GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יערה בן שחר: אנחנו לא צופים שאנחנו נצטרך את הוועדה המיוחדת ליישומים ביומטריים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז הרעיון הוא, כנראה אנחנו מתקרבים לתקופת בחירות - - -
עינב קאבלה: אנחנו לא יוצאים כאן בהצהרות, לא האופוזיציה ולא הקואליציה.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא, ודאי שלא, אבל למצב לא סביר ולא נראה לעין שבו מאיזו שהיא סיבה הוועדות האלה לא הוקמו, אז ועדת הכנסת תכריע.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני תוהה אם צריך לתת לוועדת הכנסת איזושהי מסגרת אולי לקבוע שתי ועדות מאחר ושם יש איזונים אבל אני לא רוצה לפתוח את זה עכשיו.
אנדרי קוז'ינוב: ככל שהממשל המבצע – לא הממשלה הפוליטית – צופה פני עתיד, הוא נערך לכל האפשרויות שעל הפרק וזאת לזכותם ייאמר.
נירה לאמעי רכלבסקי: גם לזה אתם יכולים להביא את התקנות לוועדה המשותפת ולתקן אותן בדרך המלך.
יערה בן שחר: אם זה היה תלוי בי, אני הייתי מביאה אותן כבר מחר.
יערה בן שחר: יש עוד כמה דברים בדרך ואנחנו בשאיפה להביא אותן כמה שיותר מהר.
עינב קאבלה: תודה יערה.
עינב קאבלה: נעלה את רועי פרידמן מהיחידה ליישומים ביומטריים שביקש להתייחס.
עינב קאבלה: שלום רועי.
רועי פרידמן: בהמשך לשאלות של הוועדה ולמה שיערה פירטה, העבודה הזו שאנחנו עושים במשותף, וחלק מהסמכות שלי כממונה יישומים ביומטריים, להמליץ על מדיניות בתחום היישומים הביומטריים.
רועי פרידמן: למעשה יש כאן זיהוי מה שנקרא אחד לאחד, אדם מול תעודה ומינוף התיעוד.
רועי פרידמן: זה משהו שאנחנו חושבים שנכון לעשות יותר שימושים בתיעוד הלאומי החכם ולכן אנחנו רוצים לאפשר את הזיהוי אל מול התיעוד.
רועי פרידמן: זה בין היתר יאפשר צמצום של מאגרים ביומטריים.
רועי פרידמן: היום גוף שרוצה לעשות זיהוי חזק ביומטרי, אין לו מסמך לעשות מול את הזיהוי והוא נאלץ להקים מאגר ביומטרי שזה כשלעצמו משהו שאנחנו מעוניינים לצמצם וזה יסייע.
רועי פרידמן: בהקשר הזה חשוב לציין שהדרכון הביומטרי שנמצא כבר בידי כאר
רועי פרידמן: בעה מיליון תושבים מתבצע אתו זיהוי ביומטרי גם בישראל וגם בחוץ לארץ, כך שהוא כבר מממש את הייעוד שלו, אבל אפשר למנף אף זה גם לשירותים דיגיטליים.
רועי פרידמן: אנחנו עושים עבודה מתמשכת עם ממשל זמין ועם רשות האוכלוסין.
רועי פרידמן: מנויים באותו סעיף 6(ד1) שהוזכר מספר נכון, אם אני זוכר נכון חמש קבוצות של גופים – ממשלה, תאגידים סטטוטוריים, גופי בריאות, חברות ממשלתיות וכולי - ואנחנו באמת לאפשר את זה וקיימות גם טיוטת תקנות שכוללת התייחסות להיבטי אבטחת מידע שהוזכרו קודם.
עינב קאבלה: עוד בנושא הזה עורכת הדין אירית וייסבלום מהמחלקה המשפטית של רשות האוכלוסין שביקשה להתייחס.
עירית וייסבלום: אין לי דברים מיוחדים להוסיף אלא אם כן יש שאלות בהיבטים של רשות האוכלוסין.
עינב קאבלה: אמרו לי שביקשת לדבר.
עינב קאבלה: לכן העלינו אותך.
עינב קאבלה: אבל אפשר גם לומר שלום ונעים מאוד.
עירית וייסבלום: נעים מאוד.
עירית וייסבלום: התקנה מקובלת עלינו.
רני נויבואר: אנחנו רוצים להבהיר – כיוון שנראה יש איזשהו שיח שמתקיים במקומות אחרים – שלא הייתה כאן אמירה שאפשר היום לקיים דיונים ב-זום במוסדות תכנון ולגבי התנגדויות, יש חוות דעת של מינהל התכנון שמדברת אך ורק על קיום התנגדויות בהסכמה של המתנגד.
רני נויבואר: יש כאן איזה רחש בחש שכאילו בדיון כאן מישהו אמר משהו אחר ולכן אנחנו רוצים להבהיר, שאלה הדברים שנאמרו.
