GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנדרי קוז'ינוב: מגיעים אלפים, מתוכם עשרות ואולי מאות מקבלים את הרישוי, ואלה אנשים מוכשרים עם ניסיון בעבודה ואצלם זה סיפור, לצערי, שהם נאלצים להסב מקצוע, אבל הם לא משתלבים היום בשוק העבודה כי או שהם לא מקבלים את המסמכים, או שההכשרה כביכול לא תואמת, אבל אלה אנשים שהוכיחו את עצמם.
אנדרי קוז'ינוב: גם מתוך אותם עשרות אלפים שהגיעו בשנות העלייה הגדולות, זה אותה הכשרה.
אנדרי קוז'ינוב: רק להסב את תשומת ליבכם שזו בעיה שקיימת, יחד עם הרופאים וכל שאר המקצועות.
יבגני סובה: תרשה לי עוד משפט, ברשותך.
יבגני סובה: ב-90'-91', אני מכיר את זה מאנשים כשסיקרתי את התפתחות התעשייה, כשבאו אנשים שישראל לא ידעה את התחומים האלה, למשל כל הנושא של פיתוח טילים או בניית מטוסים, נכון, היה פרויקט לביא שנסגר כתוצאה מלחץ פוליטי, אנחנו יודעים את זה, אבל כשהתעשייה האווירית גייסה בשנים 90'-91' מהנדסים מברית המועצות היו צריכים רק לעשות בדיקה שהם לא קשורים לסוכנות ביון ודברים כאלה, בלי עברית, לא צריך עברית, פשוט היו מצמידים מתורגמן, ולא משנה מה רמת העברית שלך, מה שחשוב זה הידע.
יבגני סובה: הרבה פעמים האנשים הרגישו שהם יכולים לתרום, גם אם אתה לא יודע את השפה.
יבגני סובה: יש היום, מה לעשות, הרבה אנשים שבאים משיקולים ציוניים, רוצים לעלות לישראל, עד שהם ילמדו את השפה, עד שהם ישתלבו, אנחנו מאבדים את הערך היקר שיש להם במוח.
יבגני סובה: יכול להיות שצריך לחזור לאותן שיטות, שאתה תופס את המוח הכי טוב.
יבגני סובה: אז בסדר, אז הוא לא יודע עברית, אבל אתה מצמיד לו בן אדם ואתה מוציא ממנו את המקסימום לטובת המדינה.
יבגני סובה: אלה שיטות שעבדו ב-91'-92'.
יזהר שי: אני מסכים איתכם לגמרי, גם בעניין של החשיבות וגם בעניין של ההכרה הפנימית, שאנחנו עלולים לאבד אנשים בתהליך הזה אם לא נפעל מהר ונפעל במאמצים לאומיים.
יזהר שי: אלה אנשים שנמצאים, הם נמצאים היום או במקומות שונים בעולם, והיינו בפגישה, למשל בסוכנות היהודית, יש שם מאמץ להביא, יש הערכה שיהיה גל עלייה בשנים הקרובות לישראל ואנחנו רוצים שבגל הזה יעלו, קודם כל יעלה כל מי שרוצה, אבל בהיבט שלנו שיעלו אנשים שיוכלו מיידית להשתלב בתעשיות, להתגבר על חסמי שפה וכל הנושא של רילוקיישן ולהיות מסוגלים להגיע לפה ולהתחיל לעבוד.
יזהר שי: זו אחריות שלנו ושל אחרים, אנחנו בהחלט רואים את הנושא הזה כיעד לאומי.
יזהר שי: אני רק אתן לכם, שוב, חזרה לפה, לאיך שזה מיתרגם בסוף.
יזהר שי: הממשלה לא יכולה לעסוק בכל דבר, אבל בתחומים שהיא מחליטה שזה חשוב היא יכולה לעשות מעשה וגם להשפיע, והנה, תעשיית החלל האזרחית.
יזהר שי: קודם כל מוטיבציה.
