GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא ואת תגידי לי אם אני קוראת את הנוסח הנכון.
נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה נקרא: "2.
נירה לאמעי רכלבסקי: חוזה כרטיס חיוב וחידושו.
נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע בחוזה כרטיס חיוב כי בתום תקופתו הוא יהיה ניתן לחידוש ללא חתימה על חוזה חדש, ובתום תקופתו מסר המנפיק ללקוח כרטיס חיוב חדש ללא חתימה כאמור, יראו כאילו חודש החוזה הקודם באותם תנאים".
נירה לאמעי רכלבסקי: זה החוזה שלקוחות לא אומרים להם: תתקשר אם אתה רוצה לבטל כי אחרת זה מתחדש.
רני נויבואר: כדאי להקריא גם את סעיף 15.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש את הוראת השעה ואני רוצה להקריא גם אותה.
רני נויבואר: רגע, אולי כדאי לקרוא את סעיף 15 כי זה בעצם משוחח עם סעיף 2.
נירה לאמעי רכלבסקי: "15.
נירה לאמעי רכלבסקי: חיוב כרטיס חיוב ללא חוזה.
רני נויבואר: זה נוסח אחר.
עינב קאבלה: זה טוב?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא נוסח מעודכן?
רני נויבואר: זה הנוסח של הוראת השעה.
עינב קאבלה: יש לכם את הנוסח?
רני נויבואר: "15.
רני נויבואר: הפצת כרטיס חיוב ללא חוזה.
רני נויבואר: אני מתקדמת ועוברת לסעיף קטן (ג).
רני נויבואר: (ג) הוראות סעיף זה לא יחולו אם כרטיס החיוב נמסר בנסיבות האמורות בסעיף 2(ב).
רני נויבואר: כלומר, יש קשר בין סעיף 2 לסעיף 15.
רני נויבואר: היה רצון להנגיש כרטיסי חיוב מיידי כי יש אוכלוסיות שאין להן כרטיסים והאוכלוסיות האלה פוקדות את הבנקים במועדים של קצבאות ביטוח לאומי והן בעצם פודות את הקצבאות במזומן.
רני נויבואר: בגלל הירידה בהיקף הפעילות של המערכת הבנקאית, היה רצון לאפשר לאנשים האלה לקבל כרטיסים בצורה קלה.
רני נויבואר: היום, אם אתם מכירים, כדי להפיץ כרטיס, מדברים אתך בטלפון אבל בסוף חייב להיות מפגש פיזי שבו שליח מזהה אותך או עושה כל מיני פעולות ואתה אמור לפגוש מישהו, אם זה בסניף הבנק – זה בסניף הבנק, ואם זה מחוצה לו – זה מחוצה לו אבל עדיין חייב להיות שם מפגש פיזי שבדרך כלל הוא נעשה בסניף הבנק.
רני נויבואר: מה שקרה זה שעם הירידה של הפעילות של המערכת הבנקאית והרצון לעודד את הכרטיסים, הבנו שיש חסם בחוק כרטיסי חיוב והחסם הזה בא ואומר שהלקוח – וזה בעצם עיקר 15 שקובע עבירה פלילית.
רני נויבואר: העבירה הפלילית שהוא קובע והוא נסמך על סעיף 2, היא שבעצם אסור למנפיק להפיץ את כרטיס החיוב, לשלוח לך את כרטיס החיוב לפני שיש לו הסכמה בחוזה.
רני נויבואר: העבירה הזאת היא עבירה שנקבעה ב-1986 בגלל שבארצות הברית הייתה פרקטיקה לפני 1986 בה היו שולחים לאנשים כרטיסי אשראי בלי הסכמה.
רני נויבואר: בארץ חששו מאוד מזה.
רני נויבואר: נכנס פתאום אמצעי תשלום חדש וחששו ממנו, אז אמרו שנכתוב עבירה פלילית כזו והעבירה הזאת אוסרת על אותה פעילות בארצות הברית שהיא לא צרכנית.
רני נויבואר: דה פקטו בארץ לא השתרש נוהג כזה אלא חברות באמת מבקשות הסכמה לפני.
רני נויבואר: לכן העבירה הפלילית הזאת לא הפכה להיות עבירה חשובה מאוד כי דה פקטו ההתנהלות הזאת לא הייתה קיימת בארץ, אבל עדיין ההתנהלות הזאת מנעה את האפשרות של לשלוח כרטיסים לפני המועד של ההסכמה.
רני נויבואר: עם תחילת הקורונה, כשרצו להנפיק כרטיסים לאותם אנשים שבאים לקחת את הכסף שלהם במזומן ומשתמשים במזומן, לאור הסגירה של חלק מסניפי המערכת הבנקאית, היה רצון להנגיש את זה ואז נעשו שני דברים.
רני נויבואר: בתחילה פעלנו לפי פרשנות משפטית שמאפשרת את הדבר הזה אבל הפרשנות הזו הייתה פרשנות שרצינו לתקף אותה בחקיקה שאומרת שאפשר לשלוח את הכרטיסים האלה לאנשים ואנשים יכולים לבחור אם להפעיל אותם, הם חייבים להפעיל אותם, ואם הם הפעילו אותם – יראו בזה את הסכמתם לשימוש בכרטיס.
