GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לכם.
עינב קאבלה: תודה רבה עו"ד קרין מאיר רובינשטיין על הדברים ובאמת ההצגה הרחבה שלהם.
עינב קאבלה: נעבור למר משה פרידמן, מנכ"ל חברת קמא טק חרדים בהייטק.
<< אורח >> משה פרידמן: תודה רבה לח"כ קאבלה יו"ר הוועדה על ההזדמנות, על הכבוד.
<< אורח >> משה פרידמן: ח"כ הרב ארבל וקלנר שיזמו את הדיון וכל חברי הכנסת המכובדים על הדברים היפים שנאמרו ולקרין, קרין היא מנוע טורבו רציני שמניע, מאגדת את כל תעשיות ההייטק ומניעה תהליכים מאוד משמעותיים, זו זכות גדולה לעבוד יחד.
<< אורח >> משה פרידמן: אני אנסה להיות מאוד תמציתי ולהגיד מה עיקרי הדו"ח.
<< אורח >> משה פרידמן: בעצם עד היום היה איזה שהוא חוסר בנתונים שיסבירו לנו מה קורה בהייטק חרדים.
<< אורח >> משה פרידמן: מדברים על זה שרוצים שחרדים ישתלבו בהייטק, אבל בעצם כמה חרדים עובדים בהייטק?
<< אורח >> משה פרידמן: כמה גברים, כמה נשים, כמה לומדים לימודי הייטק, האם הם מצליחים להשתלב או לא מצליחים, תמיד זה היה משהו מעורפל והיה חוסר בנתונים, בגלל זה אנחנו בעצם יצאנו לדרך יחד עם איגוד תעשיות ההייטק, יחד עם חברת אסקריא, שזו חברה שמתמחה במחקר לציבור החרדי, כדי להעמיק בדבר הזה.
<< אורח >> משה פרידמן: אני חייב להגיד תודה לכל זרועות הממשלה שמאוד עזרו לנו ביצירת הדו"ח, אם זה משרד האוצר, משרד העבודה, משרד הכלכלה, רשות החדשנות, המכון החרדי למחקרי מדיניות, באמת הרבה מאוד גופים, קרן קמ"ח שעזרו לנו לאסוף את הנתונים ואני חושב שזה דו"ח מאוד מקיף שפעם ראשונה סוקר את העובדות, קודם כל נכיר את העובדות ואז נבין מה אפשר לעשות, מה כבר קרה, מה צריך לעשות.
<< אורח >> משה פרידמן: בעצם אם אני צריך להגיד מהם עיקרי הדו"ח, הגשנו את הדו"ח לנשיא המדינה לפני שבועיים, היה דיון אצל הנשיא.
<< אורח >> משה פרידמן: אנחנו רואים קודם כל שיש זינוק במספר החרדים שמועסקים בהייטק, זינוק מאוד מהיר, אנחנו נמצאים היום עם קרוב ל-10,000 חרדים שמועסקים כיום בתעשיית ההייטק, שזה 3% מתעשיית ההייטק, תעשיית ההייטק היא בערך 300,000 איש.
<< אורח >> משה פרידמן: בשקף הבא אנחנו רואים תמונה מאוד מעניינית.
<< אורח >> משה פרידמן: בעצם דו"ח של משרד האוצר שיצא לפני כמה שנים, דו"ח שנקרא 'מקפצה להייטק' שבדק את המועסקים בהייטק בגילאי 35-45, בעצם הדור הקודם אפשר להגיד, בהייטק כולם צעירים.
<< אורח >> משה פרידמן: הדו"ח מצביע על זה שאחוז החרדים בתעשיית ההייטק בגילאים האלה זה 0.7%, זאת אומרת אחוז מאוד זעום.
<< אורח >> משה פרידמן: בערך 1/20 משיעור החרדים באוכלוסייה.
<< אורח >> משה פרידמן: אם מסתכלים בדו"ח שלנו, אחוז החרדים המועסקים בהייטק זה כמעט 3%, 10,000 איש, כשרובם הגדול צעירים מתחת לגיל 28.
<< אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת אנחנו רואים תנועה מאוד מהירה דווקא בגילאים הצעירים, חרדים בגילאים צעירים, גם נשים וגם גברים, שנכנסים להייטק בקצב מאוד מהיר וזה בעצם משהו שמאוד מאוד מעודד, בעצם צמיחה של מאות אחוזים בגילאים הצעירים.
<< אורח >> משה פרידמן: אם נסתכל עוד שלב בשקף הבא, נסתכל כמה חרדים לומדים את לימודי ההייטק, אז אנחנו רואים זינוק גם במספר האקדמאים החרדים בתחומי ההייטק שמזנק מבערך 1,000 ל-1,4000 בשנה, ומספר ההנדסאים החרדיים שעל פי רוב זה נשים חרדיות הנדסאיות, אבל זה גם גברים חרדים, מ-1,400 ל-2,800 בשנה.
<< אורח >> משה פרידמן: בסך הכל יש בערך 3,700-3,800 חרדים שלומדים לימודי הייטק בשנה, שזה 10% מכלל האנשים במדינת ישראל שלומדים לימודי הייטק.