רני נויבואר: בעיקרון למוסדות תכנון יש חקיקה נפרדת שנועדה לאפשר את הדבר הזה ודיון בהתנגדויות יכול להתבצע לפי חוות דעת של מינהל התכנון אך ורק בהסכמה של המתנגד.
רני נויבואר: להבנתי לא נאמר כאן שום דבר אחר, אבל בכל מקרה מאחר ונאמרו כאן כל מיני דברים, צריך להבהיר שזה הדבר.
עינב קאבלה: תודה על ההבהרה.
נירה לאמעי רכלבסקי: 11.
נירה לאמעי רכלבסקי: תחילה תחילתו של חוק זה, למעט התיקונים העקיפים המנויים בסעיפים 8 עד 10, ביום פרסומו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להבין למה סעיף 10 נכלל כאן.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיפים 8 ו-9, כרטיסי חיוב והוצאה לפועל, אתם מחילים אחורה כדי שיהיה רצף אבל אני לא רואה שהסעיף הביומטרי ייכלל כאן לאחור.
רני נויבואר: הוא לא אמור להיכלל.
רני נויבואר: גם לסעיף הבא יש לנו תיקון.
רני נויבואר: יש לנו עוד תיקון לסעיף 10, המילים "הוראת שעה" גם צריכות להימחק כי זאת לא הוראת שעה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתם רוצים לשנות את החוק הזה לעד.
רני נויבואר: לעד.
רני נויבואר: לנצח נצחים.
נירה לאמעי רכלבסקי: תחילתו של חוק זה, למעט התיקונים העקיפים המנויים בסעיפים 8 ו-9 – הסעיפים לגבי כרטיסי חיוב וכרטיסים לחייבים בהוצאה לפועל – אותם אתם רוצים להחיל אחורה.
עינב קאבלה: למה לאחור?
עינב קאבלה: ביום פרסומו.
נירה לאמעי רכלבסקי: רני תסבירי.
רני נויבואר: את סעיף 8 ו-9 אנחנו רוצים להחיל מהמועד של פקיעת התוקף של תקנות שעת החירום, שיהיה רצף נורמטיבי.
עינב קאבלה: איפה זה כתוב?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה כתוב בסעיף 8.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוא אומר שחוק ההוצאה לפועל ייקרא מה-7 ביולי.
רני נויבואר: שזה המועד בו פגו התקנות.
רני נויבואר: יהיה רצף.
נירה לאמעי רכלבסקי: אותו הדבר לגבי סעיף 9.
נירה לאמעי רכלבסקי: למעט הסעיפים האלה, תחילתו של חוק זה ביום פרסומו, שזה תחילה רגילה למדי.
נירה לאמעי רכלבסקי: 12.
נירה לאמעי רכלבסקי: תוקף חוק זה, למעט סעיפים 8 ו-9, יעמוד בתוקפו עד תום תקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות, כאמור בסעיף 50 לאותו חוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: כיום זה 21 ביוני 2021.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה התוקף של חוק סמכויות מיוחדות כרגע.
נירה לאמעי רכלבסקי: במקור הוא היה במארס ועבר ליוני.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוארך בעוד שלושה חודשים.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאמור, זה לא כפוף להכרזה על מצב חירום.
נירה לאמעי רכלבסקי: לפי החוק ההוא יכולות להיות תקופות שונות של הכרזה, יכול להיות שבתקופה הזאת תהיה תקופה של הכרזה ויכול להיות שלא תהיה הכרזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: חשוב להבהיר את זה, שאנחנו מאפשרים את זה למרות זאת.
עינב קאבלה: אנחנו צמודים לחוק סמכויות מיוחדות.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע עד ה-21 ביוני 2021.
עינב קאבלה: הגענו לתוספת הראשונה, אבל לפני שנקרא אותה, נצא להפסקה.
עינב קאבלה: הבהרה, כדי לא להוציא דברים מהקשרם וכדי להיצמד לדברים שכן נאמרו בוועדה.
עינב קאבלה: לאור ההערה שנשמעה כאן על הרשויות המקומיות בוועדות תכנון ובנייה.
עינב קאבלה: אין מחלוקת שהנושא הוא בסמכות ובטיפול ועדת הפנים.
עינב קאבלה: כפי שציינו בדיון לפני ההפסקה, ועדת הפנים גם אישרה בשנייה ושלישית הצעת חוק בנושא.
עינב קאבלה: עוד אמרנו כוועדה שבוודאי שאנחנו רואים בחיוב את הנושא של השירות הדיגיטלי לאזרח וכל גוף שנותן שירות – אם זו רשות מקומית או כל גוף אחר – טוב שיעמידו לטובת מקבליה השירות, שהם האזרחי, גם שירותים מקוונים שיהיו נגישים וראויים תוך הגנה על פרטיותם של המשתמשים.
עינב קאבלה: זה מה שאמרנו באופן כללי והיה לי חשוב להבהיר את זה.
עינב קאבלה: נמשיך לתוספת הראשונה של החוק.
