GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: הכול אפשר לעשות, היום יש כשרות על ידי רחפנים.
אורי מקלב: זה נכון, דרך אגב, במיוחד בתקופת שנת שמיטה, מצלמות, בודקים את השדות.
אורי מקלב: היום, באופן מובנה הטכנולוגיה הגיעה גם לשם, אפשר גם ללמוד ממנה.
אורי מקלב: אני מאחל גם למגזרים אחרים שילמדו, זו גם מערכת פרטית היום, הכשרות, גם הרבנות יכולה, אבל בסך הכול היום חלק מההשגחה נעשית מרחוק על ידי משגיח שיש לו את הפתיחות מרחוק, טכנולוגיות דווקא, המפתח של המנעול ומעקב ועוד הרבה דברים הפוך ששיפרו באופן דרמטי וגם הוזילו מבחינה טכנולוגית.
אורי מקלב: אתגרת אותי, אבל אני חושב שהתשובה היא הרבה יותר מכך.
אורי מקלב: הדוגמה היא שאתה מפתח משהו בארץ, בתחום הזה, וזוג אחר יושב בארצות הברית, כולם בוגרים של אותו מקום ואחד התיישב בארץ ואחד בחוץ לארץ, אחרי שיש לו פיתוח מסוים בנושא הזה הוא יכול מיד להוציא את זה לשוק, החבר שלו מהארץ צריך לעבור אישורים כאלה ואחרים מגופים ביטחוניים ועוד, מרת"א ומעוד מקומות, שזה לוקח לו חודשים.
אורי מקלב: אנחנו לא מצליחים, הצלחנו לצמצם לוחות זמנים, הוא כבר העלה את זה לאוויר שם וכאן הוא עדיין לא יכול להעלות את ה – ואנחנו יודעים מה זה המשמעות של הזמן בתוך הפיתוחים.
אורי מקלב: יפה, פלי 'הנמר'.
פלי 'הנמר' פלד: אני אשמח לומר כמה מילים.
פלי 'הנמר' פלד: תודה רבה, קודם כל.
פלי 'הנמר' פלד: אנחנו בוועדת המדע והטכנולוגיה, נחליף היום את שמה לוועדת אנשים, מדע וטכנולוגיה.
פלי 'הנמר' פלד: כולנו יודעים, אנשים טובים, לא חשובה הטכנולוגיה, הם מנצחים.
פלי 'הנמר' פלד: תודה לך, חבר הכנסת אורי מקלב.
פלי 'הנמר' פלד: אתה דוגמה, דוגמה טובה.
פלי 'הנמר' פלד: לא הכרנו אותך קודם ובאת ונסחפת כולך ואתה סוחף את כולם ותענוג לשמוע אותך איך אתה מגיב לכל דבר כזה, אתה כבר חלק מהחבר'ה.
אורי מקלב: ויהודה נמצא פה, הוא כבר כמה שנים מאלף אותי.
פלי 'הנמר' פלד: ויהודה גם כן.
פלי 'הנמר' פלד: אז תודה רבה על ההזמנה, זה מאוד חשוב כי דרך ארץ קדמה לתורה, נכון?
פלי 'הנמר' פלד: תודה רבה.
אורי מקלב: התרשמתי מהדברים שלך.
אורי מקלב: הייתי אורח שלך, היום אתה אורח שלנו, אמרתי שנבקש ממך גם דברי ברכה אחרי הדברים הנחמדים.
אורי מקלב: אתה מביא אותנו גם לאווירה טובה.
יהודה קונפורטס: אם כבר הזכירו את שמי, אם מותר להגיד, זו ישיבת סיכום, ישיבה אחרונה.
יהודה קונפורטס: אני מלווה את הכנסת הרבה שנים, את הוועדה הזו כבר 20 שנה, אני חושב שנעשתה פה באמת עבודה מקצועית.
יהודה קונפורטס: יש לענף ההייטק באמת – הרבה שנים לא היה לו לובי, לא היה לו בית, אני חושב שנתנו פה דברים חשובים והכי חשוב, הדיונים פה היו באמת ענייניים לחלוטין, הפוליטיקה נשארה פה מחוץ וראינו פה חברי כנסת, את תמר זנדברג ואת יהודה גליק ביחד משלבים ידיים ועושים עבודה יפה ואני חושב שכל הכבוד מגיע לחבר הכנסת ולוועדה שהיא באמת ועדה מקצועית ועושה עבודה יפה מאוד וחשובה ואנחנו מקווים שגם בהמשך, גם בבחירות הבאות - - -
אורי מקלב: מנהלת הוועדה הקודמת, ענת לוי, היא אמרה לי בפגישה הראשונה לפני ארבע שנים, 'אנשים ומחשבים', אמרתי עיתונות, עיתון, דיגיטלי, מה?
אורי מקלב: עד שהבנתי למה באמת היא התכוונה, ואם היה דיון פה, כל דיון שהוא, אם לא רואים אותו, הוא לא עולה לאוויר ולא רואים אותו בשידור: יהודה, מה קורה?
אורי מקלב: הדיון לא, יש כאן - - -
יהודה קונפורטס: יש תקלות.
אורי מקלב: אתה עוקב אחרי הדברים וציינתי את שיתוף הפעולה ואני אשמח שזה ימשיך הלאה לטובת כולם.
אורי מקלב: יאיר פראנק, ראש התקשוב הממשלתי.
