GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: דיברנו עליהם רבות בוועדות קודמות וחזי רק סיכם שיצאו פרויקטים.
יעל כהן-פארן: בזה צריך לתת לכם נקודות כי זה קורה והדברים של ה-300 מיליון שקלים התקדמו.
יעל כהן-פארן: אבל מה עם הכלים האחרים?
יעל כהן-פארן: יש את הכלים המיידיים שהתרחשו שזה מצוין אבל כלים אחרים בכלל לקידום טכנולוגיות ישראליות בתחום הזה, אני לא רואה את זה קורה.
יעל כהן-פארן: תוכניות ענק, יש כל כך הרבה חברות שמגיעות לשלב הזה של כמעט מסחור שיש להם רעיונות נפלאים ונהדרים וגם ברי מימוש והם לא מתקדמים כי אף אחד לא נותן להם את היד שזה יקרה.
יורם גלעדי: קודם כל, יש את תוכנית ניו-טק שעסקה בהתחלה במים ועוסקת היום באנרגיה.
יעל כהן-פארן: נכון, אבל זה לא משהו חדש שהוא בעקבות החלטת הממשלה.
יעל כהן-פארן: הניו-טק הייתה בעצם מבוססת על החלטת ממשלה הרבה יותר ישנה, אם אני לא טועה מ-2008 שדחפה אותה קדימה אבל דווקא החלטת הממשלה הזאת מ-2016 הייתה אמורה לדחוף קדימה עוד יותר ועוד יותר ועוד יותר.
יעל כהן-פארן: גיל, אתה רוצה לומר מילה?
גיל פרואקטור: יש כ-20 מיליון שקלים שכבר עכשיו למעשה חלק מהם מומש וזה בפרויקט משותף שמיועד לתמוך בהדגמות מסחריות של טכנולוגיות סביבה חדשות בשיתוף הגנת הסביבה, הרשות לחדשנות ומשרד הכלכלה ביחד.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, הרשות לחדשנות והגנת הסביבה ביחד מובילים את הדבר הזה וכבר מומשו.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, חלק מהתקציב הזה כבר אושר ויש כל הזמן סבבים נוספים.
גיל פרואקטור: יש עכשיו סבב שלמעשה הושלם.
יעל כהן-פארן: בסדר, אבל אתה מסכים אתי ש-20 מיליון שקלים זה לא הסכום עליהם דובר.
יעל כהן-פארן: יורם, אני אתן לך הפסקה כי נשארו לנו עוד עשר דקות ואני צריכה לסכם ולפני כן לשמוע עוד שני דוברים מארגוני הסביבה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שהנושא הזה של סעיף 10, זה אחד הסעיפים שהכי מפוספסים עד עכשיו בהחלטת הממשלה ואני לא ארד מהם.
יעל כהן-פארן: אולי נעשה דיון מיוחד רק עליהם.
יעל כהן-פארן: לאה ממגה ירוקה, בבקשה.
לאה לויקסון: לאור הדוח האחרון של ה-IPCC מדובר על כך שצריך באופן כלל עולמי לעשות הפחתה עד שנת 2030 ב-45 אחוזים, לא פחות, מהרמה של 2010.
לאה לויקסון: בכל מה ששמעתי כאן אני מודה ומתוודה שלא כל כך שמעתי איך אנחנו הולכים לפגוש את הנושא הזה.
יעל כהן-פארן: את היעד הזה.
לאה לויקסון: את היעד הזה.
לאה לויקסון: אני קודם כל רוצה לקרוא למשרד להגנת הסביבה לעשות משהו בעניין הזה.
לאה לויקסון: מדברים על גז טבעי שהוא יותר טוב מפחם, ואני מסכימה שזה יותר טוב מפחם אם כי השאלה היא אם לוקחים בחשבון כאשר אומרים את זה גם את תהליך הייצור ואת הפליטה בתהליך הייצור של הגז.
לאה לויקסון: האם גם אחרי שלוקחים את זה בחשבון, זה באמת הרבה יותר נקי מאשר פחם?
לאה לויקסון: אם כך, זה טוב.
לאה לויקסון: בכל מקרה, אני חושבת שאנרגיה מתחדשת צריכה להיות היעד והיעד של 17 אחוזים הוא לגמרי לא מספיק אלא צריך הרבה יותר.
לאה לויקסון: צריך לפחות פי שניים מזה.
לאה לויקסון: יחד עם התייעלות אנרגטית שכנראה גם כן עוד לא הגיעה להרבה הישגים, ההתקדמות שלה מאוד מאוד איטית, אז זה יכול להתחיל לפגוש את היעד של 45 אחוזים מתחום החשמל.
יעל כהן-פארן: ד"ר יונתן אייקנבאום.
יעל כהן-פארן: שתי דקות.
יונתן אייקנבאום: אני מאוד שמח ביחס למה שהיה לפני שנתיים-שלוש לראות שמשרדי הממשלה הרבה יותר בעניין והרבה יותר בכיוון, במיוחד משרד האנרגיה שעשה כברת דרך.
יונתן אייקנבאום: אני רוצה לציין שלוש נקודות כי זה מה שנשאר לי.
יונתן אייקנבאום: נקודה ראשונה.