יזהר שי: העולם מתחיל לפתח תעשיית חלל אזרחית, איפה שזה היה בעבר מאמצים לאומיים בסגנון של צבאות וזרועות כמו נאס"א ואחרות, נכנסים עכשיו גופים פרטיים רבים.
יזהר שי: אני אתן לכם משהו מעניין.
יזהר שי: אנחנו פה בוועדת המדע והטכנולוגיה, אז אני אתן שני פרמטרים מעניינים.
יזהר שי: לפני כעשר שנים עלה קצת יותר מ-100,000 דולר לשלוח קילוגרם של משהו אל מחוץ לאטמוספרה, לחלל.
יזהר שי: למעלה מ-100,000 דולר לשלוח קילו.
יזהר שי: היום, עשר שנים לאחר מכן, בגלל התפתחות הטכנולוגיה והמדע עולה קצת פחות מ-3,000 דולר לשלוח קילוגרם לחלל, אבל בקילוגרם מִחשוב היום אפשר לשלוח הרבה יותר ממה ששלחנו לפני עשר שנים.
יזהר שי: עכשיו נתתי לכם את המוטיבציה לתעשיית חלל אזרחי.
יזהר שי: זה לא אנחנו המצאנו, אנחנו רואים את זה קורה בעולם.
יזהר שי: אנחנו בסיומה של עבודה שבחנה את השוק מלפני ומלפנים בפירוט, בעיקר בארצות הברית אבל גם באירופה, איפה שיש תעשיות חלל אזרחיות, וראינו כל מיני דברים מעניינים שקורים.
יזהר שי: אחד מהם זה השקעות של גופים פרטיים, קרנות הון סיכון, בתעשיית חלל אזרחי, היא עלתה באופן משמעותי בחמש השנים האחרונות.
יזהר שי: זה מלמד שהשוק הפרטי מאמין שיש שם פוטנציאל.
יזהר שי: כשהשוק הפרטי מאמין צריך לשים לב.
יזהר שי: זה לא בהכרח אומר שהממשלה צריכה להתערב, אבל זה אומר שקורה שם משהו מעניין.
יזהר שי: בתעשיית חלל אזרחית צריך להתערב.
יזהר שי: ביקרנו, המנכ"לית ואני, בשבוע שעבר בחברת סטרטאפ מסחרית, אזרחית, ישראלית, בתחום החלל וסיפרו לנו על הקשיים המשמעותיים שיש להם בלעשות ביזנס.
יזהר שי: פשוט לעשות עסקים עם חברות מחו"ל כי בישראל תעשיית חלל זה ישר ביטחון, זה אומר שאי אפשר למכור שום דבר בלי אישור, אי אפשר לקדם דיונים, אי אפשר ללכת ללקוחות, אי אפשר לעשות כלום בלי אישור ממשלתי צמוד.
יזהר שי: כנראה שבצדק, יחסית לאיפה שהיינו בשנות ה-80, אבל עכשיו יש תעשיית חלל אזרחית.
יזהר שי: אז אם אנחנו ממשלה ומדינה שרוצה לפתח את התעשייה הזו, הנה מקום שהממשלה צריכה להתערב במובן של תמריצים, במובן של הקלות רגולטוריות, במובן של דברים שאפשר לעשות.
יזהר שי: אני לא אכנס פה לכל הרשימה, אבל בואו תראו את היעד.
יזהר שי: יש לנו, דרך אגב, סוכנות חלל ישראלית בראשות אבי בלסברגר, שנמצא איתנו כאן.
יזהר שי: אהלן, אבי.
יזהר שי: הוא עשה עבודה מצוינת בקשרים הבינלאומיים האזרחיים של ישראל סביב החלל.
יזהר שי: היינו לפני כחודש בשיגור שכמעט הצליח, הוא לא נכשל כי הוא לא יצא לפועל בגלל תנאי מזג אוויר, אבל בקרוב יהיה שיגור של עוד לוויין אזרחי, שיתוף פעולה של ישראל עם איטליה.
יזהר שי: זו דוגמה לפוטנציאל של יחסים בינלאומיים.
יזהר שי: אבל בואו תראו את היעדים.