יאיר פראנק: תודה רבה.
יאיר פראנק: ראשית אני אתחבר למה שיהודה אמר ונדבר בכבודה של אכסניה.
יאיר פראנק: כמי שמרגיש שהוועדה הזאת היא הבית שלו בכנסת ואנחנו משתפים פעולה כבר כמעט ארבע שנים ביחד, אני באמת רוצה להגיד לך תודה רבה ויישר כוח, גם לך וגם לאיילת על שיתוף הפעולה, על הנעת הדברים ובאמת כל הכבוד.
אורי מקלב: זה לא מובן מאליו, אני מעריך את שני הצדדים שעושים את זה.
יאיר פראנק: אני אגיד גם תודה רבה לידידי ורעי רונן זרצקי, שיש לנו אי אילו כמה עשרות שנים של היכרות ושירות צבאי ארוך ביחד ואני שמח שבלי שתיאמנו בכלל את האמירה ואת המצגת בין רונן לביני, אז אנחנו קלענו לאן שרונן כיוון.
יאיר פראנק: בכמה דקות קצרות, עורכת דין רווית קורן, שהיא ראש המטה של רשות התקשוב, ואני נציג לכם איפה אנחנו נמצאים כרגע, אבל לפני כן אני אתייחס לשני דברים.
יאיר פראנק: האחד, פקס.
יאיר פראנק: בואו ניפטר מהמילה הזאת.
יאיר פראנק: במשרדי הממשלה זה אסור.
יאיר פראנק: אני מדגיש משרדי הממשלה, יש עדיין גופים ציבוריים שנחשבים כממשלה לכל דבר, אבל הם לא משרד ממשלתי, וכבר מהחלטת ממשלה זה אסור ובוודאי בעידן החוק.
יאיר פראנק: כל אחד ממשרדי הממשלה נדרש להעמיד ערוץ תקשורת חלופי לטובת כל מקום שהיה בו פקס.
יאיר פראנק: אפשר לעשות את זה גם במייל, כולל חוות דעת של היחידה להגנה בסייבר ברשות התקשוב, שאין הבדל מבחינת אבטחת מידע בין פקס למייל.
יאיר פראנק: אז אם עדיין מישהו מהנוכחים המכובדים פה נתקל במשרד ממשלתי שאומר לו את הדבר הזה, אז אנא יעביר לנו את הנתונים ואנחנו ננסה לטפל בזה.
יאיר פראנק: זה דבר אחד.
יאיר פראנק: דבר שני, שילוב אנשים עם מוגבלויות.
יאיר פראנק: מעבר לזה שזו החלטה וזה חוק, הכול נכון, זה קודם כל נשמה.
יאיר פראנק: כבר היום ברשות התקשוב עובדים יחד איתנו, כתף אל כתף, כשרוב האנשים בכלל לא מודעים לזה, ארבעה אנשים עם מוגבלויות.
יאיר פראנק: בשתי מילים על סיפור הסטרטאפ ניישן.
יאיר פראנק: אנחנו מבינים כבר הרבה זמן ואנחנו אומרים לעצמנו כבר הרבה זמן שחייבים להכניס את יכולות הסטרטאפ ניישן לתוך עולם העשייה הממשלתי.
יאיר פראנק: אז אני אתן למשל כמה דוגמאות שבחרנו בפינצטה ממה שאנחנו עושים בתחום הזה.
יאיר פראנק: הדבר הראשון, אנחנו מבינים שכמאיצי צמיחה גם מאגרי המידע של הממשלה וגם הקוד הממשלתי הוא מאיץ צמיחה לעולם הסטרטאפים.
יאיר פראנק: אנחנו רוצים ליהנות משני הכיוונים האלה גם יחד.
יאיר פראנק: הממשלה החליטה באוגוסט 2016 שכל מאגרי המידע הממשלתיים יהיו פתוחים לציבור למעט מאגרי מידע שיש בהם סוגיות ביטחון כמובן ופרטיות, שאי אפשר להתגבר עליהן, וכבר היום באתר שנקרא data.gov, יש אלפי פרטי מידע וסדרות מידע שכל אחד מהחוקרים, סטרטאפים, עיתונאים, כל אחד יכול לגשת, ליטול ולעשות בזה מה שהוא רוצה כאשר רישיון השימוש פה הוא פתוח לחלוטין, הממשלה לא מבקשת ממך שום דבר, קח ותעשה.
יאיר פראנק: באותו הקשר אנחנו גם ראינו שמדאטה ממשלתי אפשר לעשות אמנות.
יאיר פראנק: עשינו לפני כמה שבועות האקתון גדול סביב מידע ממשלתי, קראנו לו 'ארטק', שילוב מידע ואמנות, ואנחנו מבינים שמדאטה ממשלתי אפשר לעשות הכול, רק שיבואו היזמים וייקחו ויעשו.
יאיר פראנק: אנחנו פותחים, היזמים יעשו.
יאיר פראנק: החלק השני הוא אזרחי מדינת ישראל משלמים מסים ובין השאר במסים שלהם הממשלה מפתחת קוד.
יאיר פראנק: את הקוד הזה אנחנו נפתח לרשות הציבור וכל אחד יוכל לקחת את הקוד הזה ולעשות איתו מה שהוא רוצה.
יאיר פראנק: יש פה סיכום עם החשב הכללי שהלך כברת דרך ארוכה ואמיתית.