יונתן אייקנבאום: כאשר מסתכלים על היעדים, צריך להסתכל גם על משמעויות רחבות יותר כמו למשל מהי משמעות של מציאת גז או מציאת נפט נוספים ויש לזה משמעות למרות שזה לא נכנס בתחשיב שלנו של כמה פליטות אנחנו מזהמים.
יונתן אייקנבאום: זה בכל זאת חלק מהעולם.
יונתן אייקנבאום: זה דבר ראשון שחייבים לתת עליו את הדעת.
יונתן אייקנבאום: דבר שני.
יונתן אייקנבאום: היעדים שלנו הם כלום לעומת מה שצריך לעשות.
יונתן אייקנבאום: מדובר על כך שצריך לשכפל מכפלה של שלוש או חמש.
יונתן אייקנבאום: מבחינתה קהילה הבין-לאומית, כולם רוצים להשיג את היעד של שתי מעלות או מעלה וחצי.
יונתן אייקנבאום: לכן חייבים תהליכים הרבה יותר עמוקים שיערבו הרבה יותר משרדי ממשלה שפחות נכחו סביב השולחן הזה.
יונתן אייקנבאום: לכן כאן יש לי בקשה מוועדת המשנה והיא לקיים דיון סביב נושא החינוך והטמעת ההבנה של שינוי אקלים.
יונתן אייקנבאום: אני חושב שהתוכנית היא דבר אחד וצריך לחזור לבסיס.
יונתן אייקנבאום: לעניות דעתי רוב הציבור ורוב האנשים והפקידות הממשלתית לא מבינים את נושא שינוי האקלים ואת המשמעות שלו וכאן צריך להטמיע תהליך שהוא תהליך חינוכי עמוק.
יונתן אייקנבאום: הנקודה האחרונה.
יונתן אייקנבאום: על פי חוק של תיקון משק החשמל, משרד האנרגיה, מנכ"ל משרד האנרגיה מחויב לדווח אחת לשנה בוועדת הכלכלה על התקדמות בהשגת יעדים באנרגיה מתחדשת.
יונתן אייקנבאום: זה לא נעשה השנה וכאן אני פונה אליך בבקשה לפנות לוועדת הכלכלה בנושא.
רוני כהן גינת: המשרד להגנת הסביבה.
רוני כהן גינת: לגבי המשלחת הישראלית שאנחנו מארגנים לקטוביץ, אני רוצה לומר שפעם ראשונה יש נציג ממשרד החינוך שמצטרף.
רוני כהן גינת: שי סופר הלך אבל רציתי להזמין גם אותו להצטרף אלינו.
רוני כהן גינת: אין זמן עכשיו אבל בפגישה הבאה אפשר גם לחדד את מה שיעקב אמר לגבי ספר הכללים, שגם זה גם מה שיכוון ויחייב אותנו בעתיד ליישום המחויבות שלנו בהסכם פריז.
רוני כהן גינת: אני מזכירה שהשר אלקין פותח את ועידת האקלים הישראלית ביום חמישי הקרוב.
יעל כהן-פארן: אני אהיה שם.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שגם אתם תהיו שם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה להודות לכם, לכל המשתתפים.
יעל כהן-פארן: אתמול בשעה 11:30 בלילה עבר כאן חוק - גם אני בין היוזמים והמובילים שלו – הכנסת הנושא של שמורות הטבע וערכי טבע מוגנים לחוק מפגעים סביבתיים.
יעל כהן-פארן: זה אומר שלצורך הענין אדם טבע ודין יכולים לתבוע את רותם אמפרט בגלל זיהום נחל אשלים, מה שהיום רשמית לא אפשרי בחוק.
יעל כהן-פארן: מה שקרה בנחל אשלים, זאת רק דוגמה.
יעל כהן-פארן: היה אסון סביבתי.
יעל כהן-פארן: הבריכות קרסו, הנחל נשטף בחומצה ואחריו יכולנו לבוא ולזעוק ולומר שהנה, צריך תיקון.
יעל כהן-פארן: אני חוששת לומר שבנושא של האקלים אין את הפריבילגיה לחכות לאסון הזה.
יעל כהן-פארן: כל המומחים באים ומתריעים ומתריעים ומתריעים כבר שנים, ובשנה האחרונה יותר מתמיד.
יעל כהן-פארן: והנה, תראו את הדוח האמריקאי של רשויות פדרליות, לא של NGO'S, לא של מחקר, של קריית מחקר אלא של הרשויות הפדרליות וגם מה שהם אמרו, נשיא ארצות הברית לא מוכן לקבל את זה, זה פשוט מדהים.
יעל כהן-פארן: ברור לנו שהאסון בפתח, אם אנחנו לא נפעל.
יעל כהן-פארן: אמרה כאן נציגת מגמה ירוקה שהיו צריכים להיות 45 אחוזים, 50 אחוזים ולא 17 אחוזים ואנחנו מבינים את זה ואנחנו מסתכלים קדימה ואני לא רוצה שאנחנו נהיה במצב שבעוד 10 שנים – אני לא מדברת על סוף המאה, אף אחד מאתנו כנראה לא יהיה כאן בסוף המאה אולי ילדינו, אנחנו מקווים שלא יהיו אסונות גדולות מדי כך שגם הם לא יהיו – אבל בסופו של דבר אנחנו לא רוצים להסתכל, אפילו לא על 10 שנים קדימה ולקרוא את הפרוטוקול של הוועדה הזאת ולשאול מה עשינו, איך דיברנו על 17 אחוזים, מה זה הדבר המגוחך הזה?
