GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהונתן קלינגר: כמו שראינו בשבוע שעבר עצם אי ההגנה על פרטיות בארצות הברית הובילה לכך שנשללה ההגנה של privacy shield בארצות הברית, מה שהולך לגרום המון נזק לסטרטאפים שם.
יהונתן קלינגר: כדי שלא נהיה במצב דומה אני רוצה לשמוע מה אנחנו מתכננים לעשות כדי להתכונן בעצם למכה שאולי תגיע, לא רק מהצד של משרד המשפטים, שהוא המסגרת המשפטית וכבר הגיעו הצעות חוק בעקבות מה שקרה בשבוע שעבר, אלא במישור הפרקטי, כלומר מה המשרד מתכנן, כמו שהוא תומך בתחום החלל לתמוך בתחום הגנת הפרטיות שלנו.
יזהר שי: שאלה מצוינת, תודה, יהונתן.
יזהר שי: תחום הגנת הפרטיות הוא תחום חוצה גבולות, הוא לא שייך למשרד כזה או אחר ואני בהחלט אשמח לקחת חלק במאמץ שאני חושב שהוא מאמץ לאומי.
יזהר שי: הוא חשוב קודם כל במובן הלאומי שלנו, הישראלי, אנחנו חייבים להיות מדינה מובילה בעולם, לא רק באשר לטכנולוגיות אלא גם בתפיסה, בחקיקה, בהבנה שבהינתן שהעולם השתנה אנחנו צריכים להתאים גם את החוקים וגם את דפוסי ההתנהגות ואת הדרישות שלנו מעצמנו ומחברות וכן הלאה.
יזהר שי: אתה נתת דוגמה נכונה.
יזהר שי: אירופה הרבה יותר מתקדמת משאר חלקי העולם, ככל שאני מכיר אותם, אבל בטח יותר מתקדמת מארצות הברית ומישראל.
יזהר שי: כדי לעשות עסקים עם אירופה אנחנו צריכים להיות ב- complianceואנחנו באיחור בעניין הרגולציה האירופאית, במה שקשור ב-GDPR והחוקים הנלווים, ולכן אני אהיה אחד מהאנשים שידחפו לעניין הזה בחזית הזאת.
יזהר שי: אני חייב לציין שאנחנו לא יכולים להיות מובילים, אלא יכולים להיות enabler office לצורך העניין, בהקבלה ל-enabler technology.
יזהר שי: אני מתכוון להעלות את הנושא הזה בוועדת השרים הממשלתית לענייני מדע וטכנולוגיה כי יש לזה חשיבות לאומית.
יזהר שי: דרך הוועדה הזו אני מקווה שנגיע לכנסת כמה שיותר מהר בבקשה לחוקק או להמשיך את השינויים בחוק הפרטיות.
יזהר שי: יש עבודה נרחבת שנעשתה על ידי ארגונים אזרחיים, אני מניח שאתה ביניהם וכל הכבוד, אם אתה שם, וכל הכבוד למי שעוסק בנושא הזה.
יזהר שי: יש הצעות, יש דברים שאנחנו חייבים לקחת אותם בחשבון מיידית ומוטב שעה אחת קודם.
יזהר שי: אני חושב שהשורה התחתונה היא שאנחנו חייבים תשומת לב ממשלתית, מעורבות במובן של לאפשר גם את הדיון בממשלה ובכנסת, גם להעלות את החשיבות של הנושא הזה וגם להבין את ההקשר הבינלאומי שלו.
יזהר שי: אנחנו לא יכולים להיות במצב שאנחנו נענשים ולא יכולים לעשות ביזנס באירופה ובמקומות אחרים בעולם בגלל שלא עשינו את זה בזמן.
יזהר שי: זו עוד נקודה למעקב.
עינב קאבלה: לגמרי, נכון, ה- GDPRזה חשוב.
עינב קאבלה: תודה רבה, עורך דין קלינגר.
עינב קאבלה: אנחנו נעבור למר יובל וגנר, יושב ראש עמותת נגישות לישראל.
יובל וגנר: קודם כל ברכות לכבוד השר ולמנכ"לית על התפקיד המאתגר שלכם.
יובל וגנר: יש לנו המון ציפיות מכם.
יובל וגנר: לצערי לא הצלחנו להיפגש בטרם הדיון הזה ולכן אני אגיד במשפט קצר, כמי שמייצג את עמותת נגישות ישראל שפועלת על מנת שישראל תהיה מדינה נגישה ונגישה בעיקר בעתיד, בעתיד הטכנולוגי, שכולנו נחיה בו לאנשים עם מוגבלות ולקשישים, ובעיקר לאור המצגת שהצגתם והזכרתם כל מיני אוכלוסיות כמו חרדים, ערבים ואחרים, אבל לא הוזכרה האוכלוסייה הגדולה מכולם, the biggest minority in the world, כמו שהאו"ם אומר, שהיא אנשים עם מוגבלות.
יובל וגנר: אנחנו רואים חשיבות רבה, אסטרטגית למדינה, ויש פה הזדמנות היסטורית שישראל תהיה המדינה המובילה בעולם בנושא פיתוח טכנולוגיות עתידיות שתאפשרנה נגישות מלאה בעתיד הטכנולוגי לאזרחים שחיים פה עם מוגבלות וקשישים.