עינב קאבלה: אנחנו מדברים גם על כרטיס אשראי וגם על כרטיס חיוב?
רני נויבואר: זה בעיקר היה רלוונטי לכרטיסי חיוב.
רני נויבואר: אנשים שיש להם כרטיסי אשראי, כבר היו להם כרטיסי אשראי ערב הקורונה.
רני נויבואר: זה בעיקר כרטיסי חיוב.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני קיבלתי עם שליח בתקופת הסגר.
עינב קאבלה: אבל זה חל גם על כרטיסי אשראי?
רני נויבואר: זה חל גם על כרטיסי אשראי.
רני נויבואר: חוקית זה חל גם על כרטיסי אשראי אבל מעשית זה לא כל כך רלוונטי לכרטיסי אשראי כי כרטיסי אשראי היום מחדשים כי יש בדרך כלל את ההסכמה ושולחים לך את החידוש.
רני נויבואר: אם את תקבלי כרטיס חדש, המשמעות היא שצריך היה להיות המפגש הפיזי וזה יחול גם באותה סיטואציה מהיום ואילך.
רני נויבואר: אני אחדד כמה דברים.
רני נויבואר: ראשית, הבנו שיש בעיה ולכן גם במסגרת פרשנות משפטית, ולאחר מכן תיקפנו את הפרשנות המשפטית הזאת בהוראות תקנות שעת חירום, אותן תקנות שעת חירום בעניין נגישות שירותים פיננסיים שכללו את ההוראה של הוצאה לפועל והן פגו לפני שלושה שבועות.
רני נויבואר: דבר נוסף, מה שאימצנו כאן, הנוסח המוצע המונח כאן מבוסס על חוק שירותי תשלום.
רני נויבואר: חוק שירותי תשלום הוא חוק שבעצם מבטל את חוק כרטיסי חיוב, הוא נחקק כבר ב-2019 והוא ייכנס לתוקף בעוד כמה חודשים.
רני נויבואר: לכן אימצנו כבר את ההסדר שקיים בו שמבטל את אותה עבירה פלילית ואנחנו בעצם אימצנו אותו בנוסח קצת מתוקן כי אי אפשר ללכת עם הנוסח שיש שם בדיוק, אבל עם אותם רעיונות.
רני נויבואר: אנחנו מאמצים אותו כך שיחול כבר מעכשיו ולכן המועד שבו ההוראה הזו תהיה בתוקף, הוא המועד מיום פרסומו של חוק זה עד למועד כניסתו לתוקף של חוק שירותי תשלום, שם ההסדר הוא כבר שונה.
עינב קאבלה: הוא מחליף אותו.
רני נויבואר: הוא פשוט מחליף אותו.
רני נויבואר: הוא מבטל את העבירה הפלילית של סעיף 15.
רני נויבואר: במקום זה אנחנו מציעים עבירה אחרת שהיא באה ואומרת שבמקום שייאמר שהמנפיק לא ימסור את הכרטיס לפני שיש הסכם, אלא אסור לך חייב, אז ההוראה אומרת שמנפיק שחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב בלא הסכמה, הדגש הופך להיות לא לכריתה אלא לחיוב, שאסור לך לחייב את הכרטיס לפני שיש לך הסכמה.
רני נויבואר: או בשירותי תשלום, אסור לך להפעיל את שירותי התשלום.
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת לשון התקש"ח?
רני נויבואר: אם אני זוכרת נכון, כן, אבל אני צריכה להסתכל.
נירה לאמעי רכלבסקי: בשלושת החודשים שהתקש"ח הזה היה בתוקף בלשון טיפה שונה – מה-7 באפריל הוא היה בתוקף לשלושה חודשים ופג תוקף ב-7 ביולי - בעצם אתם מבקשים שנחיל אותו רטרואקטיבית וגם לעתיד.
נירה לאמעי רכלבסקי: איך זה עבד?
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, היו תקלות?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה משהו שהוכיח את עצמו?
רני נויבואר: אנחנו לא יודעים על איזשהו קושי.
רני נויבואר: אני גם ביקשתי מבנק ישראל.
רני נויבואר: כמובן שני הסעיפים האלה הם גם על דעת בנק ישראל שהם אלה שהעלו בפנינו את הנושא.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין את ההיגיון שעומד מאחורי מה שאת הסברת אבל טכנית זה כרטיס לחיוב מיידי.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, המפעיל לא יכול לחייב אותו מבלי שהלקוח מוסר את הכרטיס הזה ומשלם במסוף באמצעות הכרטיס.
אנדרי קוז'ינוב: איך אפשר לחייב בן אדם מבלי שהוא מוסר פיזית את הפרטים?
רני נויבואר: הרעיון הוא שלצורך העניין, לפני שאתה הפעלת את הכרטיס, המשמעות היא שלא יוכלו לחייב אותך וזה בדיוק אותו רציונל.
רני נויבואר: אנחנו פשוט רגילים לזה כי זה עובד נכון.
רני נויבואר: בדרך כלל לפני שאתה מפעיל את הכרטיס, אי אפשר לחייב אותך כי זה לא קורה.
רני נויבואר: כתבנו את זה בחוק שיהיה ברור שאי אפשר להפעיל את הכרטיס לפני המועד שבו הסכמת.