עינב קאבלה: נתחיל בהקראה ותוך כדי נשמע את ההסברים.
נירה לאמעי רכלבסקי: יהיו מקומות שנקבל הסבר כללי וכאלה שאולי נקבל הסבר אולי יותר מפורט לאור השאלות שעלו.
נירה לאמעי רכלבסקי: היו גם כמה סעיפים שבוטלו ואני כמובן אציין זאת.
נירה לאמעי רכלבסקי: התוספת הראשונה, ההגדרה מתייחסת להגדרה שירות חיוני שבסעף 1 ובסעיף 3 ויש בה חמישה טורים.
נירה לאמעי רכלבסקי: טור א' – השירות החיוני, טור ב' – החיקוק שמכוחו ניתן השירות החיוני, טור ג' – הגוף הציבורי נותן השירות החיוני, טור ד' – מי הוא הגור הממונה לקביעת ההוראות לעניין שירות מרחוק, טור ה' – מקום פרסום ההוראות לעניין שירות מרחוק.
עינב קאבלה: אנחנו מתחילים מהסעיף הראשון או שנשמע קודם איזשהו נציג שאולי אחר כך לא יהיה אתנו ב-זום?
עינב קאבלה: נעשה דילוג ונחזור לאחור.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקפוץ לסעיפים האחרונים שמדברים על שירות שקשור לתחום החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 71 - בקשה לרישיון.
עינב קאבלה: אצלי זה סעיף 69.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בהחלט מדברים על סעיף 69.
נירה לאמעי רכלבסקי: מדובר בתקנות 1 ו-1 לתקנות הפיקוח על בתי ספר (בקשה לרישיון), התש"ל-1970.
נירה לאמעי רכלבסקי: המנהל הכללי של משרד החינוך הוא הגוף הציבורי שנותן את השירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה לקביעת הוראות לעניין שירות מרחוק הוא שר החינוך ומקום פרסום ההוראות לשירות מרחוק הוא אתר האינטרנט של משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מציעה שנקריא סעיף סעיף.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רק אומר שבכל מה שקשור לחינוך, אנחנו נראה סעיפים שבעצם מדברים על פעולות שעושה הרשות המקומית בלבד ואנחנו נצטרך להסביר כאן מדוע הוכנסו הרשויות המקומיות לחוק הזה כשהן לא אמורות להיות הגורם הממונה אבל הן בעצם מבצעות את כל האירוע.
עינב קאבלה: זה הכול ביחד, אלה כל ענייני משרד החינוך?
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן אני אומרת שאני מקריאה כרגע את סעיף 69, בקשה לרישיון ואת סעיף 70, בקשה לרישיון כי אני רוצה שההסבר יבוא ביחד.
עדי שיינבך: רק לעניין הגורם הממונה.
עדי שיינבך: משרד החינוך ביקשו לתקן שהגורם הממונה הוא לא שר החינוך אלא כן גורם מינהלי מאחר שמדובר בתקנות והוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 69?
עדי שיינבך: בסעיף 69, 70 ו-71.
נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיפים 69 עד 71, הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.
לירן שפיגל: שלום.
לירן שפיגל: אני אסביר בקצרה לגבי השירותים של הרישוי.
לירן שפיגל: משרד החינוך נותן רישיונות מתוקף חוק.
לירן שפיגל: אנחנו מדברים על חוק פיקוח על בתי ספר וחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים.
לירן שפיגל: מי שמוסמך לתת את הרישיון על פי החוק זה המנהל הכללי של משרד החינוך.
לירן שפיגל: התקנות מוגשות למשרד החינוך כשכיום יש שתי חלופות.
לירן שפיגל: חלופה אחת היא אפשרות להגיש פיזית במשרד החינוך ואפשרות נוספת שהיום ניתנת, יש מערכת מקוונת של משרד החינוך שכדי שתאגיד יוכל להגיש בקשות, הוא עובר תהליך הזדהות פיזי במשרד ואז הוא מקבל הרשאה להגיש בקשות במערכת.
לירן שפיגל: אחרי שהוא עושה את תהליך ההזדהות, הוא לא צריך לחזור למשרד כל פעם אלא מספיק שהוא עושה תהליך הזדהות פעם אחת.
לירן שפיגל: כלומר, היום המערכת מאפשרת גישה מרחוק.
לירן שפיגל: הקושי שעלה בתקופה האחרונה כאשר הייתה מניעה להגיע למשרד החינוך היא לתת את ההרשאה לגשת לגישה מרחוק והמשרד נתן פתרון לעניין הזה באמצעות פעולות של ועידה חזותית למי שמגיש את הבקשה לקבל הרשאה להזדהות.
לירן שפיגל: הבקשה שלנו להיכלל בתוספת זאת האפשרות לעגן את הפתרונות האלה כדי שלא תעלה טענה שפועלים בצורה פרשנית בניגוד לחוק וגם לתת פתרונות אחרים, ככל שיהיה צורך, אם לצורך העניין יש איזשהו קושי מוחלט לתת מענה דיגיטלי על פני הגעה פיזית למשרדים וזה בעצם עונה על תכליות החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: למה יהיה קושי לתת מענה דיגיטלי?