יובל וגנר: אפרופו שיתופי הפעולה, גם עם ארצות הברית וגם עם האיחוד האירופי, אנחנו יכולים לייצר פה את האקו סיסטם המוביל בעולם, ובעיקר בתקופה הזאת שמחפשים דברים חדשניים, דברים שיביאו גם העצמה כלכלית, שיפור התעסוקה וימנעו פערים חברתיים, אני פשוט קורא לנצל את ההזדמנות הזאת, לפני התקציב, לפני חוק ההסדרים, למצוא את הדרך ולהשיק תוכנית לאומית שישראל תהיה המובילה בעולם, האקו סיסטם העולמי, לנושא הזה.
יובל וגנר: אנחנו מצפים לפגישות שמתוכננות לנו בקרוב כדי שתהפכו את זה לפרקטיקום וכדי שזה יהיה מוצהר בתוכנית של הממשלה ובטח של המשרד שלכם.
יזהר שי: רק במילה, יובל.
יזהר שי: קודם כל כמובן הסכמה עם כל דבר שאמרת.
יזהר שי: נפגשנו בעבר במשרדים שלך ואני אישית מלא הערכה, גם לנושא וגם לך אישית על המנהיגות וההובלה.
יזהר שי: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות עבודת מטה, בינינו, המנכ"לית ואני וגם אנשי המשרד, כדי לראות איך אנחנו נכנסים לעמדה של הובלה של הנושא הזה.
יזהר שי: תוך כדי שדיברת ניסיתי לחשוב אם בהצעת המחליטים של הממשלה אתמול הייתה גם התייחסות לנושא ההנגשה.
עינב קאבלה: יש.
יזהר שי: אני מניח שחשבתם על זה, אבל הולכים להנגיש שם כל כך הרבה שירותים בכלל לאוכלוסייה, צריך לוודא שכל דבר שעולה עולה מונגש לפי מיטב הכללים.
שי-לי שפיגלמן: יובל ואני מכירים הרבה מאוד שנים, עובדים ביחד וגם לפני המחליטים הזה דיברנו ויש שם סעיף שלם של צוות שיבחן איך מנגישים את השירותים הממשלתיים למגוון אוכלוסיות חסרות אוריינות וביניהן גם אנשים עם מוגבלויות.
יובל וגנר: חשוב להבין גם שממשל זמין אכן גם על פי חוק חייב להיות נגיש, אבל פה אנחנו מדברים על מגוון הרבה יותר רחב של טכנולוגיות.
יובל וגנר: דובר פה על מכוניות אוטונומיות ועל כל תחומי החיים השונים, זה נושא הרבה יותר רחב, אבל החוכמה היא לעשות הכול מראש כי לעשות רטרואקטיבית זה יעלה מיליארדים ויהיה משימה כמעט בלתי אפשרית שתגרום בוודאות לפערים חברתיים.
יובל וגנר: אז החוכמה פה היא להוביל ולעשות מראש, אנחנו מצפים לעבוד ביחד על תוכנית כזאת.
שי-לי שפיגלמן: יובל מדבר על ה- accessible ועל design, זאת אומרת מראש הנגישות כשאתה מתכנן.
שי-לי שפיגלמן: היו לנו הרבה שיחות בנושא.
יזהר שי: נשמח להמשיך לשתף איתך פעולה ובהחלט אנחנו מחויבים לעניין הזה.
יזהר שי: תודה שהעלית את הנושא הזה שוב.
עינב קאבלה: וכמו שיובל יודע אנחנו כמובן נקדיש לזה גם דיון כאן ונראה איך אפשר להעלות את זה לפסים של מסקנות יישומיות.
עינב קאבלה: תודה, יובל.
עינב קאבלה: ביקש לדבר מר יהודה קונפורטס, עורך 'אנשים ומחשבים', שלום לך.
יהודה קונפורטס: שלום, צהריים טובים.
יהודה קונפורטס: מה שנקרא שאלה מיציע העיתונות, אבל שאלה ממוקדת, לא נעשה עכשיו ריאיונות.
יהודה קונפורטס: קודם כל ברכות לשר, ליזהר שי, לא הספקתי עוד לפגוש אותו אישית, אבל אני מאחל לו הצלחה, כמובן גם לשי-לי המנכ"לית, שאני מכיר אותה הרבה שנים, וגם לך, היושבת ראש.
יהודה קונפורטס: אני מכסה הרבה שנים את הוועדה, בדרך כלל בזמנים רגילים אני יושב פיזית בוועדה הזאת, אבל היום בגלל הטכנולוגיה והמצב אנחנו עושים את זה בזום, וזה בסדר גמור.
יהודה קונפורטס: יש לי שאלה ליזהר, אני לא יודע אם יש לו תשובה.
יהודה קונפורטס: הוא הציג פה המון המון תוכניות, אתה בוודאי שמת לב שהתקציב של המשרד הוא בין התקציבים הקטנים ביותר שהממשלה נתנה עד היום, לא יודע אם מיליארד שקל או משהו כזה.
יהודה קונפורטס: האם בדיונים שלך עם האוצר מסתמן איזה שהוא גידול משמעותי, או כמה אתם דורשים יותר כדי לממש את כל התוכניות הגדולות האלה?
