GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי שוולב: היום יש לנו 61% מהגופים הציבוריים, שרובם זה רשויות מקומיות, שעומדים ביעד.
רועי שוולב: אגב גם הנתונים שהציגו פה הלמ"ס אנחנו רואים עלייה, עלייה הדרגתית, עלייה שנמשכת לאורך השנים, בנתוני התעסוקה של אנשים עם מוגבלות.
רועי שוולב: יש עוד הרבה מאוד עבודה לפנינו, אבל יש עלייה מסוימת.
רועי שוולב: אגב, אני גם אגיד שהמינוח אנשים עם מוגבלות והאוכלוסייה, אני לפעמים מרגיש שאני חוטא כשאני אומר את המונח הזה ואני מתייחס לכל כך הרבה מגוון, היו פה חבר'ה עם לקויות ראייה וחבר'ה עם מוגבלות שכלית, יש פה מגוון עצום, יש פה אנשים שלפעמים אני יושב בישיבות ואגב הישיבה מישהו אומר: גם אני, יש לי מכשיר שמיעה באוזן.
רועי שוולב: יש אנשים שאתם לא תדעו בכלל שהם אנשים עם מוגבלות והם עובדים איתכם ויש אנשים אחרים שהתפקוד שלהם הוא נמוך וצריך משרות מסוג מסוים, זאת אומרת המנעד פה הוא מאוד מאוד רחב.
רועי שוולב: ומה שאני רוצה כן להגיד, ובזה אני אסיים, שבסוף אני רואה את ההבדל בין ארגונים וגופים ומעסיקים שאני מסתובב אצלם, בין גופים שעומדים ביעד ומצליחים להגיע ל-5%, או במקרים של מעסיקים פרטיים אנחנו מדברים על 3%, ובין מי שלא, וזה לאו דווקא קשור לסוג הארגון או לסוג המשרות שיש בו, זה הרבה פעמים קשור לאנשים שהם מיינדד לנושא.
רועי שוולב: אני מניח שחלקכם מכירים דוגמאות, אבל יש לי דוגמאות למכביר מכל מגזר, מעיריית קרית גת, שיושבת שם מנהלת אגף רווחה שכל אדם שמגיע אליה עם מוגבלות היא לא מניחה לאף אחד ממנהלי האגפים האחרים, מרימה טלפונים ומוודאת שהוא יקבל מקום.
רועי שוולב: המוסד לתפקידים מיוחדים, לא תראו אף כנס שעוסק באנשים עם מוגבלות שהוא לא מגיע, באמת לכל דבר.
רועי שוולב: ויש כאלה עוד הרבה מאוד ארגונים וזה העניין המרכזי.
רועי שוולב: והיושב ראש, שאלת לגבי התאמות וגם נאמרו פה כמה מילים, אז אני אגיד כמה דברים, אנחנו כמדינה יודעים לסייע לארגונים וגם יושבים פה אנשים שמעסיקים או בכל מיני תחומים אני מזמין אחר כך לבוא ולהיעזר בנו כי יש לנו ידע איך עוזרים.
רועי שוולב: יש לנו גם מרכזי תמיכה, יושבת פה אילאיל מהמטה לשילוב אנשים עם מוגבלות במשרד העבודה והרווחה, שנלווה למעסיקים, יכול לסייע בכל התהליך, יש עסק שווה שמיועד ללוות מעסיקים דווקא במשרות של הייטק, פיננסים, תקשורת.
רועי שוולב: ולנושא ההתאמות, אני גם אגיד מילה, מעבר לזה שהמדינה מסייעת בסבסוד להתאמות למעסיקים פרטיים ההתאמות הן חובה היום.
רועי שוולב: זאת אומרת גם משרד ממשלתי, אם מגיע היום אדם עם לקות ראייה ונדרש להנגיש לו עמדה כזו או אחרת, המעסיק מחויב.
רועי שוולב: יש דרך איך עושים את זה, יש נוהל, יש הכול, אבל המעסיק מחויב בסוף היום להנגיש לו את העמדה, את מה שניתן, כל עוד לא מדובר בנטל כבד, אבל המדינה בדרך כלל לא יכולה להתחמק באמירה כזו.
קריאה: אם היא יכולה.
רועי שוולב: בואו נדבר על זה אחר כך, במקרים פרטניים, באופן עקרוני המדינה על עשרות אלפי שקלים, בדרך כלל לא זה יהיה התירוץ שלה.
רועי שוולב: אז אני, שוב, מזמין, מי שרוצה אחר כך לקבל עוד מידע, במי להיעזר ואיך להיעזר, יושבים פה לא מעט אנשי מקצוע, אז בשמחה אפשר להיעזר בנו תמיד, בנציבות שוויון זכויות, תודה ובהצלחה.
אורי מקלב: אתם מביאים אותנו למילות הסיום.
אורי מקלב: אני יודע שהדיון הזה היה בקציר העומר ובראשי תיבות בהרבה נושאים, אבל אני חושב שבאמת מה שרצינו זה להגיע לכך ועשיתם את זה, בשותפות איתכם ואני רוצה להודות ל'אנשים ומחשבים', לפלי 'הנמר', ליוזם ומנהיג קבוצת אנשים ומחשבים, פורום מועדון C3, ליאיר פראנק, רשות התקשוב הממשלתית.