נירה לאמעי רכלבסקי: אתה מדבר על סעיף 69?
לירן שפיגל: לפי התקנות זה אומר שאתה צריך להתייצב פיזית במשרד.
לירן שפיגל: המשרד כבר נתן פתרון שההגעה הפיזית לצורך הזדהות, לצורך הוודאות שמי שמגיש את הבקשה זה הגורם שאמור להגיש אותה – יש אפשרות, או לגשת פיזית או לעבור תהליך ראשוני של הזדהות, לקבל הרשאה לגישה למערכת לצורך הגשת בקשות מרחוק מבחינה דיגיטלית.
לירן שפיגל: כלומר, כבר קיים פתרון של המשרד אבל הוא עדיין דורש התייצבות פיזית לפחות פעם אחת, פעם ראשונה.
לירן שפיגל: אנחנו מדברים כאן על תאגידים שמגישים בקשות לרישיון ולא בהכרח בקשה אחת, אלא זאת בקשה לרישיון שהוא יכול להגיש יותר מפעם אחת כי מדובר בתאגיד, הוא יכול להגיש בקשות לחידוש רישיון למוסדות קיימים.
לירן שפיגל: לכן, במקום שהתאגידים האלה יידרשו להתייצב כל פעם במשרדים של משרד החינוך כדי להגיש את הבקשות האלה, אפשרו להם להגיש בקשה מרחוק.
לירן שפיגל: הקושי בו נתקלנו בתקופה האחרונה היה כאשר אי אפשר היה לגשת למשרדים לתאגידים שמעולם לא הגישו בקשה להרשאה להגיש מסמכים מרחוק.
לירן שפיגל: הם לא יכלו לגשת למשרדים ולצורך הזה צריך לתת פתרון.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 70, שוב בקשה לרישיון אבל שונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 2(א) ו-(בה) ו-3 לתקנות מוסדות חינוך
נירה לאמעי רכלבסקי: תרבותיים ייחודים (בקשה לרישיון), תשס"ט-2009.
לירן שפיגל: אנחנו מדברים על אותו מקרה אלא לגבי חוק אחר.
לירן שפיגל: כלומר, 69, 70 ו-71, הכול מקרים בהם מגישים בקשה לרישיון ולהכרה.
לירן שפיגל: אלה שני חוקים שונים.
לירן שפיגל: הסיטואציה היא אותה סיטואציה, או שאפשר לגשת למשרדים של משרד החינוך ולהגיש בקשות, או שאפשר לבקש הרשאה לגשת מרחוק.
עינב קאבלה: יש לך דוגמה לתת לנו?
עינב קאבלה: כדי שנחוש את זה טוב יותר.
לירן שפיגל: התקנות מפרוטות את כל אותם מסמכים שצריך להגיש במסגרת בקשה לרישיון.
לירן שפיגל: ניקח לדוגמה בית ספר שצריך לפעול לפי חוק פיקוח על בתי ספר, תיכון כלשהו שעמותה רוצה להקים.
לירן שפיגל: במצב רגיל, בא כוח העמותה או הנציג המוסמך של העמותה צריך לגשת למשרד החינוך, להגיע עם כל מסמכי הבקשה ולהגיש אותם לפקיד במשרד החינוך.
לירן שפיגל: מכאן התהליך הראשון עובר לידי משרד החינוך.
לירן שפיגל: עושים את כל הבדיקות הנדרשות עד שהמנהל הכללי של משרד החינוך יכול לקבל החלטה אם לתת רישיון או לדחות את הבקשה לרישיון.
לירן שפיגל: אפשרות נוספת היא שיבוא הנציג המוסמך של העמותה, יזדהה, ייתנו לו איזושהי הרשאה שהיא משויכת אליו שהוא הגורם שיכול להגיש את הבקשות לרישיון ולאחר מכן הוא יגיש את הכול מרחוק במערכת דיגיטלית.
לירן שפיגל: בעתיד, אם הוא ירצה לחדש את הבקשה לרישיון, ירצה להוסיף עוד איזה שהם מסמכים מרחוק, לעשות איזה שהם עדכונים, הוא לא צריך לגשת יותר למשרדים של משרד החינוך אלא הוא יכול לעשות את הפעולה הזאת מרחוק.
לירן שפיגל: עדיין, כדי שהוא יוכל לעשות את זה מרחוק, פעם אחת לפחות בחיים הוא צריך לגשת למשרדים שלנו.
לירן שפיגל: במצב של משבר, מן הסתם, כאשר המשרדים סגורים, אותו נציג של עמותה לא יכול להגיש בקשות כי המשרדים סגורים והוא גם לא יכול לבקש הרשאה לגשת מרחוק.