<< אורח >> משה פרידמן: בכל מדינת ישראל בכל מסגרות הלימוד, אם זה אקדמיה, אם זה הנדסאים, זה בערך 40,000 איש והחרדים הם בערך 10% מזה.
<< אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת אנחנו רואים פה התקדמות מאוד מהירה שנותנת לנו אופטימיות.
<< אורח >> משה פרידמן: אם החרדים בעשור של 35-45 היו 0.7%, היום מספר החרדים שלומדים לימודי הייטק זה 10% מכלל לומדי לימודי ההייטק במדינת ישראל.
<< אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת שאנחנו רואים פה תהליך מאוד מהיר שחרדים שרוצים להכנס להייטק ומנסים להכנס להייטק בשלל מסגרות הלימוד.
<< אורח >> משה פרידמן: אבל, וכאן מגיע האבל הגדול, שלצערנו עדיין פערי השכר הם עצומים, זה נתונים שקיבלנו מרשות המסים, הנתונים הכי מעודכנים ומהימנים שיש למדינה בנושא הזה, באופן כללי השכר של מועסקים בהייטק הוא בערך 22,000 שקל בממוצע, וחרדי בערך 10,000 שקל בממוצע, פחות מחצי, כשבכל דרגות השכר השונות, לא משנה אם החרדי הוא עם תואר שני, הוא עדיין ירוויח פחות ממקבילו באוכלוסייה הכללית, והסיבה לזה, וגם הדו"ח מדבר על זה בהמשך, חרדים מתקשים מאוד בחיפוש עבודה, רואים שתהליך הזמן שלוקח להם לחפש עבודה זה חודשים ארוכים מאוד, למרות שכמו שקרין ציינה, תעשיית ההייטק משוועת לעובדים.
<< אורח >> משה פרידמן: יש דו"ח של רשות החדשנות ו-IATI שבתעשיית ההייטק יש חסר של 18,000 עובדים בכל רגע נתון.
אריאל קלנר: סליחה שאני עוצר אותך בשאלת אינפורמציה.
אריאל קלנר: בחסר של העובדים, אתם יודעים להצביע על חוסר באקדמאים דווקא או שמבחינת התמורה לכסף, בהשקעה מול תועלת, אין שום משמעות או המשמעות נמוכה מאוד לאקדמאיים בהייטק?
<< אורח >> משה פרידמן: אני אענה על זה, אני חייב להגיד שיש עוד הרבה מאוד חברות גדולות שרוצות כתנאי סף שמי שנכנס יהיה אקדמאי, אבל יש שינוי דרמטי בנושא הזה בשנים האחרונות.
<< אורח >> משה פרידמן: אחד מחברי הדירקטוריון של קמא טק שהוא היה מנכ"ל מיקרוסופט, יורם יעקבי, אמר לי נתון מדהים, שבסיליקון ואלי בארה"ב, שזה השפיץ של ההייטק העולמי, בשנת 2019 התקבלו לעבודה יותר אנשים שאינם אקדמאיים מאשר אנשים שהם אקדמאיים.
<< אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת העולם משתנה, פחות ופחות יש ביקוש לאקדמאיים, יש יותר ויותר ביקוש לאנשים מיומנים שיש להם את הידע המקצועי המדויק, מה שנקרא בוגרי boot camping וכל מיני הכשרות מהסוג הזה.
<< אורח >> משה פרידמן: העולם מאוד משתנה ואני מאמין שגם הקורונה תאיץ את השינוי הזה.
<< אורח >> משה פרידמן: פחות אנשים הולכים לאוניברסיטאות - - -
קרין מאיר רובינשטין: החוסר הוא בעיקר בעובדים המיומנים מאוד, ברמה של המהנדסים או כמעט, אני חייבת לציין בעניין הזה, ורק אתמול התפרסמה בעיתון ובטח כולם ראיתם כמוני, שגוגל פתחה אקדמיה שמקבלת את העובדים אחרי מה שנקרא הכשרה של ארבעה חודשים, כמובן שיש את זה הרבה, אבל גוגל עצמה, גוגל אקדמי, פתחה אקדמיה שהיא תקבל את העובדים בצורה הזאת.
קרין מאיר רובינשטין: אז תראו איזה דבר מדהים זה.
<< אורח >> משה פרידמן: אני חייב לענות לשאלתך, הרבה שנים אמרו שבעצם הקושי של החרדים להכנס להייטק זה בגלל ש הם ברובם לא הולכים לאקדמיה אלא הולכים לכל מיני מסגרות הכשרה אחרות.
<< אורח >> משה פרידמן: היום העולם משתנה והשינוי הזה פועל גם לטובתנו.
<< אורח >> משה פרידמן: יש פחות ופחות ביקוש לאקדמאים ויותר ויותר ביקוש לבוגרי הכשרות, יש שם הרבה מאוד מנכ"לים שמצהירים על זה באופן מפורש שהם בכלל לא מסתכלים אם יש לך תואר אקדמי או לא, אלא מסתכלים על היכולת שלך.
<< אורח >> משה פרידמן: גם המכון החרדי עשה עבודה מאוד רצינית על זה, אולי רועי יספר, גם אנחנו עשינו עבודה רצינית על זה, עשינו כל מיני ניסויים שבעצם נגיד לקחת נשים חרדיות בוגרות סמינרים שאינן אקדמאיות, לשפר להן את ההשכלה ולהכניס אותן לעבודה בחברות הבינלאומיות, וזה עובד.