יהודה קונפורטס: כי יש פה תוכניות עם הרבה מאוד דברים ובלי תקציבים זה לא יהיה.
יהודה קונפורטס: ושאלה נוספת, ששאלתי אותה גם בצ'ט, ממש לפני שהכנסת התפזרה, זה היה לפני שנה וחצי, היה העניין של פרויקט להב"ה, שבוודאי אתה נחשפת אליו כבר, וחלק מהמרכזים הופרטו, הועברו לידיים פרטיות, וחלק לא הופרטו והיו המון המון אי ודאויות לגבי המדריכים, מה המדיניות שלכם לגבי הנושא הזה?
יהודה קונפורטס: אם הספקת בכלל לטפל בזה.
יהודה קונפורטס: כל השאר בוודאי נעשה בהזדמנויות אחרות.
יזהר שי: קודם כל תודה על המעורבות שלך בוועדה הזו, יהודה, הרבה שנים.
יזהר שי: חשוב שהציבור יקבל פה את השופר שלך ויידע מה קורה בכנסת בתחום הזה.
יהודה קונפורטס: כן, תודה רבה.
יזהר שי: בנושא התקצוב.
יזהר שי: קודם כל חלק מהדברים שאנחנו הראינו פה הם עניין של סדרי עדיפויות במשרד במסגרת התקציב הקיים ולצורכם אנחנו לא צריכים עודף תקצוב, זה יותר עניין של סדרי עדיפויות.
יזהר שי: יש פה כמה דברים שאנחנו הראינו אותם שהם בהחלט עניין של סדר עדיפויות לאומי, הראשון בהם הוא תעשיית החלל האזרחית.
יזהר שי: יהיה לנו דיון עם האוצר ואנחנו נצטרך לשכנע, לא רק את האוצר, אלא גם את ממשלת ישראל, שזה תחום ראוי שאנחנו רוצים להיכנס אליו מכל מיני סיבות, חלקן חשיבות לאומית, חלקן חשיבות מסחרית ופוטנציאל כלכלי.
יזהר שי: כמו שאמרתי, זו דוגמה לתהליך שאנחנו עוברים.
יזהר שי: באשר לתהליך הספציפי הזה אני אישית מאוד מאמין בו, אבל אתה יודע, זה משהו שאנחנו צריכים לאמץ.
יהודה קונפורטס: כמה אתם דורשים יותר?
יהודה קונפורטס: בכמה אתם רוצים להגדיל את התקציב?
יזהר שי: יש תוכנית מפורטת, יושבת פה רעיה עדני מהאוצר.
יזהר שי: קודם כל תודה שאת נמצאת פה ומתקצבת את המשרד ביד רמה.
יזהר שי: אני לא שילמתי ליהודה כדי שיעלה את שאלתו.
יהודה קונפורטס: במספרים, כמה?
שי-לי שפיגלמן: אנחנו לא ננהל משא ומתן בוועדה.
יהודה קונפורטס: אני לא מנהל משא ומתן, אני שואל כמה דורשים יותר.
יהודה קונפורטס: אתם לא דורשים פחות הרי, לא?
רעיה עדני: אני יכולה להעיד שדורשים.
יהודה קונפורטס: טוב, אוקיי, הבנתי, תודה.
יהודה קונפורטס: מה לגבי להב"ה?
יזהר שי: לגבי להב"ה ובכלל פרויקטים שנמצאים בחוץ, אנחנו מסתכלים על כל הדברים שהמשרד עושה והקריטריון שאנחנו העמדנו לעצמנו זה אימפקט, אנחנו רוצים לדעת שהפעילויות שהמשרד עובד דרכן כדי לממש את אותה תוכנית שהראיתי קודם, שזה מה ששי-לי קוראת הפיכת הפירמידה ובאופן כללי זה הנגשת המידע והטכנולוגיות לאוכלוסיות ברחבי המדינה, בדגש על הפריפריה החברתית והגיאוגרפית, אנחנו רוצים לראות שאנחנו משפיעים באופן משמעותי והאופן המשמעותי הוא גם מדיד וגם ניתן להשגה.
יזהר שי: אני מרוצה מחלק מהתוכניות שראיתי, אני מרוצה פחות מחלק אחר, אנחנו במגמה לוודא שמה שאנחנו נממן בשנים הקרובות עומד בקריטריונים שגם אנחנו מרגישים טוב איתם, ויותר חשוב מזה, ישפיעו על אוכלוסיות רחבות באופן משמעותי.
יזהר שי: בסוף אני רוצה שאתה תראיין אותם, יהודה, או בתור חוקרת מצליחה באוניברסיטה - - -
יהודה קונפורטס: לא, השאלה היא אחרת, השר.
יהודה קונפורטס: הפרויקטים האלה היו פרויקטים שהממשלה מימנה אותם כל הזמן, בשלב מסוים היו מכרזים והוציאו אותם החוצה, מה שנקרא למיקור חוץ, מדוע המדינה צריכה להוציא את זה למיקור חוץ, למה שהמדינה לא תמשיך לממן את זה?
יהודה קונפורטס: אלא אם כן אתה חושב שזו הדרך הנכונה.
יזהר שי: אני עליתי על רכבת נוסעת פה, תן לי עוד איזה שהוא גרייס - - -
יהודה קונפורטס: רכבת מאוד - - - מאוד בעייתית, כן.
