות שאנחנו פיתחנו, שיאפשרו למורים לא רק "שגר וסע" אלא שאתה יכול לעקוב אחרי תהליך הלמידה.
עופר רימון: צוות של שלוה תלמידים שיוכל להיות שלושה תלמידים מכיתה את, יכול להיות שלושה ילדים מכיתות אחרות מאותה שכבה בבית ספר, משכבות שונות, מבתי ספר אחרים בארץ, מבתי ספר בעולם.
עופר רימון: זו הלמידה אליה אנחנו רוצים לשאוף ולדחוף את בתי הספר ולתרגל את זה עכשיו כשכולם בבית כי יש נכונות מאוד גדולה.
עופר רימון: אבטחת מידע, סעיף שביקשו ממני להתייחס אליו.
עופר רימון: כל הפריצות שהיו עד עכשיו לחדרים וירטואליים ואני לא אציין חברות, לא הייתה פריצה אחת שהייתה כשל טכנולוגי, האקר שהבין איך המערכת עובדת מצא פרצה דרך דלת אחורית ונכנס פנימה.
עופר רימון: דבר כזה לא היה מה-15 למרס.
עופר רימון: מה שהיה לא מעט זה כרגיל הגורם האנושי.
עופר רימון: מורה שלא פתח חדר עם סיסמה.
עופר רימון: מורה שלא לפי ההנחיות שלנו עשה חדר המתנה.
עופר רימון: מורה שלא אפשר שיתוף של הלוח, יש אפשרות למנוע שיתוף של הלוח המרכזי עם תלמידים אחרים ועוד.
עופר רימון: יש לנו הנחיות מאוד ברורות.
עופר רימון: כשיש מקרה של אבטחת מידע הוא נחקר במידי, כל מה שקרה היום זה מציאת הכשל האנושי ולא קרה כלום, מורה יכול לעשות טעות, זה בסדר.
עופר רימון: אנחנו מעבירים דו"ח, מסבירים למורה, למנהל ומפיצים במערכת שקרה מקרה כזה וכזה, לא מציינים פרטים ומדליקים נורת אזהרה.
עופר רימון: זה לא קרה רק בקורונה, זה קורה תמיד.
עופר רימון: זה קורה שמשתלטים על מחשב עם תוכנת כופר ואנחנו צריכים להסביר איך לעבוד בעניין הזה.
עופר רימון: קורה שמישהו פותח מייל שהוא לא היה אמור לפתוח כי הוא לא יודע מיה שולח וזה מכניס וירוס לתוך המחשב.
עופר רימון: זה קורה כשמפעילים תוכנת ניהול בבית ספר ושוכחים לעשות log out והמחשב של המורה נשאר על השולחן ואחד הילדים יכול כמעשה קונדס לקחת את הציונים של כל התלמידים.
עופר רימון: אלה ענייני אבטחה של הגורם האנושי, התנהלות נכונה.
עופר רימון: אני רוצה לעבור לתוכן הדיגיטלי, ב-2009, כשהתחלנו עם תכנית התקשוב, לא היה למשרד החינוך פורטל שיש בו תוכן דיגיטלי.
עופר רימון: היום יש למשרד החינוך פורטל עם 20,000 פריטים חינמיים שיכולים לתת למורה אין סוף אפשרויות.
עופר רימון: מעבר לזה ייצרנו מכרז שאנחנו מאתרים חומרים דיגיטליים בעולם שאין אותם בארץ, אנחנו רוכשים אותם.
עופר רימון: כבר עכשיו רכשנו שלוש אפליקציות מדהימות, אחת ללימודי שפה, אחת שעושה סימולציה לגופים תלת ממדיים.
עופר רימון: אתה יכול להיכנס למוזיאון מסוים ולשוטט בו בחדרים.
עופר רימון: סרטונים מדעיים מהממים והכול ניתן בחינם.
עינב קאבלה: זה רק אם בית הספר או המורה ביקש לחשוף את הילדים לאותו חומר?
עינב קאבלה: אין להם נגישות ישירה?
עופר רימון: החומר הדיגיטלי שהמשרד מספק הוא חינם.
עופר רימון: כל מורה, תלמיד ואזרח יוכל להיכנס לשם, הוא מיועד בעיקר למורים.