רני נויבואר: אם בעבר עצם הפצת הכרטיס הייתה תלויה בהסכמה, עכשיו אנחנו אומרים, בסדר, אפשר להפיץ את הכרטיס לאדם, אבל אם הוא לא הסכים, אם אין לך את ההסכמה שלו מתועדת, אתה לא יכול להפעיל אותו.
אנדרי קוז'ינוב: הכרטיס בכל מקרה מופץ ללא הסכמה מפורשת למרות שדרשתם את התיעוד.
רני נויבואר: זה לא קורה בפועל.
רני נויבואר: אנחנו מחדדים את זה שבגלל שהמוקד והדגש עבר משלב ההפצה לשלב החיוב, יהיה ברור שהחיוב הראשון חייב לבוא אחרי ההסכמה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל גם הנפקת הכרטיס היא בהסכמה כי דרשתם תיעוד של ההסכמה.
רני נויבואר: אנחנו דורשים בנפרד.
רני נויבואר: אני אקריא: "מנפיק יקבל את הסכמת הלקוח לכריתת החוזה ויתעד".
רני נויבואר: הסכמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: ויתעד אותה, אך?
רני נויבואר: בכל אופן שהוא יכול לתעד, אם זאת שיחה טלפונית, אם הוא קיבל אותה בדרך אחרת – הוא חייב לתעד.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתם לא מגבילים את דרך הקבלה.
רני נויבואר: אנחנו לא מגבילים.
רני נויבואר: היום הסכמה יכולה להיעשות בכל דרך לפי כל החקיקה האזרחית.
רני נויבואר: חברות כרטיסי האשראי עושות את זה והן צריכות לעשות את זה לפי כללי הזיהוי המקובלים אצלן.
רני נויבואר: הן כפופות להנחיות.
רני נויבואר: הרעיון הוא שהם צריכים לבצע את זה בכפוף לכל החובות החלות עליהם אבל מה שאנחנו אפשרנו כאן זה בעצם לשלוח לך את הכרטיס ולקבל את ההסכמה במקביל או מאוחר יותר.
רני נויבואר: אסור לך לחייב את הכרטיס כל עוד אין לך הסכמה ביד.
רני נויבואר: זה הגיוני וזה מה שקורה כדבר שגרתי.
אנדרי קוז'ינוב: אני מנסה לתאר את התהליך ולהבין אותו.
אנדרי קוז'ינוב: לא מתחבר לי מבחינת לוח הזמנים.
אנדרי קוז'ינוב: אין לי כרטיס חיוב מיידי, אני מתקשר ומבקש מהבנק להנפיק לי אחד כזה, הם שולחים לי את זה בדואר אבל כבר ביקשתי והסכמתי.
אנדרי קוז'ינוב: מאותו רגע שהם שולחים לך את זה, הם יכולים לחייב.
רני נויבואר: יכול להיות שלצורך העניין אתה לא לבקש.
רני נויבואר: אני מציעה שגם בנק ישראל יתייחס לזה, איך זה בדיוק קורה בפועל.
רני נויבואר: לצורך העניין, למיטב הבנתי מה שקרה זה שאנחנו רוצים לשלוח לך את הכרטיס כי אתה לא מספיק יודע שאתה יכול לקבל את הכרטיס הזה ואנחנו רוצים להציע לך.
רני נויבואר: הבנק דווקא מתקשר לאדם בסיטואציה הזאת.
רני נויבואר: זאת לא סיטואציה רגילה שאתה מתקשר.
רני נויבואר: הוא יודע שהוא צריך לבוא ב-15 בחודש לקחת קצבאות ביטוח לאומי.
רני נויבואר: אני מציעה שבנק ישראל יסביר איך זה עבד בפועל.
עינב קאבלה: נעלה את עורכת דין חן פליישר מהמחלקה המשפטית של בנק ישראל שתסביר לנו את זה.
אנדרי קוז'ינוב: זה נראה לי הבנייה על גבי הבנייה.
אנדרי קוז'ינוב: זה משהו שלא קורה במציאות.
חן פליישר: שלום.
חן פליישר: אני מציעה, אם אפשר, להעלות גם את עודדה פרץ, סגנית המפקח על הבנקים.
חן פליישר: רצינו לומר ששני הסעיפים האחרונים שהוקראו הם באמת סעיפים שעבדנו עליהם יחד עם משרד המשפטים כחלק ממהלך גדול שהפיקוח על הבנקים עושה מיד עם פרוץ משבר הקורונה, לעודד אנשים להשתמש בכרטיסי דביט.
חן פליישר: זה נועד גם להחליף את הצורך במזומן, להגיע לסניפים, לבנקאי או לכספומט וגם לאפשר את הפעילות מרחוק.
חן פליישר: הייתה מניחה בשירותים שניתנים מרחוק וחוסכים את היציאה של האנשים מהבית ורצינו להשיג את שתי המטרות.
חן פליישר: עשינו מהלכים יזומים מול כל המערכת הבנקאית כדי לעודד הנפקה לכל מיני אוכלוסיות וגם להסיר חסמים שחלק מנעו וחלק היקשו על הנפקת כרטיסים לאוכלוסיות מסוימות.