אורי מקלב: אני חושב שכולנו נגענו בדברים בקצרה, באומץ רב, דיברנו על מה שחסר, רצינו להגיע להערכה והעצמה של המנמ"רים, אני חושב שאנחנו יודעים עוד יותר גם אחרי הדיון הזה, אנחנו יודעים גם להעריך את מה שאתם עושים, עשייה גדולה ומבורכת, ואנחנו גם יודעים מה אנחנו עדיין צריכים, העצמה ובמיסוד לתת את המקום הראוי והביטוי הנכון לאחריות ולמה שאנחנו מצפים מכם ומה שאתם צריכים לעשות.
אורי מקלב: ואנחנו גם שמענו את החזון, שזה חזון לא ארוך, אלא חזון קצר, יחד עם השותפות שלנו בכנסת, עם עוז, התרשמנו בוועדה הזאת ואנחנו לא נפרדים, אנחנו נמשיך לשתף פעולה, נמשיך לראות, אני גם מודה לך, הלמ"ס, על המצגת שהצגת, כולנו שותפים והשילוב הזה שעשינו בסופו של דבר אני חושב שהוא יצא בסדר.
אורי מקלב: חששנו מזה, אבל יצא בסדר, גם החלק המקצועי, אני אומר הכיס והלב, גם החלק של הלב וגם החלק של הכיס, עשינו את זה ביחד.
אורי מקלב: שיהיה לנו יום טוב ויום נעים.
יעל כהן-פארן: אחר צהרים טובים לכולם.
יעל כהן-פארן: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת המשנה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת ולפיקוח ומעקב אחר יישום החלטות הממשלה את החלטות ועידת פריז.
יעל כהן-פארן: הדיון שלנו היום הוא לקראת ועידה שתתקיים בעוד שבוע, ב-3 בדצמבר, אז תיפתח ועידת קטוביץ, הוועידה ה-24 של הסכם האקלים, אמנת האקלים של האו"ם שישראל חתומה עליה וחברה בה וגם חברה ואשררה את הסכם פריז האחרון שהוא הסכם מ-2015 שנחתם על ידי כמעט כל מדינות העולם, למעט בודדות.
יעל כהן-פארן: כמעט כל מדינות העולם חתמו עליה ואשררו אותה וכך גם ישראל.
יעל כהן-פארן: מה שאנחנו עושים כאן בוועדה, מדי כמה שבועות הוועדה מתכנסת, רוב הישיבות הן סביב נושאים ספציפיים והיום הישיבה היא כולה רק סביב ביצוע החלטת הממשלה שהיא ספציפית החלטה 1403 מאפריל 2016 שנוגעת לצעדים בתוכנית שכותרתה תוכנית לאומית ליישום היעדים להפחתת פליטות גזי חממה והתייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: כמובן שמחויבויות ישראל להסכם פריז נוגעות גם להפחתת פליטות גזי חממה מצד אחד וגם להתמודדות עם משברים, עם משבר האקלים ומשברים שנובעים מתוצאתו של משבר האקלים כמו משבר המים, אבל על כך היום לא נדון, מה גם שזה לא אותה החלטת ממשלה 1403.
יעל כהן-פארן: זאת דווקא החלטה אחרת שהתקבלה, אם אני לא טועה, בספטמבר השנה ונוגעת להתאקלמות למשבר האקלים.
רוני כהן גינת: הסתגלות.
יעל כהן-פארן: הסתגלות.
יעל כהן-פארן: התמודדות.
יעל כהן-פארן: ההחלטה התקבלה אם כי לא היה תקציב בצידה וזה מאוד מאוד מקשה על ביצוע כשאין כסף.
יעל כהן-פארן: אני כן רוצה שנפתח בכיוונים חיוביים.
יעל כהן-פארן: בסך הכול מאז אפריל 2016 התקדמו לא מעט כיוונים, לא מעט תוכניות, לא מעט צעדים ממשלתיים ואנחנו רוצים לשמוע על אלה שהתקדמו וגם על אלה שלא התקדמו.
יעל כהן-פארן: על אלה שלא התקדמו, אנחנו רוצים לשמוע מדוע הם לא התקדמו.
יעל כהן-פארן: אולי לפני הכול הייתי צריכה לפתוח בדוחות האחרונים המאוד מאוד חמורים שאני בטוחה שבקטוביץ ידברו בהם לא מעט, הדוח של ה-IPPC האחרון מלפני כחודש על כך שאנחנו בעצם חייבים להשקיע הרבה יותר ולהגיע ליעד המחמיר יותר של הסכם פריז שהוא לא שתי מעלות אלא מעלה וחצי.
יעל כהן-פארן: העולם עדיין לא הסכים על כך.
יעל כהן-פארן: אם נודה על האמת, גם על שתי המעלות שהוא הסכים, אם מסכמים את כל מה שהמדינות עשו, ואם הן יעמדו בכל מה שהן יעשו, אנחנו לא נגיע אליהם וזה כבר נאמר בדיווחים האחרונים בוועידה הקודמת לפני שנה ואם אני לא טועה גם לפני שנתיים.
יעל כהן-פארן: לפני שנה הייתי בכנס בבון, בקופ 23, ואמרו את זה שם בצורה ברורה, שחסרים לנו שני שלישים כדי להגיע לשתי מעלות.
יעל כהן-פארן: כדי להגיע למעלה וחצי, אנחנו כל כך רחוקים משם.