יאיר פראנק: כמו שאמרנו שיש רישיון שימוש פתוח במידע, יש רישיון שימוש פתוח גם בקוד הזה, כל אחד יכול לעשות איתו מה שהוא רוצה.
יאיר פראנק: ואת החלק השלישי אני אשאיר לרווית, כמי שהובילה את הדבר הזה.
רווית קורן: טוב.
רווית קורן: צהריים טובים.
רווית קורן: אנחנו עסוקים בשאלה, בהמשך למה שנאמר פה, איך להביא את הסטרטאפים לתוך הממשלה, כדי ליהנות מהיתרונות של הסטרטאפ ניישן, כדי שאנחנו, הממשלה, נוכל להתנסות כמה שיותר בחדשנות טכנולוגית, במוצרים, בפיתוחים שיש לסטרטאפים ולעודד את הסטרטאפים בעצם לפנות למגזר הממשלתי.
רווית קורן: כשהיום הפנים שלהם בדרך כלל למגזר העסקי אנחנו רוצים לייצר מגמה של להביא כמה שיותר בעלי רעיונות ובעלי עניין להשקיע בפיתוחים לתוך המגזר הממשלתי.
רווית קורן: בתוך כל זה אנחנו גם מבינים שאנחנו ברשות התקשוב, ולא רק אצלנו, אלא כל אגפי מערכות המידע במשרדי הממשלה יכולים להוות מעין לונה פארק לסטרטאפים שיש להם מוצרים כבר מוכנים, מעבר לשלב האב טיפוס, מוכנים למסחור, אבל אין להם את הניסיון הנדרש כדי לאפשר להם להיטמע בתוך השוק ואנחנו יכולים להיות איזה שהוא קרש קפיצה בשבילם כדי לאפשר להם לעבור את ההתנסות הנדרשת ולתמוך בהם כלכלית ותקציבית במשך תקופת הזמן הזאת כדי לאפשר להם להשתמש בעצם על גבי התשתיות והמערכות שלנו.
רווית קורן: יצאנו בתכנית משותפת לרשות החדשנות ולרשות התקשוב שקוראת לסטרטאפים בשלב שהוא כבר אחרי המחקר ופיתוח, בשלב של צמיחה, לבוא ולהתנסות אצלנו על גבי התשתיות כשאנחנו שמנו לנו למטרה וליעד קודם כל לשפר את השירותים שהממשלה נותנת לאזרח, דרך הטכנולוגיות האלה שנתנסה בהן, אבל גם בתוך הממשלה לייעל את העבודה שלנו ולהכניס דם חדש, לשנות טיפה את התרבות הארגונית ולייצר איזה שהיא אווירת סטרטאפ אצלנו, בתוך הממשלה, בתוך רשות התקשוב ואגפי מערכות המידע.
רווית קורן: כשניסינו לדמיין לעצמנו איזה סוג של יישומים אנחנו נרצה לקבל, ואנחנו בסוף החודש אמורים לצאת בקול קורא לסטרטאפים, ובעצם לראות מה יד הדמיון שלנו לא הייתה משגת, ראינו לנגד עינינו אוטומציה של שירותים, מעין טפסים דיגיטליים שמתמלאים באופן אוטומטי, דרך הבאת פרטים אוטומטית מתוך המערכות הממשלתיות, כל העולם של רב ערוציות, חיבור השירותים גם לרשתות החברתיות ואפשרות לצרוך שירות במעבר מערוץ אחד לערוץ שני תוך כדי שקיפות לגבי איפה התחלתי ואיפה אני אמור לסיים, הכול תהליך אחד מתמשך שהאזרח יכול להתממשק אליו מכל ערוץ.
אורי מקלב: זה לא דברים עתידיים, אלה דברים עכשוויים.
רווית קורן: אלה טכנולוגיות שקיימות, אבל היישום שלהן בתוך הממשלה הוא יישום שעדיין לא אימצנו ולא הטמענו אצלנו את הטכנולוגיות האלה ובעצם - - -
אורי מקלב: נדמה לי שמשטרת התנועה, מישהו שעבד שם, כבר בכתיבת הדוח, אותו שוטר, ברגע שהוא ממלא מספר זהות כל הפרטים של הרכב נשפכים לו לתוך ה - - -
רווית קורן: כן.
נתי ביאליסטוק כהן: לכתוב דוח זה עובד, אבל כשאתה צריך למלא טופס לממשלה זה לא.
אורי מקלב: אתה אומר כדי שהוא יוכל לעשות הרבה דוחות.
יאיר פראנק: אני אסביר את ההבדל.
יאיר פראנק: כשאתה רוצה למלא אוטומטית, כשזה משרד אחד, המשטרה והדוח שלה, החיים הם נורא נורא פשוטים, אבל כשאתה רוצה למלא דוח כזה או טופס כזה שמביא מידע מכמה משרדי ממשלה - - -
אורי מקלב: נניח משרד התחבורה, הוא צריך לכתוב פרטי הרכב, סוג הרכב, כשהוא רק מעלה את מספר הרכב מיד הכול נשפך לו, אבל שאר המשרדים - - -
יאיר פראנק: נכון, אבל אז הוא רוצה גם להזין את תעודת הזהות ושהכול יבוא מרשות האוכלוסין - - -
אורי מקלב: יש לו משרד הפנים, משרד התחבורה ויש לו המשטרה.