<< אורח >> משה פרידמן: הניסויים האלה עובדים.
<< אורח >> משה פרידמן: כל מיני גופים עשו ניסויים שהוכיחו את ההתכנות של נגיד לקחת חרדי שאינו אקדמאי ולהכניס אותו לעבוד באפל או במיקרוסופט, וזה עובד וזה קורה.
<< אורח >> משה פרידמן: ומצד אחד רואים את החוסר האדיר באנשים ומצד שני אלפי חרדים שלומדים, עדיין קשה להם להשתלב בעבודה ולכן הם מפשרים - - -
אריאל קלנר: סליחה, אני מנסה להבין.
אריאל קלנר: אז מה בעצם הגורם שאתם - - - האם זו סטיגמה, האם זו תפיסה חברתית שמפלה אותם?
אריאל קלנר: הרי חברות רוצות להצליח, הם צריכים לאייש שלושה אנשים, מחפשים חודש, חודשיים, שלושה.
אריאל קלנר: אני מגיע מהעולם הזה, בסוף אתה צריך לאייש.
אריאל קלנר: אז גם אם יש לך 1001 סטיגמות, בסוף אתה תיקח מישהו כי אתה צריך לאייש כי אתה צריך להרוויח.
<< אורח >> משה פרידמן: יש כאן הרבה תשובות לשאלה הזאת, אבל בגדול יש פה איזה שהוא כשל שוק.
<< אורח >> משה פרידמן: יש את האנשים הטובים מצד אחד, החרדים שרוצים לעבוד, החברות צריכות את העובדים, ועדיין הגישור בין המעסיקים למועסקים קשה, כי עדיין יש דעות קדומות, עדיין לפעמים ההשכלה נראית אחרת.
<< אורח >> משה פרידמן: זה לא שמגיע מישהו מ-820 בצבא או מהטכניון אלא מגיע מישהו מסמינר בית יעקב הרב וולף, או מישיבה זו וזו, זה נראה אחרת, קורות החיים נראים אחרת.
<< אורח >> משה פרידמן: אני זוכר שפעם בחור חרדי שלח קורות חיים והוא כתב בניסיון שהוא היה משגיח כשרות, הוא רצה להגיד 'הייתי משגיח כשרות' אז שאלו אותו 'מה, אתה מחפש עבודה כמשגיח כשרות?'.
<< אורח >> משה פרידמן: עדיין קורות החיים נראים אחרת ועדיין יש פערים שצריך לגשר עליהם.
עינב קאבלה: גם בהיבט של איכות ההשכלה עצמה יש לכם בהחלט - - -
<< אורח >> משה פרידמן: זה גם באיכות ההשכלה, זה גם בתכניות שידעו לגשר.
<< אורח >> משה פרידמן: עד היום כל הפעילויות האלה, יש תמיכה ממשלתית אבל יחסית נעשות הרבה מאוד פעולות על ידי גורמים פרטיים ופילנתרופיים, שחלק מהם יושבים כאן.
<< אורח >> משה פרידמן: ככל שהמדינה תיקח את הנושא הזה קדימה זה יכול לקרות בעוצמה הרבה יותר גדולה.
<< אורח >> משה פרידמן: בסוף, כמו שהזכירו פה חברי הכנסת, זה רווח נקי למדינה.
<< אורח >> משה פרידמן: אנחנו עשינו פעם מחקר - - -
אריאל קלנר: שאלה נוספת ברשותך, סליחה שאני קוטע אותך, אני רק אחדד.
אריאל קלנר: אני למדתי בטכניון ובטכניון התחיל שילוב של חרדים שהתחילו ללמוד בטכניון.
אריאל קלנר: האם חרדי למשל שסיים לימודים בטכניון, גם אנחנו רואים אפליה או שפה כבר, זאת אומרת, האם מה שמפריע למעסיק זה קורות החיים שיש לו סמינרים שהוא לא מכיר ואז הוא אומר 'אני לא יודע מי הבנאדם' או שהוא פשוט מפלה אותו כי הוא חרדי?
<< אורח >> משה פרידמן: חרדי שמסיים טכניון יותר קל לו לחפש עבודה, עדיין לא תמיד הוא יגיע לאותן עבודות שהמקביל שלו החילוני מהטכניון יקבל.
<< אורח >> משה פרידמן: הבעיה העיקרית שלא הרבה חרדים הולכים לטכניון.
<< אורח >> משה פרידמן: מעט מאוד, זה מספרים בודדים.
עינב קאבלה: כנראה שעיקר הבעיה לא שם, אריאל.
עינב קאבלה: לפחות לפי מה שהבנתי מהם.
<< אורח >> משה פרידמן: אני רוצה להגיד, המציאות היא מאוד אופטימית כי יש אלפי חרדים שמנסים להכנס, ככל שתהיה יותר תמיכה של כל השחקנים וגורמי העניין אם זה הממשלה, חברות ההייטק והארגונים, לקדם את התהליך הזה, נגיע להצלחות יותר טובות.
<< אורח >> משה פרידמן: אפשר לראות את אותה תמונת מצב גם בנושא של סטארט אפים חרדיים.