לירן שפיגל: הפתרון יינתן באמצעות ההסמכה שתיתן לנו לפי החוק, לתת איזשהו פתרון אחר, דיגיטלי או שאינו דיגיטלי, לאפשר לו להגיש את הבקשה לרישיון.
לירן שפיגל: נתתי דוגמה שהפתרון שנתנו בפעם האחרונה הוא שעשו ועידה חזותית עם אותו נציג שמבקש את ההרשאה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זו דוגמה לתקנות לגורם ממונה השר לא מעורב בעבודה שלו.
נירה לאמעי רכלבסקי: מי שרשאי לעשות את התקנות, זה סמנכ"ל משרד החינוך.
לירן שפיגל: מנהל מינהל רישוי.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה דוגמה למשהו שלא עובר דרך השר.
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת דוגמה למשהו שלא עובר דרך השר אלא דרך מנכ"ל משרד.
אנדרי קוז'ינוב: השאלה היא כמה בקשות כאלה כבר מוגשות בתקופת הקורונה.
עינב קאבלה: שאלה טובה.
לירן שפיגל: שמעתי את השאלה.
לירן שפיגל: בתקופת הקורונה הוגשו בקשות בצורה סדירה בכמויות מאוד גדולות.
לירן שפיגל: אני לא יודע לתת לכם את המספרים ואם צריך, אני אברר את זה.
לירן שפיגל: בכל תקופה יש גם גופים חדשים שמבקשים לראשונה להגיש בקשות לרישיון או שמבקשים לצורך העניין, אם הם ירצו להחליף את הגורם שרשאי להגיש את הבקשה.
לירן שפיגל: אני לא יודע להגיד לכם מספרים אבל זה משהו שנדרש.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתה האינטרנט של משרד החינוך הוא בכל מקרה ממשל זמין אבל אתה מדבר על אמצעים נוספים שהם לאו דווקא דיגיטליים אבל הם שירות מרחוק.
לירן שפיגל: אני יכול לומר מה הפתרונות שנתנו עד עכשיו.
לירן שפיגל: אני מניח שהם ימצו את מרבית המקרים.
לירן שפיגל: ככל שהפתרון שמצאו שמאפשר לבקש הרשאה, להגיש בקשה בצורה מקוונת באמצעות ועידה חזותית, זה משהו שניתן יהיה להסתפק בו, ימשיכו לעשות את זה ולא נצטרך לחשוב על פתרונות אחרים שהם לא פתרונות דיגיטליים.
לירן שפיגל: בסך הכול מדובר כאן על תאגידים, גופים שיש להם מינימום אמצעים לפעול.
לירן שפיגל: אני חושב שכאן יש פחות קושי.
נירה לאמעי רכלבסקי: האתר של משרד החינוך הוא כן אתר מגובה ממשל זמין.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לסעיף 71, עוד בקשה, "בקשה להכרה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 2 לתקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים (הכרה במוסד חינוך חרדי), התשס"ט-2009".
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הגוף הציבורי הוא שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך והגורם הממונה הוא שר החינוך.
לירן שפיגל: גם כאן ביקשנו לתקן שהגורם הממונה יהיה מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.
לירן שפיגל: מדובר באותה סיטואציה.
לירן שפיגל: כאשר מוסד חינוך תרבותי ייחודי, הוא צריך לקבל גם רישיון וגם הכרה לפי החוק, ולכן מדובר בשתי בקשות שונות, אבל הטיפול לצורך העניין הטכני הוא זהה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כן, אבל כאן ןזה מוסד חינוך חרדי.
נירה לאמעי רכלבסקי: ב-71.
לירן שפיגל: מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים כיום זה רק מוסדות ששייכים לחברה החרדית.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו עוברים לסעיף 72.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן אנחנו בעצם מתחילים לערב את הרשויות המקומיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: "רישום למוסד חינוך מוכר.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 3(ו), 4, 7ה, 10, 11, 16, 25, 26, 32 עד 37 ו-41 עד 44 לתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט-1959".
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הגורם הציבורי שנותן את השירות הוא אותו רשם ראשי אבל הגורם הממונה הוא שר החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן, אם אני אוכל להפנות את תשומת לב הוועדה, אנחנו בעצם מדברים על רישום ועל פעולות ושירות שנעשים אך ורק מול הרשות המקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, בסעיפים האלה אין כאן פעולה של האזרח אל מול שר החינוך או אל מול הרשם או אל מול משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הפניתי שאלה שתבהיר לנו למה בעצם אנחנו עושים בחוק הזה, באתר משרד החינוך, שינוי שבעצם מי שנותן את השירות ההיא הרשות המקומית שלא מוגדרת בחוק הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אתן דוגמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 7ה למשל לתקנות לימוד חובה, היא אומרת שרושם שמבקש לרשום את הילד שלו ללימודים במוסד חינוך ממלכתי משלב, קיים, יבקש זאת בשלב הרישום למוסד החינוך בפניה רשם ברשות החינוך המקומית אליה הוא משתייך לפי מקום מגוריו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז בצעם יש תהליך שלם שנעשה בתוך רשות החינוך המקומית שזו בעצם הרשות המקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: אותו דבר בהמשך כל הסעיפים האלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תהליכים שמתבצעים אך ורק מול הרשות המקומית ולא מול משרד החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מציעה שנשמע את ההסבר לגבי העניין הזה.