עינב קאבלה: לא, אני גם לא רוצה להתמקד בנושא מסוים, אנחנו כרגע בסקירה של השר ואנשי משרדו על פעילויות משרד המדע והטכנולוגיה.
יהודה קונפורטס: תודה רבה.
עינב קאבלה: טוב, אנחנו בסיום ובסיכום, אז אם אתה רוצה לומר כמה מילות סיכום, שניכם, בבקשה.
יזהר שי: אני אדבר בשם שנינו.
יזהר שי: קודם כל שוב תודה על הכבוד ועל הזמן שאתם מקדישים לנו, אני חושב שזה נושא חשוב, כמו שהראיתי, אני באמת מאמין בחשיבות של החקר, של המדע, של הטכנולוגיה לחוסנה הלאומי של מדינת ישראל.
יזהר שי: אנחנו מדינה שחפצה להיות ולהמשיך להיות מדינה חזקה ומובילה בין חבר העמים העולמי הזה שהולך ומתקדם.
יזהר שי: מדינות שמכירות בערכה של טכנולוגיה ומחקר הן גם מדינות שמתקדמות בפרמטרים אחרים, וזה מעניין לראות את זה, גם בפרמטרים של דמוקרטיה, של חופש הביטוי, של כלכלה חופשית, של הדברים הטובים שאנחנו רוצים להיות חלק מהם, יש השפעה ישירה וקשר ישיר בינם ובין מדע וטכנולוגיה.
יזהר שי: לכן אני חושב שזו הוועדה הכי חשובה בכנסת, לכן אני אשמח להמשיך לדווח לכם לכשתרצו ואנחנו בהחלט ניקח את התוכניות שהראינו לכם פה, ואם יש הערות גם בהמשך אני אשמח לקבל אותן, ולמדוד ביחד איתכם את ההתקדמות של מדינת ישראל בחזית הזו.
עינב קאבלה: אני באמת רוצה להודות לשר ולמנכ"לית משרדו ולאנשי המשרד שלכם שתרמו לישיבה הזו ולסקירה הבאמת נפלאה של הדברים.
עינב קאבלה: אז תודה רבה לכם שכיבדתם אותנו בנוכחות שלכם.
עינב קאבלה: בעיניי, אני למדתי פה הרבה, אני חושבת שעוד יותר מתחזקת הדעה שלי והדעה לדעתי גם של חבריי שישבו פה קודם ונאלצו ללכת לוועדת כספים, שהמדע והטכנולוגיה זה הקטר, זה המנוע, וכפי שציינת, זה באמת גם אסטרטגית סופר קריטי למדינת ישראל.
עינב קאבלה: בהחלט אנחנו מאחלים לכם הצלחה בדיונים הקרובים, כדי לחזק עוד יותר את התחומים האלה.
עינב קאבלה: אנחנו נמשיך כאן בוועדה לעשות את העבודה שלנו, גם עבודת הפיקוח, אבל גם שיתוף פעולה איתכם כדי באמת להביא לכדי דברים טובים בתחום המדע והטכנולוגיה שיוכלו גם לתת, מעבר לסיכומי דיון, גם בשורה אמיתית בתחומים השונים שיש לנו שיתופי פעולה בהם.
עינב קאבלה: אז שוב תודה רבה, תודה.
יזהר שי: תודה ובהצלחה.
עינב קאבלה: תודה ותודה לכל מי שהשתתף ולצוות הוועדה.
עינב קאבלה: צוהריים טובים לכולם.
עינב קאבלה: אני פותחת את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: היום יום שלישי, י"ג באב התש"ף, ה-4 באוגוסט 2020.
עינב קאבלה: על סדר יומנו המשך הדיון של הוועדה בהצעת חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התש"ף-2020, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
עינב קאבלה: בישיבת הוועדה האחרונה, לפני שבוע, קיימנו את הדיון הראשון בו משרד המשפטים הציג בפנינו את הצעת החוק.
עינב קאבלה: היו לנו שאלות ושמענו חלק מהדוברים שעלו כאן ב-זום.
עינב קאבלה: היום אנחנו ממשיכים בדיון ואני ארצה להתחיל בדוברים אותם קטענו אותם בפעם הקודמת בגלל אילוצי זמן.
עינב קאבלה: ברשותכם חבריי חברי הכנסת אלא אם כן יש משהו דחוף למי מכם, אני אגש מיד למה רועי פרידמן, ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים במערך הסייבר הלאומי שיאמר את דבריו.
רועי פרידמן: צוהריים טובים.
רועי פרידמן: ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים במערך הסייבר.
רועי פרידמן: היחידה, כמו שהשם שלה מרמז, מטפלת בנושא ביומטריה והזדהות, בין היתר מבצעת פיקוח מכוח חוק על פרויקט התיעוד הלאומי החכם – תעודת זהות, דרכונים, מאגר ביומטרי – והיחידה גם גיבשה מדיניות לאומית.
רועי פרידמן: אני מודה לוועדה על העניין הרב שעלה בישיבה הקודמת בנושא ההזדהות הבטוחה כי באמת להזדהות בטוחה יש פוטנציאל עצום לכל העולם הדיגיטלי ולצדו יש גם סיכונים שצריך להכיר ולהיערך בהתאם.