עופר רימון: אין מורה שלא מכיר את הפורטל הפדגוגי שלנו, יש שם עושר אין סופי.
עופר רימון: מעבר לזה יש 24 ספקי תוכן.
עופר רימון: הבנתי שמט"ח, אחד הספקים הטובים אמור להיות כאן.
עופר רימון: אנחנו נותנים רישיונות לבתי ספר להשתמש בתוכן דיגיטלי.
עופר רימון: יש מכרז שהוא גם חידוש טכנולוגי, ברשימה יש מאגר ספקים של 24 ספקים, להם יש מחיר על כל מוצר על המדף שלהם.
עופר רימון: למשל, חומרים דיגיטליים לכיתה א' במתמטיקה – 100 שקל.
עופר רימון: בית ספר מקבל מאתנו ואוצ'ר של 10,000 שקל ומערכת הזמנות והוא יוצר לסופר דיגיטלי.
עופר רימון: הוא בוחר את התכנים שלו עד שנגמר לו הסכום וכשיש לו את התוכן, הוא משתמש בו במשך השנה.
עופר רימון: מעבר לזה, הרבה עבודה עם מאגרים פתוחים ברשת כמו האתר של נאס"א, האתר של הספרייה הלאומית הישראלית, האתר של יד ושם, Ted education.
עופר רימון: כל האתרים הפתוחים האלה, אנחנו מחנכים את המורים להשתמש בהם.
עופר רימון: מעבר לזה מערכת השידורים הלאומית, יש כבר 10,000 שידורים מגן עד יב', בעברית וערבית, כל תכנית הלימודים.
עופר רימון: עכשיו אנחנו מוסיפים למערכת השידורים גם שכבת תוכן.
עופר רימון: מורה יכול להפנות ללמוד את השיעור על משפט פיתגורס, את החלק השלישי שלו ותענה על שאלות 1-6.
עופר רימון: המורה יכול לעשות את כל זה עוד לפניה שיעור, התלמיד ראה את ההרצאה, פתר תרגילים.
עופר רימון: המורה יודע באיזה תרגיל כל הכיתה התקשתה ויכול לבנות את השיעור במודל של כיתה הפוכה דרך מערכת השידורים שבנינו ועכשיו התוספת שאנחנו מוסיפים, הכול על גבי המודם.
עופר רימון: אני לא מכיר מערכת חינוך בעולם שהגיעה לרמה שלנו במשחוק.
עופר רימון: אנחנו מעלים יותר ויותר משחקים חינוכיים, הרבה מכירים את קוד מנקי ועשר אצבעות במתמטיקה ועוד עשרות משחקים שזה ניסיון התמודדות שלנו עם מציאות שילדים נמצאים שעות במסכים ואנחנו רוצים לקחת אותם לעולם החינוכי באמצעות משחקים חינוכיים.
עופר רימון: אני אזכיר את אקדמיה ברשת, הפרויקט הוותיק שעליו נבנתה מערכת השידורים הלאומית.
עופר רימון: אנחנו יודעים לספק הרצאות באון-ליין לבתי הספר, הם נרשמים להרצאות, התלמידים משתתפים, המורים משתתפים ואנחנו מביאים דמויות מעוררי השראה מנישא המדינה, דרך סופרים ידועים, מדענים ידועים, דמויות ספורט ידועות ועוד.
עופר רימון: יש מערכת שנותנת מענה לעשרות אלפי תלמידים, שיעורים פרטיים ברשת לילדים שידם אינה משגת.
עופר רימון: ילד לא יודע להכין שיעורי בית במתמטיקה, אנגלית או שפת אם, יוכל לעלות מולנו באון-ליין.
עופר רימון: יש לנו גם מודל של קבוצות ווטסאפ נתמכות וגם בשיעור אחר על אחד.
עינב קאבלה: לדוגמה שיעורים פרטיים, איך תלמיד יכול לדעת שיש לו את האופציה הזו ואיך הוא מגיע אליה?
עינב קאבלה: זה רק אם המורה מציע?
עופר רימון: אנחנו עובדים דרך בתי הספר ואומרים להם על זה.
עופר רימון: יש פורטל תלמידים שאנחנו מוציאים הודעות, פורטל הורים.