יאיר פראנק: ואז אולי הוא רוצה להזין את הכתובת וזה צריך גם להגיע – בקיצור הקטע של האינטגרציה בין המשרדים והיכולת להביא מכל המשרדים היא זאת שמעלה את רמת הסיבוכיות שלנו יותר גבוה וזו, עוד פעם, דוגמה אחת לזה, אבל יש אינסוף דוגמאות.
רווית קורן: אני חייבת להגיד שחדשנות זה לא רק לאמץ טכנולוגיות שהן חוד החנית אלא גם לעשות יישומים שהם חדשים בטכנולוגיות קיימות.
רווית קורן: יש היום המון מערכות, למשל של שפיטה מרחוק, אלה טכנולוגיות שהן יחסית פשוטות, אבל עצם ההכנסה והיישום שלהן לתוך המערכת הממשלתית כבר מהווה חדשנות שבשבילנו אנחנו רוצים לפתוח אליה אל הראש ולהגדיל את כמות ההזדמנויות שאנחנו מייצרים לעצמנו מול הסטרטאפים.
רווית קורן: עולם שהוא טיפה יותר חדשני, שמדבר על קבלת החלטות מבוססת מידע, זה בעצם כל האפשרות של פקידי הממשלה להיעזר ברובוטים אוטומטיים שתעזור להם לבצע את התפעול השוטף, אבל גם להתחקות אחרי מגמות, אחרי שיח שיש ברשתות החברתיות ובכלל באינטרנט ולאסוף מידע שקיים בתוך המערכות התפעוליות ובציבור הרחב כדי להפוך אותן בצורה יעילה ויזומה לתהליכי קבלת החלטות משוכללים ומושכלים יותר.
רווית קורן: אותו דבר האפשרות להתחקות אחרי רגשות הציבור וככה בעצם להתאים באופן מיטבי את השירותים שאנחנו מספקים לציבור.
יאיר פראנק: רווית כרגע נתנה סקירה איך אנחנו רוצים להביא סטרטאפים לתוך הממשלה, אני אדבר רגע להביא שפיצים טכנולוגיים לתוך הממשלה.
יאיר פראנק: אנחנו יודעים שקשה לנו, אנחנו לא אטרקטיביים, קשה לנו לגייס שפיצים טכנולוגיים בטכנולוגיות מתקדמות לתוך משרדי הממשלה, אז בשיתוף פעולה יחד עם נציבות שירות המדינה ויחד עם אגף התקציבים והממונה על השכר אנחנו משיקים השנה תכנית שכבר אושרה בוועדת השירות של נציבות שירות המדינה שאנחנו קוראים לה 'מפתחים לשירות המדינה', אנחנו נביא לתקופה של עד שנתיים ברגע נתון כ-30 אנשים שיהיו שפיצים טכנולוגיים בכל הטכנולוגיות רק האחרונות שאנחנו יכולים לדבר.
יאיר פראנק: אם אנחנו רוצים להכניס היום טכנולוגיה כמו blockchain לתוך הממשלה, אם אנחנו צריכים אותה, אין לנו היום את הידע, אין לנו את היכולת, אין לנו את היכולת לגייס אנשים כאלה.
יאיר פראנק: האנשים האלה, אנחנו נצא במהלך השנה הזאת לקול קורא, אנחנו נגייס אותם, זה יהיה בסולמות שכר ייחודיים שלא קיימים במגזר הממשלתי, נחלק אותם לצוותים, נצא בקול קורא למשרדים וכל משרד שיאתגר אותנו באיזה צורך או באיזה שהוא רצון, בדברים שהוא צריך, אנחנו ניתן לו צוות לכמה חודשים.
יאיר פראנק: הצוות הזה ייתן שם בוסט והצוות יחזור אחר כך חזרה לפול שלנו ונקצה אותו למשימה הבאה.
יאיר פראנק: במקביל יום בשבוע הצוות הזה, כל החבורה הזאת, תהיה יחד איתנו וננסה לקדם ביחד דברים ותשתיות שהם ברמה מערכתית ממשלתית.
יהודה קונפורטס: הם יהיו עובדים שלכם?
יאיר פראנק: אלה יהיו עובדים של רשות התקשוב, יקבלו תלוש משכורת שכתוב עליו 'מדינת ישראל'.
יאיר פראנק: אני חייב לציין שאנחנו לא המצאנו את הרעיון הזה, הרעיון הזה הומצא על ידי האמריקאים, האדמיניסטרציה של אובמה עשתה את זה.
יאיר פראנק: מי שזוכר את הסיפור של אובמה-קר, שביום הראשון הכול קרס, מי שרץ להציל את האובמה-קר זה החבורה הזאת.
יאיר פראנק: אני דיברתי אז עם ה-CTO של הבית הלבן, קראו לה מייגן סמית' והיא סיפרה לנו איך הם עושים את האירוע הזה ויש עוד שתיים-שלוש מדינות שעושות את זה, זה הולך לקרות השנה.
יהודה קונפורטס: הם באים לזמן מוגבל?
יאיר פראנק: הם באים לעד שנתיים.
יאיר פראנק: אנחנו יודעים שבהייטק יש מעבר של אנשים, ברגע שבן אדם בא לשנתיים זה רק מעשיר לו את הרזומה ולא מקטין לו אותו.
רווית קורן: אנחנו בעצם יודעים שהממשלה היא כיום האחרונה לאמץ חדשנות.