רועי פרידמן: הזדהות היא נייבלר רציני לכל השירותים הדיגיטליים וספציפית לשירותים בעלי ערך.
רועי פרידמן: כדי לתת שירות משמעותי צריך לדעת מי יושב בצד השני של המקלדת או של הסמרטפון ובלי זה אי אפשר לתת את השירותים האלה.
רועי פרידמן: זה רלוונטי מאוד לממשלה וזו העשייה שלנו עד כה, וגם כמובן לסקטור הציבורי והפרטי.
רועי פרידמן: יש נתונים מאוד מרשימים מהעולם על הזדהות דיגיטלית לתל"ג של מדינות.
רועי פרידמן: מדברים על עד שני אחוזים תרומה לתל"ג וזה הרבה מאוד.
רועי פרידמן: בצד של הסיכון, צריך להבין שהזדהות הוא רכיב פגיע מאוד בתקיפות סייבר, שנתונים וניסיון מלמדים שסדר גודל של 80 אחוזים מתקיפות הסייבר מתחילות בפריצה של נתוני הזדהות חלשים.
רועי פרידמן: זה יכול להביא להתחזות, לפגיעה כלכלית, לפגיעה בפרטיות ובמוניטין של נותני שירותים.
רועי פרידמן: באמת העולם ברוח התקופה מכנים את כל מה שקשור להזדהות כמגיפה ורואים עלייה.
רועי פרידמן: כמה דוגמאות מהעולם ומישראל על פי פרסומים בתקשורת.
רועי פרידמן: בארצות הברית, מה שמכונה IRF ריצ' –RIC זאת רשות המסים האמריקאית – אפשרה גישה בהזדהות חלשה יחסית.
רועי פרידמן: האקרים, מדווחים בתקשורת שאלה האקרים מזרח אירופאים ניצלו את זה ופרצו לכ-300,000 חשבונות של אזרחים אמריקאים וניסו שם להחליף את פרטי חשבון הבנק לצורך קבלת החזרי מס וחשבונות אחרים.
רועי פרידמן: מדווח שנגרם נזק כלכלי משמעותי וגם נזק למוניטין.
רועי פרידמן: לפני כ-10 ימים כאן בארץ פורסם ששופרסל פרסמה גישה לרשימת הקניות של לקוחות און ליין באמצעות הזדהות חלשה.
רועי פרידמן: כ-100 לקוחות, היה אפשר לגשת ולראות את רשימות הקניות שלהם.
רועי פרידמן: יש כאן פגיעה בפרטיות ואולי גם פגיעה בנושא עסקי.
רועי פרידמן: רק בשבוע שעבר, שוב פרסום בתקשורת, שביטוח לאומי העלה שירות שקשור בקבלת כספים בגלל הקורונה, רכיב ההזדהות שם היה תקול וגם בוצע תוך הזדהות חלשה.
רועי פרידמן: עד כמה שידוע לי, לא נגרם נזק.
רועי פרידמן: מכל זה אנחנו מבינים שנושא ההזדהות הוא די מסובך ולא פשוט לבצע את זה נכון, אבל איך כן עושים את זה נכון?
רועי פרידמן: היחידה הובילה צוות בין-משרדי להזדהות ויש מדיניות לאומית.
רועי פרידמן: היא מגדירה את העקרונות איך צריך לבצע הזדהות בפרט נושא של רמת אבטחת אימות שבדיון הקודם גם עלה הנושא שנקרא רב"א, או באנגלית לבל אינשורנס, שזה למעשה החוזק של ההזדהות והוא נע מ-1 עד 4 כאשר 1 הוא החלש ביותר ולמעשה אנונימי ו-4 הוא הגבוה ביותר.
רועי פרידמן: המדיניות הזו אושרה בהחלטת ממשלה והפעילות של היחידה בהקשר הזה היא עם משרדי ממשלה שהוטל עליהם באותה החלטת ממשלה לתאם עם היחידה את אופן ביצוע הזיהוי הדיגיטלי.
רועי פרידמן: בנוסף, לפני סדר גודל של שנה, הוצאנו הנחיה לכלל הממשלה לבצע זיהוי ברב"א 3 שהוא זיהוי חזק יחסית ואם תרצו, אני ארחיב על כך.
רועי פרידמן: זה בהתאם למגמה בעולם לעוצמת ההזדהות הנדרשת ובתאימות למה שקורה באירופה ובארצות הברית.
רועי פרידמן: מקצועית אני חושב שנכון שתהיה מערכת הזדהות ממשלתית מרכזית שכלל משרדי הממשלה והסקטור הציבורי יעבדו דרכה.
רועי פרידמן: זה משהו שיקל על האזרחים והם לא יצטרכו להחזיק עוד סט ים ועוד סטים פרטי גישה כדי לעבוד עם הממשלה ועם המגזר הציבורי וזה יחסוך כספים למגזר הציבורי שלא יצטרך להקים כפל מערכות כאלו, וישפר את רמת ההגנה בסייבר כשהמערכת המרכזית הזאת יושבת במקום מוגן היטב ובנוי לפי גם לפי הנחיות סייבר וגם הזדהות.
רועי פרידמן: בהתאם לזה מערך הסייבר גיבש הנחיית ביצוע שעם אישור החוק הועבר למשרדים השונים והיא תנחה על אופן הטיפול בבתי סייבר בהזדהות.