יעל כהן-פארן: לשם כך נדרשת התגייסות עולמית הרבה יותר משמעותית ואני מקווה שבקטוביץ, למרות שזאת לא ועידה שנחשבת מאוד מאוד דרמטית בתוך סדר הוועידות אחרי פריז, הבאה תהיה רק ב-2020, החשובה יותר, אבל בסופו של דבר אנחנו כן רואים ויודעים שהמדינות צריכות להתחייב ליותר, לעשות יותר, במהירות גבוהה יותר.
יעל כהן-פארן: לא להתחייב ל-2050, שזה מעבר לערי האופל אלא להתחייב בתוך עשר שנים לעשות הרבה יותר כי חלון הזמן שלנו להפחית פליטות גזי חממה ולהגיע לצמצום הפליטות הנדרש כדי לעמוד ביעדים של פריז ומעבר, הולך ונסגר ואלה הדברים החמורים שנאמרו בדוח ה-IPPC האחרון.
יעל כהן-פארן: מ-37,000 רגל, דוח IPPC, נרד לקרקע המציאות שלנו בישראל.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לתת את רשות הדיבור קודם כל למשרד להגנת הסביבה, לד"ר גיל פרואקטור.
יעל כהן-פארן: אני שמחה שחזרת אלינו משהות בחוץ לארץ ואני אשמח שתציג, כמשרד שמרכז את כל הנושא, את כל התוכנית בכללותה ותאמר מה אנחנו אומרים לעולם בעוד שבוע בוועידת קטוביץ.
יעל כהן-פארן: נמצא אתנו כאן השגריר יעקב הדס שהוא ייצג את ישראל כנציג הבכיר של ישראל בוועידה ואחרי המשרד להגנת הסביבה הוא יאמר מה יש לנו לתת לעולם באותה ועידה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשמוע ממך גיל מה ישראל ביצעה או לא ביצעה והיכן אנחנו תקועים.
גיל פרואקטור: תודה רבה.
גיל פרואקטור: קודם כל, להזכיר לכולם, יש לנו מספר יעדים.
גיל פרואקטור: יש לנו יעד אחד רוחבי משקי ל-2030 במונחים של גזי חממה לנפש פר קפיטה – 7.7, ויש לנו שלושה יעדים סקטוריאליים – 17 אחוזים אנרגיות מתחדשות, 17 אחוזים התייעלות אנרגטית והפחתה של 20 אחוזים בנסועה הפרטית ב-2030.
יעל כהן-פארן: הפחתה של 20 אחוזים הם בנסועה הפרטית או מפליטות גזי החממה של התחבורה?
גיל פרואקטור: בנשואה פרטית.
גיל פרואקטור: אלה יעדים סקטוריאליים.
גיל פרואקטור: 17 אחוזים ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, 17 אחוזים התייעלות וכמו שאמרתי, נסועה פרטית.
גיל פרואקטור: מבחינת התמונה הכללית.
גיל פרואקטור: בשנת 2017 – וביתר שאת ב-2018 - לישראל הצליחה להפחית באופן מאוד משמעותי את פליטות גזי החממה שלה.
גיל פרואקטור: בשנת 2017 זה היה 7.6 מיליון טון שהופחתו מתוך יעד ביחס ל-2030, ביחס לתרחיש עסקים כרגיל של כ-24 מיליון.
יעל כהן-פארן: 24 מיליון זה ב-2030.
גיל פרואקטור: כן.
יעל כהן-פארן: זה לא יעד מצטבר של סכום.
גיל פרואקטור: לא.
גיל פרואקטור: זה לא יעד מצטבר.
גיל פרואקטור: זה ב-2030.
גיל פרואקטור: אבל בעצם אנחנו הצלחנו לרדת מפליטות ב-2015 של 9.9 טון לנפש ל-9 טון לנפש ב-2017.
גיל פרואקטור: בסוף2017 עמדנו על כ-9 מיליון טון לנפש.
גיל פרואקטור: בשנת 2016 זה היה 9.2 מיליון טון.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, רואים את המגמה למטה.
גיל פרואקטור: בשנת 2018 זה ירד מתחת ל-9.
גיל פרואקטור: אין לנו כמובן עדיין את הנתונים הרשמיים כי שנת 2018 עוד לא הסתיימה.
יעל כהן-פארן: איך מחשבים את זה?
גיל פרואקטור: נמצאים כאן נציגי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
גיל פרואקטור: מסתכלים על סף פליטות גזי החממה מכל המקורות בישראל, מכל הסקטורים, ויש לך מונה וזה מחולק במכנה שזה פר קפיטה, שזאת האוכלוסייה.
גיל פרואקטור: ה-7.6 מיליון טון שהופחתו, למעלה מ-90 אחוזים מהם, 92 אחוזים ליתר דיוק, זה הודות לפעולות המאוד אינטנסיביות שמובילים משרד האנרגיה ורשות החשמל להפחתת השימוש בפחם.
גיל פרואקטור: כלומר, באמצעות שינוי סדר העמסת היחידות, מתן עדיפות לגז טבעי שזה מתורגם גם כהנחיות בהיתרי הפליטה שהמשרד להגנת הסביבה מוציא לתחנות הכוח בתיאום עם משרד האנרגיה ורשות החשמל.
גיל פרואקטור: בעצם הושגה עיקר ההפחתה הזאת.