יעל כהן-פארן: אנחנו אמרנו את זה.
יעל כהן-פארן: אני אמרתי את זה גם כאשר החלטת הממשלה הזאת התקבלה.
יעל כהן-פארן: היא לא מספקת אבל גם עכשיו, לאור הנתונים שאנחנו מעלים כאן, היא בקושי תגיע ליעדיה.
יעל כהן-פארן: אולי במתחדשות נפגוש את היעדים אבל בהתייעלות כנראה שלא נגיע אליהם, בתחבורה כנראה שלא נגיע אליהם, וגם זה לא מספק.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לומר שאני אפנה כיושבת ראש ועדת המשנה, אולי יחד עם יושב ראש הוועדה, אם הוא יסכים לפנות אתי, לשרים הרלוונטיים גם בנושא הבנייה הירוקה, גם בנושא יעדים הרבה יותר משמעותיים בהתייעלות אנרגטית וגם בנושא התחבורה שאני מרגישה שיש שם המון תוכניות אבל הן כלל לא לוקחות בחשבון את הנושא הזה כחלק מהמאמצים שאליו מכוונים.
יעל כהן-פארן: אנחנו ננסה לקבל תשובות משמעותיות מהשרים ואולי גם נזמן אותם לדיוני הוועדה למרות שהם לא תמיד אוהבים לבוא לדיוני ועדות משנה אבל אנחנו ננסה לזמן אותם.
יעל כהן-פארן: מה שבטוח זה שגם בתחום של בנייה ירוקה ישראל צריכה לקבל החלטה אמיצה.
יעל כהן-פארן: כמו שבשנות ה-80 קיבלנו החלטה אמיצה שכל המדינה עוברת לדודי שמש, ולא עשו יותר מדי שיקולי עלות-תועלת.
יעל כהן-פארן: אמרו שאין אנרגיה, אז יהיו דודי שמש.
יעל כהן-פארן: מאוד פשוט.
יעל כהן-פארן: בכיוון הזה צריך אומץ, צריך אומץ פוליטי לקבל את ההחלטה.
יעל כהן-פארן: אני אעשה כל מה שאני יכולה כדי להאיץ בממשלה הקיימת שאני מקווה שבקרוב תתחלף כדי לקבל את ההחלטות הנכונות.
יעל כהן-פארן: אני עושה את זה מהאופוזיציה אבל אני מאוד מקווה.
יעל כהן-פארן: כמובן אין לדעת ואולי זה הדיון האחרון של ועדת המשנה הזאת ובקרוב נצא לבחירות, אבל גם אם כן, אני לפחות אעשה כל מה שאני יכולה מהמקום שאני נמצאת בו היום כדי לקדם את הנושאים האלה ובוודאי בממשלה הבאה שאני מקווה שתהיה קצת אחרת.
אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, היום יום שני, כ"ג בטבת התשע"ט, 31 בדצמבר 2018.
אורי מקלב: ועדת המדע והטכנולוגיה דנה היום בדיון מיוחד שעל סדר יומה: הגנה על מידע במערכות ממוחשבות במערכת הבריאות.
אורי מקלב: זאת הכותרת, אבל ברשותכם, בדקות ספורות, אני אסביר לאן אני מבקש לכוון את הדיון, בעצם על שלושה דברים.
אורי מקלב: אחד מהם הוא דבר מרכזי יותר ותיכף אני אשים עליו את הדגש.
אורי מקלב: מתוקף תפקידנו אנחנו מחויבים לפקח על היערכות סייבר של משרדי הממשלה והמערכת הממשלתית והציבורית, ובמקרה שאנחנו דנים היום זה אפילו קצת חריג, זו מערכת ציבורית פרטית מתוקף כך שמערכת הבריאות מנחה גם וחוזר מנכ"ל תופס גם בגופים שהם ציבוריים-פרטיים, כמו בתי חולים שהם ציבוריים-פרטיים, שגם זה יש במדינת ישראל, לא רק בתי חולים ממשלתיים ובכלל כמערכת הבריאות.
אורי מקלב: מטבע הדברים נרצה לחדד, יש גורם שהא מנחה, הוא מחייב, ואם זה נכון לגבי כל הגופים בבריאות שמתנהלים ושמנהלים את מערכת הבריאות, כמו רשות הסייבר, או חוזר מנכ"ל, מה מחייב פה.
אורי מקלב: הדבר השני שאני מבקש להתקדם איתו הוא לראות מי אחראי.
אורי מקלב: אני בעיקר מדבר מבחינת היישום וההטמעה, על מי זה מוטל, וזה הולך יחד עם מי המפקח, מי הגורם המפקח על כך.
אורי מקלב: והנקודה המרכזית שגם כאן
אורי מקלב: אנחנו מכוונים את הדיון היא מי מממן, האם אנחנו נותנים הנחיות ומשאירים את זה לבד להתמודד, משתי סיבות, קודם כל צריכה להיות הגינות.
אורי מקלב: אף אחד לא מעלה בדעתו שירחיבו את סל הבריאות ואף גורם לא יממן את זה.