רועי פרידמן: אני אציין שבהקשר הזה קיימות גם הסכמות עם משרד המשפטים לגבי תכני ההנחיה של מערך הסייבר על המשרדים ובשוגג הושמט משם נושא ההזדהות וזה בא על תיקונו.
רועי פרידמן: לסיכום.
רועי פרידמן: כמו יתר הדוברים בשבוע שעבר, הנגשת שירותים דיגיטליים הוא בשורה גדולה לאזרחים.
רועי פרידמן: זה גורם חשוב שיאפשר את הבשורה הזאת שהיבטי ההזדהות בסייבר יהיו בצורה טובה, יש מדיניות לאומית לזה, יש הנחיות ברורות וצריך לפעול על פיהן.
רועי פרידמן: עד כאן.
עינב קאבלה: הגורמים שכפופים היום לממשל זמין, הבנו שכל גורמי הממשלה כפופים היום למערך הסייבר, מה המינוח הנכון?
עדי שיינבך: מדיניות ההזדהות הנכונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: ממשל זמין, זאת לא רק הזדהות.
עינב קאבלה: אני מדברת על כל הנושא הזה.
רני נויבואר: הנושא של הזדהות בטוחה, אחד הנושאים שמטפל בו מערך הסייבר הלאומי.
עינב קאבלה: אם הבנתי נכון, אמרתם שכל הגורמים הממשלתיים שמנויים כאן בהצעת החוק הם תחת כותרת שנקראת ממשלך זמין.
רני נויבואר: זה לא מה שאמרנו.
רני נויבואר: התבקשנו לבדוק ולומר לכם איזה מהשירותים שנמצאים כאן, הם נמצאים בפנים, בתוך ממשל זמין.
רני נויבואר: יש את מערך הסייבר הלאומי, זו יחידה שעוסקת בהגנה - והם יכולים להסביר טוב ממני –על תשתיות הממשלתיות ועל תשתיות חיוניות וכולי.
רני נויבואר: יש להם פרוטוקול ויש גם את החוק שהיועצת המשפטית הזכירה בפעם הקודמת.
קריאה: יש את ממשל זמין שזו יחידת הביצוע של התקשוב, שהיא עובדת עם חלק ממשרדי הממשלה, חלק מהנושאים.
קריאה: יערה, את רוצה להתייחס למה שדיברנו, על מה נמצא בפנים ומה נמצא בחוץ?
קריאה: אחת מהשלוש שאלתם אותנו, זה להתייחס לנקודה הזאת.
קריאה: זה מחוץ למערך הסייבר.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפלטפורמה של ממשל זמין היא פלטפורמה שמקבלת הנחיות ופיקוח או איזשהו אישור של מערך הסייבר.
יערה בן שחר: ממשל זמין הוא גוף שהוא מונחה של מערך הסייבר מכיוון שהוא מוגדר כתשתית קריטית.
נירה לאמעי רכלבסקי: לכן רצינו לדעת מי לא נמצא בפלטפורמה.
עינב קאבלה: אני אדבר לפני שניכנס לדיון, על מה כפוף לממשל זמין או מה לא.
עינב קאבלה: הבנתי את החידוד, אני רוצה לדעת ממך רועי אם הגורמים שמדובר עליהם היום בהצעת החוק כפופים למערך הסייבר.
רועי פרידמן: אני אדבר בגובה שלי של ההזדהות, שם הסמכות שלי נובעת - - -
עינב קאבלה: ויהיה מי שיענה לי על השאלה ולא רק על ההזדהות?
רועי פרידמן: כן.
רועי פרידמן: יש עוד אנשים כאן על הקו שיוכלו לענות מדויק יותר ממני על שאלת כלל הסמכויות.
עינב קאבלה: בסדר.
עינב קאבלה: נתחיל בהיבט שלך.
רועי פרידמן: בהיבטי הזדהות, כמו שציינתי, משרדי הממשלה צריכים לתאם אתי את האופן שבו הם מבצעים הזדהות לטובת קבלת שירותים דיגיטליים.
רועי פרידמן: אנחנו עושים במשך כשנתיים פעילות יזומה מול כלל משרדי הממשלה, כמובן עבודה הדוקה עם ממשל זמין, על איך נכון לממש את רכיב ההזדהות במערכות.
רועי פרידמן: זה אחד.
רועי פרידמן: לגבי תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות, אין לי סמכות להנחות אותם ועד כה לא בוצעה עבודה מול הגופים האלה.
עינב קאבלה: יש למישהו שאלות נוספות לרועי?
משה אבוטבול: שאלה.
משה אבוטבול: כל הנושא הזה, אנחנו בוודאי נידרש לזה גם בהמשך, לקחת בחשבון שיש סוגי אוכלוסיות מסוימות שלא נחשפות לנושא הזה גם בגלל שהן לא מחזיקות מכשירים אלא מחזיקים מה שנקרא מכשירים טיפשים, כלומר, טלפונים מיושנים.
רועי פרידמן: בהקשר לדיון שכרגע מתקיים בוועדת הכלכלה לגבי טלפונים כשרים.
משה אבוטבול: מכשיר כמו שמחזיק ליברמן.
עינב קאבלה: חברים, אנחנו בוועדה.
עינב קאבלה: בלי פוליטיקה.