עופר רימון: נשתמש גם בוועדה כדי להגיד שכל מי שיקליד בגוגל שיעורים פרטיים של משרד החינוך, יגיע למערכת ויכול לקבוע לעצמו שיעור.
עינב קאבלה: הוא יכול להיעזר בזה גם בלי המלצת המורה או בית הספר?
עינב קאבלה: זה פתוח לכולם?
עופר רימון: יש שם מערכת ניתוב עומסים.
עופר רימון: אלה מורים שעובדים מהבית והילד עולה מולם בחדר וירטואלי.
עופר רימון: כל עוד אין תורים ארוכים, זה רץ.
עופר רימון: אנחנו מבטיחים שלילדים שידם אינה משגת יש קדימות בתור.
עופר רימון: אם יש עכשיו 2,000 ילדים שמחכים לשיעור פרטי, אז הילדים מרקע סוציו-אקונומי יותר גבוה יצטרכו לחכות.
עופר רימון: בגלל שנכנסים עם הזדהות וכולם מזוהים, אנחנו יודעים לתת קדימות בתור לילדים מרקע סוציו-אקונומי נמוך.
עינב קאבלה: חשוב שזה יגיע לידיעת התלמידים והוריהם כי אני חושבת שזה לא כל כך מוכר.
עופר רימון: אני אשמח שניפגש ואציג לך את כל העושר של התוכן הדיגיטלי.
עינב קאבלה: זה לא לי, זה לתלמידים ולהורים.
עופר רימון: אם תראי לנכון באחת הוועדות להיכנס לנושא של תוכן דיגיטלי, שם נמצאים הדברים הכי מדהימים, ברבע שעה זו סקירה מאוד מלמעלה.
עינב קאבלה: אני רק אומרת ששווה לתת לזה יותר הדהוד, לא לי.
עינב קאבלה: מעבר לוועדה, אם יש לכם חומרים שנשמעים טובים ויכולים לעזור להרבה תלמידים, שווה להדהד את זה בצורה יותר אפקטיבית כדי שאנשים יהיו מודעים לזה.
עופר רימון: תפרידי בין עולם התקשורת הישראלי לבין התקשורת שלנו עם בתי הספר.
עופר רימון: פיתחנו בעשר השנים האחרונות, אחד הפרויקטים שאני מאוד גאה בהם, היה תפיסת השירות הדיגיטלית של משרד החינוך.
עופר רימון: בנינו חמישה פורטלים: פורטל לבתי ספר, פורטל למורים, שחלק ממנו תוכן דיגיטלי אבל חלק ממנו זה גם תלוש השכר שלהם וכל מה שהם צריכים, פורטל לרשויות ובעלויות, פורטל להורים ופורטל לתלמידים.
עופר רימון: כל הפורטלים האלה הם פורטלים עם web-service.
עופר רימון: אם אתה תלמיד, הורה, מורה, או מנהל בית ספר, יש לך גישה למערכות המידע של המשרד.
עופר רימון: מה שאני מחזיק עליך הוא שלך.
עופר רימון: אתה לא צריך להתקשר, מספיק להזדהות ואתה מקבל את הכול.
עופר רימון: יותר מזה, יש מוקד מאחורי כל פורטל שאתה יכול להגיע טלפונית ומשם אתה עובר ליחידה המקצועית והכול מנוהל על גבי מערכת ניהול לקוחות שנקראת CRM.
עופר רימון: הקשר שלנו עם בתי הספר ועם עובדי ההוראה הוא מאוד אינטימי.
עופר רימון: אנחנו שולחים הודעות אס.
עופר רימון: אמ.
עופר רימון: אס כשיש לי תוכן חדש, אנחנו מיידעים את המורים.
עופר רימון: בתוך המערכת יש לנו תקשורת לא רעה בכלל, לגבי מה יודעים בציבור, זו שאלה בפני עצמה.
עופר רימון: נעבור לשקף האחרון, יש לנו יחידה שנקראת החטיבה לחדשנות טכנולוגית והיא עובדת על כמה דברים מדליקים שרציתי לספר עליהם.
עופר רימון: קודם כל יש לנו מיזם משותף עם מט"ח, שם אנחנו בונים מעבדת קורונה לפיתוח פתרונות, להבין, לתמלל, להכניס לשטח וללמוד מכל מיני יוזמות שעלו בשטח.