אורי מקלב: אבל אנחנו צופים פני עתיד, אנחנו הרי לא ועדת ביקורת שדנה אחרי האירועים.
אורי מקלב: אנחנו גם מלווים את זה וגם רוצים הרבה פעמים לדון לפני.
אורי מקלב: כשיש קשיי מימון, אז יש גם דחייה ביישום מטבע הדברים.
אורי מקלב: התוכניות הן רב שנתיות, לא שנתיות.
אורי מקלב: מה שמזין את מערכת היישום זה הנושא הכלכלי, וכשאין על זה הכרעה וכשאין על זה מימון - - - מצד אחד, מערכת הבריאות במדינת ישראל, ואנחנו גם גאים בכך, היא חדשנית, היא מתקדמת מאוד.
אורי מקלב: רוב מערכות הבריאות, אני לא אומר על כל משרד הבריאות, יש פער מאוד גדול בתוך המשרד בין ההתקדמות, בין מערכת הבריאות כולה, כולל קופת חולים, כולל בתי חולים, במערכת המחשוב שלה, בדיגיטציה שלה, אבל טיפות חלב גם נמצאות במערכת הבריאות, ואני חושב שהן בין הגופים הממשלתיים שגוררים עוד, שם עדיין עובדים עם כרטיסיות ועם הזמנת תורים וביטול תורים, ודרך הטלפונים, ואין טלפונים, ופתקים ודברים מאוד ישנים.
אורי מקלב: גם לזה אנחנו מנסים להיכנס.
אורי מקלב: אבל אנחנו מדברים על החלק שכן מתחדש.
אורי מקלב: בכלל אנחנו פורצי דרך.
אורי מקלב: כולנו יודעים על התוכנית הממשלתית שתופסת תאוצה והיא גם מושקעת הרבה, המיזם הממשלתי שהולך להיות תוכנית נחשונית במחקר, בפיתוח וביישום של בריאות דיגיטלית, או התוכנית הממשלתית לבריאות דיגיטלית בנוסח הרשמי שלה, אנחנו על כרטיסים חכמים.
אורי מקלב: שר הבריאות הופיע כאן בוועדה, הוא מופיע בעוד מקומות, במשרד הבריאות, על כרטיס אישי, כרטיס חכם.
אורי מקלב: במקביל מערכת הבריאות, מתוך המשרדים הממשלתיים הלא-ביטחוניים, אני חושב שהיא המערכת הרגישה ביותר.
אורי מקלב: אני לא מכיר עוד משרד שהוא יותר רגיש ממשרד הבריאות.
אורי מקלב: משרד השיכון, שהוא משרד הגדול?
אורי מקלב: משרד התחבורה?
אורי מקלב: יכול להיות שיש שם חומר שהוא לא חומר פתוח כל הזמן, רשימת בעלי תעודת נכה, רישיונות נהיגה, ואנחנו לא מדברים על המשמעות של המידע, אבל בעיקר למה שהוא נערך, ממה שהוא צריך לחשוש.
אורי מקלב: מתקפות סייבר, משרד התקשורת, משרד האנרגיה, צריך לחשוש.
אורי מקלב: אנחנו עדים לכך שבבריטניה, למשל, לא לפני הרבה זמן היתה מתקפה מאוד מאוד קשה על מערכת הבריאות והתוצאות היו תוצאות של שאלת חיים ולא רק מידע אישי ומאוד מורכב ודיסקרטי.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על שאלת חיים ממש.
אורי מקלב: נדמה לי שדיברו שם על קרוב ל-200 ניתוחים דחופים מצילי חיים שנדחו ושובשו בעקבות המתקפה הזאת.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על דברים שצריך לקחת בתשומת לב ראויה וחשובה והדחופה ביותר.
אורי מקלב: בסיכומו של דבר, נבקש מהדוברים להתכוון לדברים האלה.
אורי מקלב: אני ער לכך שמה שמצפים ממני זה גם נושא התקצוב שאני חושב שהוא נושא נכון ודאי לגבי הפרטיים הציבוריים, אבל גם נכון לגבי בתי החולים הכלליים הממשלתיים.
אורי מקלב: בסופו של דבר גם מערכת בריאות שיש לה אילוצי תקציב, ודאי שאם יש קיצוצי תקציב, דברים שהם לכאורה נראים הכי פחות קשוחים, הם תקציבים של תוכניות ומחשוב ושדרוג, רפורמה ודברים כאלה.
אורי מקלב: ברשותכם, בגלל שאתם פניתם באופן רשמי וביקשנו ממך גם להכין מצגת – המרכז הרפואי מעייני הישועה, שמייצג את בתי החולים הפרטיים הציבוריים.
אורי מקלב: ואנחנו נרצה לשמוע גם מההסתדרות הרפואית, מבתי חולים ממשלתיים, ככל שהזמן יאפשר לנו.
אורי מקלב: מר שי בירנבוים, המנמ"ר של בית החולים מעייני הישועה, בבקשה.
שי בירנבוים: (הצגת מצגת) בוקר טוב לכולם.
שי בירנבוים: חבר הכנסת הרב מקלב נתן הקדמה שלא צריכה שום הרחבה, אז אנחנו ניכנס מיד לעניינים, כאשר המגמה היא לשקף – אנחנו נשקף פה בצורה מעשית את המצב של בית החולים מעייני הישועה, אבל כנראה יש הרבה מן המשותף פה ליושבי השולחן ונשקף את הפערים בין מה שאנחנו צריכים להגיע אליו לעומת המצב הקיים.