חן פליישר: הנושא הזה של תיקון חוק כרטיסי חיוב היה אחד מהסוגיות שזיהינו כבעייתי כי בשגרה הרבה פעמים הנפקת כרטיס הדביט מתחילה באיזשהו מפגש, יכול להיות מפגש בסניף, לפעמים זה גם מפגש בנקודות מכירה, כמו שבטח אתם מכירים, ועכשיו אין מפגש.
חן פליישר: גם אין מפגש וגם אנחנו רוצים לצמצם את המפגש, אם הוא קיים.
חן פליישר: לכן רצינו לאפשר לתת הסכמות מרחוק בלי כל הניירת שכרוכה בזה אבל לשמור על כל התכליות שההסכמה שלה לקוח משרתת.
חן פליישר: יש כל מיני דרכים לתת הסכמות והאמת שבעניין הזה לא כפינו איזשהו פתרון מסוים.
חן פליישר: אפשר למשל לתת הסכמה בטלפון.
חן פליישר: מגיע אליך הכרטיס הביתה, נותנים מעטפה אחת לכרטיס ומעטפה שנייה לקוד סודי, וחלק מהתפעול של הכרטיס ומתן ההסכמה יכול להיעשות בטלפון, בכפוף לכל מיני תנאים, שבאמת הלקוח מבין למה הוא מסכים.
חן פליישר: יש כל מיני דרכים וזו דרך אחת.
חן פליישר: אפשר לעשות דברים באופן אינטרנטי.
חן פליישר: החתימה בכתב ידו של הלקוח היא לא הדרך היחידה להגיע להסכמה והיום גם לא בהכרח הדרך המיטבית.
חן פליישר: אנחנו כן יודעים להגיד – למיטב ידיעתי, אבל הפיקוח יודע יותר טוב – שמדובר על עשרות אלפי כרטיסי דביט שהונפקו בתקופה הזאת ללקוחות שלא היה להם.
אנדרי קוז'ינוב: אם יורשה לי לחלוק סיפור אישי שיאמר למה החשש שלי מכל הכרטיסים, עם הסכמה מראש כביכול בטלפון.
אנדרי קוז'ינוב: זה סיפור אישי של אימא שלי שדחפו לה כרטיס אשראי שהוא משולב עם איזשהו כרטיס מועדון, החתימו אותה על כל המסמכים מבלי שבעצם היא מבינה שכרטיס המועדון בא יחד עם כרטיס האשראי של אותה רשת.
עינב קאבלה: החתימו אותה בטלפון?
אנדרי קוז'ינוב: החתימו אותה פיזית.
אנדרי קוז'ינוב: אז היא נאלצה לעשות 20,000 טלפונים עד שהיא מגיעה לאותה חברת אשראי שבעצם אחראית על ההנפקה כדי לבטל כי היא לא הבינה מראש.
אנדרי קוז'ינוב: כאן אנחנו מאפשרים, זה סוג של פריצה כזאת, תדחפו לכולם כשההסכמה היא לא תמיד הסכמה מודעת.
אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני מעלה כאן קשיים אבל אני מכיר את זה מסיפור אישי מאוד נקודתי.
אנדרי קוז'ינוב: הסכמה מודעת לכרטיס דביט או לכל כרטיס אשראי אחר, שוב, זה מבורך שלא צריך להגיע ואפשר לקצר תהליכים, אבל בסופו של דבר יש כאן גם סיכון לא מבוטל של עסקאות לא כשרות.
אנדרי קוז'ינוב: אני כמובן הצלחתי לבטל את העסקה הזאת אבל כפי שאנשים לא מכירים שהם יכולים למשוך את הכרטיסים האלה, אז הם גם לא יכירו שהם יכולים לבטל אותם במידת הצורך.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני יכולה להתייחס?
<< אורח >> עודדה פרץ: סגנית המפקח על הבנקים.
עינב קאבלה: שלום עודדה פרץ.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני אתייחס לדברים של חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב - זה נושא אחר, זו בעיה אחרת שאנחנו גם מתמודדים אתה – שהוא מתאר אירוע בו אימא שלו הוחתמה לכרטיס חיוב בלי שהיא הבינה, אולי כשהיא הייתה באיזושהי חנות.
<< אורח >> עודדה פרץ: כרטיס מועדון.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה משהו שהיה באופן פיזי.
<< אורח >> עודדה פרץ: בנושא הזה אנחנו מוצאים הוראת ניהול בנקאי תקין שתטפל בבעיה הזאת ותגיד שאם בן אדם מצטרף לחוזה כרטיס אשראי בדרך הזאת, הוא יוכל – גם אחרי שהחתימו אותו, הוא יצטרך לאשרר את זה, זאת אומרת, יהיה איזה תהליך שאחרי שהוא הצטרף לעסקה הזו, יצטרכו לשלוח לו איזושהי הודעה ולוודא שהוא באמת מעוניין בזה אחרי שהוא יצא מאותה חנות, וגם הוא יוכל אחר כך לבטל תוך שלושה ימים את העסקה.
<< אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, יהיו לו שני שלבים לבטל את הדבר הזה אחרי שזה קרה.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה בהקשר למה שציינת, שזו באמת בעיה ידועה ואנחנו מטפלים בה.