יזהר שי: למה אנחנו חושבים שזה חשוב?
יזהר שי: אנחנו חושבים שאם נעמוד בהקמת תעשיית חלל אזרחית יקרה בה מה שקרה פה בעולם הסייבר ומה שקרה פה בעולם הרכבים והרכבים האוטונומיים ותעשיית התקשורת בשנות ה-90, אנחנו רוצים לראות בין 350 ל-400 חברות אזרחיות.
יזהר שי: יש היום בערך עשר, אזרחיות לגמרי.
שי-לי שפיגלמן: אולי טיפה יותר.
יזהר שי: אולי טיפה יותר, תלוי איך סופרים, כי חלקן צבאיות, חלקן לא.
יזהר שי: נניח 20, כדי להיות נדיב.
יזהר שי: אנחנו רוצים להגיע לתעשייה, זה אומר בין 350 ל-400 חברות.
יזהר שי: דרך אגב, יש את המספר הזה בסייבר, ברכבים, בתקשורת, בתחומים אחרים שישראל חזקה בהם.
יזהר שי: אז אם נהיה חזקים שם יהיו פה כמספר הזה.
יזהר שי: יהיו פה גם חברות בינלאומיות, וזה חשוב מאוד.
יזהר שי: בשביל ליצור פה תעשייה אנחנו רוצים פה את המיקרוסופט ואת הגוגל והפייסבוק של עולם התעשייה של חלל אזרחי.
יזהר שי: דרך אגב, יכול להיות שזה אותן חברות שהזכרתי הרגע, אבל יכול להיות שיש חברות אחרות, ויש היום, יש היום בעולם עשרות חברות, כל אחת מהן היא חברה של מיליארדי דולרים.
יזהר שי: תארו לכם שחברה אחת כזאת מגיעה לבית שאן והשנייה לבאר שבע והשלישית, מי יודע?
יזהר שי: אולי אפילו לתל אביב או לירושלים.
יזהר שי: אנחנו רואים פה פוטנציאל להביא לפה עשרות חברות גדולות.
יזהר שי: זה קרה פה, זה קרה פה בתעשיות אחרות ולכן החשיבות להסתכל על זה מראש.
יזהר שי: ספרנו את המספרים בתעשיות אחרות, מדובר פה גם על כוח עבודה, שימו לב, לפחות 25,000 עובדים.
יזהר שי: כל זה יכול לקרות בעשור הקרוב.
יזהר שי: אנחנו מדברים על עשור שמתחיל בצורך חיוני למנועי צמיחה מהירים.
יזהר שי: אם אנחנו נהיה רציניים לגבי העניין הזה יש תעשייה שקורית עכשיו אל מול עינינו, היא מתחילה להתפתח.
יזהר שי: זאת הזדמנות ברמה הלאומית ואנחנו חושבים שאנחנו יכולים להגיע לשם.
יבגני סובה: אפשר להודות לך?
יבגני סובה: כי אני נאלץ לצאת.
יבגני סובה: מה שאני מציע באמת גם ליושבת ראש הוועדה, אולי תעשה סיור לוועדה במקום שאתה תמצא לנכון ותתלווה לסיור הזה, תמצא באמת, כי הוועדה הזאת, כולנו חדשים בוועדה הזאת, זה כן חשוב להתפתחות שלנו, להבנה שלנו, אם זה במשרד שאתה אמון עליו או באגפים מסוימים.
יבגני סובה: אני חושב שזה יהיה יעיל לכולנו ללמוד גם את המשרד שאתה נכנסת אליו לפני חודשיים.
עינב קאבלה: אולי לפעם הבאה שמשגרים לחלל משהו.
יבגני סובה: לא, זה דבר טוב גם בלי קשר לפוליטיקה, זה דבר טוב לתפיסה, להרחבת התפיסה.
יבגני סובה: תודה רבה לך על המצגת ואני אשמח אם הדבר הזה יהיה.
יזהר שי: תודה.
עינב קאבלה: השקף הבא, בבקשה.
יזהר שי: שיתופי פעולה בינלאומיים.