שי בירנבוים: דבר ראשון, רקע כללי קצר מאוד על בית החולים.
שי בירנבוים: מדובר במוסד שהוא ציבורי פרטי, הוא בית חולים קהילתי, קצת ייחודי בישראל, אין כאלה דברים בישראל.
שי בירנבוים: הוא מונה שלושה בניינים ומתנהל על פי רוח ההלכה היהודית, אבל זה לא מונע ממנו להיות מאוד ממוחשב, ותיכף נראה את זה, משרת את כל תושבי האיזור וקהילות דתיות וחרדיות מכל קצווי הארץ.
שי בירנבוים: עוסק בעיקר ברפואה ציבורית, מעט מאוד ברפואה פרטית.
שי בירנבוים: בית החולים מונה היום 277 מיטות אשפוז, 16 מיטות אשפוז יום, רפואה דחופה, חדרי ניתוח.
שי בירנבוים: הוא בית חולים כללי לכל דבר.
שי בירנבוים: מבחינת לידות, הוא ידוע כבית חולים מהמובילים בארץ, השלישי בגודלו.
שי בירנבוים: ימי האשפוז – 132,000 בשנה, יש מרפאות מפותחות.
שי בירנבוים: כפי שאתם רואים, יש פעילות בית חולימית כללית לכל דבר ועניין.
שי בירנבוים: לגבי הטכנולוגיה – בית החולים ממש מהיווסדו, בגלל שהוא פרטי ובגלל שהוא קטן, משתדל לשמור על רמת טכנולוגיה גבוהה מאוד.
שי בירנבוים: הוא ממוחשב באופן מלא, כל המחלקות, כל הפלטפורמה ממוחשבת מלא, כולל ביקורי הרופא, כולל הכול.
שי בירנבוים: יש פיתוחים חדשניים של רופאים שמשתמשים באייפדים או בסמארטפונים מהבית בשביל לראות את התיק חולה.
שי בירנבוים: תיכף אני אסביר גם למה.
שי בירנבוים: הטלרפואה אצלנו מפותחת מאוד, בעיקר ברדיולוגיה, ויש ממשקים רבים מאוד בין המכשור הרפואי והתיק הקליני.
שי בירנבוים: מילה קצרה לגבי הטיפול מרחוק – דווקא בגלל שבית החולים הוא ציבורי פרטי, והוא לא משופע בכוח אדם באופן בלתי מוגבל, אנחנו משתמשים הרבה בכוח הרפואי הבכיר שלנו גם אחרי שעות העבודה.
שי בירנבוים: ולכן הנושא של טלרפואה הוא מאוד מפותח ושמים עליו הרבה דגש, כיוון שבצורה כזאת אני יכול להשתמש ברופאים שלנו גם בצורה מרוחקת.
שי בירנבוים: כמובן שנכנסים פה לפינה ולסוגיה של הסייבר וכל הסוגיה של ההגנה, כיוון שאם יש כל כך הרבה התחברויות מרחוק, אז צריך גם לתת תשובה לנושא הזה והנושא הזה הוא מאוד מאוד חשוב.
אורי מקלב: באופן כללי בית החולים עובד עם יוזרים פרטיים כל אחד?
אורי מקלב: כל הכניסות של כל הצוות הן פרטיות?
שי בירנבוים: פרטי, ודאי.
שי בירנבוים: אבל עדיין מדובר פה בסוגיה של התחברויות מרחוק, מרובות מאוד, בכל מיני אמצעים הכי עכשוויים שיש, וזה דורש מענה מאוד רחב.
שי בירנבוים: היום יש לנו מערכות אבטחה של גלישה מרחוק.
שי בירנבוים: אני מדבר בשפה ברורה לכולם, כי לא כולם פה טכנולוגיים.
שי בירנבוים: יש לנו חומת אש חיצונית כלפי האינטרנט, מערכת מתקדמת לסינון אתרים, סינון דואר אלקטרוני, אנטי וירוס ארגוני ותאימות לנוהלי אבטחה של הגרדיטציה.
שי בירנבוים: זה מה שיש היום במצב הקיים במעייני הישועה.
שי בירנבוים: כי שנראה תיכף, אנחנו עדיין רחוקים הרבה מהיעד האמיתי שצריך להגיע אליו ברמה של אבטחה אמיתית, אבל זה מה שיש כרגע.
שי בירנבוים: בית החולים - - - לשוק הרפואה בכלל, יש את חוזר המנהל הכללי משנת 2015 לגבי הנושא של תקן 27799, יש את תקנות אבטחת הפרטיות שנכנסו בשנה שעברה, וכולם מן הסתם מתמודדים איתן פה סביב השולחן.
שי בירנבוים: וכתוצאה מהנושאים הללו, וגם כמובן מתקנים אירופאיים שנכנסים עכשיו חזק מאוד לשוק, כל מי שרוכש ציוד מחוץ לארץ מכיר את זה טוב.
שי בירנבוים: אנחנו נאלצים להתמודד עם הרבה מאוד משאבים, גם מנהלתיים וגם טכנולוגיים, שלא היו בעבר.