<< אורח >> משה פרידמן: אלה נתונים רשמיים של רשות החדשנות, בתחילת העשור חרדים לא הקימו סטארט-אפים.
<< אורח >> משה פרידמן: אולי בודדים, יש פה את איציק קרומבי שהוא היה אחד הסטארט-אפיסטים החרדים הראשונים ולי בעצמי היה סטארט אפ באותה תקופה, היו כמה בודדים שהקימו, ממש בודדים.
<< אורח >> משה פרידמן: היום בסוף העשור הזה, בין 5%-9% מהסטארט-אפים שנוצרים מדי שנה, הם חרדים.
<< אורח >> משה פרידמן: שזה מדהים.
<< אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת ממצב שחרדים כמעט לא הקימו סטארט-אפים למצב שחרדים מקימים בין 5%-9% מהסטארט-אפים החדשים שנוצרים מדי שנה לפי נתוני רשות החדשנות, אבל עדיין ההצלחה שלהם להגיע לגיוס כספים בין אם זה מהמדינה ובין אם ממשקיעים פרטיים, יחסית נמוכה להצלחה של יזמים אחרים.
<< אורח >> משה פרידמן: אף אחד לא חושב שיזם חרדי פחות מוכשר ממקביל שלו, הכישרון מחולק שווה בין כולם, הקב"ה חילק את הכישרון לכולם אותו דבר, ואין סיבה שיזמים או יזמות חרדים יצליחו פחות מיזמים או יזמות אחרות.
<< אורח >> משה פרידמן: אנחנו רואים את אותו תהליך שחרדים מנסים להכנס, בין אם זה להיות יזמים ובין אם זה לעבוד בחברות, ועדיין ההצלחה שלהם היא יחסית פחותה, ובכשל השוק הזה לדעתי תפקיד המדינה לטפל, וכמו שהזכיר ח"כ ארבל, הדגש הוא לא רק על תעסוקה אלא באמת על תעסוקה איכותית, ועל הצלחה בתעסוקה.
<< אורח >> משה פרידמן: אז מצד אחד התמונה מאוד אופטימית ואנחנו רואים שיש גל מאוד גדול, מצד שני יש פה אולי אפשר להגיד אפילו הזדמנות הסטורית.
<< אורח >> משה פרידמן: אם יש כל כך הרבה חרדים, 3,800 חרדים מדי שנה שלומדים לימודי הייטק, אם נעזור להם להצליח, כל מדינת ישראל תצא נשכרת מזה.
<< אורח >> משה פרידמן: אם חס וחלילה לא יצליחו, חרדים אחרים לא יבואו בעקבותיהם, כי אם חרדי אחד מסתכל על אח שלו הגדול, אומר 'הוא לא הצליח, למה שאני אעשה את זה', הם לא באים בעקבותיהם.
<< אורח >> משה פרידמן: אני חייב להגיד לסיכום, כל מה שאנחנו עושים זה בהתייעצות עם גדולי ישראל.
<< אורח >> משה פרידמן: הנושא הזה מאוד חשוב להם ויקר לליבם, כמובן שהם רוצים לראות שבתוך התהליך הזה של חרדים שמשתלבים בהייטק הם נשארים חרדים, ונשארים חרדים למהדרין מן המהדרין, וזה החזון שלנו, לא חס וחלילה ששום חרדי או חרדית יאבדו אפילו כקוצו של יוד מהזהות החרדית שלו.
<< אורח >> משה פרידמן: הוא יכול להיות חרדי הכי טוב ובאותו זמן לתרום להייטק ולכלכלה הישראלית, וגדולי ישראל מלווים את התהליכים האלה בתשומת לב, אנחנו מתייעצים על כל צעד ושעל, ומקבלים הרבה מאוד גיבוי ותמיכה.
<< אורח >> משה פרידמן: לדעתי אנחנו ברגע היסטורי שיש כאן הזדמנות לעשות את המהלכים האלה, וביחד עם חברי הכנסת היקרים שנמצאים פה, הצעירים ומלאי כוחות רעננים, אפשר לחולל פה דבר שכל מדינת ישראל תצא נשכרת ממנו.
עינב קאבלה: תודה רבה ויישר כח.
עינב קאבלה: לפני שאפנה לרועי כהן, ביקש להתייחס ח"כ אוריאל בוסו.
אוריאל בוסו: גבירתי היו"ר, קודם כל אני באמת רוצה לברך את חברי ח"כ משה ארבל שיזם את הדיון ואת שבאמת לקחת על עצמך לקיים את הדיון החשוב הזה.
אוריאל בוסו: אני חושב שגם עולם ההייטק וגם כן החברה החרדית חייבת הכרת הטוב אמיתית למר משה פרידמן, שמדיבורים ניגש למעשים.
