GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה לאמעי רכלבסקי: בהגדרת שירות חיוני, יש לנו הצעה חדשה של הממשלה לגבי הגדרת השירות החיוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקרא את כל ההיגד.
נירה לאמעי רכלבסקי: "שירות חיוני" – שירות שנועד להבטיח את ביטחונו התעסוקתי והכלכלי של אדם וכן את בריאותו ואת רווחתו ואת זכויות היסוד שלו, הניתן לפי חיקוק בידי גוף ציבורי, למעט שירות הניתן על ידי ערכאה שיפוטית או הכרוך בהפעלת סמכות מעין שיפוטית, המנוי בטור א' לתוספת הראשונה.
רני נויבואר: באחד מהדיונים הקודמים עלתה השאלה לגבי הנוסח.
רני נויבואר: אנחנו כממשלה חשבנו שאפשר להרחיב אותו מעט וגם באמת היו נקודות מסוימות בתוך התוספת שנכנסו בצורה פחות מיטבית לתוך המילים שהיו.
רני נויבואר: לכן חיפשנו מונח שיחליף את זכויות האדם עליו דיברנו ועורכת הדין טל גז ממשרד המשפטים, שהיא ראש המחלקה להבניית החקיקה, הציעה את המילה זכויות היסוד שלו.
רני נויבואר: מכאן הנוסח.
רני נויבואר: את המילה "סוציאלי" פשוט תרגמנו ל"רווחה".
רני נויבואר: היתר אלה תיקונים שנועדו כדי להכניס את כל רשימת הדברים האלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: התיקון שאומר "הניתן על ידי הערכאה שיפוטית", הכוונה שכל דבר שישבו איזשהו שירות שכרוך במזכירות בית משפט, לא רק החלטה שיפוטית אלא אפילו פנייה למזכירות בית משפט שמופיעה באחד החוקים שבתוספת, והיא מופיעה, היא לא דבר שנמצא בסמכות הגורם הממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שם בתי המשפט יחליטו מה הם ממשיכים לתת ומה הם יכולים לתת.
אנדרי קוז'ינוב: זה בסמכות בית המשפט להחליט האם זה ניתן מרחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה כולל גם שירותים שהם לאו דווקא הפעלת סמכות שיפוטית אבל איזושהי פנייה לבית משפט או לערכאה שיפוטית.
נירה לאמעי רכלבסקי: כל שירות שניתן על ידי ערכאה שיפוטית.
נירה לאמעי רכלבסקי: והפעלת סמכות מעין שיפוטית.
רני נויבואר: יש גופים שיש להם סמכות מעין שיפוטית.
רני נויבואר: הם לא חלק מהרשות השופטת וגם להם לפעמים יש סדרי דין משל עצמם ואין שום כוונה בחוק הזה לגבור על אותן הוראות קונקרטיות שניתנות לסמכויות מעין שיפוטיות.
רני נויבואר: הן כולן בחוץ.
נירה לאמעי רכלבסקי: נעבור לסעיף 2 שגם בו היו שינויים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כותרת החוק - אנחנו כתבנו תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה כפוף לנסחות הכנסת בסופו של דבר אבל אני אקריא שוב את הסעיף כמקשה אחת.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקבעו בחיקוק הוראות לעניין אופן מתן שירות חיוני מסוים שתכליתן היא אחת או יותר מהתכליות המפורטות בתוספת השנייה, ושוכנע הגורם הממונה כי לא ניתן לפי אותן הוראות לתת את השירות בשל מצב החירום – אנחנו נגדיר את מצב החירום בנפרד– או שהשירות לפי אותן הוראות אינו נגיש לציבור במידה מספקת בשל מצב זה, רשאי הגורם הממונה לקבוע, בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי חוק סמכויות מיוחדות (בסעיף זה – הכרזה על מצב חירום) כי על אף הוראות אותו חיקוק, הגוף הציבורי רשאי לתת שירות זה כשירות מרחוק בהתאם להוראות שיקבע הגורם הממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא יקבע הגורם הממונה הוראות לפי סעיף קטן זה אלא אם כן שוכנע כי אין במתן השירות מרחוק לפי אותן הוראות כדי לפגוע בתכלית העומדת בבסיס אופן מתן השירות החיוני לפי אותו חיקוק ובכלל זה השפעת מתן השירות מרחוק על נושאים כגון הסתמכות צד שלישי, מהימנות מסמכים והשפעה על דיני הראיות ולאחר שביצע תהליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל לצד החשיבות שבמתן השירות, את הסיכונים הכרוכים במתן השירות מרחוק, ונקט אמצעים להקטנתם ובכלל זה אמצעים הקשורים להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.
נירה לאמעי רכלבסקי: אצל חלקכם כתוב לאבטחת מידע, אבל רציתי שזה יהיה קונסיסטנטי עם ההמשך ולכן שיניתי להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.
נירה לאמעי רכלבסקי: אלה שלושה נושאים שמתייחסים אליהם באופן נפרד.
עינב קאבלה: אין בעיות עם סעיף קטן (א)?