אנדרי קוז'ינוב: עם כל ההתניות שציינת כרגע, כל התהליך הזה בשפה העברית ויש עשרות אלפי קשישים שהכרטיסים האלה נדחפים להם וכל התהליך שאת מתארת, גם הוא מתבצע בעברית, כך שלאנשים אין כל יכולת להבין או לפעול כדי לבטל את הכרטיס ואז נוצר שהם מקבלים את זה בפועל הביתה ומכאן אני מסיק על כל שאר הדברים, על כרטיסי הדביט האלה, שגם אותם ידחפו למרות שאני מבין את הצורך בכרטיסים האלה.
אנדרי קוז'ינוב: יחד עם זאת, יש לי חשש שיחד עם הכרטיסים האלה ידחפו להם עוד שירותים שבהיסח הדעת או תוך כדי הפעלת לחץ מתון הם יסכימו לקבלת שירות למרות שהם לא צריכים אותו, וזה עוד מרחוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני אשיב.
<< אורח >> עודדה פרץ: אלה שני נושאים שונים לגמרי.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שאלה שני נושאים שונים אבל עדיין זה קורה.
<< אורח >> עודדה פרץ: על מה שאתה מדבר, זו בעיה שאנחנו מתמודדים אתה ואנחנו מנסים לגרום לכך שבאמת תהיה גמירות דעת ולוודא אותם אנשים שקיבלו את הכרטיסים האלה, הם באמת רוצים אותם ולכן יש להם את האופציה לבטל לאחר מכן.
<< אורח >> עודדה פרץ: ברירת המחדל היא שהעסקה הזו לא נכנסת לתוקף אלא אם כן הבן אדם מאשר אותה לאחר מכן.
<< אורח >> עודדה פרץ: אם הוא היה באיזה לחץ, הופעל עליו איזה לחץ כשהוא היה בחנות, העסקה לא נכנסת לתוקף אלא אם כן היא מותנית בזה שהוא אחר כך יאשר אותה ויאמר באמת רוצה אני ואחר כך הוא יכול לבטל את זה, אם האימא מתקשרת אליך ואומרת שדחפו לה איזה כרטיס שהיא בכלל לא רוצה אותו.
<< אורח >> עודדה פרץ: אתה יכול מיד לטפל בזה וללא כל עלות הכרטיס הזה יבוטל.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה לא קשור לנושא שאנחנו מדברים עליו עכשיו בישיבה הזאת, שני התיקונים המאוד חשובים האלה שמשרד המשפטים מקדם.
<< אורח >> עודדה פרץ: מה שקרה בתקופה של הקורונה, אנחנו באופן מאוד מאוד חריג יצרנו מתווה יחד עם המערכת הבנקאית שהמשמעות שלו הייתה שישלחו לאנשים באופן יזום כרטיסי דביט הביתה, בלי שהם ביקשו, למקבלי קצבאות ביטוח לאומי ומדובר רק בכרטיסי דביט ולא בשום שירות אחר.
<< אורח >> עודדה פרץ: ממש מוגבל רק לכרטיסי דביט.
<< אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה שאותם אנשים שזה היה להם מסוכן לצאת מהבית או שבמקרים מסוימים היה אסור להם לצאת מהבית, אנחנו מאוד רציני לעודד את כל הפעילות מרחוק ואנחנו יודעים שבימים של הקצבאות, הסניפים מוצפים באנשים שבאים כדי למשוך את הקצבה.
<< אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, באמת אנשים מקבלים קצבה בחשבון שלהם והם מגיעים כולם ב-28 בחודש למשוך את הסכום הזה במזומן.
<< אורח >> עודדה פרץ: היה סיכון שזה ייצור התקהלויות של אנשים בסניפים, שזה מאוד מאוד מסוכן בתקופה הזאת וזה מה שרצינו למנוע.
<< אורח >> עודדה פרץ: לכן עשינו איזה מהלך יזום שהוא מאוד מאוד חריג, ששולחים לאנשים, בלי שהם ביקשו את הכרטיס.
<< אורח >> עודדה פרץ: זו הייתה יוזמה שלנו והמערכת הבנקאית נרתמה לזה ושלחו סדר גודל של כ-30,000 כרטיסי דביט כאלה.
<< אורח >> עודדה פרץ: עדיין החלטנו לתפעל את הכרטיס כדי שהוא ייכנס לתוקף כי אחרת התהליך לא מתחיל.
<< אורח >> עודדה פרץ: הוא לא חייב להשתמש בכרטיס שהוא קיבל.
<< אורח >> עודדה פרץ: הציפייה שלנו הייתה שישלחו בלי לשאול את האנשים כדי לעודד את זה בצורה מאוד מאוד חריגה לאור הנסיבות החריגות של המשבר.
<< אורח >> עודדה פרץ: היו בנקים שכן הקדימו שיחת טלפון ללקוחות ומי שלא רצה, לא שלחו לו.
<< אורח >> עודדה פרץ: כמובן שמי שקיבל מבנקים אחרים ולא רצה, פשוט לא הפעיל את הכרטיס ואז לא קרה כלום.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה היה מתווה אחד.
עינב קאבלה: רגע.
עינב קאבלה: שאלה.