רווית קורן: כל המגזרים למעשה נמצאים לפנינו, מגזר הבריאות, מגזר הפינטק, תאגידים וגם עסקים קטנים ובינוניים וכמובן בראש ובראשונה האזרח הפרטי שהוא הראשון לאמץ את השימוש בחדשנות.
רווית קורן: אנחנו רוצים לצמצם את הפער הזה, אנחנו רוצים טיפה יותר להזדרז באימוץ החדשנות דרך כל הצעדים האלה ובעיקר דרך יצירת אקו סיסטם חברתי, כלכלי, תרבותי של gov.tech שבעצם פעם אחת, כמו שאמרתי, בא ומעודד את הסטרטאפים להסתכל על הממשלה ולחשוב איפה אפשר לדמיין ולהשקיע אצלנו.
רווית קורן: קרנות הון סיכון, להשקיע בסטרטאפים שהם מוכוונים לכל הכיוון הזה של gov.tech ובממשלות שאימצו גישה כזאת אנחנו רואים את הקפיצה בהשקעות של קרנות הון סיכון ובעצם אותנו, בתוך הממשלה, כתרבות, בעצם לעשות את הסוויץ' הנדרש הזה מהמקום שאנחנו נמצאים בו היום למקום שנכון יותר לאמץ, להטמיע ולקלוט טכנולוגיות חדשניות של חברות סטרטאפ ובכלל טכנולוגיות חדשניות כדי לשים אותנו עם הפנים לכיוון העתיד.
יאיר פראנק: אז לסיכום אני רק אגיד משפט אחד, אנחנו פועלים להכניס את הסטרטאפ ניישן לתוך הממשלה, אנחנו סמוכים ובטוחים שהשוק ישתף איתנו פעולה ואם אפשר לקרוא מהוועדה המכובדת הזאת, אנחנו קוראים לכל מי שרוצה להיות שותף איתנו לתהליכים האלה ולהביא את היכולת, צריך לזכור, אנחנו לא חפצים בטכנולוגיה, אנחנו חפצים בפתרונות טכנולוגיים שייתנו שירות יותר טוב לאזרחי המדינה וכמובן גם לעסקים.
אורי מקלב: תודה על הדברים, אולי מי שלא מכיר, זה נראה יותר חזון מאשר מעשי, אבל איך שאנחנו מכירים את רשות התקשוב, מה שאנחנו רואים בתקופה האחרונה בממשלה, אני לא חושב שזה חזון, זה כבר משהו שהוא - - -
יאיר פראנק: זו תכנית עבודה ל-2019.
אורי מקלב: אנחנו לוקחים בחשבון ששנה קלנדרית במחשוב או בהתפתחות טכנולוגית ודיגיטציה זו שנת אור, שנה אחת זה לא עוד שנה או שנתיים, אז אנחנו נמצאים במקום אחר.
אורי מקלב: רק שאלה אחת שיש לי כן לשאול אותך, בגלל שאנחנו נמצאים במעין סיכום, האם אתה יכול היום לבוא ולהגיד שבמשרדי הממשלה, לא ברשויות המקומיות, אין היום חסם תפיסתי?
אורי מקלב: אולי פוליטיקה ארגונית כן קצת, שכל הבעיות הן בעצם כלכליות, זמן של הטמעה, אבל לא משהו של חסם תפיסתי?
אורי מקלב: אין משרד היום שהוא נמצא היום, מקובע עדיין במקום אחר?
יאיר פראנק: לצערי הרב אני לא יכול להגיד את המשפט הזה.
אורי מקלב: ראיתי שיהודה כותב את זה.
אורי מקלב: נכון, יהודה?
יאיר פראנק: אבל אני כן יכול להגיד שחלה בשנים האחרונות התקדמות עצומה, אנחנו בהחלט מוצאים משרדי ממשלה ומנכ"לים שדוחפים אותנו, שרוצים עוד ועוד פתרונות, רוצים עוד ועוד שילובים של יכולות טכנולוגיות, ומצד שני אנחנו מוצאים משרדי ממשלה שעדיין אנחנו צריכים מה שנקרא לדחוף אותם, אבל בתהליך אבולוציוני.
יאיר פראנק: זה לא רבולוציה, זה לא משהו שקורה ברגע, בתהליך אבולוציוני אנחנו נמצאים על גרף עולה ועולה לא רע ואני מקווה שיותר ויותר כאלה, נקרא לזה אלה שעוד לא מבינים את המשמעות הזו, יילכו ויתמעטו.
אורי מקלב: אנחנו כבר דיברנו על זה, ככל שאתה תציף ואנחנו נוקיר משרדים שכן נמצאים בחדשנות, זה יכול להביא את השינוי.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לקחת את המשרדים האלה ובאמת להציף וליחצן אותם וזה גורם - - -
יאיר פראנק: ברוח הזאת שאתה אומר וכמו שאתה אמרת, כבר דיברנו על זה כמה פעמים, אנחנו פרסמנו לפני כמה ימים מדד שאנחנו קוראים לו מדד התקשוב, הוא מדד שמראה מה אחוז החדירה של שירות דיגיטלי למול סך הפוטנציאל.