לירן שפיגל: אני אזכיר שכאן ביקשנו לשנות את הגורם שייתן את ההוראות.
לירן שפיגל: לגבי הגורם הממונה שאמור לתת את ההוראות ביקשנו לתקן כאן למנהל אגף בכיר, ארגון מוסדות חינוך.
לירן שפיגל: הוא הגורם שבפועל עוסק בכל ההנחיות לעניין רישום והעברה.
לירן שפיגל: לא שר החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: דיברנו על גורם בכיר.
נירה לאמעי רכלבסקי: מנהל אגף בכיר, אמנם קוראים לו בכיר, אבל לעומת החוקים האחרים, בהשוואה, זה כבר גורם פחות בכיר.
אנדרי קוז'ינוב: ניסינו להעלות את הרף.
נירה לאמעי רכלבסקי: למה המעבר משר החינוך לאותו מנהל אגף?
לירן שפיגל: הוא הגורם שמנחה היום את כל הרשויות המקומיות לגבי רישום והעברה.
לירן שפיגל: גם היום הוא זה שמפרסם את ההנחיות לעניין הרישום וההעברה.
נירה לאמעי רכלבסקי: מעבר שלעובדה שבעצם אנחנו הולכים לשנות אן מהוראות של תקנות וחוקים, נשאלות שאלות נוספות לגבי מידת השליטה על מה שהרשות המקומית עושה.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, יש מקומות שיש פער דיגיטלי ודווקא אנחנו אולי לא נרצה שהרשות המקומית תגיד לאנשים שאעם הם רוצים להירשם, שייכנסו לאתר של משרד החינוך ויעשו את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני גם הפניתי את השאלה ליועצת המשפטית של ועדת החינוך והיא העידה שמה שהם שמעים בוועדה זה שבמקומות הקטנים יותר והפחות נגישים דיגיטלית, או איך שנקרא לזה, זה משהו שלא מתאפשר.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, שם ההורים מגיעים לרשות המקומית, כך הם יודעים לרשום את הילדים.
נירה לאמעי רכלבסקי: נשאלת השאלה איך אנחנו שולטים - ברגע שהסמכויות מועברות לרשויות המקומיות – שבאמת ייתנו שירות שלא יעבור מצד שני רק לדיגיטציה ולא ייתן מענה למי שלא יכול.
עינב קאבלה: הבטחנו את זה בסעיף החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: אבל מי שעושה את זה בפועל ברשות המקומית, הוא לא צריך את החוק הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הוא לא גורם ממונה לפי החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה היא איך במקרה הזה ראש אגף בכיר באמת יודע לפקח שהרשות המקומית לא עושה את זה.
עינב קאבלה: מי נותן כאן את השירות המקוון?
עינב קאבלה: לא הרשות המקומית.
לירן שפיגל: הרשות המקומית.
לירן שפיגל: אני אסביר.
לירן שפיגל: כדי לבצע רישום, יש איזושהי שונות - כמו שציינו כאן - בין הרשויות.
לירן שפיגל: התקנות האלה מאפשרות או לבצע רישום פיזי או לבצע רישום באמצעות האינטרנט.
לירן שפיגל: קיימת כבר היום אפשרות לבצע רישום דרך האינטרנט.
לירן שפיגל: התקנות שאנחנו כרגע עוסקים בהן, הן בעיקר תקנות שמתייחסות לגני ילדים ולבתי ספר יסודיים.
לירן שפיגל: יש אפשרות לגשת פיזית או למשרדי הרשות במקום שאין בית ספר, יש אפשרות לבוא ולהירשם בבית הספר ויש אפשרות להירשם באמצעות האינטרנט אבל זה נכון רק לגבי רשויות שנתנו את החלופה הזאת.
לירן שפיגל: הקושי, ככל שהוא התעורר, הוא התעורר לגבי רשויות שהן לא מאפשרות מלכתחילה את הרישום באמצעות האינטרנט, שאלה מערכות של הרשות המקומית כי אן להן רישום באמצעות האינטרנט, או לגבי אוכלוסיות שמתקשות לצרוך את השירותים האלה באמצעות האינטרנט והדרך היחידה שלהן עד עכשיו הייתה לגשת פיזית למשרדי הרשות.
עינב קאבלה: מה נועד להשיג התיקון הזה בסעיף 72?
לירן שפיגל: המטרה בתיקון היא לאפשר למשרד החינוך להנחות את הרשויות המקומיות כיצד לפעול ולתת מענה לצורכי הרישום כאשר אין אפשרות לגשת פיזית או אין אפשרות לצרוך את שירותי הרישום באמצעות האינטרנט.