עופר רימון: תכנית הד סטארט, היא תכנית שכל שנה בוחרת מתוך מאות מורים 20 מורים יזמים.
עופר רימון: לכל מורה מוצמדת חברה טכנולוגית ואנחנו מאפשרים להם לפתח פיתוח טכנולוגי שאנחנו זיהינו שיכול לסייע למערכת.
עופר רימון: עד היום פותחו 30 מוצרים כאלה, רבים מהם כבר בתוך המערכת.
עופר רימון: המודל העסקי הוא שבמערכת החינוך הישראלית הם צריכים לתת את זה בחינם, אבל הם יכולים למכור את הרעיון שלהם למערכות חינוך אחרות בעולם.
עופר רימון: קהילת החדשנות הטכנולוגית זו קהילה בפייסבוק של אלפי משתתפים שמייעצים לנו רעיונות באון-ליין.
עופר רימון: יש גם פרויקט, אליפות הסטארט אפ לנוער, שאנחנו מאפשרים לבני נוער להיפגש עם מנהלי קרנות הון סיכון, להציע סטארט אפים, לא כדי לעשות מהם עסק, כדי שהם יחוו את התהליך של מרעיון עד פתיחת סטארט אפ.
עופר רימון: מעבר לזה, יחידת החדשנות שלנו נמצאת כל הזמן בקשר עם כל חברות ההי-טק בארץ.
עופר רימון: עם הרשות לחדשנות וכו'.
עופר רימון: רק אומר בסיפה של הדברים, אנחנו נמצאים בדיאלוג שוטף עם סדר גודל של כ-70 חברות טכנולוגיה, עם כל חברות הטכנולוגיה הגדולות כמו גוגל, מיקרוסופט, זום, סיסקו, וובקס של סיסקו.
עופר רימון: כל ספקי התוכן הדיגיטלי בארץ, כל ספקי תוכנות הניהול ותוכנות מערכות השעות בארץ.
עופר רימון: יש שיח ואפשר גם על זה לייחד ישיבה נפרדת.
עופר רימון: תודה על ההקשבה.
עינב קאבלה: תודה עופר.
עינב קאבלה: נחכה עם השאלות כדי שנשמע עוד משתתפים שנמצאים אתנו בזום.
עינב קאבלה: נפנה כעת לאיתי קרויטורו יושב-ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית.
איתי קרויטורו: שלום ליושב הראש ותודה על הדיון.
איתי קרויטורו: אני רוצה קודם כל לומר לגבי מה שעופר הציג, המשרד עושה תהליך ויש ניסיון גדול להביא מענה לכמה שנים, אבל אני כאן כדי לשקף את התחושה של התלמידים בפועל, בשטח.
איתי קרויטורו: אני יכול לספר מהחוויה אישית שלי, של החברים שלי ושל בני הנוער שאתם אני משוחח והם רבים.
איתי קרויטורו: אני רוצה להתחיל ולהתייחס לתקופה הזו, כי זו הסיבה שהדיון הזה כונס וזה מה שהוא עוסק בו ולהגיד שכרגע המערכת העיקרית, המרכזית והכמעט יחידה שאנחנו משתמשים בה היא זום.
איתי קרויטורו: יש גם מקומות לא מעטים שמשתמשים בגוגל קלאס רום.
איתי קרויטורו: אלה הערוצים המרכזיים.
איתי קרויטורו: יש גם קבוצות ווטס אפ, זה נהיה מאוד פופולרי לפתוח קבוצות ווטסאפ לכל מקצוע, לכל כיתה, לכל מורה ולהציף את התלמידים.
איתי קרויטורו: על אף הפלטפורמות המתקדמות שמשרד החינוך הציג פה, אלה הפלטפורמות המרכזיות שכרגע נעשה בהם שימוש.
איתי קרויטורו: כמעט ולא תראי כנראה שיעורים נעשים דרך הכיתה המקוונת במשוב, או דרך פלטפורמות של שיחות וידאו כאלה ואחרות.
איתי קרויטורו: הלקות בתוך הדבר הזה, בצורך חינוכי, כשמדברים על מה בני נוער צריכים כדי לקיים למידה ומדובר על למידה עצמאית, זה בטח לא לקיים שיחות וידאו.