רני נויבואר: יש הסכמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: בהחלטתו על מתן שירות חיוני מרחוק לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי הגורם הממונה לסטות מהדרישות הקבועות בחיקוק לעניין נוכחות פיזית של אדם, הזדהות של אדם, בחינת מהימנות של אדם הנדרש לצורך מתן השירות, העדה על הסכמה באופן מסוים, חתימה או המצאה בדרך מסוימת והכול בכפוף לווידוא קיומן של התכליות המנויות בתוספת השנייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף (ג) הוא סעיף שהוועדה ביקשה להוסיף.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקבעו ההוראות לעניין אופן מתן שירות חיוני מסוים כאמור בסעיף קטן (א), הן בחוק והן בתקנות, והגורם הממונה אינו הגורם המוסמך להתקין את התקנות, לא יקבע אותו גורם ממונה הוראות לעניין אופן מתן השירות מרחוק לפי סעיף קטן (א) באופן המשנה את הוראות החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוא כבר לא יכול לשנות את הוראות החוק על אותן תכליות ועניינים.
אנדרי קוז'ינוב: הגורם המונה הוא מישהו שהוא שבפועל והגורם המוסמך הוא השר.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה המדרג הנורמטיבי.
נירה לאמעי רכלבסקי: 2א.
נירה לאמעי רכלבסקי: אופן מתן שירות חיוני מרחוק
נירה לאמעי רכלבסקי: בהוראות יינתן מענה הולם למקבלי השירות החיוני שעשוי להיות להם קושי לעשות שימוש בשירות מרחוק וכן לאנשים עם מוגבלויות שונות – אולי זה ישתנה לאנשים עם מוגבלות מסוגים שונים - לרבות ביצוע התאמות במתן השירות.
אנדרי קוז'ינוב: לעניין ההנגשה השפתית.
אנדרי קוז'ינוב: דיברנו על כך בישיבה הקודמת.
עדי שיינבך: בדיון הקודם נשאלנו לגבי היכולת.
אנדרי קוז'ינוב: שזה הסעיף שמחובר גם למוגבלויות.
עדי שיינבך: נשאלנו לגבי היכולת.
עדי שיינבך: התשובה שקיבלנו מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות היא כי הוראות החוק אמורות לחוק באופן זהה גם על שירות שניתן באופן זהה והם לא מצאו לנכון להוסיף כאן איזשהו משפט פוזיטיבי נוסף או להטיל כאן חובה פוזיטיבית נוספת על החובות המנויות שם.
עדי שיינבך: לגבי היכולת הטכנית להספיק להנגיש לשפות נוספות, זה ככל הנראה משתנה משירות לשירות או ממשרד למשרד בהתאם לעומסים של אותו משרד אבל בכל מקרה החובה היא אותה חובה.
עדי שיינבך: מידע נוסף מעבר לזה, לצערי אין לי יכולת לספק בשלב זה אלא רק לומר שאכן החובה ממשיכה לחול גם בשירות שניתן באופן זה.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, לא נוכל לדרוש כאן איזושהי צורה של הגשה.
עינב קאבלה: אם אני מבינה נכון, יש לך את זה כדרישה כללית, לאו דווקא לאנשים עם מוגבלות.
עינב קאבלה: יינתן מענה הולם למקבלי השירות החיוני שעשוי להיות להם קושי לעשות שימוש בשימוש מרחוק.
עינב קאבלה: הרי שפה היא קושי.
אנדרי קוז'ינוב: זו הגדרה מאוד מרחיבה ולרוב לא יימצא כאן מענה.
עינב קאבלה: נכון שזו לא התייחסות ספציפית.
עינב קאבלה: השאלה אם זה משהו יישומי.
אנדרי קוז'ינוב: לכן שאלתי.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שזה לא כל כך יישומי וזה וולנטרי ממשרד למשרד.
אנדרי קוז'ינוב: ברגע שהדבר הוא וולנטרי, יש נטייה פחות לקיים אותו.
אנדרי קוז'ינוב: אני די מבין שאי אפשר לכפות על המשרדים בתקופת הזמן הזאת ובסד הזמנים הזה.
יצחק פינדרוס: אני מבין שהחוק הזה הוא לתת אפשרות.
יצחק פינדרוס: אולי נצטרך להגיש הצעת חוק לחייב אותם.
אנדרי קוז'ינוב: לא הכול אפשר להנגיש.
אנדרי קוז'ינוב: לא את כל המסמכים אפשר להנגיש.
אנדרי קוז'ינוב: זה הכיוון.
יצחק פינדרוס: לחייב במסגרת האפשרויות.
עינב קאבלה: לכן אני אומרת של-סטאדי סטייט, אין ספק שצריך לחייב יותר ולעשות את זה פחות לבחירתו של משרד.
נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה שלך שגם השירות המקוון יינתן באופן שיהיה באמת נגיש לכולם.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן עברנו למקוון אבל חלק לא מצליחים לקרוא.
יצחק פינדרוס: אני אתן דוגמה.