עינב קאבלה: אמרת שהונפקו 30,000.
עינב קאבלה: רק למקבלי קצבאות?
<< אורח >> עודדה פרץ: המתווה הראשון היה למקבלי הקצבאות.
עינב קאבלה: איך החלטתם למי כן ולמי לא?
<< אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה מקבלי קצבאות שבמהלך שלושה חודשים אחרונים הגיעו באופן פיזי לסניפים כדי למשוך את הקצבה שלהם.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה היה מיועד לכאלה שאין להם כרטיס אשראי אחר.
<< אורח >> עודדה פרץ: שאין להם אמצעי תשלום לבצע פעולות מרחוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: למעשה כרטיס דביט כזה, יש לו שתי מטרות - הוא גם יכול לאפשר ללקוח הזה למשוך את המזומן באמצעות מכשיר אוטומטי, בלי להגיע לסניף לצורך זה, והוא גם מאפשר לו לבצע פעולות מרחוק באמצעות האינטרנט.
<< אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, לבצע עסקאות.
<< אורח >> עודדה פרץ: הוא לא יצטרך ללכת לסופר והוא יוכל לעשות את הקניות שלו באינטרנט.
<< אורח >> עודדה פרץ: אין צורך להכביר מילים בחשיבות של הדברים האלה בימים האלה.
עינב קאבלה: כמה מתוכם הפעילו את זה?
עינב קאבלה: יש לכם נתונים?
<< אורח >> עודדה פרץ: יש לנו נתונים.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני לא זוכרת להגיד לך במדויק.
<< אורח >> עודדה פרץ: סדר גודל של – בכל בנק זה היה שונה אבל בבנקים שבהם שאלו קודם את הלקוח אם הוא רוצה את הכרטיס, האחוז היה יותר גבוה – בנמוך זה יכול להיות 20 אחוזים, בגבוה 40 אחוזים.
<< אורח >> עודדה פרץ: לא אחוזי תפעול ממש ממש גבוהים.
<< אורח >> עודדה פרץ: שבוע לאחר מכן הוצאנו מתווה נוסף שבעצם פנה לכל יתר הלקוחות שהם לא מקבלי קצבאות, שאין להם כרטיס אחר ושהם נוהגים להגיע לסניפים, וזה כלל למשל את פושטי הרגל.
<< אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה שלאנשים יהיה כרטיס דביט כדי שיוכלו לפעול מרחוק וגם יוכלו לעשות פעילות באמצעות האינטרנט.
<< אורח >> עודדה פרץ: אנחנו מאוד מעודדים בהרבה מאוד צעדים במהלך התקופה הזאת, מעודדים את האנשים לבצע פעולות מרחוק ולאפשר לכל מי שאין אפשרות לבצע פעולות מרחוק והם מגיעים לסניפים עבור דברים שאפשר לעשות אותם באינטרנט או באמצעות מכונות, למנוע את ההגעה לסניפים עד כמה שיותר.
עינב קאבלה: אגב, בשונה מאותו סיפור ששמענו כאן, הסיפור האישי שבעצם תופסים בן אדם באיזשהו מקום ומחתימים אותו, תקני אותי אם אני טועה, בעצם התיעוד כאן של ההסכמה המקוונת זה גם משהו שניתן אחר כך לבדוק אותו לאחור.
<< אורח >> עודדה פרץ: בהחלט.
עינב קאבלה: באופן יותר קל מאשר לבדוק מה היה בעסקה שלא מתועדת בתוך חנות או משהו כזה.
עינב קאבלה: זאת אומרת, דווקא כאן יש עוגן למחקרים כאלה שתופסים אנשים שלא בהכרח יודעים מה מציעים להם ולפעמים ההסכמה היא לא הסכמה.
<< אורח >> עודדה פרץ: נכון.
עינב קאבלה: ציינתם שיש כאן
עינב קאבלה: הסכמה לכריתת החוזה ואז אמרת שנדרש עוד אקט של הפעלה או הסכמה נוספת, אם הבנתי נכון.
עינב קאבלה: אני לא כל כך מבינה את זה מהנוסח.
עינב קאבלה: אני פונה אליך אבל במקביל גם לנציגות משרד המשפטים אם יוכלו לכוון אותי איך זה בא לידי ביטוי כאן בחוק.
רני נויבואר: בעיקרון מה שאנחנו מבקשים בנוסח המחודש זה שיהיה ברור שאתה מקבל הסכמה.
רני נויבואר: הנחת המוצא שיש שתי הסכמות, זה נכון, אבל אנחנו מבקשים הסכמה בנוסח הזה המוצע בפני הוועדה.
רני נויבואר: שתהיה הסכמה ולא רק הפעלה.
עינב קאבלה: הסכמה זה ברור.
רני נויבואר: ההפעלה כשלעצמה היא מחויבת בגלל שהכרטיס מתחיל להיות פעיל.
רני נויבואר: גם אם קיבלתי לצורך העניין הסכמה, נכנסתי לאיזשהו סניף.
רני נויבואר: אפילו חתמתי בדרישות הכי פיזיות והכי לצורך העניין מסורתיות – שלא לומר קצת מיושנות לפעמים - המשמעות שקיבלתי את הדבר הזה.