שי בירנבוים: דבר ראשון, העמידה בתקן אבטחת מידע על מערכות הבריאות, שדורש, מעבר לנושא של העמידה בתקן, לנהל באופן שוטף או לממן באופן שוטף ממונה לאבטחת מידע, לפעמים זה יותר מאדם אחד, לפעמים זה צוות, תלוי בגודל בית החולים.
שי בירנבוים: יש עלויות שנתיות לדברים הללו, ישנם ארגונים שמשתמשים באאוטסורסינג ומורידים במשהו את העלויות, אבל עדיין מדובר בעלויות.
שי בירנבוים: מדובר בעלויות שהוכתבו מלמעלה.
שי בירנבוים: יש גם ביצוע של פנטריישן, סקרים של סיכונים, של חדירות, דברים שמחויבים על פי התקן פעם בשנה וחצי.
שי בירנבוים: ויש כמובן עבודה מול ספקים שצריכים לעמוד בתקן הזה, מה שמגביל מאוד את תהליכי הרכש, מרחיב אותם, מאריך אותם, ודורש הרבה יותר ממה שנעשה בעבר.
אורי מקלב: יש לכם הערכה כספית של העלויות?
שי בירנבוים: יש הערכה כספית.
שי בירנבוים: עלות תלת שנתית לממונה אבטחת מידע זה בערך מיליון וחיצי שקל כולל מע"מ.
אורי מקלב: לא כימתם את העלויות של ההגנה על הסייבר.
אורי מקלב: אתה מדבר על הממונה עצמו.
שי בירנבוים: אני כימתי את הכול, אפשר להגיד בסוף את כל הסיפור.
שי בירנבוים: אבל מבחינת הממונה זה מיליון וחצי שקל.
שי בירנבוים: בדרך כלל מתווסף לו עוזר, כי זה תפקיד גדול.
שי בירנבוים: וישנם שמשתמשים בבסיס של משרה חלקית, אז זה מתחלק יותר, תלוי בגודל הפעילות.
שי בירנבוים: נראה קצת מערכות שאצלנו הן חסרות, מן הסתם לחלק פה יש אותן, לחלק אין אותן, אבל מה שצריך שיהיה בכל התמונה הכוללת.
שי בירנבוים: דבר ראשון צריך לדעת, כפי שהרב מקלב ציין קודם את ההתקפה באנגליה – הרבה מאוד מההתקפות קורות דרך המכשור הרפואי שמחובר לפורטים של המערכת, הרבה פעמים פורטים ייחודיים, וגם הרבה פעמים זה ציוד שפחות מוגן.
שי בירנבוים: אין היום סטנדרטיזציה בתחום המכשור הרפואי כמו שיש בעולם המחשב.
שי בירנבוים: ולכן יש הרבה מאוד מקום לפרצות בנושא הזה.
שי בירנבוים: מקובל היום לעשות פיירוול פנימי, הגנת חומת אש פנימית.
שי בירנבוים: הסיפור הזה במעייני הישועה אליבא דכמות הפורטים וכמות המחשוב שיש אצלנו צריכה לעלות משהו כמו 800-700 אלף שקל.
שי בירנבוים: רק זה.
שי בירנבוים: יש מערכת בקרה לחיבור של רשת המחשוב, מה שאנחנו קוראים - - -, זאת אומרת שלא יבוא אדם חיצוני ויתחבר פה לשקע ויהיה חלק מהרשת הכללית של בית החולים.
שי בירנבוים: זה סיפור של 240,000 שקל לשלוש שנים, משהו כזה.
שי בירנבוים: יש מערכת למניעת קוד זדוני, מה שמפורסם כזירו דיי, יום האפס, שאנחנו צריכים להגן על תחנות הקצה שלנו מהתקפות למיניהן, וזה גם כן מערכות לא זולות בכלל, שעולות 200-150, ולפעמים גם יותר, תלוי עד כמה הידרת בתחום ההגנה הזאת.
שי בירנבוים: יש מערכת להגנה על המידע, כשמעבירים מידע בכלל, מה שאנחנו קוראים בעגה שלנו כספות, שזה עולם מאוד מאוד יקר, זאת אומרת, היום יש את הגוגל דרייב המפורסם שדרכו מעבירים נתונים, אבל הוא מערכת לא מאובטחת.
שי בירנבוים: אנחנו מעבירים נתונים שהם הכי מאובטחים שאפשר לצפות מאדם, נראה לי שצריך להיות מאובטח יותר מבנקים, והמערכות האלה דורשות מה שנקרא סטורג' מאובטח בענן.
שי בירנבוים: הדברים הללו עולים הרבה מאוד כסף.
שי בירנבוים: אנחנו עשינו סקרים של 700-600 אלף שקל הוצאות על הדברים האלה בלבד.
שי בירנבוים: ואני לא מדבר על השוטף.
שי בירנבוים: השוטף זה עוד סיפור בפני עצמו אחר כך לתחזק את זה.
שי בירנבוים: זה גם כוח אדם שצריך ללמוד את המערכות הללו.
שי בירנבוים: זה גם שוטף, שאתה משלם רישיונות לחברות, זה לא נגמר ברכישה.
שי בירנבוים: יש מערכות להצפנה של מדיה נתיקה, מה שקוראים מערכות הלבנה.