יצחק פינדרוס: אני נכנסתי לכנסת, פוטרתי ממקום העבודה שלי ואני רוצה לקבל את הפיצויים שלי.
יצחק פינדרוס: אתה לא יכול להגיש את זה מקוון.
יצחק פינדרוס: אתה בא פיזית ומגיש את זה בחוץ במודיעין, אתה גם לא יודע מה להגיש, אתה בא שלוש פעמים.
יצחק פינדרוס: אני באתי ארבע פעמים למודיעין בחוץ על משהו שטותי שכולם יודעים.
עינב קאבלה: וזה כשאתה דובר עברית.
יצחק פינדרוס: גם לא נותנים להיכנס כי ירדו ב-30 אחוזים מהעובדים אבל גם לא נותנים לך לשלוח במייל וגם אין עם מי לדבר.
יצחק פינדרוס: ארבע פעמים הלכתי פיזית, כמעט הפסדתי כאן הצבעה, ודרך אגב, עד עכשיו לא קיבלתי תשובה.
יצחק פינדרוס: הזוי.
עדי שיינבך: זאת בדיוק מטרת החוק.
עינב קאבלה: חבר הכנסת פינדרוס, כרגע נתת הצדקה לחוק הזה.
יצחק פינדרוס: אני לא בטוח כי מבחינתם זה רצוני.
יצחק פינדרוס: לדוגמה, תיאום מס, מעל 325 מגישים לא מקוון.
יצחק פינדרוס: הם יכולים על פי החוק, זו החלטה שלהם.
יצחק פינדרוס: זאת אומרת, גם כשהם יכולים על פי החוק, וזה מה שחבר הכנסת העלה, יש בעיה.
יצחק פינדרוס: גם כשהם יכולים על פי החוק, הם משחקים עם זה.
עינב קאבלה: הוא העלה את נושא השפה.
אנדרי קוז'ינוב: אני העליתי את נושא השפה אבל גם אתה צודק.
אנדרי קוז'ינוב: ברגע שמשהו וולנטרי לחלוטין, תמיד הנטייה היא להמעיט ביכולת.
רני נויבואר: זו הסיבה שאנחנו עושים את החוק.
יצחק פינדרוס: לביטוח לאומי כאשר אי אפשר להגיש מקוון ויש לך אפשרות לשלוח במייל.
יצחק פינדרוס: זה באותו חוק.
יצחק פינדרוס: הוא אומר, שלח לי במייל ואני אענה לך.
יצחק פינדרוס: זה נכון, לא הגשת את זה מקוון.
יצחק פינדרוס: הוא אומר שאתה מגיש את זה, שולח במייל את הקבצים, אני אכניס לך ותחזור בחזרה, כאילו אני השומר בכניסה.
יצחק פינדרוס: ביטוח לאומי כבר היה יותר יצירתי.
יצחק פינדרוס: יש בעיה במערכת.
יצחק פינדרוס: זאת אומרת, גם מה שהם יכולים, הם לא עושים ויכול להיות שצריך קצת יותר לעדכן אותם כדי שיהיו יותר מחויבים.
רני נויבואר: הכוונה של החוק הזה היא שהם יעשו אלא שצריך לקחת בחשבון שלמדינה יש תעדופים כשהיא מכשירה את השירותים.
רני נויבואר: היא כאילו עושה את זה לפי איזה פרוטוקול וצריך להחליט איזה שירות נכנס קודם ואיזה שירות נכנס אחר כך.
רני נויבואר: בעיקרון אנחנו בעד.
רני נויבואר: אנחנו עושים הכול כדי שהמדינה תעבור לדיגיטציה.
עינב קאבלה: אני חושבת שגם התקופה הזאת, עם כל הרע שבה, בסופו של דבר תוביל לזה.
אנדרי קוז'ינוב: יש גם עשרות אלפים שהם לא דוברי השפה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הבא, סעיף 2א(ב) אני חושבת שהוא אמור להיכנס לסעיף 2.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה התייחס במקור לסעיף 2 הרגיל.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוא צריך להיכנס לסעיף 2 הרגיל כי הוא מדבר על 2(א) הרגיל.
עינב קאבלה: זה בעצם צריך להיות (ה).
נירה לאמעי רכלבסקי: זה יהיה סעיף 2(ה).
עינב קאבלה: כאילו הסעיף קפץ קדימה אבל הוא צריך ללכת אחורה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוא מתייחס לסעיף 2(א) הרגיל.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף לגבי מערך הסייבר ירד.
נירה לאמעי רכלבסקי: פרסום ומען לפניות הציבור
עינב קאבלה: סעיף א רבתי?
נירה לאמעי רכלבסקי: 2 ו-2(א).
נירה לאמעי רכלבסקי: שני הסעיפים הקודמים שחולקו.
נירה לאמעי רכלבסקי: שני הסעיפים שמדברים על מתן השירות החיוני.
עינב קאבלה: מה שצריך לפרסם, זה עניין הפיכתו של שירות לשירות מרחוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: כן, אבל יש כאן את ההתייחסות לאנשים עם מוגבלות.