יאיר פראנק: סתם, נניח, אם הפוטנציאל לשירות מסוים הוא חצי מיליון אנשים שצורכים אותו בשנה וכרגע רק 100,000 עושים את זה באופן דיגיטלי, אז המדד הזה מדבר על 25, זו כרגע הייתה גרסת ביתא ובסוף הרבעון הראשון של 19' נראה את זה על 2018 כבר עם מגוון יותר רחב של שירותים וניצור סוג של קנאת סופרים בין המשרדים כדי שתדחוף אותם קדימה ואני חייב להגיד שחלק מהמנכ"לים כבר הגיבו, 'איפה אני בתוך המדד הזה?
יאיר פראנק: '
אורי מקלב: אנחנו היום צריכים לדעת, גם הציבור, שהיום המדד של שיפור טכנולוגיה זה בעצם שיפור השירות, זה כולל בו הכול.
אורי מקלב: זה כלי המדידה הכי חשוב לנו.
אורי מקלב: זה צריך לדעת השר, צריך לדעת הציבור וצריך לדעת כל מקום, זה המדד.
אורי מקלב: לא תמיד אפשר לדעת הכול, אבל מדד של טכנולוגיה, אנחנו יודעים ששם נמצאים הדברים שבאמת מעניינים את הציבור.
יאיר פראנק: ברשותך, אני אגיד עוד משפט אחד, אנחנו זוכרים כל הזמן במקביל לזה שאנחנו דוחפים את עולם השירותים הדיגיטליים שיש גם אוכלוסיות שהן פחות נגישות לעולם הדיגיטל.
יאיר פראנק: אנחנו לא שוכחים את האוכלוסיות האלה בכלל.
יאיר פראנק: אנחנו גם השקנו מוקד ממשלתי מרכזי שהוא מוקד טלפוני, הוא לא נותן תשובה ספציפית אם אתה שואל איפה הבקשה שלי לדרכון, אבל הוא כן יודע לתת לך ניווט בתוך העולם הממשלתי ומה אתה צריך לעשות ואיך אתה צריך לעשות, ויתרה מזאת - - -
אורי מקלב: אבל זה לא היעד.
אורי מקלב: היעד, אני יודע שאתה עושה, חוץ מעמדות ועוד דברים כאלה ועוד תכניות שהממשלה עושה, אבל זה לא להשאיר להם את השירות, את הפקס, אלא להביא אותם - - -
יאיר פראנק: לא, ממש לא.
אורי מקלב: היעד שלנו להביא אותם לעולם ה - - -
יאיר פראנק: והחלק השני, המשלים, זה סיפור האוריינות הדיגיטלית, שגם פה הממשלה מטפלת ומשקיעה ואנחנו מקווים שלאט לאט הפערים האלה יצטמצמו.
אורי מקלב: ראוי לציין, אני משקף לכם את מה שכאן נאמר, יש רצון של אוכלוסיות, נניח גם אם זה קשישים, לא ייאמן, ההיענות שלהם והרצון שלהם להשתלב.
אורי מקלב: אנחנו שואלים כולנו איך אנחנו יכולים באמת לעשות את זה.
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון עוד דבר, זה חידוש, זה דור שיילך, זאת אומרת עוד כמה שנים, בסדר, אז יש את דור האנשים המבוגרים, תמיד יהיה לנו את אותם אנשים, הטכנולוגיה כל כך חדישה, כל כך מתקדמת, שצריך להכיר אותה, שתמיד יהיה לנו איזה דור מסוים שלו יהיה את הקושי ואנחנו נצטרך לתת לו את המענה.
יהודה קונפורטס: משפט אחד לגבי המדד הזה.
יהודה קונפורטס: אמר את זה חבר הכנסת כבל, אני חושב שהבעיה של יישום הטכנולוגיה היא בעיה של משילות.
יהודה קונפורטס: אני אתייחס למדד, המדד יראה את המשרדים הטובים ביותר, השאלה היא אם יש משרדים שנמצאים בתחתית, באפס אחוז הטמעה, האם יש מישהו, שר או מנכ"ל שבא ואומר 'אדוני, למה אתה לא עושה את זה?'
יאיר פראנק: אנחנו נראה לך את המדד, אנחנו לא מתביישים להראות מקומות שיש 13% חדירה של שירות - - -
יהודה קונפורטס: השאלה מה עושים עם אלה שלא עושים, זאת השאלה.
יאיר פראנק: אז אני אומר - - -
אורי מקלב: אתה יודע, כתוב שהר סיני, שבו ניתנה תורתנו, יש מסבירים שהמקום הזה נקרא הר סיני על שם שהוריד שנאה לעולם, ובמה הוריד שנאה לעולם?
אורי מקלב: הוא לא עשה שום דבר, אבל כשהורידו תורה שהייתה הרבה יותר חכמה ממה שהיה עד אז, אז לא נגעו באחרים, זה פגע בהם, הדבר הזה לא מצא חן בעיניהם, שיש מישהו אנושי יותר ודורש גם מאחרים ועוד דברים שלא היו.
אורי מקלב: יש בניין גבוה, אומרים שהבניין גבוה, אבל כשאתה בונה לידו בניין יותר גבוה אז הוא הופך לבניין הנמוך.
אורי מקלב: לא נגעת בו, אבל הוא נהפך – אף אחד לא רוצה להיות בסופו של דבר הבניין הנמוך.
אורי מקלב: אם הוא מגיע ל-13% חשיפה, זה עצמו, אבל צריך להבליט את זה חזק, את הדבר הזה.
אורי מקלב: זה חלק מקנאת הסופרים.