יזהר שי: כמו שהזכרתי, יש חשיבות משמעותית לשיתופים האלה.
יזהר שי: תיכף אני אבקש ממנכ"לית המשרד לספר, אתמול בדיוק עשינו שולחן עגול שגם קבע סדרי עדיפויות ולאן אנחנו רוצים ללכת בשיתוף פעולה עם משרד החוץ.
יזהר שי: יש חשיבות לחוסן הלאומי שלנו, יש לזה חשיבות מסחרית וכלכלית ואנחנו רואים באמת פוטנציאל מאוד גדול למדינת ישראל להמשיך בפיתוח היחסים האלה, שגם מביאים לפה הרבה יוקרה בינלאומית, גם מביאים לפה מקומות תעסוקה, גם מייצרים שיתופי פעולה מחקריים מדעיים וגם תומכים במאמצים לאומיים אחרים של מדינת ישראל.
שי-לי שפיגלמן: אני אגיד במילה שבהחלט זה בעדיפות, יש לנו אגף מצוין שעושה את העבודה, אפשר להעמיק את זה.
שי-לי שפיגלמן: כמו שאמרנו בפתיחה, אחד הנכסים הכי משמעותיים של מדינת ישראל בעולם זה היכולת המדעית והטכנולוגיות.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו מדורגים מאוד גבוה אצל הרבה מדינות ברצון לשתף איתנו פעולה.
שי-לי שפיגלמן: למשרד יש כ-28 הסכמים בילטרליים עם רוב מדינות אירופה ומדינות רבות אחרות, אנחנו שותפים בכמעט 16 ארגונים בינלאומיים.
שי-לי שפיגלמן: לדוגמה, יש לנו עכשיו פעילות מאוד משמעותית בהורייזן, ב-CERN, ב-SESAME, בהרבה ארגונים בינלאומיים משמעותיים ואנחנו מתכוונים גם להעצים את ההסכמים הבילטרליים עם מדינות מפתח, כתבנו פה ארצות הברית, יש עוד כמה בסדרי עדיפויות גבוהים, מדינות שאנחנו רוצים, עם חלקן אנחנו משתפים פעולה כבר היום ועם חלקן רוצים לשתף יותר.
שי-לי שפיגלמן: אני חושבת שזה מקום שהמשרד והמדינה יכולה מאוד ליהנות משיתופי הפעולה האלה ובעיקר גם חוקרים כי בעצם כשאנחנו עושים שיתוף פעולה עם מדינה התוצר הוא שחוקרים ישראליים משתפים פעולה, מוציאים קול קורא משותף והחוקרים הישראליים משתפים פעולה עם חוקרים ממדינות אחרות וכך נוצר מחקר משותף וגם קשרים בינלאומיים.
שי-לי שפיגלמן: זה מאוד עוזר גם למדיניות החוץ של מדינת ישראל, זה שיתוף פעולה עם משרד החוץ, אנחנו עוזרים להם והם עוזרים לנו, זו עבודה מצוינת ביחד.
עינב קאבלה: זה בדרך כלל מתחיל אצל החוקרים.
שי-לי שפיגלמן: זה מתחיל אצל החוקרים, או שעושים הסכם גג ואז מוציאים קול קורא וחוקרים חוברים ביחד ועושים פעילות משותפת ביחד סביב הנושא של הקול הקורא.
עינב קאבלה: חבר הכנסת ברקת, אתה רוצה להגיד משהו לפני שאתה יוצא?
ניר ברקת: יש לי ועדת כספים.
עינב קאבלה: לכן אני שואלת, אני מבינה את זה, אבל אם אתה רוצה.
ניר ברקת: אני אגיב בהזדמנות הבאה.
עינב קאבלה: בסדר גמור, תודה שבאת.
שי-לי שפיגלמן: אם קבענו סדרי עדיפויות לאומיים גם ננסה להכווין לפחות חלק מההסכמים הבינלאומיים סביב אותם סדרי עדיפויות.