רני נויבואר: עדיין כששולחים לך כרטיס הביתה, את חייבת להפעיל אותו.
רני נויבואר: גם כרטיס רגיל שאת מקבלת, כשיש לך חוזה, את חייבת להפעיל אותו.
רני נויבואר: הנחת המוצא שבתקופת הבינים עד תקנות שעת החירום קראנו את המילה "הפעלה" גם לתוך סעיף 15 לחוק כרטיסי חיוב ופירשנו אותו באופן שברור שכשאתה עושה את ההפעלה ואתה בא מרצונך ונכנס לאתר ועושה את כל מה שצריך, או מרים את הטלפון ומדבר עם אדם, עושה את כל הדרכים המסוימות שאפשר לעשות הפעלה – המשמעות היא שאפשר לראות בהסכמה שהיא עומדת כשלעצמה אבל בדרישות של החוק כרגע אנחנו מבקשים שתהיה הסכמה הסכמה.
רני נויבואר: הסכמה לכריתת החוזה לשימוש בכרטיס חיוב בצורה מסודרת.
רני נויבואר: רצינו להכניס את זה בצורה מסודרת.
עינב קאבלה: זאת ההסכמה הראשונית.
עינב קאבלה: סיפור ההפעלה הוא בנוסף.
רני נויבואר: הוא בנוסף.
רני נויבואר: כשאת מחזיקה ביד את הרכיב המיוחד הזה שנקרא כרטיס, שכולל בעצם את הזיהוי שלך ואת היכולת לבצע עסקאות לפי הקודים האלקטרוניים, לפי הטכנולוגיה וכולי, המשמעות היא שאת חייבת לצורך העניין להפעיל אותו ואם את לא תפעילי אותו, זה שיש לך הסכמה, תעבירי את הפלסטיק, אין לזה משמעות.
רני נויבואר: לכאורה היה אפשר לראות, וכך גם ראינו בעצם ההפעלה של הכרטיס כהסכמה כי ברור לך שכאשר אתה נכנס לאתר או מדבר עם מישהו והוא אומר שאתה מבין שיש כאן הפעלה של הכרטיס או כשזה כתוב באתר האינטרנט שאם הנך מעונין להפעיל את הכרטיס, תעשה כך וכך – המשמעות היא שיש לזה אלמנט נוסף של הסכמה.
רני נויבואר: אנחנו כאן מדברים על הסכמת הלקוח לכריתת חוזה לשימוש בכרטיס חיוב וחייבת להיות שם הסכמה מפורשת.
רני נויבואר: גם אם היא מתלבשת על הפעלה או בנפרד, אנחנו רוצים שהיא תהיה ברורה, שתהיה הסכמה להבדיל מהנוסח הקודם שמתחנו אותו מבחינת פרשנית.
רני נויבואר: מבחינתנו צריכה להיות הסכמה לכריתת החוזה.
רני נויבואר: אם היא נעשית במסגרת הפעלה, היא חייבת להיות ברורה שהיא הסכמה לכריתת החוזה והיא לא הסכמה להפעלת הכרטיס.
רני נויבואר: היא חייבת להיות מתועדת והיא חייבת להיות עם הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני כן.
רני נויבואר: כל הדברים האלה חייבים להיות.
רני נויבואר: מה שהבהרנו זה את הדגש - וכמובן עודדה, תקני אותי אם טעיתי במשהו - כאשר את הדגש שמנו מהמועד שצריכה להיות הסכמה קודם למשלוח הכרטיס אלא לצורך העניין אתה יכול לקבל את הכרטיס, אתה יכול לכרות את החוזה והמנפיק חייב לוודא שלא תהיינה התחייבויות בכרטיס לפני שיש את ההסכמה ביד.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני אוסיף שהנושא הזה של השפעול – זה נקרא שפעול – בא למנוע שימוש לרעה באמצעי התשלום ובעצם להבטיח שבאמת הלקוח קיבל את הכרטיס.
<< אורח >> עודדה פרץ: אם הכרטיס למשל נשלח בדואר ואם הוא יגיע לידיים של מישהו אחר, לא יוכל אותו בן אדם אליו זה הגיע להשתמש בו.
<< אורח >> עודדה פרץ: אנחנו דורשים את זה מהמערכת הבנקאית גם כששולחים צ'קים בדואר.
<< אורח >> עודדה פרץ: הרעיןו הוא לוודא שזה הגיע לידיים הנכונות ולמנוע שימוש לרעה.
עינב קאבלה: רגע של עברית.
עינב קאבלה: שפעול, על שום מה?
<< אורח >> עודדה פרץ: האמת, אני לא יודעת.
עינב קאבלה: אם האקדמיה יכולה לשלוח לי ווטסאפ, אני אשמח.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להקריא את ההגדרה של כרטיס חיוב שיהיה ברור על מה אנחנו מדברים.
עינב קאבלה: לפני כן, אני רוצה לשאול.
עינב קאבלה: הדבר הזה שאנחנו מדברים עליו, הוא ללא עלות ללקוח, נכון?
<< אורח >> עודדה פרץ: נגיד שלחו לי כרטיס בדואר, עד שאני לא משפעלת אותו, לא יכולות להתחיל להיגבות עמלות.