אורי מקלב: אתה צודק, שאפשר לתת לאנשים, אפשר לתת אולי אותות קלון, אבל אנחנו לא רוצים שם, ללכת באופן החיובי.
אורי מקלב: גם באופן החיובי אפשר להשיג את זה.
אורי מקלב: יושב לשמאלי אחד, מאיפה ההיכרות שלנו?
אורי מקלב: מההיכרות שהוא עשה מעשים.
אורי מקלב: אז אני חושב שזה עצמו נותן וגם כולם רוצים להתכנס לזה.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו נתחיל להיכנס לסד זמנים טיפה יותר מחייב.
אורי מקלב: עוז כהן, בבקשה.
אורי מקלב: עוז שלנו, זה אנחנו, הכנסת.
עוז כהן: יש לנו כמובן היכרות מטבע העשייה, אני עוז כהן, סגן מנמ"ר הכנסת ואני רוצה לשתף את כולם שהוועדה ויו"ר הוועדה במיוחד הם לא רק נאה דורש אלא גם נאה מקיים והם שותפים ראשון וראשונים במעלה שלנו באגף טכנולוגיה ומחשוב באימוץ ויישום טכנולוגיות חדשות.
עוז כהן: רק כדי לסבר את האוזן, הדיון הזה עכשיו משודר בשידור חי והוועדה הראשונה שבה ביצענו את הפיילוט בהצלחה ואחרי זה בעקבותיה יושם בכל הכנסת זאת ועדת המדע, כמובן עם דחיפה ועם תמיכה ועם כל מה שכרוך בכך מיו"ר הוועדה ומהצוות שלו.
אורי מקלב: אתם לא יודעים כמה – אם אתם חושבים שרק עכשיו בשידור ומי שלא נמצא לא מביט ולא נוטל חלק, אנחנו מקבלים תגובות מאנשים שרואים את זה בערב.
אורי מקלב: אדם שנמצא עכשיו בעבודה ומעניין אותו החלק הזה, הוא חוזר לדיון ואחרי זה אנחנו מקבלים תגובות מאנשים שראו את זה לא באון ליין, אפילו כמה ימים אחר כך.
אורי מקלב: או שהוא משתמש בדברים האלה גם בתקופות הרבה יותר מאוחרות.
אורי מקלב: כך שיש לזה באמת תועלת מאוד מאוד גדולה, למהלך הזה.
עוז כהן: אני מסכים איתך.
עוז כהן: גם הפידבקים שאנחנו מקבלים מהציבור על הערך שזה נותן.
אורי מקלב: זה גם מרסן אותנו קצת.
עוז כהן: זה כבר החלק שלכם, אנחנו רק ה - - -
אורי מקלב: אתה לא יכול להגיד, אני יכול להגיד.
עוז כהן: אנחנו קיווינו שיהיו לנו עוד כמה חודשים לעבוד יחדיו, אבל מי יודע, בעתיד בוודאי, במקומות כאלה ואחרים.
יהודה קונפורטס: הוא גם יהיה בהמשך, מה זאת אומרת?
יהודה קונפורטס: הוא לא הולך לשום מקום.
אורי מקלב: העשייה הזאת לא הולכת לאף מקום, המנמ"רים וכל זה, אתם ממשיכים בעשייה.
אורי מקלב: כן בחירות, לא בחירות, לא משנה, אתם צריכים להמשיך הלאה.
עוז כהן: כמו שציינת, כבוד היו"ר, אנחנו אירחנו קודם לכן לפני הישיבה את הפורום, את C3 והצגנו להם מגוון פעילויות שנעשות בכנסת בדגש על חדשנות טכנולוגיות וחדשנות, לא בהכרח בכלים, גם בכלים, אבל גם ביישומים שאנחנו מביאים לתועלת הציבור.
עוז כהן: הדגש, התפיסה שלנו, כמו שאנחנו רואים אותה ומנסים ליישם אותה, אנחנו לא משרד ממשלתי, אנחנו לא נותנים שירות, אבל אנחנו מספקים מידע, שזה לא פחות חשוב והמטרה של כל הפעילות הזו היא להגביר את המעורבות של הציבור בפעילות הדמוקרטית, לחשוף בפניו את כל הנעשה בכנסת, כמובן את כל הנעשה שניתן לחשוף, והצגנו את הרבדים השונים של השקיפות, כמו שאנחנו רואים אותה ומיישמים אותה בכנסת.
עוז כהן: זה מבחינת הפעילויות שהצגנו וקיימות ואתה בוודאי חשוף ומודע להן.
עוז כהן: מילה אחת נוספת על הנושא השני שעל סדר היום פה בוועדה, שילוב בעלי מוגבלויות בעבודת הכנסת.
עוז כהן: אז הכנסת ככלל, זה קו שהיא מובילה באופן מאוד מאוד מאוד חשוב לה ומאוד בולט ביחס למשרדים אחרים אני חושב שאנחנו מעבר למה שמתחייב בחוק, הרבה מעבר למה שמתחייב בחוק, פשוט כי אנחנו רואים בזה שליחות, ספציפית אצלנו באגף יש לנו גם עובד שהוא בעל מוגבלות - - -
אילנה בניש: אנשים עם מוגבלות.
אילנה בניש: זה נורא מעליב.
אילנה בניש: צורם.