אוריאל בוסו: כשאנחנו מדברים הרבה שנים לשלב את החברה החרדית ולסייע ולתת את המעטפת, לא רק בדיבורים, ישנם אנשים שלקחו על עצמם יוזמות וכשנוגעים בעולם ההייטק למשל, אנחנו לא רוצים שהחברה החרדית תשתלב רק כסרח עודף בעבודות אלא בדברים שהם באמת ראויים להם ובעולם ההייטק שהוא עולם רחב, אם לא ניתן את הסיוע בקורסים, בהקלה לגבי התארים, ולפתוח ולפנות גם כן לחברות הגדולות והמובילות, אני מכיר את זה מקרוב גם כן שישנם אנשים מוכשרים וסיימו כמו שהוא אומר, סמינר וולף וסיימו קורסים, והידע שלהם והכישרון שלהם בסוף כן אנחנו שומעים את זה מהיזמים ומהחברות שהכישרונות שהם מקבלים מהציבור החרדי הם כישרונות עילאיים, אבל בסוף השכר שלהם הוא שכר נמוך, ונותנים להם הרבה שנים עד שאומרים להם שיהיה לך את הניסיון וכולי, אבל מנצלים קצת פרצה קטנה כשאומרים להם 'אנחנו דורשים תואר כזה או אחר' ואם לא נעזור להם בדרך בהקלה ובסיוע להגיע כן לתואר, אם נצטרך אותו בכלל, ונעשה את החיבור, והוועדה המכובדת הזאת כוועדה שיכולה באמת לקבל גם בהחלטות או בתקנות, או העברת מסר אמיתי בחיבור לכל חברות ההייטק בשביל לסייע בידי כח האדם המיוחד הזה, אנחנו נגרום לכך שהמשמעות שלו וה- - - של שילוב בחברה תהיה קיימת.
אוריאל בוסו: אנחנו יודעים שישנם חוזרי מנכ"ל למשל של קבלה לעבודה של מגזר חרדי או מגזר ערבי, ובסוף כשמסתכלים באחוזים זה לא מתחיל להתקרב למציאות ולמה שקיים בחברה, ועולם ההייטק הוא אחד מהפרמטרים שאפשר לגרום לכך שהם כן ישתלבו, ואנחנו רואים את המספרים, שיש לנו עוד הרבה עבודה לעשות, והחבר'ה המיוחדים שנמצאים כאן שמנסים לעשות את הגישור, אנחנו צריכים לסייע בידם, והוועדה המכובדת הזאת, אנחנו נעמוד בוודאי בכל מקום, בכל חקיקה, גם כן צדדית שנמצאים במקומות אחרים, כדי שהדבר הזה יקרה.
עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ בוסו.
אריאל קלנר: אני צריך לצאת ורציתי לומר עוד מילה אחת.
אריאל קלנר: רציתי לומר תודה רבה על כל הדיון ואני אשמח להמשיך, באמת הנושא מאוד חשוב.
עינב קאבלה: חשוב לי שאחרי רועי כהן נפנה למשרדי הממשלה ונתחיל באמת לעשות את מה שאנחנו אמורים לעשות ולדרוש תשובות ללמה, בעצם דיברנו עד עכשיו מה צריך, וזה הזמן אחרי כמובן שתציג את דבריך, לפעול מולם ולראות איך עושים את זה ולמה זה תקוע ולמה לא מספיק.
עינב קאבלה: בבקשה מר רועי כהן מנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות.
רועי כהן: תודה רבה היו"ר, תודה רבה לחברי הכנסת, ח"כ משה ארבל שיזם את הדיון וח"כ קלנר.
רועי כהן: תודה כמובן ל-IATI ולקמא-טק שהביאו לנו את הדו"ח עצמו.
רועי כהן: יש לנו מצגת ואשמח להראות כמה נקודות.
רועי כהן: קודם כל אציג את עצמי, אני מנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות.
רועי כהן: אנחנו חוקרים את החברה החרדית, אנחנו יוזמים ומגבשים תכניות שהן תכניות אסטרטגיות במספר תחומים ולא רק בתחום ההייטק אלא תחומים רחבים של תעסוקה באופן כללי, חינוך, כמובן של בריאות, דיור ורשויות מקומיות.
רועי כהן: אני רוצה להתחיל ברשות
רועי כהן: כם בנקודה האחרונה וממנה להגיע לנתונים.
רועי כהן: כשאנחנו ראינו את הנתונים שתראו אותם עוד רגע, אנחנו יצרנו פתרון, ושר המדע והטכנולוגיה יזהר שי אמר ואמר נכון, if you will build it they will come.
רועי כהן: אז אני רוצה לומר, we built it and they want to come, אבל זה לא קורה.
רועי כהן: וזה לא קורה כי יש חסמים.
רועי כהן: ולמה אני מתכוון?
רועי כהן: אנחנו מדברים על תכנית ספציפית שמדברת על הסמינרים ועל רפורמה בסמינרים ורפורמה בהכשרה שמתבצעת בסמינרים.
רועי כהן: היה כאן דיון שדיבר על כן או לא אקדמיה והיו"ר העירה הערה שהיא בדיוק הנקודה.
רועי כהן: זה לא האישיו.
רועי כהן: זה לא כן אקדמיה /לא אקדמיה.
רועי כהן: זה רמה מקצועית וזה הכשרה מתאימה ומיומנות גבוהה.
רועי כהן: ובואו נשים את הדברים על השולחן, אין ואסור להשוות בין לימודים בטכניון לבין boot camp של שלושה חודשים.