עינב קאבלה: נכון, שזו התייחסות שצריכה לחול על הגורם הממונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: ליתר ביטחון צריך להתייחס לשני הסעיפים, גם 2 וגם 2א.
נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם כל מה שכתבנו למעלה לגבי השירות מרחוק.
עינב קאבלה: לדעתי זה טור ה'.
נירה לאמעי רכלבסקי: את צודקת.
עינב קאבלה: טור ד' זה הגורם הממונה.
עינב קאבלה: לגבי הסיפה של 3(א), אנחנו בעצם מחכים להתייחסות כאן כדי לדעת מה הנוסח.
רני נויבואר: אנחנו נוודא שוב שכתבנו את הדברים כפי שהם צריכים להיות כתובים.
נירה לאמעי רכלבסקי: ביקורת שיפוטית על החלטת גורם ממונה לפי חוק זה ניתן לעתור או לערער לערכאה המוסמכת לפי החיקוק שבו נקבעו הוראות לעניין אופן מתן השירות החיוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: בדונה בהחלטה כאמור תקיים הערכאה המוסמכת ביקורת שיפוטית על ההחלטה.
עינב קאבלה: תסבירו בבקשה את הסעיף הזה.
רני נויבואר: הייתה מחשבה שאם יש צורך לעתור, עם מישהו מתנגד וחושב שהאופן שבו צו השירות וניתנו ההוראות הוא לא האופן הנכון וזה לא עומד בחובות המינהליות הרלוונטיות, כי הרי זה כפוף לסמכות ולסבירות ולכללים של דו-פרוסס, המשמעות היא שזה צריך להיעשות באמצעות הערכאה המוסמכת באותו חיקוק ולא ללכת לבג"צ.
רני נויבואר: יש כוונה היום להוריד את הסמכויות מבג"צ להקלות מינהליות אחרות.
עינב קאבלה: דוגמה.
עדי שיינבך: אנחנו יכולים לחפש ולתת דוגמה קונקרטית.
עינב קאבלה: צוואה ודברים כאלה.
רני נויבואר: זה בתי משפט אזרחיים אבל הערעור המינהלי, יכול להיות שכן יעלה לבג"צ, אבל בשירותים מינהליים הרבה פעמים כן כתוב בחוק מי היא אותה ערכאה מןסמכת, איזה בית משפט מינהלי, האם זה שלום, מחוזי או משהו מיוחד ולכן ילכו לשלום או למחוזי ולא לבג"צ.
רני נויבואר: זה פשוט מסגרת הסטת עתירות מבג"צ למטה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר להסביר לגבי הסיפא?
רני נויבואר: ביקורת שיפוטית.
רני נויבואר: המשמעות היא שהיא לא מנהלת את הדיון לפי הכללים המינהליים שמדברים על התערבות בתוך שיקול דעת מינהלי ולא מלכתחילה.
רני נויבואר: כלומר, לא כמו בתיק אזרחי שבו שיקול הדעת הוא שיקול דעת שלא מניח את חזקת התקינות המינהלית.
רני נויבואר: רמת המעורבות היא כמו ביקורת מינהלית ולא להבדיל מביקורת אחרת.
נירה לאמעי רכלבסקי: רק לוודא.
נירה לאמעי רכלבסקי: בתוספת, אחרי שעשינו שינויים, נשארו רוב הגורמים הממונים לפי תקנות.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה לוודא שהנוסח לעניין הזה שהערכאה המוסמכת היא בחוק המסמיך.
רני נויבואר: היא לפי החיקוק בו נקבעו ההוראות.
רני נויבואר: את יכולה לומר "או לפיו".
נירה לאמעי רכלבסקי: בדרך כלל זה יהיה לפי החיקוק שבו נקבעו ההוראות.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה יהיה בחוק הראשי ולא בתקנות.
עינב קאבלה: אגב, לאור מה שאת מתארת זה יכול להיות ערעור?
עינב קאבלה: כי כתבתם לעתור, לערער.
רני נויבואר: זה יכול להיות גם בערעור מינהלי.
רני נויבואר: כך אני מבינה את הדברים.
נירה לאמעי רכלבסקי: שמירת דינים אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מההוראות לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.
נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי התוספות
נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים רשאי, בצו, באישור הוועדה, לשנות את התוספת השנייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זו התוספת שמגדירה את אמות המידה, את שיקול הדעת למתן השירות החיוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: 7.
נירה לאמעי רכלבסקי: ביצוע שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: 8.
נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק ההוצאה לפועל- הוראת שעה
עינב קאבלה: הסבר בבקשה.
אנדרי קוז'ינוב: זה משהו שעוד לא הספקנו לדון בו.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה סעיף חדש.
רני נויבואר: יש בזה קצת היסטוריה.
רני נויבואר: חוק ההוצאה לפועל בעבר מנע מאנשים שרצו להגביל אותם כדי שהם ישלמו את החובות, שזה עניינו של סעיף 66א, רצו להגביל אותם מפעילויות שונות על מנת לגרום להם לשלם את החוב.