איתי קרויטורו: אנחנו לא חברות הי-טק, אנחנו לא מקיימים ישיבות עסקיות, אלא אנחנו מקיימים שיעור ושיעור אמור לשרת תהליכי למידה כאלה ואחרים.
איתי קרויטורו: שיחת וידאו היא פשוט לא פלטפורמה מתאימה בשביל לקיים את התהליך החינוכי הזה.
איתי קרויטורו: מדובר על פלטפורמה מאוד מוגבלת, היכולת שלי היא לדבר ואולי להגיב בצ'ט, זה לא מאפשר את האינטראקציה החברתית שדרושה כמו שדובר, על למידה בקבוצות וזה בטח לא מערכת שמתחללת אותנו להיות עצמאים ונותנת לנו את הפלטפורמה והנגישות לכל החומרים שדוברו עליהם.
איתי קרויטורו: זה לא נותן לנו את היכולת לעבוד בקבוצה ולנהל אינטראקציה גם עם המורה, שיוכל לראות אותנו באופן דיפרנציאלי.
איתי קרויטורו: היא גם לא מאפשרת לנו לייצר תהליך למידה.
איתי קרויטורו: זו פגישת וידאו.
איתי קרויטורו: גם הגוגל קלאס רום, מבחינת הממשק שלו, לא כל כך נגיש לנוער, כמו גם אפליקציות אחרות, פלטפורמות שלא נגישות כמו אינסטגרם או טיק טוק, שאנחנו רגילים אתם לחוויית משתמש אחרת, לכן זה גם לא אטרקטיבי לנו.
איתי קרויטורו: עופר דיבר על פיתוח הלומד עצמאי, זה לא מה שקורה כרגע בשטח.
איתי קרויטורו: מה שקורה זה ישיבה מול זום, שזה מה שהפלטפורמה מאפשרת ולהקשיב למורה כאילו שכל הידע נמצא אצלו בעוד שאנחנו מקיימים את הלימוד הזה בתוך סביבה שיש בה את כל המידע.
איתי קרויטורו: אנחנו לא צריכים מורה כדי שיגיד לנו מה כתוב בוויקיפדיה, אנחנו צריכים אותו כמו שעופר אמר, לאפשר את תהליך הלמידה שלנו.
איתי קרויטורו: בשביל זה אני חושב שיש כאן צורך במערכת שמסוגלת לתת לנו לעבוד בקבוצה, עם אינטראקציה בין אישית ויכולת של המורה לראות אותנו באופן דיפרנציאלי.
איתי קרויטורו: כמו שאמר עופר, הנגישות לחומרים חשובה מאוד, אבל היא לא קיימת כל כך בקרב בני נוער.
איתי קרויטורו: המודעות לזה שקיימים כל הדברים שהמשרד משקיע בהם המון היא נמוכה מאוד.
איתי קרויטורו: אם תשאלו עכשיו בני נוער על מערכת השידורים הלאומית, הרבה מהם לא ידעו מה זה, אחרים לא ידעו איך לגשת לזה.
איתי קרויטורו: זה לא כי המשרד לא משקיע בלפתח הרבה דברים, זה מפני שזה לא חודר ללמידה של בני נוער ביום יום.
איתי קרויטורו: לכן אני חושב שיש טעם וצורך גדול לייצר פלטפורמה שמנגישה את תהליכי הלמידה האלה ושנותנת דגש על עבודה בקבוצות, שהיא לא זום.
איתי קרויטורו: לדעתי בני נוער מאסו בישיבה באופן פרונטלי.
איתי קרויטורו: זה גם לא מה שמתכוונים, שמענו את עופר מציג משנה חינוכית אחרת, מפורטת ומושקעת, אז צריך למצוא את הפלטפורמה שתהיה מספיק מונגשת ומחוברת כדי לשדרג את הדבר הזה מהמקום של זום והקשבה, למקום של תהליכי למידה שהמורה יודע ללוות מרחוק.
עינב קאבלה: חשוב לשמוע את הפידבק וההתייחסות שלכם, כי אנחנו יכולים לדבר עד מחרתיים על כל מיני דברים, אבל בסוף אתה מתאר מצב שמצריך חשיבה של משרד החינוך, איך הוא מגיע אליכם.
עינב קאבלה: איך באמת הלימוד הופך להיות אפקטיבי.