גיל פרואקטור: אני ארוץ קצת קדימה ואחר כך אני אלך אחורה.
גיל פרואקטור: אם אכן התוכנית השאפתנית והראויה לציון של שר האנרגיה שהציג לפני כחודש בגיבוי ותמיכה מלאה שלנו תמומש, כלומר, אם אנחנו נפסיק לחלוטין את השימוש בפחם עד 2030 כפי ששר האנרגיה אמר – אנחנו נפחית עוד כ-11 מיליון טון וזה כבר מקרב אותנו בצורה מאוד משמעותית לקראת היעד הסופי של 2030.
יעל כהן-פארן: כאשר מפחיתים פחם, במה מייצרים?
יעל כהן-פארן: אתה לוקח בחשבון את הפליטות של הגזים.
גיל פרואקטור: בוודאי.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, יש לך הפחתה בשימוש בפחם ויש לך עלייה בפליטות מגז טבעי אבל מאחר וגז טבעי, כמות הפחמן או ה-CO2 היא נמוכה בהרבה, סך הכול בנטו יש לך הפחתה והפחתה משמעותית כפי שהמספרים מעידים.
גיל פרואקטור: בדוח שאנחנו נפרסם בקרוב, אחרי אישור של השר שלנו, זה דוח המעקב השנתי אחר יישום כלל ההחלטה.
גיל פרואקטור: נקודה נוספת.
גיל פרואקטור: יש לנו את היעד של אנרגיה מתחדשת.
גיל פרואקטור: גם כאן הושגה, בעיקר בשנתיים האחרונות, התקדמות משמעותית.
גיל פרואקטור: אנחנו רואים למעשה האצה של ההתקדמות הזאת.
גיל פרואקטור: עד לפני כשנתיים ההתקדמות הייתה מאוד מאוד איטית אבל ללא צל של ספק רואים ממש בשנתיים האחרונות את העבודה המאוד אינטנסיבית של כל הגורמים שעוסקים בזה ובראשם רשות החשמל.
גיל פרואקטור: אנחנו רואים מכרזים ואנחנו רואים מימוש של המכרזים.
גיל פרואקטור: אני מניח שחוני קבלו ישמח לפרט את הפרטים המדויקים, אבל אנחנו בהחלט נמצאים און טרק לעמוד ביעד לשנת 2020 שזה ייצור בשיעור של 10 אחוזים אנרגיות מתחדשות ב-2020.
גיל פרואקטור: עדיין כאשר אנחנו מסתכלים על סך ההספק הנדרש בשביל לעמוד ביעד ל-2030, יש לנו פער.
גיל פרואקטור: מהנתונים שאנחנו אספנו ושאנחנו נציג גם בדוח, זה נראה שבשנת 2022, אם יתממשו כל המכרזים שמתוכננים להתפרסם עד סוף 2019, נגיע לשיעור של בין 12 ל-13 אחוזים.
יעל כהן-פארן: אנרגיות מתחדשות?
גיל פרואקטור: זה אומר שעדיין יש לנו פער של בערך חמישה אחוזים שצריך לסגור אותו ואנחנו בהחלט נעבוד יחד.
יעל כהן-פארן: אם יהיו 13-12 אחוזים אנרגיות מתחדשות ב-2022, אתה אומר שיהיו לנו עוד פער של חמישה אחוזים ל-2030.
יעל כהן-פארן: אבל אתה לא מדבר על אפשרות שנעלה את היעד?
גיל פרואקטור: רגע.
גיל פרואקטור: אתה רצה קדימה וזה בסדר גמור.
גיל פרואקטור: בסוף אני אומר מה אנחנו חושבים שצריך לעשות אבל כרגע אני רק רוצה להציג את הממצאים של הדוח כפי שביקשת.
גיל פרואקטור: הפערים היותר משמעותיים הם בשני התחומים שהם, הראשון, התייעלות אנרגטית, והשני הוא הפחתת הנסועה הפרטית.
גיל פרואקטור: לגבי ההתייעלות האנרגטית.
גיל פרואקטור: עד היום האמצעי המשמעותי הממשלתי שיושם במסגרת החלטה 1403 שהתייחסת אליה קודם, זאת בעצם תוכנית המענקים.
גיל פרואקטור: עד היום מומשו למעלה ממחצית מהסכום של ה-300 מיליון מאחר והיו מענקים נוספים שהגיעו ממקורות תקציביים נוספים.
יעל כהן-פארן: כי חילקו את זה לארבע שנים.
גיל פרואקטור: נכון.
גיל פרואקטור: זאת התמונה ל-2017 אבל ב-2018 קרו דברים שאנחנו לא מציינים אותם בדוח שמתייחס ל-2017 אלא הם יצוינו בדוח הבא.
גיל פרואקטור: זה בעצם המכרז לערבויות מדינה.
גיל פרואקטור: כידוע לכולם נבחרו ארבעה בנקים.
יעל כהן-פארן: לא, לא ידוע.
יעל כהן-פארן: זה היה בתקשורת אבל לא היה בוועדה.
יעל כהן-פארן: תדווח על זה בצורה מסודרת.
גיל פרואקטור: המכרז הזה למעשה הושלם.