רני נויבואר: חוק ההוצאה לפועל קובע בסעיף 66 מה הרשם יכול לקבוע לגבי אותו חייב על מנת שהוא ישלם את החוב.
רני נויבואר: כל מיני דברים שלוחצים, סנקציות מסוימות.
רני נויבואר: בעבר הרשם יכול היה לשלול מהחייב שימוש בכרטיסי אשראי וכתבו שם כרטיס חיוב.
רני נויבואר: כרטיס חיוב, לפי הגדרתו בחוק כרטיסי חיוב, זה בעצם כולל את כל סוגי הכרטיסים.
רני נויבואר: כאן אני אתמקד בענייננו שזה בעצם מה שנקרא כרטיס לחיוב מיידי.
רני נויבואר: כרטיס לחיוב מיידי הוא כרטיס לא מאוד נפוץ בארץ שבעצם מנפיקים אותו ללקוח, זה בדרך כלל כרטיס שהבנק מנפיק והלקוח לא מקבל בו אשראי.
רני נויבואר: כלומר, אם לצורך העניין הלקוח נכנס לחנות, המשמעות היא שכשהוא מעביר אותו בחנות, החיובים יורדים מיידית.
רני נויבואר: יש לכרטיס הזה כל מיני יתרונות.
רני נויבואר: זה כרטיס נפוץ בעולם אבל פחות נפוץ בארץ חוק ההוצאה לפועל בעבר מנע מאנשים להחזיק כרטיסי אשראי וכרטיסי חיוב - הרשם היה יכול למנוע זאת – מתוך הדגש שאנשים מדברים בארץ על כרטיס אשראי שזה כרטיס שנקרא תשלום נדחה.
רני נויבואר: במסגרת חוק האיסור על שימוש במזומן, הייתה הבנה שצריך לתת אמצעי תשלום למזומן גם לציבור שלצורך העניין אין לו כרטיסי אשראי.
רני נויבואר: בדרך כלל זה ציבור, יש ממנו אחוז מסוים של אנשים שמעדיפים לעבוד עם כרטיסי דביט בגלל שזאת התנהלות פיננסית יותר בשליטה ורובם אנשים שלא יקבלו אשראי במערכת הבנקאית ולכן ממילא הדרך שלהם להגיע לכרטיסים היא באמצעות כרטיס החיוב המיידי.
רני נויבואר: הייתה הבנה שרוצים לתת את הדבר הזה אבל קבעו שם תנאי והתנאי אומר שהרשם יכול לאסור על כרטיסים אחרים אבל הוא יכול לאפשר את הכרטיס הזה ובלבד שהוא עומד מול יתרת זכות בחשבון.
רני נויבואר: כלומר, אם לצורך העניין הכרטיס עובר בחנות, המשמעות היא שצריך לוודא שיש יתרת זכות בחשבון וזה לא מול מסגרות אשראי כדי לא לעודד את החייבים לרכוש לעצמם מסגרות אשראי.
רני נויבואר: זה היה המצב ערב הקורונה.
רני נויבואר: מה שקרה זה שמחמת הקורונה אנשים גם היו בסגר אבל גם נמנעו ללכת לחנויות צומצמה הפעילות של המערכת הבנקאית.
רני נויבואר: התחוור שאותו תיקון שנעשה בחוק ההוצאה לפועל, הוא לא מספק.
רני נויבואר: כל חייב שיש לו לצורך העניין מסגרת אשראי, הוא לא יכול לרכוש לעצמו כרטיס חיוב מיידי כי החברות אמרו שהן לא יודעות במועד ההנפקה אם יש לו יתרת זכות או אין לו, אם הוא פועל מול מסגרת אשראי או לא פועל מול מסגרת אשראי ולכן לצורך העניין הן לא יכולות להנפיק לו את הכרטיס כי הן לא יודעות אם הןלא עוברות על החוק.
רני נויבואר: לכן החברות המנפיקות דרשו מהמערכת הבנקאית לתת אישור שאין מסגרת אשראי בחשבון.
רני נויבואר: כלומר, אדם שרצה לקבל כרטיס חיוב מיידי, המשמעות היא או שהוא היה צריך לוותר על מסגרת האשראי באופן כולל או שהוא ממשיך להתנהל במסגרת האשראי אבל עם מזומן.
רני נויבואר: כאשר סניפי הבנק החלו להיסגר והיה רצון לקדם את כרטיסי החיוב המיידיים כדי שכל מי לא מחזיק כרטיס אשראי תהיה לו אפשרות למשוך את הכספים האלה לא דרך הפקיד ומצד שני לאפשר לו לעשות עסקאות מרחוק, כי הרי אתם זוכרים שכאשר סוגרים, המשמעות היא שאנשים נוטים לעבור לרכישה מקוונת, אז כדי לאפשר לאנשים נגישות לאותו כרטיס, הבינו שיש כאן איזושהי מגבלה.