עינב קאבלה: אנחנו כמובן ניתן לעופר את הזכות להגיב, אז אשמח שתישאר אתנו כדי לשמוע את התשובה.
עינב קאבלה: תודה רבה איתי, כיף לשמוע אותך שוב.
עינב קאבלה: נפנה לשמוע חברה טכנולוגית כדי להבין את ההיבט הזה ובהמשך נשמע נציגי מורים ומנהלים.
עינב קאבלה: נועה אלפנט, מנהלת בכירה למדיניות וקשרי ממשל בגוגל ישראל.
נועה אלפנט לפלר: שלום ותודה על זכות הדיבור.
נועה אלפנט לפלר: תודה עופר על המצגת ובכלל על העבודה המשותפת לאורך כל התקופה ולפניה.
נועה אלפנט לפלר: הוזכרו הכלים של גוגל ואני יכולה לומר שסביבת גוגל לחינוך היא סביבה מאוד פולרית.
נועה אלפנט לפלר: אנחנו מדברים בעולם על 100 מיליון מורים ומורות שמשתמשים בגוגל קלאס רום שהוזכרה ואני מצטערת שהיא לא נחמדה כמו טיקטוק ואינסטגרם, אני חושבת שזה חלק מהעניין.
נועה אלפנט לפלר: מ-20 מיליון המורות והמורים שמשתמשים בגוגל מיט, הפתרון שלנו לשיחות הווידאו, כך גם בישראל, אנחנו רואים שהשימוש מאוד נרחב ואין ספק שבתקופת הקורונה עוד עולה.
נועה אלפנט לפלר: משרד החינוך עושה מאמץ מאוד גדול להטמיע את המערכות האלה בבתי ספר ברחבי הארץ.
נועה אלפנט לפלר: לצד הכלים האלה שמאפשרים למידה מרחוק, יש עוד הרבה עשייה.
נועה אלפנט לפלר: פתחנו חומרים לתמיכה במורות ובמורים שעושים שימוש בכלים האלה והם קיימים בעברית.
נועה אלפנט לפלר: אני אוכל לשים בצ'ט את הלינק לחומרים האלה כדי שיהיו לכם לשימוש.
נועה אלפנט לפלר: כמובן מערכת השידורים הלאומית שנמצאת ביוטיוב, היא כלי חשוב ואנחנו בקשר עם המשרד כל הזמן ביחס אליה.
נועה אלפנט לפלר: התחברנו לחברת הוט ולקרן רשי כדי לספק לילדים שאין להם מחשבים וחיבור לאינטרנט חינם לשנה, זו תרומה ולא הפעילות הענפה שעופר הציג פה והיא בהחלט חיונית ונשמח להיות מעורבים גם בה.
נועה אלפנט לפלר: תכנית נוספת שבנינו של מנטור, שהיא בין מורים, מורות ומורים תומכים אחד בשני בשימוש היום יומי.
נועה אלפנט לפלר: אנחנו כאן להמשיך ולתמוך, אני בעצמי אמא לשלוש בנות ששתיים מהן עדיין במערכת החינוך והשלישית עשתה פסיכומטרי מרחוק, כך שאני בהחלט ערה לאתגרים והם לא נגמרים.
נועה אלפנט לפלר: נקווה שבמהרה לא יהיה בהם צורך באופן כל כך אינטנסיבי.
עינב קאבלה: תודה נועה.
עינב קאבלה: נעבור למנכ"ל מט"ח, יוסי בידץ, בבקשה.
עינב קאבלה: נשמח שתספר לנו קצת על המרכז לטכנולוגיה חינוכית וגם תתייחס לדברים ששמעת מהדוברים השונים.
יוסי בידץ: תודה רבה.
יוסי בידץ: שמי יוסי בידץ, אני מנהל את מט"ח מזה שנתיים, לפני זה הייתי בצבא, השתחררתי כאלוף, רוב התפקידים היו במודיעין ובמכללה לביטחון לאומי.
יוסי בידץ: השנה האחרונה פגשה אותנו בתצורה שמצד אחד אנחנו מבינים שהשם האמצעי שלנו הוא למידה מרחוק ומצד שני מבינים שיש פה תקדים לאומי וישראלי ואנחנו צריכים להשתנות.