לירן שפיגל: לא נתקלנו במקרים כאלה ברישום או כמעט ולא נתקלנו במקרים כאלה לרישום לקראת תשפ"א מאחר שהרישום היה בינואר.
לירן שפיגל: מרבית המקרים, אני מניח, נפתרו.
לירן שפיגל: יכול להיות שיש מקרים שהיו ואני לא יודע לגביהם אבל למעט מקרה אחד שבאמת נתנו איזשהו פתרון אד-הוק לבצע רישום למי שנמצאים בבידוד, אפשרנו להם להירשם מרחוק ולא באמצעות מערכת אינטרנטית.
לירן שפיגל: אנחנו נצטרך לתת מענה לסיטואציה הזאת ככל שהיא תהיה בשנה הבאה.
עינב קאבלה: אם אני מבינה את מה שאתה אומר, אתה אומר שאתם רוצים באמצעות הזו לבוא ולומר לרשות המקומית אנא העמידי שירותים מקוונים לטובת תושביך.
לירן שפיגל: לא, זה לא מה שאנחנו אומרים.
לירן שפיגל: גם היום יש לרשויות מקומיות אפשרות לבצע רישום באמצעות האינטרנט וככל הנראה יש רשויות שהן חלשות והן לא נותנות את השירותים האלה.
עינב קאבלה: אתם תעמידו את זה במקומן?
לירן שפיגל: העמדת השירות הזה, היא במימון הרשות עצמה.
לירן שפיגל: זה לא משהו שנעשה מתקציבים שהמשרד מעמיד.
לירן שפיגל: ככל שהרשות לא תעמיד פתרון אינטרנטי ויהיה קושי לבצע רישום, אנחנו נצטרך לתת הנחיות מתאימות לצורך עריכת הרישום.
לירן שפיגל: יכול להיותך שהרשות תצטרך להעמיד שירותי אינטרנט.
עינב קאבלה: ההנחיות יובילו לכך שהשירות המקוון יינתן על ידי הרשות המקומית?
לירן שפיגל: גם היום הרשות המקומית נותנת אפשרות בצורה מקוונת.
עינב קאבלה: הכוונה היא לרשויות שאין להן את האפשרות המקוונת.
לירן שפיגל: התיקון הזה ייתן למשרד סמכות לתת פתרון אחר - שהוא לא בהכרח פתרון דיגיטלי - לצורך ביצוע הרישום כאשר הרישום מניח שהורה בא לרשום את ילדו, הוא מזדהה כמי שרשאי לרשום את הילד והוא זה שאמור להביע את הרצון שלו לגבי מקום הלימודים של הילד, באיזו מגמת חינוך הוא מעוניין ויכול להיות שאין לרשות פתרונות באמצעות האינטרנט ואולי הוא לא יכול לגשת למשרדי הרשות ואנחנו נצטרך לתת פתרון אחר באמצעות הנחיות מינהליות כדי להבטיח שהתכליות מתקיימות מצד אחד ומצד שני אנחנו לא מפירים את ההוראות המקבילות שיהיו באותה עת, ככל שיהיו.
נירה לאמעי רכלבסקי: למה אתם לא מתקנים את תקנות הרישום שלכם?
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חייבת לומר שאת זה לא לגמרי הבנתי.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אמרת לי כששאלתי אבל למה בעצם לא ללכת בדרך המלך?
נירה לאמעי רכלבסקי: יש לכם את תקנות הרישום שאתם יכולים להנגיש את כל הדברים האלה ואפילו לעשות סעיף של הוראת שעה רק לתקופת הקורונה, להביא את זה לוועדת חינוך ולהעביר את זה בוועדה שמבינה בזה.
לירן שפיגל: יש חלופה.
לירן שפיגל: בהחלט אפשר לשקול תיקון של התקנות.
לירן שפיגל: לכאורה עד ינואר יש עוד זמן ואפשר לתקן את התקנות בהנחה שאפשר יהיה לתקן.
לירן שפיגל: בכל זאת התוספת הזאת מאפשרת איזושהי גמישות שגם אם לא נחשוב על כל החלופות האפשריות, עדיין יינתן פתרון.
לירן שפיגל: אפשר לתקן את התקנות, ודאי.
עינב קאבלה: אני אגיד לך מה לא מובן לי.
עינב קאבלה: השירות, אתה מדגיש, לא יינתן על ידי משרד החינוך אבל משרד החינוך יוכל לצאת בהנחיות מינהליות ברשות המקומית.
עינב קאבלה: אנחנו בחוק בעיקר עוסקים, אם הבנתי נכון, בשירותים שמשרדי הממשלה או תאגידים סטטוטוריים או חברות ממשלתיות נותנות.
עינב קאבלה: כאן אתה לוקח אותנו מחוץ לגבולות החוק של עצמנו ואני לא בטוחה שאנחנו יכולים לעשות את זה.
עינב קאבלה: אני כאן פותחת סימן שאלה גדול.
עינב קאבלה: אם זה הסיפור.