גיל פרואקטור: ניגשו וזכו או אושרו ארבעה בנקים ובמסגרת הזאת, במסגרת מינוף, יחס מינוף של אחד לשבע, אנחנו בעצם ביצענו איזשהו תחשיב קדימה, שמסתכל קדימה, בהנחה שבעצם מלוא הסכום של חצי מיליארד שקלים ערבויות מדינה ימומש, אנחנו מעריכים שההפחתה המצטברת שתגיע כתוצאה מהתייעלות אנרגטית גם ממלוא הסכום של ה-300 מיליון שקלים של מענקים וערבויות המדינה, חצי מיליארד ערבויות מדינה, יוביל אותנו לסדר גודל של כשני אחוזים התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: שני אחוזים מתוך ה-17.
גיל פרואקטור: בנוסף לזה יש פעולות נוספות שהן בעיקרן רגולטוריות שמשרד האנרגיה מיישם כדוגמת חובת סקרי אנרגיה, לאחרונה היה דיון בכנסת על תקנות ולשמחתנו הגרסה השתפרה ברגע החרון, ובעצם כל הפעולות הרגולטוריות שגם משרד האנרגיה וגם המשרד להגנת הסביבה עושה בהקשר של מפעלי A במסגרת חובת התייעלות אנרגטית בהיתרי פליטה ופעולות נוספות שאני מניח שחזי אולי ירצה לפרט עליהן, הן צפויות להביא כשבעה אחוזים התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: כאן המדינה לא נותנת להם גזר אלא רק מקל.
גיל פרואקטור: למעט המענקים והערבויות שכאן זה בהחלט גזר.
יעל כהן-פארן: האם ניתנות ערבויות או מענקים לתוכניות שנדרשות בהיתרי פליטה?
גיל פרואקטור: אבל אני רוצה להרחיב על זה ולומר שבעצם אומדן הפער שלנו הוא סדר גודל של כ-10 אחוזים התייעלות אנרגטית.
גיל פרואקטור: כאן המקום לומר שללא צל של ספק מהעבודה, צוות שהוביל המשרד להגנת הסביבה בהשתתפות כל הגורמים – משרד האנרגיה, מינהל התכנון, התאחדות הקבלנים וכולי – הפוטנציאל הגדול ביותר המשמעותי שניתן ליישם באמצעות רגולציה, זאת בנייה ירוקה.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, החלת חובת בנייה ירוקה על כל המשמעויות, ויש לזה הרבה משמעויות וזה נושא שנדון גם בוועדות שונות וגם בהרבה קונטקסטים שונים, הנושא של בנייה ירוקה, יש לו פוטנציאל עצום לקרב אותנו לקראת היעד להתייעלות אנרגטית.
גיל פרואקטור: אני חושב שזה בהחלט נושא לדגש להמשך על מנת להביא לסגירת הפער העצום הזה.
גיל פרואקטור: אני רוצה להזכיר שהתייעלות אנרגטית בסופו של דבר היא יעד שכרוך ביעד של המתחדשות.
גיל פרואקטור: זאת אומרת, אם אנחנו לא ניישם את היעד של התייעלות אנרגטית, נצטרך יותר מתחדשות.
יעל כהן-פארן: נצטרך יותר מתחדשות.
גיל פרואקטור: ללא צל של ספק, נצטרך יותר מתחדשות.
גיל פרואקטור: הנושא האחרון שרציתי לדבר עליו מבחינת היעד זה הנושא של הפחתת הנסועה הפרטית.
גיל פרואקטור: כאן אני אומר שכיום יש אי ודאות גדולה לגבי ההסתכלות המתכללת והאינטגרטיבית של כלל תוכניות הפיתוח של תחבורה בדגש על תחבורה ציבורית ואין תוכנית ניטור אינטגרטיבית בשביל לתת לנו מענה באיזה קצב וכמה תהיה ההפחתה של הנסועה הפרטית בעשור הקרוב.
גיל פרואקטור: למעשה אין לנו את התשובות האלה.
יעל כהן-פארן: נמצא כאן שי סופר, המדען הראשי של משרד התחבורה, ותכף נשאל אותו.
גיל פרואקטור: אנחנו חושבים שזה נושא בהחלט משמעותי שאנחנו ביחד עם השותפים שלנו במשרד התחבורה ומינהל התכנון ננסה לדחוף אותו בעדיפות עליונה כי כאמור יש לנו יעד וכרגע בכלל לא ברור לנו היכן אנחנו ביחס אליו.
יעל כהן-פארן: אגב, כל הדברים שאתה אומר כאן יצאו בדוח שדווח לממשלה בסף 2017?
יעל כהן-פארן: היה דוח כזה?
גיל פרואקטור: אנחנו הקמנו את המערך הלאומי למעקב, בקרה ודיווח על יישום ההחלטה והיעדים.
גיל פרואקטור: יש לנו דוח שהשלמנו אותו והוא כרגע ממש מחכה לאישור הסופי והפרסום של השר .
יעל כהן-פארן: הוא ל-2017?
גיל פרואקטור: הוא ל-2016 ו-2017.
גיל פרואקטור: הדוח של 2018, אני מקווה שיפורסם לא בעיכוב כזה משמעותי אלא בטווח זמן יותר קצר.