רועי כהן: ופה לא משנה מה נעשה, כמה תכניות שלא נעשה, אם הכל יסתכם ב-boot camp, קורס אחד בשלושה חודשים, לא יקרה שום דבר.
רועי כהן: פערי השכר יהיו פערי שכר ואנחנו - - -
משה ארבל: השאלה היא אבל value for money.
משה ארבל: כמה השקעה, כסף, זמן ומשאבים אל תואר בטכניון אל מול התועלת מההשקעה הזאת.
משה ארבל: זו שאלה שאתה חייב לשאול את עצמך.
רועי כהן: אנחנו דנים על זה עם משרד האוצר לא מעט, לנסות לייצר את המשוואה הזאת.
רועי כהן: אני חושב שהגישה שעומדת בבסיס זה לא נכונה ואסביר גם למה.
רועי כהן: אם אנחנו יכולים לעשות, ופה אני נוגע בתכנית שאנחנו מדברים עליה, אם אנחנו ייצרנו תכנית שמדברת לקחת את בנות הסמינרים, דיברו על זה שכשרון מתחלק שווה בשווה, אז לא, הוא לא מתחלק שווה בשווה.
רועי כהן: בסוף 7% העליונים של האוכלוסייה הם 7% העליונים של האוכלוסייה, הם בוודאי בחרדים ובוודאי בחילונים.
רועי כהן: זאת אומרת יש לנו שכבה מאוד איכותית של נשים ושל גברים חרדים שיכולים להזריק זריקת אנרגיה משמעותית לתוך עולם ההייטק.
רועי כהן: פה לקחנו, בנינו תכנית יחד עם שותפים רבים, ופה נקודה מאוד מעניינת להגיד, התעשייה רוצה את האוכלוסייה החרדית.
רועי כהן: זה לא אכפת לה אם יש לה תואר או אין לה תואר, אבל היא רוצה לא את האנשים שהיא יכולה להשיג בהודו בכלום כסף, היא רוצה את האנשים האיכותיים והם קיימים, ואנחנו יודעים שהם קיימים ואנחנו רואים גם שהם קיימים.
רועי כהן: מה שרציתי לומר שאנחנו בנינו תכנית יחד עם ד"ר גיורא ירון וחברות הייטק רבות, לא ארחיב, אבל אנחנו מדברים על איך אנחנו לוקחים את אותן שנתיים וחצי שאותה נערה, אישה, נמצאת בסמינרים, שזה בעצם יג'-יד' של המגזר החרדי, איך אנחנו יוצרים לה תכנית, איך אנחנו נותנים לה הכשרה ברמה גבוהה מקבילה להכשרה שהיא הכשרה אקדמית מבחינת יכולות ומבחינת ידע, ואיך אנחנו בסוף דואגים שהאישה הזאת תעבוד בהייטק.
רועי כהן: אז בנינו את התכנית הזאת היא קיימת, עשינו פיילוט ואני אדבר עליו בהמשך, אנחנו רואים הוכחת היתכנות של הדבר הזה.
רועי כהן: אנחנו נמצאים בשיח עם משרד האוצר ומשרדים אחרים לצורך יישום - - -
עינב קאבלה: ומה התשובה שלהם?
רועי כהן: אני רוצה לומר שאנחנו רואים ומקבלים נכונות, אבל השורה התחתונה היא שבשנה הקרובה, כלומר עוד חודש, התכנית הזאת לא תצא לפועל.
עינב קאבלה: כי?
רועי כהן: כי לא מצאנו יחד עם משרד האוצר את הפלטפורמה הנכונה להוציא אותה.
רועי כהן: לדעתנו מדובר במשהו שאפשר לסגור אותו תוך ימים.
רועי כהן: כשאני מדבר על זה, אני מדבר על כך שאם לא נפתח את השנה הקרובה, נגיע למצב שפוטנציאלית 1,000 בנות, ואני משתמש בטרמינולוגיה של בנות כי יש בני ישיבות ובנות סמינרים, אבל - - -
עינב קאבלה: בסדר, לדעתי זה פוליטקלי קורקט.
רועי כהן: שום כוונה אחרת כאן.
רועי כהן: כשאנחנו מדברים על 1,000 נשים וזו התכנית, בטווח הרחוק, 1,300 נשים תוכלנה להשתלב בתעשיית ההייטק בתפקידים המשמעותיים, בשנה.
רועי כהן: זה הזרם.
רועי כהן: זה זרם שהוא משנה משחק למדינת ישראל.
רועי כהן: חשוב שנבין את זה.
רועי כהן: הממשלה עושה כל מיני תכניות להביא מהנדסים, 'תגלית', 'מסע', כל מיני תכניות כאלה, אבל בסוף כשמדברים על 1,300 נשים מדי שנה, זה דרמטי, וכמובן גם הגברים.
רועי כהן: אבל הנשים שמדברים עליהן כאן, א.
רועי כהן: יש לנו תכנית מוכנה, וב.
רועי כהן: נשים מגיעות לסמינר כשיש להן כבר הכשרה, יש להן ידע במתמטיקה, באנגלית, וכמובן יש לנו זמן מוגדר שאנחנו יכולים לעבוד בו להכשיר אותן, כך שהן תוכלנה לעבוד.