יוסי בידץ: אני רוצה לספר בעיקר על ההשתנות הזו שלנו, בין הגל הראשון לגל השני, למקום שבו אנחנו עומדים כרגע.
יוסי בידץ: מט"ח זה מלכ"ר, מוסד ללא כוונות רווח, עצמאי, הרבה שנים פועל בשדה מערכת החינוך הישראלית ובקרב בתי ספר יהודים בתפוצות.
יוסי בידץ: אני רוצה לדבר על משהו שהוא המשך ישיר למה שאמר איתי קרויטורו, כותרת המשנה יכולה להיות: "לא על הזום לבדו".
יוסי בידץ: לזום יש תפקיד, אבל אנחנו ממש מסכימים שזה לא תפקידו.
יוסי בידץ: אנחנו מדברים על שלושה מרכיבים שמרכיבים את התפיסה שלנו ואת היצירה שלנו.
יוסי בידץ: האחד, רעיון הלומד העצמאי, דיבר עליו גם עופר, מושג שאנחנו מנסים להבין אותו, לברר אותו ולפתח אותו.
יוסי בידץ: למעשה אנחנו מפתחים סביבת למידה א-סינכרונית שמאפשרת לתלמיד ללמוד בצורה דיגיטלית עם כל היתרונות העצומים של למידה דיגיטלית.
יוסי בידץ: גם תוכן, גם פדגוגיה, שיכולה להיות גם למידה עצמאית אבל גם הנחיית מורה, או הורה, או חונך.
יוסי בידץ: היתרון הגדול של למידה א-סינכרונית היא בזה שהיא יכולה להתפרש על שעות היום ויכולה להוות פתרון לבעיה כשיש מיעוט מכשירים, לפרוש את הלמידה על פני כל היום.
יוסי בידץ: אני רוצה לומר הערה שנכונה לכולם, כל מה שאני אומר עכשיו, מתייחס לכאלו שמסוגלים ללמוד בתוצרה הזאת.
יוסי בידץ: אני כמובן שותף לצורך של המדינה לפתור את הנגישות ואת אמצעי הקצה לכלל תלמידי ישראל, שזה לא המצב היום.
יוסי בידץ: הערך השני שאנחנו עוסקים בו זה המלמד-הלומד.
יוסי בידץ: מדובר על פיתוח מקצועי של מורים, מנהלי בתי ספר והורים בתקופה זו של למידה היברידית ויש פה שילוב של שני עניינים, גם של דיסציפלינות שזה מעורב עם משרד החינוך, אבל גם איך ללמד בתקופה הזו.
יוסי בידץ: יש את המומחיות שמבוססת גם על ידע שלנו שנאסף מקרב ישראל, מהעולם, אבל גם עם ידע פנימי של המורים, אנחנו מעבירים ידע של מורים.
יוסי בידץ: אחד הפרויקטים זה "מורים מעבירים את זה הלאה", מורים מעבירים מיומנויות בינם לבין עצמם, איך ללמד בתקופה הזו.
יוסי בידץ: התחום השלישי שמשלים את כל התפיסה, נקרא לו המחוז הווירטואלי, הרעיון של סביבת למידה סינכרונית היא משלימה לבית הספר.
יוסי בידץ: מדובר על לימוד שיכול להיות מונחה או על ידי מורים או על ידי סטודנטים, אנחנו מרבים להשתמש בסטודנטים כחונכים.
יוסי בידץ: יכול להיות פה לימוד קבוצתי של תלמידים רבים.
יוסי בידץ: יכולות להיות קבוצות מאוד קטנות בסגנון של שיעורים פרטיים.
יוסי בידץ: למעשה אלה רובן תכניות שפיתחנו, משרד החינוך אימץ אותן ומפעילים אותם היום.
יוסי בידץ: יש כמובן כל הזמן פיתוחים חדשים.
יוסי בידץ: כל הדבר הזה מבוסס על שני נדבכים מאוד חשובים.
יוסי בידץ: אנחנו ארגון מבוסס נתונים ודאטה וקידמנו את זה בשנה האחרונה.
יוסי בידץ: יש לנו תמונה שמאפשרת לקבל מצב למידה בבתי הספר, זה יכול להגיע עד לרמת תלמיד בודד עם מורה.