גיל פרואקטור: ברשותך, אני רוצה לומר שמתוך מכלול הפעולות שכן יושמו, ויושמו הרבה או מרבית הפעולות במסגרת החלטת הממשלה, נושא אחד שלדעתנו יש לו פוטנציאל עצום והוא דורש בדיקה ואנחנו כבר מעבר ללוחות הזמנים – הנושא של בחינה והמלצות ליישום של שימוש במנגנונים ובדגש על מנגנון תעריף לתמרוץ התייעלות אנרגטית.
גיל פרואקטור: אנחנו עשינו עבודה במסגרת הוועדה הבין-משרדית לגיבוש היעדים להפחתת פליטות גזי חממה לקראת ועידת פריז, וגם עשינו עבודה לאחר מכן, ובכל מקרה בהחלטת הממשלה נקבע שנדרשת בדיקה והגשת המלצות עד יוני.
גיל פרואקטור: זה עדיין לא בוצע ואנחנו מאוד מקווים – ונעבוד עם השותפים שלנו במשרד האנרגיה ורשות החשמל – כדי שכן תתבצע הבדיקה המאוד משמעותית הזאת, להערכתנו לפחות, לפי עבודות שאנחנו עשינו, מאחר ואנחנו חושבים מהניסיון שנלמד בעולם ששימוש במנגנון תעריפי על בסיס עיקרון החשמל הלא מיוצר, בהחלט נותן גם אופק תכנוני והשקעתי לשוק ומסמן את היכולת או את המעורבות ואת הרצינות של הממשלה באמצעות רשות החשמל, באמצעות הרגולטור, לתמרץ התייעלות אנרגטית ולהסתכל בסוף על ההתייעלות האנרגטית כחשמל.
גיל פרואקטור: זה ההבדל.
יעל כהן-פארן: כל השנים, לפחות עד כמה שאני זוכרת ותכף נשאל כמובן את רשות החשמל, שמענו שבגלל הרפורמה, עד שאין רפורמה, אי אפשר.
יעל כהן-פארן: עכשיו סיימנו עם הרפורמה והשאלה היא האם זה מתקדם.
גיל פרואקטור: אני אציין במשפט אחד מה כן בוצע כי כן בוצע לפחות מהלך אחד משמעותי על ידי משרד האנרגיה.
גיל פרואקטור: בוצע התיקון ההכרחי לחוק משק החשמל שהיום, בעקבות התיקון הזה שהושלם, רשות החשמל בהחלט במנדט החוקי שלה יכולה לעסוק בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: מה, התוספת של המילה התייעלות במטרות?
גיל פרואקטור: אבל התיקון הזה, קטן ככל שיהיה, הוא עצום והוא מאוד משמעותי ומאפשר להם לעסוק בזה.
יעל כהן-פארן: תכף ניתן למשרדי הממשלה הנוספים לענות ולהגיב.
יעל כהן-פארן: אם אפשר לסכם את דבריך בקצרה הרי שבפליטות לנפש אנחנו בירידה, שזה מצד אחד טוב ומצד שני אני חייבת לומר שעוד כשיצאה ההגדרה הזאת של פליטות לנפש, אני מאוד ביקרתי את ההחלטה של הממשלה לתת את המספר בפליטות לנפש.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שזאת המדינה היחידה בעולם שנקבה בפליטות לנפש.
יעל כהן-פארן: נכון שזה בגלל שיש כאן ריבוי אוכלוסין אבל אנחנו צריכים להגיע להפחתה אבסולוטית, לא הפחתה לנפש שהיא בעצם – אם מסכמים את העלייה הצפויה בנפשות – תהיה הגדלה.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת, אנחנו לא מצמצמים פליטות גזי החממה שלנו אלא בכל מקרה מה שמתוכנן כרגע, אנחנו מגדילים את פליטות גזי החממה אבל לנפש אנחנו יוצאים קצת יותר טוב כלפי העולם.
משה ינאי: לא מגדילים.
יעל כהן-פארן: נשארים אותו הדבר?
יעל כהן-פארן: תקן אותי.
יעל כהן-פארן: אני הבנתי שכן מגדילים.
גיל פרואקטור: הפחם.
יעל כהן-פארן: הפחם הוא דרמטי אבל בעצם זה שנוקבים בפליטה לנפש, אנחנו חוטאים ליעד.
יעל כהן-פארן: היעד הוא להפחית.
יעל כהן-פארן: דבר שני, אם נסכם את דבריך, במתחדשות אנחנו בכיוון.
יעל כהן-פארן: נכון, זה מתחיל לזוז.
יעל כהן-פארן: עשינו על זה המון דיונים ואני גם אשמח לשמוע את רשות החשמל ואת משרד האנרגיה בעניין הזה אבל אין ספק שיש שינוי דרמטי ואנחנו מברכים על כך בכל הזדמנות.
יעל כהן-פארן: דברים מתחילים לקרות.
יעל כהן-פארן: בהתייעלות האנרגטית אנחנו בפיגור מאוד מאוד רציני ואתה אומר שהבנייה הירוקה היא הכלי המשמעותי ביותר שצריך להכניס אותו.
יעל כהן-פארן: בתחבורה למעשה אנחנו באיזשהו חוסר ודאות בכלל איך אנחנו מתקדמים, שזה בעיני המידע הכי מדאיג על השולחן כי קבענו איזשהו יעד שגם הוא לא בפליטות גזי חממה אלא בנסועה.
יעל כהן-פארן: גם אליו לא ברור איך נגיע.
יעל כהן-פארן: אני עוברת לשגרירנו יעקב הדס.