עוז כהן: עובד עם מוגבלות, ואני חייב להגיד שהוא אחד העובדים הכי טובים שיש, הוא לא בתפקיד כזה שהוא נחבא אל הכלים, נהפוך הוא, הוא בתפקיד שבקשר עם המשתמשים ובקשר עם הלקוחות והתגובות שאנחנו מקבלים על העבודה שלו ועל המסירות ועל האדיבות הן פשוט יוצאות דופן.
עוז כהן: זה באמת מחמם את הלב והוא בא ואומר את זה, הוא משתף, הוא מרגיש באמת תרומה משמעותית בעשייה שלו ביום יום.
אורי מקלב: כן, אנחנו כולנו מכירים ומוקירים את האנשים, הם מעורבים, הם לוקחים חלק מאוד חשוב, הם נמצאים בכל חלקי הבית.
אורי מקלב: אני יכול לאתגר אותך עם משהו?
אורי מקלב: ככה באווירה הקלילה יותר שיש פה היום.
אורי מקלב: אנשים באים אליי, הם לא מתמצאים בכנסת, האם אפשר לעשות וייז בתוך הכנסת?
קריאה: יש עכשיו אפליקציה לבתי חולים.
עוז כהן: אני רוצה לומר לך שהשאלה שלך היא מצוינת, למה היא מצוינת?
עוז כהן: כי זה הנושא הבא שרשום לי.
עוז כהן: לא תיאמנו בינינו.
אורי מקלב: לא תיאמנו בינינו.
עוז כהן: אנחנו בוחנים מספר טכנולוגיות בהיבט הזה.
עוז כהן: שלב ראשון ביישום של הפתרון הזה שאתה מדבר עליו אנחנו משיקים היום.
עוז כהן: היום אנחנו משיקים מערכת התמצאות ללקויי ראייה, מערכת שהיא מבוססת על טכנולוגיה של סטרטאפ ישראלי, היא ממפה את הבניין ונקודות מרכזיות בבניין, כשמגיע מבקר לקוי ראייה הוא מגיע עם המכשיר שלו, הוא מקבל חיווי והמערכת נותנת לו חיווי לשמונה כיוונים שונים, מה לפניך, מה מאחוריך, מה מימינך, מה משמאלך.
עוז כהן: המבקר יודע להתמצא, מקטין את הצורך שלו בתלות בעזרה חיצונית, גורם לו להיות הרבה יותר עצמאי ועם הרגשה הרבה יותר טובה.
אילנה בניש: איזה סטרטאפ, אגב?
עוז כהן: Right-Hear.
נתי ביאליסטוק כהן: כן, Right-Hear.
נתי ביאליסטוק כהן: אגב, זה לא אקסקלוסיבי לאנשים עם לקויות ראייה, כל אחד יכול להשתמש בזה.
נתי ביאליסטוק כהן: זה אפליקציה.
עוז כהן: נכון.
אורי מקלב: אני מדבר על משהו עוד יותר רחב, דהיינו עד רמת חדר, כמעט, או מסדרון.
עוז כהן: אז כמו שאמרתי, אנחנו בוחנים מספר טכנולוגיות.
אורי מקלב: גם אנשים - - -
עוז כהן: בוודאי, לשימוש הכלל, לא רק לשימוש - - -
אילנה בניש: סליחה, אני חייבת לציין, הבחורה שליוותה אותי לחדר הוועדה, אני עם מוגבלות בראייה, אמרה לי: אני עובדת פה 11 שנים ואני לא יודעת איפה זה ועדת המדע, והיא הייתה צריכה לשאול את הסדרנים.
אורי מקלב: אז אני רוצה להגיד לך שכל תקופה קצרה אני מגלה דרכים חדשות כאן בכנסת.
אורי מקלב: יש במקום הזה הרבה מקומות חשאיים וקיצורי דרך.
עוז כהן: אם אתה לא מכיר, אז קל וחומר.
אורי מקלב: ואני כבר מהוותיקים פה בבניין, מהחבר'ה הוותיקים.
אילנה בניש: נגישות עוזרת לכולם בסוף.
אורי מקלב: נגישות עוזרת לנו כי כולנו מוגבלים.
אורי מקלב: כולנו אנשים עם מוגבלות, שאף אחד לא יחשוב שמישהו לא מוגבל, כל אחד, כולנו מוגבלים בצורה כזו או אחרת.
אורי מקלב: אנחנו חושבים, אולי יש מי שחושב שהוא לא מוגבל.
עוז כהן: כדי לסכם את העניין, אנחנו מנגישים טכנולוגיות נוספות, כמובן אתר האינטרנט שלנו מונגש ויש עזרים נוספים ואנחנו נמשיך בעשייה הזאת כמובן לתועלת מי שנדרש לעזרה ולתועלת הציבור כולו.
אורי מקלב: צחי שלום, מנמ"ר מרכז השלטון המקומי.
צחי שלום: אני אעשה בקצרה התייחסות לשקפים שהצגת.
צחי שלום: אני הסתכלתי וקינאתי, אנחנו בשולחן מקומי לעומת השלטון המרכזי - - -
אורי מקלב: יש מהפך בשלטון המקומי.
אורי מקלב: זה גם ככה יום של מחמאות, משתתף קבוע ומתמיד בוועדות פה וגם מועיל לנו הרבה, גם משכיל אותנו הרבה וגם אתה מסכים להרבה דברים ואתה רוצה מחשבות ליישם, יש אווירה אחרת.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לציבור, יש איזה משהו אחר בשלטון המקומי, יש עידן אחר.