עינב קאבלה: הרי כדי שמשרד החינוך ייתן הנחיות מינהליות, אני לא חושבת שהוא בכלל צריך אתה חוק הזה.
עינב קאבלה: הוא צריך לעשות את חובתו כמשרד חינוך.
עינב קאבלה: זאת אומרת, אנחנו כן בעד לתת לאזרחים את האפשרות ובטח לתושבים השונים ברשויות השונות לרשום את ילדיהם לאו דווקא על ידי הגעה, ואם לא באמצעות מקוונת באינטרנט, אז באמצעים אחרים.
עינב קאבלה: זה סופר חיובי ואין מחלוקת.
עינב קאבלה: גם משפטית וגם מהותית אני לא בטוחה שהדרך היא דרך החוק.
עינב קאבלה: מיומנו הראשון כאן אנחנו מסבירים באיזו פלטפורמה אנחנו מצויים ועכשיו כשהגענו לרכיב הזה, אנחנו מבינים שאנחנו בעצם פותחים כאן לגופים נוספים שהם בכלל לא בהגדרת גוף ציבורי אצלנו.
לירן שפיגל: אני מבין את הקושי שאתם מעלים כאן.
לירן שפיגל: זה משהו שאני מניח שגם משרד המשפטים יתייחס אליו.
לירן שפיגל: הנושא של הרישום הוא תפקיד שמוטל על הרשות המקומית מכוח חוק לימוד חובה.
לירן שפיגל: היא זו שמחויבת לערוך את הרישום והיא אמורה לבצע את הרישום לפי ההנחיות שקבועות היום בתקנות ואני חושב שזה גם לא שונה מנושאים אחרים שמונחים כרגע בפני הוועדה, הסברים שונים שנמצאים בתקנות וכרגע מאפשרים איזושהי גמישות בתקופה הקרובה ולא מצפים שיתקנו את התקנות דווקא בסיטואציה הזאת.
לירן שפיגל: בגלל זה ביקשנו להיכלל בתוספת, כדי שתהיה לנו אפשרות לתת פתרונות ככל שיהיה צורך בכך.
עינב קאבלה: שוב אני פותחת כאן סימן שאלה גם לנציגות משרד המשפטים.
רני נויבואר: התשתיות האלה עליהן ניתן הרישום, הבנו שלפחות חלק מהן הן של משרד החינוך.
רני נויבואר: אתה תוכל להסביר?
לירן שפיגל: רשות חינוך מקומית, יש לה מערכת רישום משל עצמה אבל לא בכל מקרה אנחנו יכולים לבוא ולומר שהרישום מתבצע במערכת של הרשות המקומית.
לירן שפיגל: גם למשרד החינוך יש מערכת אליה מדווחים את רישום התלמידים ונוכחות התלמידים ולכן יכול להיות מצב שבו הורה יבוא לרשום את הילד שלו בבית הספר והדיווח על הרישום יהיה למשרד החינוך והרשות תקבל את הנתונים האלה מאתנו בהיזון החוזר.
לירן שפיגל: הזכרתי שיש רישום שיכול להיות במשרדי הרשות ה מקומית ואז זה למערכות של הרשות המקומית ואחר כך היא מדווחת לנו על כך במערכת אחרת, ויש סיטואציות בהן כל הרישום מתבצע על מערכת של משרד החינוך.
עינב קאבלה: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להחיל.
עינב קאבלה: מה שנעשה על ידי משרד החינוך, ברור שזה כאן.
עינב קאבלה: אבל אירועים שקורים ברשות המקומית ואתם מקבלים משוב מהם, אני לא חושבת שאפילו טכנית אנחנו יודעים לעשות את זה כאן אלא אם כן אנחנו משנים הגדרות, צוללים מחדש ופותחים הגדרות מחדש.
רני נויבואר: אנחנו חושבים שזה צריך לחול על מה שמשרד החינוך עושה.
רני נויבואר: כלומר, אם משרד החינוך יוצר את התשתית שדרכה הרשות המקומית מקיימת את החובה שלה, מבחינתנו זה משרד החינוך גם אם דה יורה בחוק זה כתוב בניואנסים אחרים.
רני נויבואר: השאלה אם זה מועיל לכם.
לירן שפיגל: לדעתי זה יכול להועיל רק במקרים מעטים, רק במקרים שבאמת הרישום מתבצע בבית הספר ולמערכת שלנו.
לירן שפיגל: אני לא יודע בכמה מקרים זה קורה.
רני נויבואר: אם יהיה קושי לרשויות מקומיות שלא יודעות לספק את השירות הזה בדרך אחרת, אתם תוכלו להרחיב את הפעילות שלכם?
לירן שפיגל: ברישום כרגע, הסמכות נתונה לרשות מקומית.
לירן שפיגל: האם אנחנו ניקח את האחריות התפעולית לביצוע הרישום?
לירן שפיגל: אני כרגע לא יודע לענות על זה.
לירן שפיגל: לדעתי זה לא משהו שכרגע נבחן.