יזהר שי: קודם כל אני רוצה להתנצל, דיברתי קודם על סוכנות החלל, לא ציינתי את יושב ראש סוכנות החלל שלנו, את האלוף במילואים איציק בן ישראל שעושה עבודה מצוינת שנים רבות בהתנדבות למען תעשיית החלל הישראלית.
יזהר שי: אני לא יודע אם הוא איתנו, אבל אנחנו מודים, מכירים ומוקירים ואם הוא ירצה גם אחרי זה להגיד כמה מילים.
יזהר שי: אני רוצה להוסיף לגבי הנושא של יחסים בינלאומיים בתחום המדע.
יזהר שי: הורייזן יורו, יעד קריטי וכדאי לכם להסתכל עליו.
יזהר שי: בסוף השנה הזו ייחתם ההסכם החדש של הורייזן, זה הסכם שמדינות היורו מייעדות לו כ-100 מיליארד יורו, הרבה כסף, ובמסגרתו חוקרים מישראל וממדינות אחרות או מכל מדינה שתרצה יוכלו לעבוד ביחד.
יזהר שי: המטרה שלנו להיות חברים בהורייזן יורו, זה נקרא affiliation, אנחנו לא חברים ביורו.
עינב קאבלה: יש גם את של ארצות הברית.
יזהר שי: כן, שהוא שונה.
יזהר שי: היורו זה ההסכם של היורו ולשם אנחנו מכוונים הרבה מאוד מאמצים עם העבודה הטובה של אנשי קשרי חוץ של משרד המדע ומשרד החוץ.
יזהר שי: אנחנו צריכים לשכנע 28 מדינות שיצביעו בקונצנזוס כדי לקבל את ישראל שוב.
יזהר שי: אנחנו חלק מההורייזן 2020 שמסתיים ב-31 בדצמבר ואנחנו עובדים קשה כדי לשכנע כל אחת מהמדינות הללו שייקחו אותנו.
עינב קאבלה: חשוב מאוד.
יזהר שי: כן.
יזהר שי: עוד מילה אחת מעניינת לגבי ישראל-ארצות הברית.
יזהר שי: ההסכם הנוכחי המדעי בין ישראל לארצות הברית נחתם ב-1972 על ידי שגריר ישראל בארצות הברית אז, יצחק רבין.
יזהר שי: זה ההסכם שמסדיר את עבודת קרנות כמו בירד ואחרות.
יזהר שי: עכשיו מדובר על הסכם שלוקח את זה עוד רמה אחת למעלה.
יזהר שי: זה הסכם מאוד חשוב, גם ברמה המדינית, ואנחנו מקווים מאוד שאפשר יהיה לחתום עליו אולי אפילו השנה.
יזהר שי: אנחנו עובדים על זה.
עינב קאבלה: זה בעצם בהובלה של המשרד שלכם?
יזהר שי: אנחנו ומשרד החוץ ביחד.
יזהר שי: מדע וקהילה.
יזהר שי: זה נושא חשוב.
יזהר שי: תיכף אני אבקש ממנכ"לית המשרד לדבר עליו, אבל הנושא הזה חשוב גם לליבי אישית, אני חושב שהוא חשוב בכלל לחברה הישראלית.
יזהר שי: אנחנו רוצים שכמה שיותר אנשים צעירים, אם זה ילדים ובני נוער ואם זה אנשים בתחילת הדרך לקראת הקריירה שלהם, יבחרו במקצועות המדע והטכנולוגיה כדרך חיים.
יזהר שי: זה חשוב בכל מיני רמות, זה חשוב לצורך פרנסה וכלכלה כמו בהיבטים אחרים.
יזהר שי: הכלכלה הזאת, שהיא כלכלת החדשנות, היא המנוע המוביל של הכלכלה הישראלית ולכן חשוב לנו לפחות לתת הזדמנות, לא צריכים לחייב חלילה אף אחד, אבל חייבים לתת את ההזדמנות הזו והרבה אנשים שחיים בפריפריה, או החברתית או הגיאוגרפית של מדינת ישראל, נמצאים הרבה פעמים מחוץ למעגלי ההזדמנויות.