משה אבוטבול: צריך לחשוב גם עליהם.
משה אבוטבול: שמענו שיש כל מיני טכנולוגיות חדשות להעביר הודעות שמע ואגב, הדבר הזה נדרש – וגם אני אומר את זה לגבי הצעת חוק שעברה אתמול בלילה של ידידנו יושב ראש ועדת החוקה יעקב אשר לגבי צ'קים שחוזרים כי הרי הבנק לא יכול להחזיר היום צ'קים שחוזרים בלי שהלקוח יקבל הודעה אבל אם אין לו מכשיר, איך הוא יודע לו?
משה אבוטבול: גם אצלנו צריך לחשוב איך למצוא פתרונות בנושא הזה.
משה אבוטבול: חשוב שבכל הדברים האלה יפתרו את המצב גם לגבי האוכלוסייה החרדית וגם אוכלוסייה של מבוגרים, הקשישים והעולים החדשים, הקהילה האתיופית, הקהילה של חבר העמים וכמובן גם המגזר הערבי שחלקם לא קשורים בנושא הזה.
משה אבוטבול: תמיד צריך לקחת את זה בחשבון.
עינב קאבלה: נגענו בנושא הזה גם בישיבה הקודמת.
עינב קאבלה: אני רק רוצה לשים אותנו בתוך המסגרת של הצעת החוק הזאת.
עינב קאבלה: מדובר על להיטיב את השירות עם האזרחים במובן הזה שהשירותים שניתנים היום על ידי משרדי ממשלה – בהמשך כנראה יוכלו להיכנס כאן שירותים שניתנים גם על ידי תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות.
עינב קאבלה: אנחנו לא מדברים כאן על כלל המגזר הציבורי, בנקים וכדומה, אלא על הדבר הזה.
עינב קאבלה: אם היום יש קושי רגולטורי, אני אקרא לזה כך, או חוקי לתת שירות שניתן פרונטלית כשירות שהוא מקוון, גם אם הוא ממשיך להינתן פרונטלית אבל נניח שרוצים לשפר את השירות ולהפוך אותו להיום גם שירות מקוון שניתן לקבל אותו מרחוק – אז הצעת החוק נועדה להתגבר על הקשיים שקיימים היום בצורה יחסית מהירה בתקופת שעת החירום.
עינב קאבלה: אין ספק שבימים אחרים היינו פשוט מתקנים חקיקה חקיקה ומייצרים לכל עניין פתרון.
משה אבוטבול: גברתי היושבת ראש ערה לכך שבשבוע שעבר העברתי את החוק של הפקסימליה שתמשיך להיות כדי שאנשים יוכלו גם לקבל הודעות פקס.
משה אבוטבול: זה חלק של התחשבות.
עינב קאבלה: בדברים שאני אומרת, חלילה, אין כדי לסתור את מה שאתה אומר.
עינב קאבלה: להיפך.
עינב קאבלה: אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
עינב קאבלה: אני רק רציתי להסביר את המסגרת בגלל שלא זכינו שתהיה כאן בישיבה הקודמת.
עינב קאבלה: רק רציתי לחזור על המסגרת בה אנחנו מצויים כדי שנבין מה המטרה ואת האירוע.
עינב קאבלה: כמובן שכאשר משרד ממשלתי או גורם שאחראי לפי הצעת החוק צריך לתת שירות, מבחינתנו הוא צריך להתחשב גם באזרחים שקשה להם יותר הנושא המקוון.
עינב קאבלה: אגב, אנחנו גם הערנו שאנחנו רוצים שיהיה ברור שהשירות הפרונטלי עדיין יהיה קיים ככל שאין סגר או חלילה מגבלה בריאותית אלא שזה בנוסף.
עינב קאבלה: כפי שאמרתי, דבריך נכנסו בדלת פתוחה.
משה אבוטבול: אני רק יכול לבשר לך ששלשום בבוקר קבעתי מזוזה בבית שמש במשרד רחב ממדים, שם יש עמדות לנשים ועמדות לגברים, של מחשבים מסננים שאנשים יכולים לשלוח מיילים, יכולים לקבל מיילים, דברים מהסוג הזה עם ביקורת תורנית של הרבנים במקום הזה.
משה אבוטבול: כלומר, אנחנו צריכים את זה ומתקשים לעשות את זה בצורה הרגילה ולכן צריך גם כאן לגלות כל מיני סוגי הבנה.
משה אבוטבול: ייאמר לשבחו של היושב ראש הקודם שהיום הוא סגן שר התחבורה, שאנחנו בבית שמש, עת הייתי ראש העיר, הוא הקים אתי מספר עמדות של ממשל זמין והוותיקים כאן יודעים כמה זה עזר לאותו מגזר.
עינב קאבלה: אין ספק שצריך לעזור לאותן אוכלוסיות שקשה להם הנושא של ציוד קשה וגם קשים להם דברים אחרים של נגישות.
עינב קאבלה: מן הסתם לא את כל הדברים אנחנו נעשה בהצעת החוק הזאת.
עינב קאבלה: הצעת החוק הזאת נועדה לאפשר את עצם קיומו של השירות המקוון אבל כוועדת המדע והטכנולוגיה, עסקנו בזה כבר ואנחנו נמשיך לעסוק בזה מתוך מטרה שדווקא לאוכלוסיות שבפריפריה, גם הגיאוגרפית אבל גם הטכנולוגית מבחינתי, שידם תהיה משגת לאמצעים האלה.