יעל כהן-פארן: אתה שליח מיוחד של משרד החוץ לנושא קיימות.
יעל כהן-פארן: עצם הגדרתך היא מיוחדת.
יעל כהן-פארן: אתה הראשון בתפקיד.
יעקב הדס הנדלסמן: אני הראשון, כן.
יעקב הדס הנדלסמן: קיימות ושינוי אקלים.
יעקב הדס הנדלסמן: הרוב הגדול של הציבור לא כל כך מודע ויודע מהי קיימות.
יעקב הדס הנדלסמן: שינוי אקלים, כולם יודעים כי זה כמו שפעם אמרו באנגליה שהנושא הכי מדובר זה מזג האוויר אבל זה גם הנושא שהכי מעט ניתן לעשות לגביו אבל הדברים השתנו.
יעקב הדס הנדלסמן: אם כן, אני גם זה וגם זה.
יעקב הדס הנדלסמן: אגב, אחת הבעיות הגדולות של עולם הקיימות היא שאנשים לא מודעים למה היא קיימות למרות שכולנו עושים קיימות כמעט על כל צעד ושעל.
יעקב הדס הנדלסמן: אנחנו בחברה טובה כי למשל בגרמניה הנתון המדהים הוא שרק 12.5 אחוזים מהאוכלוסייה שמעו על המושג או מכירים את המושג קיימות.
יעל כהן-פארן: זה מפתיע.
יעל כהן-פארן: גרמניה עושה הרבה כאב ראש.
יעקב הדס הנדלסמן: נכון.
יעקב הדס הנדלסמן: זו אחת הבעיות שיש היום לכל סיפור הקיימות באו"ם.
יעל כהן-פארן: זה עניין של יחסי ציבור למונח.
יעקב הדס הנדלסמן: גם בחדר הזה, זה מילייה מסוים שמתעסק בזה אבל תצאי החוצה ותשאלי.
יעל כהן-פארן: אנחנו מכירים את זה.
יעל כהן-פארן: בעקבות כך אני מחזיקה את הדגל הזה בגאון והולכת אתו לכל מקום כדי שישמעו עליו יותר ויותר.
יעל כהן-פארן: מה שאתה אומר, המילייה הזה הוא לא כל כך מצומצם.
יעל כהן-פארן: הוא הולך ומתרחב.
יעל כהן-פארן: אתה יודע מתי אנשים מתחילים לשמוע על קיימות, כאשר המפגע מגיע אליהם הביתה וזה כבר סיפור אחר ואנחנו לא מדברים כאן עכשיו על כל המפגעים בארץ אבל יש רבים.
יעקב הדס הנדלסמן: בכל מקרה, אנחנו כמובן נשתתף בוועידה.
יעקב הדס הנדלסמן: הייתה לנו איזושהי הכנה לא רשמית לכל הסיפור הזה כי בשבוע שעבר היו שני כנסים – הכנס של הכנסת עם ה-IPU והכנס שעשה משרד החוץ על מה אנחנו יכולים לעשות או איך אנחנו מקשרים או קושרים את כל הקצוות כדי שהסקטור הפרטי הישראלי יקבל נתח יותר גדול מהפעילות שיש באפריקה שצריך לעשות.
יעקב הדס הנדלסמן: יש קהל יעד נזקק שזו יבשת אפריקה, היבשת שהכי זקוקה או הכי מושפעת בגלל שינוי האקלים, יש הרבה מאוד כסף שיושב בקרנות בין-לאומיות ויש את מי שיש להם את הידע ואת היכולת אבל אנחנו צריכים לחבר את שלושתם.
יעקב הדס הנדלסמן: אחת המשתתפות שהבאנו הייתה פטריסיה שפינוזה שהיא מזכ"לית ארגון האו"ם לאמנת שינוי האקלים.
יעקב הדס הנדלסמן: היא ממקור ראשון חלקה עמנו היכן אנחנו עומדים כיום והמצב בו אנחנו עומדים כיום לדעתה הוא לא – אני לא מומחה בזה, אני מתעסק בדיפלומטיה והמומחים יושבים כאן – כל כך טוב.
יעקב הדס הנדלסמן: היא מצפה שהתוצאה כן תושג בסופו של דבר בקטוביץ, אולי לא בפסגת המנהיגים אבל בטח בשבוע השני עת יהיו הדיונים של השרים והם יצליחו לגבש את ה-גייד בוק.
יעקב הדס הנדלסמן: כל מדינות העולם אמורות לגבש איזשהו ספר נהלים שיאפשר לנו לממש את הסכם פריז כי הסכם פריז הוא דבר מאוד יפה אבל אנחנו יודעים שיש הבדל בין הסכם לבין הביצוע שלו.
יעקב הדס הנדלסמן: זה יושג.
יעקב הדס הנדלסמן: זה לא יהיה קל, זה כבר לא קל ולא עמדו בלוח הזמנים.
יעקב הדס הנדלסמן: גם כאן עדיין הפוליטיקה מתגברת.
יעל כהן-פארן: היא לב העניין.
יעקב הדס הנדלסמן: היא לב העניין.
יעקב הדס הנדלסמן: אלה עדיין מפותחות מול מתפתחות.
יעקב הדס הנדלסמן: זה אכלו לי, שתו לי, שלמו לי, מי יעשה איך ומה וכולי.