שי בירנבוים: זאת אומרת, כל מקום שמגיע לארגון בריאות צריך להיות מוגן מבחינת דיסק און קי.
שי בירנבוים: ישנם ארגונים שהפתרון שלהם זה פשוט לסגור את המערכת, אז זה פתרון מאוד יעיל אבל הוא לא נותן שירות למשתמשים שלנו, ולכן היום יש מערכות הלבנה.
שי בירנבוים: מערכות ההלבנה הללו עולות 150-100 אלף שקל, תלוי בגודל הארגון.
שי בירנבוים: ויש מערכות לניהול אירועי אבטחת מידע חיצוני, מה שנקרא SIEM-SOC, כל התחום של הסקיוריטי אינפורמיישן שהיום מאוד מפותח ונרכש אך ורק כמעט תמיד על ידי אאוטסורסינג, כיוון שמדובר במערכות מאוד מאוד יקרות, וארגונים לא יכולים לסחוב את זה על עצמם, הם רוכשים את זה מבחוץ.
שי בירנבוים: גם זה סיפור של 150,000 שקל בשנה בערך.
שי בירנבוים: דיברנו על זיהוי מרחוק.
שי בירנבוים: בנושא זה יש הרבה מקום להגנה, מה שנקרא Two Factor Authentication, זיהוי רב שלבי, ובנושא הזה יש הרבה שיטות ותיאוריות איך לעשות את זה.
שי בירנבוים: הסיפור הזה עולה כ-200 אלף שקל, תלוי מה רצית, והנושא הזה הוא מאוד קריטי.
שי בירנבוים: כמו שציינתי, בארגון כמו שלנו הנושא הזה הוא מאוד חשוב כיוון שאנחנו מתחברים מרחוק בצורה מסיבית למערכות בית החולים.
אורי מקלב: אז מה סך הכול?
שי בירנבוים: אז אני רק אגמור את הסקירה המהירה במהירות.
שי בירנבוים: יש מערכות למניעת זליגת מידע, מה שנקרא DLP, מערכות יקרות מאוד שמאפשרות או מונעות יציאה מהדואר האלקטרוני של מידע חסוי.
שי בירנבוים: זה מערכות של 800-700 אלף שקל למערכת.
שי בירנבוים: יש נושא של אימון והדרכת העובדים, לאמן אותם שלא ייכנסו בכוונה למיילים שחשופים ושהם לא מכירים.
שי בירנבוים: אצלנו יש הרבה נושא של הגנה על מכשירים ניידים, כל התחום הזה של המכשירים הניידים.
שי בירנבוים: ויש גם הגנה על מערכות אלחוטיות בתוך בית החולים.
שי בירנבוים: כיוון שבית החולים הוא מערכת שמתבססת המון היום על הוט ספוטס, מה שנקרא המערכת האלחוטית, יש צורך נרחב בנושא של אבטחת מידע של המערכות הללו.
שי בירנבוים: שגם דרכן, כמו דרך השקע, לא ייכנסו למערכת.
שי בירנבוים: סך הכול הכללי – אם אנחנו לוקחים את סך כל ההוצאות אצלנו לשלוש השנים הקרובות אנחנו מדברים על הוצאה של בין שישה לשבעה מיליון שקל.
שי בירנבוים: זו בערך ההוצאה הנדרשת אצלנו בארגון להביא את המצב למצב כמו שתיארתי פה.
אורי מקלב: יש לכם פער בין הדרישות של חוזר המנכ"ל למה שאתם עושים?
אורי מקלב: או שאת זה הייתם עושים גם בלי חוזר מנכ"ל?
אורי מקלב: יש דברים שאתם עושים בעקבות חוזר מנכ"ל?
אורי מקלב: אתם חושבים שזה מחמיר מדי או הייתם יכולים להסתפק בפחות?
אורי מקלב: לפעמים במערכות יש פערים בין - - - למקרה הכי רחב, ויש פעמים שאנחנו כמערכת היינו יכולים לפי הייעוצים שלנו, היינו עושים בצורה אחרת, בגלל דרישות חוזר מנכ"ל אנחנו עושים את זה.
אורי מקלב: זה מתמקד אצלך, אבל אחרי זה הדוברים האחרים יוכלו לדבר בלי פירוט.
שי בירנבוים: קודם כל, אנחנו מברכים על החוזר הזה.
שי בירנבוים: החוזר הזה מבחינתנו הוא דבר נכון בגדול.
שי בירנבוים: כמובן שיש ביקורת כזו או אחרת על התחומים שלו, אבל בגדול הוא נכון.
שי בירנבוים: מה שאצלנו ופה תיארתי זה הרצוי בשביל לעמוד בדרישות התקן.
שי בירנבוים: אין פה שום התפרעות מוגזמת.
שי בירנבוים: הדרישות פה הן הדרישות הסטנדרטיות היום לעמידה בנושא הגנת הסייבר הבסיסית.
שי בירנבוים: כמובן שבנושא הזה זה כמו חברת ביטוח.
שי בירנבוים: אדם מחליט שהוא משקיע ביטוח חיים 10 מיליון שקל או מיליון שקל, זו החלטה אישית וזו החלטה גם ברמת הארגון.