יזהר שי: יצאו פה חברי הכנסת הערביים מהרשימה המשותפת, אבל הם היו אצלנו במשרד, חברת הכנסת סאלח וחבר הכנסת סעדי וגם חבר הכנסת טיבי ועברנו ביחד על השקעות המשרד בתחומי הנגשת המדע והטכנולוגיה לציבור הערבי בישראל.
יזהר שי: אני שמחתי לראות שהחלק היחסי של השקעות המשרד בפעילות הקהילתית הזו עומד על בערך 20% או 21%, כלומר קרוב לחלקם באוכלוסייה, אבל יש עוד הרבה העמקה שאנחנו יכולים לעשות כדי להרחיב את בסיס הפירמידה.
יזהר שי: המנכ"לית תרחיב בשניים-שלושה משפטים.
שי-לי שפיגלמן: כן, אני אגיד שכדי לעמוד ביעדים שלנו בעשור הקרוב אנחנו צריכים אנשים שיהיו בתחום המדע והטכנולוגיה.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו שומעים ורואים שיש מחסור גם בתעשיית ההייטק, גם בתעשיית החדשנות, גם בתחום המדעי, חסרים אנשים, חסרים אנשים טובים ובהחלט יש גם אוכלוסיות בחסר.
שי-לי שפיגלמן: אתמול שמענו נתון שיש רק 18% מהפרופסורים מהמניין שהן פרופסוריות.
שי-לי שפיגלמן: גם בתחום ההייטק הבכירות הן, לדעתי, באותם אחוזים פחות או יותר.
יזהר שי: רק 16% מעמדות הניהול בהייטק זה נשים, כל השאר גברים.
שי-לי שפיגלמן: ואם מסתכלים על אוכלוסיות בחסר אחרות, מיעוטים, חרדים, המצב עוד פחות טוב כנראה.
שי-לי שפיגלמן: אז אנחנו רוצים גם לחשוב איך אפשר להרחיב את בסיס הפירמידה, זאת אומרת להביא עוד אוכלוסיות, לצמצם פערים במדע וטכנולוגיה, להביא עוד אוכלוסיות לעולם הזה, כדי שהם יבחרו ללמוד מקצועות טכנולוגיים בתיכון ואחר כך מי שהולך לצבא שיעשה את זה בצבא ואחר כך שהם יבחרו את זה באקדמיה ויישארו או באקדמיה או יילכו לתעשייה, אבל להרחיב את בסיס הפירמידה.
שי-לי שפיגלמן: זה בעולם של צמצום פערים.
עינב קאבלה: נניח בנושא הזה של קידום נשים לענפים האלה, יש לכם רעיונות גם איך לעשות את זה?
שי-לי שפיגלמן: כן, יש לנו כבר תוכניות טובות.
שי-לי שפיגלמן: לדוגמה יש לנו תוכנית שנקראת 'מדעניות העתיד' שלוקחים בנות בגיל תיכון, גם בפריפריה, גם מאוכלוסיות בחסר וגם בנות באופן כללי ובעצם מלווים אותן בתמיכה מלאה, גם עם רול מודלינג, מביאים להם הרצאות של אנשים מהאקדמיה והתעשייה וגם מלווים אותם וגם עוזרים להם בלימודים, ואנחנו רואים לפי הסטטיסטיקה בצורה משמעותית שבנות שעוברות את התהליך הזה בוחרות יותר ללכת ללמוד מקצועות טכנולוגיים בתיכון, בבגרות, ואחרי כן מי שבצבא בצבא.
שי-לי שפיגלמן: זה חושף להן שזה הרבה פעמים המסר שמקבלים מהבית, מהסביבה.
שי-לי שפיגלמן: זאת אומרת יש הרבה גורמים שגורמים, שאלת ספציפית על נשים, לא לבחור במקצועות האלה והתמיכה מסייעת לזה.
שי-לי שפיגלמן: אז יש תוכניות עכשיו ואנחנו מתכוונים להעצים ולהעמיק.