יעקב הדס הנדלסמן: לנו יש את האינטרס המדיני שלנו להשגיח על כך שאף אחד לא ינסה לנצל את זה לניצול פוליטי בהקשר שלנו.
יעקב הדס הנדלסמן: יש כל מיני ניסיונות, גם הפלסטינים חברים באמנה והם גם פעילים, ואני מקווה שבקטע הזה אנחנו נעמוד על המשמר כדי שזה לא יקרה כי כיום העולם נמצא במצב שבו באמת מה שמעניין את המדינות זה כל הסיפור של ה-אדפטיישן, נטיגיישן, קומפליינס.
יעקב הדס הנדלסמן: אנחנו ברשת הזאת די נופלים כי החורים הם מאוד גדולים.
יעקב הדס הנדלסמן: זה לא עלינו אבל עדיין אנחנו עומדים על המשמר.
יעקב הדס הנדלסמן: יש עוד איזו התפתחות.
יעקב הדס הנדלסמן: יש נציבה חדשה לזכויות האדם שהייתה נשיאת שילב והיא בישיבה הראשונה שלה במועצה לזכויות אדם התחילה טוב ותקפה את איטליה ואת אוסטריה על כך שהן לא מטפלות יפה בפליטים או במהגרים וכבר דרשו לפטר אותה.
יעקב הדס הנדלסמן: לא משנה.
יעקב הדס הנדלסמן: היא שלשום עשתה איזשהו תדרוך בג'נבה והיא הזכירה את הקטע של זכויות אדם ושינוי האקלים.
יעל כהן-פארן: משהו שקשור למהגרי אקלים?
יעקב הדס הנדלסמן: לא.
יעקב הדס הנדלסמן: אבל בדברים האלה יש את הנטייה.
יעל כהן-פארן: את יודעת היכן את מתחילה ואת לא יודעת היכן את גומרת.
יעל כהן-פארן: כשאת עושה את החיבור בין שני הדברים האלה, אלה הרבה דברים.
יעל כהן-פארן: היא שלחה מכתב לכל המדינות ובו אמרה למה היא מצפה.
יעל כהן-פארן: היא הולכת להיות שם.
יעל כהן-פארן: מכתב שקשור לישראל?
יעקב הדס הנדלסמן: אבל בדברים האלה יש נטייה.
יעל כהן-פארן: שמתהפכים עלינו.
יעקב הדס הנדלסמן: כן.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא בוועדת חוץ וביטחון ואפשר לדבר.
יעל כהן-פארן: מאחר והזכרת ואתה הולך לשאת את הנאום בשם מדינת ישראל בוועידת קטוביץ, אני רוצה להפנות כלפיך שאלה.
יעל כהן-פארן: מן הסתם אתה תציג את העוצמה הטכנולוגית של ישראל ובזה אנחנו מתהדרים וזה נכון ומצוין ונהדר, גם בתחומים של טכנולוגיית מים וגם חקלאות וגם התייעלות אנרגטית ואנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: אני כאן מחזירה את הדיון לרמת מה עושים בישראל ולא רק עם מה אנחנו יוצאים לעולם אבל לדעתי גם מקום שישראל לא כל כך אומרת את זה בצורה ברורה כלפי חוץ, ואולי יש מקום לחשוב על זה, ואני אשמח כמובן שתנקוט בזה גם בקטוביץ, אבל אולי אתם צריכים לעשות איזה דיון פנימי במשרד החוץ לגבי המקום שלנו כאן במזרח התיכון, שהוא אחד האזורים הנפגעים ביותר בעולם מבחינת ההשפעות של שינויי אקלים לפי כל התרחישים, וכבר אנחנו סובלים כאן מבצורת, חמש שנות בצורת עברו עלינו ואנחנו מאוד מקווים שהשנה הזאת כבר תהיה ברוכה.
יעל כהן-פארן: חמש שנו ת בצורת, זה לא טריביאלי למדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: זה אירוע של פעם ב-50 שנים ואולי במקרה יותר בגלל שינויי האקלים.
יעל כהן-פארן: אנחנו כאן מזרח תיכון עם כל כך הרבה אנשים, עם כל כך מעט משאבי מים, עם התמעטות משאבי המים לפי כל התרחישים ובעצם אנחנו צריכים להיות שגרירים, לקרוא לעולם לעשות יותר כמו שהאיים הקטנים עושים זאת.
יעל כהן-פארן: גם אנחנו, וכל המזרח התיכון, אבל אולי בין שכנותינו אין כל כך מי שעדיין שם, אבל אנחנו כאן צריכים לומר שכל המזרח התיכון סובל כל כך ואתם חייבים להתחייב להרבה יותר הפחתת פליטות.
יעל כהן-פארן: זו באמת נקודה שהייתי שמחה לתשומת לבך.
יעל כהן-פארן: תודה רבה יעקב ותודה שאתה משתתף כאן אתנו.
יעל כהן-פארן: אנחנו נחזור לסבב משרדי הממשלה.
יעל כהן-פארן: חזי ליפשיץ, סמנכ"ל משרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: כבר לא קוראים לכם אנרגיה ומים, נכון?
יחזקאל ליפשיץ: רק אנרגיה.
יעל כהן-פארן: כי שלי יחימוביץ בלבלה אותי, היא קראה לכם משרד האנרגיה, התשתיות והמים.