רני נויבואר: במסגרת תקנות שעת חירום שהממשלה התקינה ערב פסח, בעצם הסירו את המילים האלה "שלא נגד יתרת זכות" ואפשרו לשווק את הכרטיסים האלה גם לאנשים שיש להם מסגרות אשראי כדי להגביר את הנגישות לאמצעי התשלום הזה.
רני נויבואר: התקנות פקעו לפני כשלושה שבועות ואנחנו מבקשים מהוועדה הנכבדה לאשר את אותה הסרת מגבלה לתקופה נוספת של שישה חודשים, ואם השר יביא תקנות בפני הוועדה, לעוד שלושה חודשים נוספים, כאשר בין השאר התקווה היא שבאותו זמן גם נוכל לפתור את זה טכנית, כך שיהיה איזשהו חיווי כאשר נכנסים לחנות וכאשר מעבירים את הכרטיס, אם מהצד השני יש מסגרת אשראי או יתרת זכות ואז העסקה תוכל להיות מבוצעת, אם יש יתרת זכות ואז הכרטיסים אלה כן יונפקו לציבור שזקוק להם.
עינב קאבלה: זה פתרון שצפוי שיקרה תוך שלושה חודשים?
רני נויבואר: תוך שישה חודשים עם הארכה של שלושה חודשים.
רני נויבואר: התקווה היא שכן.
רני נויבואר: כלומר, התחילו בדיקות ראשוניות לראות אם אפשר לעשות את זה.
רני נויבואר: הרעיון הוא כן לאפשר את השימוש בכרטיסים האלה בפרט בעת הזו.
רני נויבואר: אם לא תהיה מגבלה טכנית, או שהמוצר הזה לא יהיה או שנצטרך להביא תיקון חקיקה משמעותי יותר שיוכל לתקן את זה מכאן ולהבא.
רני נויבואר: הכוונה כרגע היא כן לנסות למצוא פתרון טכנולוגי.
אנדרי קוז'ינוב: זה סוג של הכלאה בין נושאים ודברים.
רני נויבואר: נכון, כי החוק הזה כולל שני סעיפים שנוגעים לנגישות פיננסית שהם לא שירותים שהממשלה נותנת אלא שירותים שנותנים גופים פרטיים, שזו המערכת הבנקאית וחברות כרטיסי האשראי.
אנדרי קוז'ינוב: אבל אם אמרת שרוב הכרטיסים האלה של חיוב מיידי מונפקים על ידי הבנקים, איך זה שהבנק לא יודע אם יש מסגרת אשראי?
רני נויבואר: בעולם זה מונפק.
רני נויבואר: בארץ גם על ידי כרטיסי האשראי.
עינב קאבלה: הבעיה היא לא שהבנק או חברות האשראי, אם הבנתי נכון, אלא שבחנות הם לא יודעים.
רני נויבואר: הם לא יודעים אם כרגע, בגלל שהיום הפרוטוקול של המידע, אותו פרוטוקול שמאשר לכם כשאתם נכנסים ומעבירים את הכרטיס, הוא נותן חיווי עסקה מאושרת.
רני נויבואר: היום הוא לא יודע לקרוא אם יש יתרת זכות או יתרת חובה.
רני נויבואר: לכן הם לא יודעים לאשר בשלב העסקה.
רני נויבואר: הם חייבים לאשר את זה בשלב ההנקה.
רני נויבואר: ובשלב ההנפקה חברות כרטיסי האשראי שבארץ – אתה צודק אדוני – הן עובדות בעיקר עם הבנקים, הן לא יודעות לעשות את זה באופן ספציפי, אז הן חייבות לעשות את זה באופן גנרי כי הן לא רוצות לעבור על החוק וזה משהו שפוגע בתפוצה של הכרטיס שבסך הכול הן תחליף מזומן לא רע.
רני נויבואר: התשלום הוא מיידי גם מבחינת הצרכן וגם מבחינת החנות.
אנדרי קוז'ינוב: בינתיים כל מה שאמרת לפני כן על החייבים ואנשים שאין להם מסגרות אשראי, אלה בדרך כלל אנשים בעלי חובות וזה די מעודד אותם לנפח את המסגרות האלה.
רני נויבואר: היום מסיבות אחרות האנשים חיים בתוך מסגרות ואני מניחה שזה משתי סיבות.
רני נויבואר: האחת, מעשית, כי אין להם כסף והם לא יודעים לכסות את המסגרות, הם לא מצליחים לכסות את המסגרות, ושנית, זה נכון, היום בחוק, בעיקרון, אנשים יכולים לחיות בתוך מסגרת אשראי.
אנדרי קוז'ינוב: כן, אבל הכרטיס הספציפי הזה הוא מעודד את האנשים להסתכן יותר במסגרת האשראי.
רני נויבואר: לכאורה התוספת בחוק היא נגד יתרת זכות והייתה אמורה לעודד אותם לא להחזיק מסגרות אשראי, אבל אני חושבת שזה לא עניין של לעודד או לא לעודד אלא ברוב המצבים זו פשוט שאלה של יכולת.