שי בירנבוים: הארגון יכול להחליט דברים מסוימים שהוא מקל עם עצמו או לוקח את הריזיקה על עצמו, אבל בכל מקרה מדובר בריזיקות, זאת אומרת שהוא לוקח על עצמו שאם תהיה התקפה אז הוא יותר חשוף בתחומים מסוימים.
שי בירנבוים: זה שיקול דעת שצריך לקחת אותו, אבל זה ברור שכמעט כל הדברים שהעליתי פה הם דברים סטנדרטיים, אין פה שום יציאה החוצה להתפרעות.
אורי מקלב: מול האוצר, במשאים ומתנים שיש לכם אתם מקבלים שיפוי על כל הנושא הזה?
אורי מקלב: הוא נחשב בין ההוצאות שלכם על מערכת הבריאות?
שי בירנבוים: שום דבר.
שי בירנבוים: דובר איתם בעבר, ניסינו לדבר.
שי בירנבוים: אני אסיים במילה אחת, שאני מברך על הדיון הזה, אני מקווה שייצא ממנו בשורה - - -
אורי מקלב: אני לא אכחיש שבפגישה שהייתי אצלכם, המנכ"ל פנה אליי והוא עורר אותי לעשות את זה יותר דחוף.
אורי מקלב: אז בשילוב של כל הדברים ביחד אתם - - - הבכורה בעניין הזה.
אורי מקלב: הגם שאתם מייצגים את בתי החולים הפרטיים, שני מיליון שקל בשנה זה נשמע אולי לא הרבה בתוך מערכת הבריאות, אבל כשמדברים על הממונים, צריך להביא את הכול מבחוץ, והמערכת כל הזמן עובדת בחסר גדול מאוד.
אורי מקלב: מערכת הבריאות בארץ כפי שאנחנו יודעים, היא תמיד גירעונית, היא מובנית גירעונית בצורת ההתחשבנות והכול.
אורי מקלב: אז אם יש ממשלה, אז יש מי שאולי מממן גם בצורה לא טובה.
אורי מקלב: אנחנו לא חושבים באופן כללי שהמערכת הזאת עובדת נכון מבחינת כל ההתחשבנות.
אורי מקלב: מצד אחד יכולים לשלם תשלומי יתר על תרופות שהיום הן גנריות ויכול להיות שמשלמים עליהן מחיר יקר.
אורי מקלב: אבל מצד שני אין עדכונים בכלל על כל הנושא של העלויות, על האשפוז, על הרגולציה, על הדרישות.
אורי מקלב: יש פערים גדולים מאוד שהיום גם מי שהוא לא בתוך המערכת, כל איש שמתמצא יודע שמערכת הבריאות עובדת היום מעבר לחסרים, היא גם עובדת לא נכון.
אורי מקלב: כשמוסיפים טלאי על טלאי, יכול להיות ששר הבריאות ימשיך, שהוא נגע בכל מיני מורסות, ויכול להיות שגם בעניין הזה, לקחת את התקציב ולבנות אותו מהתחלה, נכון, אמיתי, עלויות מול תשלומים, מול הסכמים, ולא כשאנחנו עובדים כל הזמן, חסר מכאן, מוסיפים כאן – זה לא מערכת אמיתית, זה לא מערכת שבנויה בריא.
אורי מקלב: לבי לבי עם מנהלי בתי החולים.
אורי מקלב: אני לא יודע איך אפשר לנהל מערכות אמיתיות כל כך חשובות באופן הזה, כל קיצוץ רוחבי בעצם כמעט שיתק בתי חולים שלמים מכיוון שלא יקבלו כסף.
אורי מקלב: קופת חולים כללית, כדוגמה, וקיימנו על זה גם דיון, יש לה קיצוצים, היא לא תעביר לבית חולים, קופות חולים קרסו, שעובדת על הדלתא הכי נמוכה.
שי בירנבוים: אני רוצה להעיר משהו מאוד חשוב לסיכום הדברים.
שי בירנבוים: כפי שדיברתי קודם, בעיקר בבתי החולים הפרטיים - - - הנושא של הטכנולוגיה הוא מאוד חשוב.
שי בירנבוים: למה הוא חשוב?
שי בירנבוים: כי הוא חוסך הרבה כסף.
שי בירנבוים: אם אני מסתכל על מעייני הישועה לפני שהוא היה ממוחשב באופן מלא - - - עם כל המערכות מלאות, היתה הרבה יותר פקידות.
שי בירנבוים: זה גם ברור, בשביל להביא תיק קליני אתה צריך ללכת לארכיון ולעשות חיפושים, וככה אתה עושה את זה בקליק אחד.
שי בירנבוים: העברת המידע בין הצוות, טיפול מרחוק.
שי בירנבוים: זאת אומרת, הטכנולוגיה היא לדעתי המפתח ליציבות הכלכלית של מערכות הבריאות בישראל.
שי בירנבוים: ככל שישקיעו בזה יותר כסף ויותר מאמץ, יגיעו ליעילות ארגונית הרבה יותר גבוהה ויגיעו למצב שבית החולים יכול להיות הרבה יותר חסכוני בהוצאות שלו ויותר מפוקח בהוצאות שלו כי יש לו את כל המידע ביד לדעת איך לנהל את עצמו נכון.
אורי מקלב: אני תיכף אתן לעוד אנשים להתייחס לדברים האלה.