עינב קאבלה: שוב, גם אם זה לא תחת הצעת החוק הזאת.
עינב קאבלה: תודה לך על ההערה שלך.
משה אבוטבול: תודה לכם על הכול.
עינב קאבלה: אם אין שאלות לרועי, אני אשמח להעלות, בהמשך לשאלה שלי, את עורך דוד עמית אשכנזי ואת יובל שגב.
עינב קאבלה: שמעתם אתהשאלה או לחזור עליה?
עמית אשכנזי: שמענו.
עמית אשכנזי: אני התייחסתי לזה בסוף הדיון הקודם ולכן שנינו כאן.
עמית אשכנזי: מבחינת ההיערכות למימוש החוק הזה, אנחנו שותפים לו ובעצם נערכה עבודה מקצועית במערך הסייבר, גם בצד של הגנת הסייבר וגם בצד של ההזדהות כפי שדובר.
עמית אשכנזי: מבחינה משפטית, ציינתי את ההנחיה, את העמדה של משרד המשפטים שאומרת שהמסגרת של החלטות הממשלה מאפשרת לקדם את הדבר הזה וכך אנחנו פועלים.
עמית אשכנזי: אני רוצה לחדד שוב את הנקודה שקשורה בממש ל זמין.
עמית אשכנזי: בגלל שממשל זמין היא תשתית קריטית לפי החוק להסדרת הביטחון, רמת – נקרא לזה- אמון, בטיחות וגם יעילות באמצעות ממשל זמין היא יותר גבוהה ושם יש כלי משפטי שנקרא חוק להסדרת הביטחון.
עמית אשכנזי: גופים שלא כפופים להחלטות הממשלה, ככל שייכנסו בחוק, הם יקבלו את העמדות המקצועיות שלנו ברמה משפטית פחות מחייבת מהחלטות הממשלה וזה בדומה למה שאמר רועי.
עמית אשכנזי: כלומר, אנחנו בעצם את הממשלה מנחים מכוח זה שהחלטות הממשלה מחייבות את הממשלה וחלק גדול ממה שאנחנו עושים בתוך משרדי הממשלה משורשר באמצעות יחידת הגנה בסייבר ברשות התקשוב או אפילו מדיניות של רשות התקשוב עצמה, כחלק מהתפיסה של החלטת הממשלה, אבל גופים שהם לא בתוך הממשלה, העמדה שלנו שם תהיה נניח בנושא של המלצות או דברים מהסוג הזה.
עמית אשכנזי: ציינתי גם בדיון הקודם שהעמדה שלנו שכל רשות שמקבלת סמכות ואחוריות מהחוק הזה, מחויבת בניהול הסיכונים הכולל שקשור במעבר לשירותים דיגיטליים לפי הדין הקיים והתפקיד שלנו לתת בידם את הכלים כיצד לבצע את הדבר הזה בצורה שהיא גם סבירה.
עמית אשכנזי: אם תרצו, אפשר להרחיב בנושא המקצועי יותר ופחות בנושא המשפטי.
עמית אשכנזי: אני מקווה שעניתי לנושא המשפטי.
עינב קאבלה: אני רוצה לראות אם הבנתי נכון.
עינב קאבלה: כל הגופים שהיום בהצעת החוק שמונחת בפנינו, היות והיא עוסקת בגורמים ממשלתיים, מכוסים גם מבחינת חוזקה של החובה שלהם לקיים את ההתנהלות ואת השירות המקוון על פי כללי מערך הסייבר.
עמית אשכנזי: אם אני צריך להיות ממש טכני כדי להיות מדויק, אז בהגדרה של גוף ציבורי יש אפשרות לגופים שאינך משרדי הממשלה.
עינב קאבלה: את זה הבנתי.
עינב קאבלה: התוספת, אם הבנתי נכון גם מהיועצת המשפטית לוועדה וגם ממשרד המשפטים, כוללת רק גורמים ממשלתיים וזה מכוסה.
עמית אשכנזי: חד משמעית, נכון.
עינב קאבלה: עכשיו נותרנו עם השאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו ואתכם לגבי אותם גורמים שאינם ממשלתיים ושיכולים להיכנס על פי הוראות החוק בהמשך, כיצד אנחנו עושים את הלינקג' הזה ברמה שהיא מעבר להמלצה לאותם כללים שהגופים הממשלתיים כפופים להם.
עינב קאבלה: זו השאלה שלי שאני לא יודעת אם היא אליכם או שהיא פשוט בקשה שלי שתערכו איזשהו דיון משולש, אלא אם כן יש לכם תשובה עכשיו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני הצעתי להוסיף משהו שמכסה גם את מה שקיים גם את מה שעלול להיות כדי שהחוק באמת יצפה פני עתיד.
עינב קאבלה: סליחה שאני קוטעת אותך.
עינב קאבלה: אני כן רוצה להשאיר את זה בצריך עיון כדי שנשמע קודם את כלל הדוברים וכלל הבעיות או דברים שאנחנו צריכים להידרש אליהם.
נירה לאמעי רכלבסקי: הכותרת היא שאני הצעתי להוסיף סעיף.