שי-לי שפיגלמן: מצד שני אנחנו רוצים גם לטפל בקצה, במצוינים.
רועי גולדשמידט: הייתה מועצה לקידום נשים במדע במשרד המדע.
שי-לי שפיגלמן: יש מועצה לקידום נשים, היא עדיין קיימת.
שי-לי שפיגלמן: היא הוקמה בהחלטת ממשלה, היא קיימת, אנחנו עושים באמצעותה גם מחקרים, גם הקימו מכון מחקר שנקרא 'יודעת', וגם משקיעים.
שי-לי שפיגלמן: נכון, יש מועצה שלמה, צודק, עומדת בראשה פרופ' נאוה רצון.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו משקיעים גם במו"פ בפריפריה.
שי-לי שפיגלמן: יש לנו שבעה מרכזי מו"פ בפריפריה, הזכירו את זה קודם, שניים במגזר הערבי וגם במקומות אחרים, בקרית שמונה, בערבה, מחקר ופיתוח ייעודי לפריפריה, שמותאם לאזור שלהם.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו רוצים לחזק אותם ולהעמיק אותם ולראות איך אפשר להרוויח ולייצר אקו סיסטם סביבם.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו רוצים לפתח את האקו סיסטם, עבודה עם התעשייה ועם האקדמיה, סביב שיתופי פעולה בין מגזריים לאוכלוסיות.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו רוצים להנגיש את המידע.
שי-לי שפיגלמן: בקיצור כל החלק הזה זה איך אנחנו דואגים לעתיד של המדינה ושיהיו יותר אנשים, נשים ואוכלוסיות אחרות בעולם המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: ואני חושב שאחד הדברים שאני שמח שלקחנו על עצמנו בתוכנית לקראת השנה הקרובה, ושוב, אני מקווה שזו תוכנית עד לסוף 2021, זה למצוא מקומות שבהם יש השפעה משמעותית, אם זה בתוכניות לבני נוער, אם זה בתוכניות לחרדים שרוצים להתקרב למדע ולטכנולוגיה, אם זה בתוכניות לערבים, או בבתי ספר או כבר בתחילת הקריירה שלהם, שרוצים לקבל הזדמנויות.
יזהר שי: אנחנו חושבים שיש תוכניות כאלה, זיהינו כמה מהן ואנחנו ננסה להיות מאוד פעילים כדי לשכנע גם את מי שמתקצב אותנו וגם את מי שאמור להשתתף בהן לבחור בתוכניות האלה.
עינב קאבלה: אגב, אני רק אציין בנושא הזה של הנגשת מידע שאנחנו בוועדה כבר הספקנו לקיים ישיבה אחת, אבל אנחנו מתכוונים להמשיך ולעסוק בנושא של פערים דיגיטליים, של הנגשת הנושא הזה.
עינב קאבלה: היה לנו דיון שהתמקד יותר בחברה הערבית ובהמשך אנחנו גם נקיים דיונים שקשורים לאנשים עם מוגבלות ולגיל השלישי וכו'.
עינב קאבלה: רק ליידע.
יזהר שי: כל הכבוד, יישר כוח על זה.
יזהר שי: לא מתפקידנו לתת לכם ציונים, אבל אנחנו מברכים על עבודת הוועדה בעניין הזה ונשמח לעזור ככל שנוכל.
יזהר שי: חשוב ביותר.
עינב קאבלה: לא, אני פשוט יודעת שזה א', קרוב ללב שלך, ו-ב', אתם עוסקים בזה בדרכים שלכם במשרד.
יזהר שי: השקף הבא.
יזהר שי: אנחנו מודעים לחוסר ממשק אחיד וחלק מהאנשים שנמצאים פה, אולי זה יישמע להם מוזר, אבל אנשי ההייטק מכירים את הנושא הזה שהולכים לאיבוד במסדרונות הממשלה, לא ברור מי מחליט ומי מקבל על מה ומי משפיע.