רועי כהן: אז האקדמיה רוצה את זה, התעשייה רוצה את זה, המגזר החרדי רוצה את זה, אז כמו שאמרתי, we built it and they want to come, אנחנו צריכים לדאוג שזה יקרה.
רועי כהן: אני רוצה להראות לכם את הנתונים שאנחנו מתבססים עליהם.
רועי כהן: קודם כל התמונה הגדולה, לא קשור להייטק.
רועי כהן: המכון החרדי למחקרי מדיניות מוציא בעוד כשבוע דשבורד, מערכת נתונים ייחודית שתאפשר לכל אדם שרוצה לקבל מידע על החברה החרדית להכנס לתוך האתר, לעשות את הפילוחים שהוא רוצה.
רועי כהן: מה שאתם רואים כאן זה בעצם תמונת הדמוגרפיה, תחזית האוכלוסייה, כאשר החלק החום למטה זה חרדי, הכחול יהודי שאינו חרדי שכולל בתוכו כמובן דתיים לאומיים והירוק זו האוכלוסייה הערבית.
רועי כהן: זה צילום מסך, לא הדש-בורד עצמו אבל כל מי שירצה יוכל לבחור איזו קבוצת גיל שהוא רוצה.
רועי כהן: בחרתי את קבוצת הגיל של 0-17 ודיברנו על זה לא מעט.
רועי כהן: היום אנחנו נמצאים ב-2020, 20% מהילדים הם בעצם חרדים, אם נקפוץ עוד 30 שנה ל-2065, כל ילד שני במדינת ישראל בין אם הוא יהודי או ערבי, יהיה חרדי.
רועי כהן: זו התמונה הגדולה, ואנחנו לא יכולים להתעלם ממנה, אנחנו לא יכולים להתעלם ממנה בהייטק ואנחנו ודאי לא יכולים להתעלם ממנה בתחומים אחרים שאנחנו פועלים בהם.
רועי כהן: אני מחזיר אותנו לסמינרים, אנחנו בנינו תכנית לעשר שנים.
רועי כהן: השנה בנות יב' הן 10,000.
רועי כהן: מכיוון שבנינו תכנית לעשר שנים, הסתכלנו עוד עשר שנים ואמרנו בוא נראה מה המספר של בנות יב' שתהיינה בעוד עשר שנים.
רועי כהן: זו לא תחזית מורכבת, הן כבר נולדו, הן בכיתה ב'.
רועי כהן: והתשובה היא 17,000.
רועי כהן: זה לא מצטבר, זה הזרם, המחזור גדל ב-7,000 שזה דרמטי ולכן זה דבר משמעותי.
רועי כהן: זו התמונה הגדולה, עם זה ממשלת ישראל ומדינת ישראל צריכה להתמודד, ואנחנו עושים כמובן לא מעט פעולות כדי להתמודד עם זה.
רועי כהן: בואו נצלול לתוך ההייטק ונדבר על אחוז החרדים.
רועי כהן: לא נעים לי לצנן התלהבות, כי אני בעד התלהבויות וזה נחמד וטוב, אבל בואו נסתכל על הנתונים, אנחנו חיים מתוך הנתונים.
רועי כהן: תסתכלו על הגברים, אחוז החרדים המועסקים בהייטק, סטגנציה מוחלטת לא משנה מה עשינו.
רועי כהן: 1.6, 1.7, שום דבר.
רועי כהן: מ-2012 עד 2018.
רועי כהן: נשים אמנם עלה, וזה יפה.
רועי כהן: באמת, אנחנו יכולים להציג כמה הגידול באחוזים - - - בעצם אנחנו יכולים להראות את הגדילה, אבל בסוף אלה המספרים, כשבאחוזים זה עוד נראה טוב, ובואו נראה במספרים.
רועי כהן: הנה, מספרים מוחלטים.
רועי כהן: 3,218 והיום 4,394.
רועי כהן: סטגנציה, איך שאתם לא מסתכלים על זה.
רועי כהן: נשים, יש עליה.
רועי כהן: כאן אנחנו מדברים על חרדים שמועסקים בהייטק.
רועי כהן: אחוז חרדים בהייטק מסך המועסקים החרדים, אנחנו רוצים לנטרל את הגידול הטבעי, הרי בסוף האוכלוסייה החרדית עובדת יותר, משתתפת יותר בשוק העבודה.
רועי כהן: עדיין גם כאן אנחנו רואים את אותו דבר.
רועי כהן: זאת אומרת שנעשים לא מעט דברים וזה חשוב וזה אחלה, אבל לא הזזנו את המחט, בואו נשים את הדברים על השולחן.
רועי כהן: לא הזזנו את המחט בין היתר כי אין פתרונות קסם ואין פלסתר, וקורס של 3 חודשים לא יחליף הכשרה שהיא יותר משמעותית ומלאה.
רועי כהן: זה מבחינת הסוגיה של המעורבות או השילוב של החרדים.
רועי כהן: בואו נדבר בבקשה על החסמים או בואו נדבר על השכר.
רועי כהן: דיברנו קודם על פערי שכר, אני בוחר להתעסק בעיקר בנשים.
רועי כהן: אני רוצה לומר שפערי השכר קיימים אבל יש להם סיבות והסיבות הן בראש ובראשונה זה רמת ההכשרה – ותיכף ניגע בזה – אבל לא רק.