יוסי בידץ: בתי ספר אזוריים, השוואות של מצב סוציואקונומי בין מגזרים שונים, כל זאת ניתן לעשות וללמוד מתוך המערכות האלה, זה יכול כמובן להכווין את המוצרים שלנו למקומו הרלוונטיים.
יוסי בידץ: הנדבך השני זה אותו פיתוח של מיינסט, זרוע החדשנות של מט"ח, ידבר אחר כך ארי ורשבסקי שהמציא את זה.
יוסי בידץ: זה מרכז שנמצא בירוחם ומהווה בסיס לחדשנות ויצירת מפגש בין עולמות הסטארט אפ הישראלי לעולמות ההיי-טק והחדשנות.
יוסי בידץ: נמצאים בקהל גם מנהלי חברות סטארט אפים שצמחו וגדלו בחממות הללו, הכול עבור מערכת החינוך בישראל.
יוסי בידץ: אני רוצה להזכיר בנגיעה את פתרונות הלמידה של מט"ח.
יוסי בידץ: זה מגוון רחב של אמצעים דיגיטליים.
יוסי בידץ: אני אתייחס להערה של איתי האם התלמידים חשופים לכך?
יוסי בידץ: אני לוקח את זה לתשומת לב, בוודאי מנסים לחשוף ככל שניתן מורים הורים ותלמידים, חלקם סינכרוניים, חלקם א-סינכרוניים.
יוסי בידץ: ניתן להגיע אליהם או באמצעות שכבות גיל, או על פי דיסציפלינות.
יוסי בידץ: מה שמאפיין את השנים האחרונות הוא שבצד מקצועות הליבה, מתמטיקה מדעים, שפה, אנחנו מתמחים גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית, אפשר לראות את מקצועות העתיד, גם אוריינות סייבר, גם חברה שצמחה בחממה של מיינסט, פעילה היום גם בעולם וגם בוק הישראלי.
יוסי בידץ: פלתורה, חברה שעוסקת בחשיבה חישובית, היא היום בסיס לאליפות הסייבר שמשרד החינוך ועופר רימון מובילים.
יוסי בידץ: עוד חברות נוספות כמו איטון, חברה לעיתון דיגיטלי שותפי בבתי הספר, יש בפירוש גם מקצועות של מיומנויות העתיד וכל זה עם שפע פתרונות שעומדים לרשות מערכת החינוך בישראל.
יוסי בידץ: אני רוצה לתת דוגמה לערך הלומד העצמאי באמצעות אחד הפיתוחים המעניינים שלנו.
יוסי בידץ: אני רוצה לתאר פה תהליך.
יוסי בידץ: דמיינו שהתלמיד עובר שיח עם המורה, זה יכול להיות או במליאה או בקבוצות קטנות.
יוסי בידץ: לאחר מכן מתחלקים לחדרים קטנים והוא לומד למידת עמיתים.
יוסי בידץ: יש עבודה בקבוצות קטנות יחד עם מורה או מנחה אחר, אחר כך הוא לומד בעצמו.
יוסי בידץ: זו אותה למידה עצמאית.
יוסי בידץ: תסתכלו על המעגל, זה מאפשר הרבה גמישות גם ללומד וגם למלמד.
יוסי בידץ: זה נותן פתרון למורים שצריכים גם ללמד סינכרונית וגם אחראים על קבוצה שכרגע הם לא מלמדים אותה.
יוסי בידץ: הכול מבוסס נתונים.
יוסי בידץ: ניתן לראות את התקדמות המורה, את הדיאגנוסטיקה, את האופן בו הוא מתקדם.
יוסי בידץ: יש לרשות התלמיד כל הזמן אפשרות לבחון את עצמו.
יוסי בידץ: המורה יכול לקבל תחושה מה קורה במהלך השיעור.
יוסי בידץ: יש פה התאמה, הרעיון של פרסונליזציה, זה בעיקר מדגיש מערכת למידה שאנחנו מפתחים עם מיקרוסופט.
יוסי בידץ: היא כרגע בגדר פיילוט בבתי הספר.
יוסי בידץ: היא לומדת את התלמיד, מתאימה לו מסלול למידה ייחודי בהתאם ליכולותיו.
יוסי בידץ: הדוגמה הזו היא אחד הביטויים ליצירה שהיא בקדמת הטכנולוגיה שלנו.