רני נויבואר: יש אנשים שמתוחכמים דיים כדי להתנהל כך ואני חושבת שאם היו עושים בדיקה, אולי היו מגלים שזה בעצם עניין של יכולת.
רני נויבואר: אנשים שקועים בחובות, אז הם שקועים בחובות.
רני נויבואר: הרעיון הוא כן לאפשר להם להחזיק את הכרטיסים האלה כדי למעט בצורך שלהם להגיע לפקיד הבנק ולאפשר להם שירותים מרחוק.
עינב קאבלה: אמרת שהתיקון הזה היה בתקנות שעת חירום.
רני נויבואר: בתקנות שעת חירום.
עינב קאבלה: אני מניחה שזה מסונכרן עם ההוצאה לפועל.
רני נויבואר: זה מסונכרן עם ההוצאה לפועל, כן, וזו עמדה של שר המשפטים שנדרש לעניין.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה חל על כל החייבים.
רני נויבואר: חל על כל החייבים לגביהם חל סעיף 66.
נירה לאמעי רכלבסקי: אין איזושהי הבחנה בין חייבים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני יכולה לדמיין שראש ההוצאה לפועל נוקט בסנקציה כזאת מול חייבים מסוימים, אולי בדיני מזונות, תשלומי מזונות.
רני נויבואר: האמת היא שאני לא יודעת את התשובה.
רני נויבואר: אפשר לשאול את ההוצאה לפועל.
עינב קאבלה: הם אתנו כאן?
רני נויבואר: הם אמורים להיות.
איילת חאקימיאן: נבדוק אם ענת ליברמן ב-זום.
עינב קאבלה: נבדוק.
עינב קאבלה: בינתיים נקרא את סעיף קטן (ב).
נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים רשאי, בצו, באישור הוועדה, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בשלושה חודשים נוספים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם אנחנו רוצים שההוראה היוצאת דופן הזאת תמשיך, אנחנו בודקים אותה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם מבקשים להאריך את התקופה, זה עובר את אישור הוועדה.
עינב קאבלה: עורכת הדין ענת ליברמן מרשות האכיפה והגבייה.
עינב קאבלה: את אתנו?
ענת ליברמן: שלום.
ענת ליברמן: כמו שאמרה רני, ההגבלות יכולות להיות מוטלות על כל החייבים בתנאים שקבועים בחוק, חלף פרק הזמן שקבוע בחוק מאז המצאת האזהרה וגובה החוב עולה על סכום מסוים, אבל מרגע שניתן לתת את ההגבלה לרשם ההוצאה לפועל והוא הטיל הגבלה מלהחזיק כרטיס חיוב, אז בעצם נכנס התנאי הזה.
ענת ליברמן: זה לא כולל את כרטיס הדביט.
ענת ליברמן: כלומר, אין כאן הבחנה לגבי חייבי מזונות או חייבים אחרים.
ענת ליברמן: זה חל על כל החייבים באותה מידה, חייבים שהוטלה עליהם ההגבלה הזו.
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, כל החייבים יוכלו להחזיק את כרטיסי הדביט.
ענת ליברמן: כל החייבים שהוטלה עליהם הגבלת כרטיס אשראי.
ענת ליברמן: חייבים שלא הוטלה עליהם הגבלת כרטיס אשראי, זה בכלל לא רלוונטי לגביהם.
ענת ליברמן: הם כמובן יכולים להחזיק את הכרטיס הזה אבל גם מי שהוטלה עליו הגבלת כרטיס אשראי יכול להחזיק את הכרטיס הזה.
עינב קאבלה: אני עוברת לעורכת הדין לילך אילון רפל מהקליניקה המשפטית לזכויות אנשים עם מוגבלות.
לילך אילון רפל: שלוש נקודות קצרות.
לילך אילון רפל: לאור התשובה של נציבות שוויון לא כל כך ברור למה הסרתם את הפנייה לתקנות הנגישות.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא הייתה הפניה כזאת.
נירה לאמעי רכלבסקי: מלכתחילה הם לא הופיעו בנוסח.
לילך אילון רפל: נכון, אבל הנציבות הציעה להוסיף הפניה לתקנות נגישות השירות.
לילך אילון רפל: אם הבנתי נכון את תשובת הנציבות.
עינב קאבלה: לא הייתה הצעה כזאת של הנציבות.
נירה לאמעי רכלבסקי: למיטב הבנתי הם אמרו שזה ברור שהתקנות חלות.
עינב קאבלה: להיפך, אנחנו החמרנו יותר ממה שהנציבות דרשה כאן.
עינב קאבלה: הדרישה לתוספת שהוספה כאן לא הייתה של הנציבות, אם הבנתי נכון, אלא בעקבות הדרישה שלנו כוועדה וגם הערות שלכם כמובן.
לילך אילון רפל: נקודה שנייה.
לילך אילון רפל: לא הבנו מה לגבי הגופים שלא נמצאים בתוך ממשל זמין, שיש להם אפשרות להיכנס לתוספת בשלב יותר מאוחר.