עינב קאבלה: אני שואלת לגבי עצם ההנפקה, המשלוח בדואר וזה שדיברו אתו וטרחו למענו.
עינב קאבלה: זה ללא עלות?
<< אורח >> עודדה פרץ: כן.
<< אורח >> עודדה פרץ: כל זה ללא עלות.
<< אורח >> עודדה פרץ: כל זה נעשה ללא עלות.
<< אורח >> עודדה פרץ: ברגע שהוא משפעל את הכרטיס, רק אז הוא מתחיטל לשלם דמי כרטיס חודשיים.
עינב קאבלה: לשלם רק אם הוא חייב את הכרטיס.
עינב קאבלה: לא על עצם הכרטיס.
<< אורח >> עודדה פרץ: לא.
<< אורח >> עודדה פרץ: אם שפעלת אותו, יש לך את האופציה, אתה כבר נחשב לקוח בכרטיסי האשראי ויש לך את האופציה להשתמש בו ואתה משלם גם אם לא עשית פעולות בכרטיס.
<< אורח >> עודדה פרץ: התשלום לא מותנה בביצוע פעולות, אבל אתה יכול לא לשפעל אותו.
<< אורח >> עודדה פרץ: יצרנו את המתווה הזה של מקבלי הקצבאות, זה היה צעד מאוד חריג שהסכמנו עם המערכת הבנקאית שהיא תשלח כרטיסים ללקוחות באופן יזום.
<< אורח >> עודדה פרץ: הקורונה הזו גרמה לי באופן אישי לשנות כל מיני תפיסות בסיסיות ולהתהפך 180 מעלות מה נכון לטובת הלקוחות.
<< אורח >> עודדה פרץ: אם בעבר וגם במצב נורמלי התפיסה היא שבשום אופן לא ינפיקו ללקוח כרטיס בלי שהוא ביקש, כאן אנחנו ממש חשבנו הפוך.
<< אורח >> עודדה פרץ: חשבנו שלטובת מקבלי הקצבאות יונפק להם באופן יזום כרטיס דביט ויישלח להם הביתה, כך שתהיה להם אתה אופציה לעשות פעולות מרחוק וזה משהו שהוא לטובתם.
עינב קאבלה: שאלה שלא קשורה.
עינב קאבלה: אותם מקבלי קצבאות, השאלה היא לא לאנשים שמחזיקים כרטיס אשראי אלא לאתם מקבלי קצבאות, אלה שידם אינה משגת, כמה עולה להחזיק כרטיס חיוב?
עינב קאבלה: לא כרטיס אשראי אלא כרטיס חיוב שמאפשר להם לא ללכת לבנק ולהוציא את הכסף במזומן.
<< אורח >> עודדה פרץ: כרטיסי הדביט האלה, העלות שלהם היא מאוד נמוכה.
<< אורח >> עודדה פרץ: סדר גודל של שקלים בודדים.
<< אורח >> עודדה פרץ: בימים אלה אנחנו שוקלים צו פיקוח על כרטיסי הדביט שלתקופה של חצי שנה יהיה פטור מתשלום לחלוטין.
עינב קאבלה: אנחנו בעד.
<< אורח >> עודדה פרץ: נכון להיום אלה שקלים בודדים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להזכיר שכרטיס חיוב לפי החוק הוא כרטיס אשראי, כרטיס בנק, כרטיס תשלום או לוחית או חפצים אחרים המיועדים לרכישת נכסים.
נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם זו הדרך בחודשים הקרובים תיראה עסקה של כרטיס חיוב.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו לא מדברים רק על אותם כרטיסי דביט של אנשים שקיבלו את זה באופן ספציפי, כרגע מקבלי הקצבאות.
נירה לאמעי רכלבסקי: נכון?
נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם כך ייראו כרגע עסקאות של כרטיסי אשראי.
רני נויבואר: אפשר שכך.
רני נויבואר: לא חייבים.
נירה לאמעי רכלבסקי: עד נובמבר, עד שייכנס החוק.
רני נויבואר: בעיקרון אפשר.
רני נויבואר: מי שעדיין ירצה ללכת לפרוצדורה קודמת, יכול, אבל צריך לזכור שגם כך חוק שירותי תשלום באמת משנה את זה מכאן ולהבא.
רני נויבואר: אנחנו מחילים את חוק שירותי תשלום כמה חודשים מוקדם יותר.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה השתנה?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא נובמבר?
נירה לאמעי רכלבסקי: חוק שירותי תשלום הוא מנובמבר.
רני נויבואר: הוא נכנס, נכון, ולצורך העניין יש הסדר דומה בחוק שירותי תשלום.
נירה לאמעי רכלבסקי: ברגע שהוא ייכנס, החוק שלנו פג תוקף.
רני נויבואר: אז החוק שלנו פג תוקף אבל בעצם מה שנכנס במקומו זה דבר די דומה.
רני נויבואר: ביטול של העבירה הפלילית ובעצם זה אומר אמירה גנרית על קבלת ההסכמה.
רני נויבואר: יש הבדלים אבל בסוף זה די דומה.
נירה לאמעי רכלבסקי: דווקא למי שהוא רחוק יותר דיגיטלית, זה יהיה פחות אפשרי.