רועי כהן: הסיבה הראשונה זה התפלגות הגילאים.
רועי כהן: כשהגיל מבחינתנו משקף ניסיון, בוא נסתכל על איזה גיל הנשים החרדיות מתחילות לעבוד בהייטק ומה הניסיון שהן צוברות ובאיזה גיל הנשים שאינן חרדיות מתחילות לעבוד בהייטק.
רועי כהן: בוא נסתכל על ממוצע שעות העבודה.
רועי כהן: דיברנו קודם על התאמות, איך אנחנו מייצרים התאמות לאוכלוסייה החרדית כי זה נדרש.
רועי כהן: אז גם כאן מטבע הדברים, נשים חרדיות, גם הגברים נדרשים להתאמה מסוימת מבחינת שעות העבודה, אבל גם זה משתקף בשכר.
רועי כהן: הדבר המשמעותי ביותר שפה אנחנו מדברים עליו, זה סוג ההכשרה.
עינב קאבלה: אני חוזרת שניה לגיל.
עינב קאבלה: למה הגיל הוא רלוונטי.
עינב קאבלה: ניסיון אני מבינה.
רועי כהן: קודם כל אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהניסיון משתקף בגיל, כלומר ככל שהיא נמצאת יותר שנים בתעשייה כך היא צוברת יותר ניסיון.
עינב קאבלה: אתם יודעים להגיד ששתי נשים שבשוק העבודה, אחת חרדית אחת לא, עם אותו ניסיון וגיל, אין פערי שכר?
רועי כהן: השאלה הכי משמעותית היא רמת ההכשרה שלה.
רועי כהן: וזה מה שאני בא לומר.
רועי כהן: השקפים האלה הם שקפי אוירה, כי זה נכון, זה אחלה, וזה נחמד, אבל בסוף אנחנו צריכים לשים את האצבע על נושא ההכשרה.
רועי כהן: שוב, זה מוצג כאן כתעודה אקדמית/לא אקדמית, אבל זו לא הצגה מדהימה, כי זה לא רלוונטי תעודה אקדמית או לא, רלוונטי איכות ההכשרה.
רועי כהן: ורלוונטי בסוף שאותו דוקטור יודע לחתום על אותה אישה, שמסיימת בסמינרים, שהוא יודע בדיוק מה היא קיבלה ואיזו הכשרה, והיא קיבלה את זה בשנתיים וחצי ובעצם לקחנו את ההכשרה המלאה בתואר וסיננו את כל הדברים שאינם נדרשים, והתאמנו את זה לשפה, לערכים, למגבלות או לצרכים שיש למגזר החרדי, ואם אנחנו יודעים לתת את ההכשרה שהיא שווה ברמתה, אז שיחקנו אותה.
רועי כהן: ואם לא - - -
עינב קאבלה: ומי הגורם הרגולטור הכי מרכזי שיודע לטייב את תכניות הלימודים - - -
משה ארבל: הבעיה המרכזית היא שזה מפוצל בין חינוך למה"ט.
משה ארבל: וזה גרוע.
רועי כהן: אני אומר קודם כל שיש מספר גופים, ואנחנו כמובן עובדים איתם בשיתוף פעולה.
רועי כהן: דיברנו קודם על שעת רצון, חלון הזדמנויות, אפשר להשתמש בכל האנלוגיות האלה ואגב זה באמת נכון, יש גם רצון, השר יזהר שי דוחף את זה בצורה מרשימה, יושבת הראש, וכל האנשים, אבל בסוף צריכים למצוא פתרונות יצירתיים.
רועי כהן: בוא נשים את הדברים על השולחן, יש קושי והקושי הוא שהנשים החרדיות והגברים החרדים לא הולכים לאקדמיה.
רועי כהן: אני לא מחביא שום דבר.
רועי כהן: הם לא הולכים לאקדמיה.
רועי כהן: אם מדינת ישראל חושבת שהם ילכו לאקדמיה עוד שנה-שנתיים - - -
עינב קאבלה: לדעתי עברנו את השלב הזה בדיון.
עינב קאבלה: אני רוצה - - -
קריאה: כי אמרו לנו שזה לא משנה בעצם.
עינב קאבלה: אני מסכימה איתך שזה מה שאומרים, אבל לפחות בהבנה שלנו בדיון הזה חשוב לי דווקא שנתמקד לכיוון הפתרון הזה שאתה מדבר עליו ולהבין מי האנשים שאני תיכף רוצה בדיוק לשאול אותם למה לא מטייבים את - - -
רועי כהן: זה בדיוק מתחבר לקושי, כי הקושי הוא, מה שבאה הממשלה ואומרת 'רגע, יש כאן קושי.
רועי כהן: אנחנו יודעים לממן אקדמיה, אנחנו יודעים מה הערך של זה, אנחנו לא יודעים לעשות', אגב, האדפטציה הזאת נדרשת גם בשירות המדינה, היינו בדיון על זה לא מזמן, היה דיון מאוד מוצלח עם באמת עבודה מאוד משמעותית שהם עושים.
רועי כהן: 'קשה לנו לעשות אדפטציה, אנחנו לא יודעים לעשות משהו שהוא אינו תואר, נחכה שהם יגיעו לתואר'.