לילך אילון רפל: בפעם הקודמת לגביהם אמרנו שיתכן ויהיה להם צורך להתייעץ עם מורשה נגישות השירות.
עדי שיינבך: הנציבות לא רצתה.
נירה לאמעי רכלבסקי: ההצעה הייתה שגופים ציבוריים שהם לא תחת ממשל זמין ואין להם מובנה במערכות שלהם את ההנגשה, יוכלו להתייעץ - הייתה כאן הצעה – עם מורשי נגישות.
עינב קאבלה: אני חושבת שהחובה שהטלנו בסעיף החוק, גם הרחבנו אותה, ציינו אותה ספציפית, היא ממילא תייצר צורך כזה.
עינב קאבלה: אני לא בטוחה שצריך ספציפיקציה כזאת של מה עליך לעשות אלא אתה צריך את החובה ומכאן עליך ליישם אותה.
עדי שיינבך: וגם האפשרות קיימת כבר היום לפי תקנות הנגישות.
עדי שיינבך: גם היום בהתאם לתקנות אפשרות, יש חובה או אפשרות להתייעץ עם מורשה נגישות.
עדי שיינבך: כלומר, זה לא משהו שהוא לא קיים והנציבות לא סברה שנכון יהיה לציין את זה כאן ברחל בתך הקטנה כמו שהיא לא סברה שיש צורך לציין כאן את תקרות נגישות השירות.
לילך אילון רפל: נקודה שלישית, הנושא שחלק מהאנשים עם מוגבלות עשויים, עקב זה שהם בקבוצת סיכון, להמשיך לצרוך את השירותים האלה גם בתקופה שההגבלות של התנועה או הגבלות אחרות או מצב החירום כולו כבר יהיה פחות בתוקף.
עינב קאבלה: כאן אנחנו לחלוטין מסכימים שרצוי שהאמצעים המקוונים והשירות מרחוק ימשיך להינתן גם לא בתקופת הקורונה.
עינב קאבלה: להבנתי הדרך לעשות את זה, ולפי הייעוץ שקיבלתי, היא לא בפלטפורמת החוק הזו אלא לדאוג לכך גם בהמשך.
עינב קאבלה: דיברנו על זה בישיבה הקודמת ואין ספק שזה חשוב.
אנדרי קוז'ינוב: אני מקווה שנוכל לבדוק את החוק אחר כך, אחרי שזה יפוג כהוראת שעה, נוכל לחדש את זה כחקיקה קבועה.
עינב קאבלה: לגמרי.
נירה לאמעי רכלבסקי: 9.
נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק כרטיסי חיוב – הוראת שעה בתקופה האמורה בסעיף 8, או בתקופה שמהמועד הקובע עד יום תחילתו של חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019 – אמרו לנו נובמבר 2020 - כאמור בסעיף 77 לאותו חוק, לפי הקצרה מביניהן, יקראו את חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986, כך:
2 יקראו: "2.
2 יקראו: חוזה כרטיס חיוב וחידושו
2 יקראו: לפני כריתת חוזה כרטיס חיוב ייתן המנפיק ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה.
2 יקראו: בסמוך לאחר כריתת החוזה ימסור המנפיק ללקוח עותק מהחוזה שנכרת עמו וכן עותק מתיעוד הסכמתו לפי סעיף קטן (א).
2 יקראו: מנפיק לא יחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב, אם הלקוח לא נתן את הסכמתו לכריתת חוזה כרטיס החיוב לפי הוראות סעיף קטן (א).
אנדרי קוז'ינוב: אני לא מבין את המשמעות של סעיף (ד).
אנדרי קוז'ינוב: מילא אם לא הונפק הכרטיס ואין הכול, אז איך אפשר לבצע עסקה?
עינב קאבלה: נקריא את סעיף (ה) ואז נחזור אחורה ונעביר סעיף סעיף.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע בחוזה כרטיס חיוב כי בתום תקופתו הוא יהיה ניתן לחידוש בלא צורך בהסכמת הלקוח, ובתום תקופתו מסר המנפיק ללקוח כרטיס חיוב חדש בלא שניתנה הסכמה כאמור, יראו כאילו חודש החוזה הקודם באותם תנאים".
עינב קאבלה: עכשיו נחזור להתחלה.
רני נויבואר: אולי כדאי להקריא גם את פסקה (2).
רני נויבואר: זה אותו עניין.
רני נויבואר: נסביר את הכול ביחד.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 15 -
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף קטן (א), במקום הקטע החל במילים "מנפיק לא ימסור" עד המילים "עשה כן המנפיק", יקראו "מנפיק שחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב, בלא הסכמתו של הלקוח, בניגוד להוראות סעיף 2(ד)".
רני נויבואר: מעניין לעניין באותו עניין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נקריא את סעיף 2 של חוק כרטיסי חיוב כדי שתבינו מה חל היום, בלי השינוי הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני קוראת מתוך הוראת השעה, נכון?
רני נויבואר: את צריכה לקרוא מתוך החוק המקורי.
נירה לאמעי רכלבסקי: הם לא עדכנו את זה?