יזהר שי: אנחנו פה לקחנו על עצמנו משימה שאנחנו עדיין מגדירים אותה ביחד עם אנשי התעשייה, להבין איך אפשר להוביל חזית אחידה, כך שמי שרוצה להתממשק מול משרדי הממשלה ולא יודע, אנחנו לא רוצים להפריע למי שיודע, אבל מי שלא יודע יוכל לראות בנו כתובת כדי לקבל חיבורים למשרדי הממשלה הנכונים כדי להבין מה הממשלה רוצה לעשות בתחומים כאלה ואחרים.
יזהר שי: וגם הפוך, כדי להסביר למשרדי הממשלה איך המדיניות שלהם משפיעה על חלקים שונים של תעשיית החדשנות הישראלית.
יזהר שי: אני רק אגיד עוד דבר אחד בהקשר הזה, אנחנו מקבלים חיבוק נפלא מתעשיית ההייטק.
יזהר שי: אחד הדברים שקיבלנו כרעיון, שאנחנו מאמצים אותו מכל הלב, זה אימוץ של חברות הייטק את אוכלוסיית היעד שדיברנו עליה כאן בשקף הקודם, אם אנחנו נלך על בני נוער ברחבי המדינה, אם בפריפריה הגיאוגרפית ואם בפריפריה החברתית ואם בכלל בני נוער שנמצאים באחת מהתוכניות שלנו.
יזהר שי: קיבלנו הבטחה שנוכל לארגן מאות חברות הייטק שיאמצו את בני הנוער האלה, לא רק ברמה של הצהרה, אלא שיביאו אותם לחברה, יראו להם איך זה נראה, אולי יהיו שם בכל מיני אירועים כאלה ואחרים של חברות הייטק, כדי לחוש בטעם, גם כדי לקבל איזה שהיא תחושה של רול מודל, של אנשים שאפשר להזדהות איתם, וגם לעורר בהם את המוטיבציה להיות חלק מהתעשייה הזו לכשהם יצמחו ויהיו אזרחים עובדים במדינת ישראל.
יזהר שי: אני חושב שעד כאן תיארנו באופן כללי את התחומים המרכזיים של המשרד, התחומים שבהם אנחנו הולכים להתמקד בעתיד הנראה לעין.
יזהר שי: אני חושב שמכאן נשמח לענות לשאלות.
עינב קאבלה: תודה רבה על הסקירה המקיפה.
אנדרי קוז'ינוב: אני מתנצל, אני גם אצטרך לרוץ עכשיו לוועדת הכספים, היום הכול נע סביב הסיפור הזה.
עינב קאבלה: אני אבקש לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת קוז'ינוב, בבקשה.
אנדרי קוז'ינוב: בהמשך למה שסיפרתם, רק רציתי להעלות כמה נקודות, זה לא מחייב תשובה עכשיו מן הסתם.
אנדרי קוז'ינוב: כל הנושא של הקורונה, אנחנו יודעים שהתחום לוקה בתחום עיבוד הנתונים.
אנדרי קוז'ינוב: האם יש לכם כוונה, גם במשרד, לעודד את הסיפור של כניסת חברות שמתמחות בביג דאטה, כי הסיפור שלנו הוא גם ניתוח, אנחנו לא מצליחים לנתח ועם החקירות האפידמיולוגיות שהן לא ממצות אנחנו בעצם לא רואים את התמונה הגדולה.
אנדרי קוז'ינוב: מתחילת המשבר אנחנו גם יודעים שאיסוף הנתונים הוא מאוד בעייתי.
אנדרי קוז'ינוב: בכל התחום של הביג דאטה יש חברות פרטיות שמתמחות בדברים האלה ואז השאלה האם אתם מתכוונים גם לעודד את הדבר הזה.
אנדרי קוז'ינוב: דבר שני, לגבי רשות הסייבר בממשל זמין.
אנדרי קוז'ינוב: זה תחום הליבה, לצורך העניין, של החדשנות.
אנדרי קוז'ינוב: נגיד במדינות אחרות, יותר קטנות משלנו, הכול כבר עבר לדיגיטלי, כל הגשת המסמכים, הוצאת רישיונות, הכול הכול הכול, ואצלנו אנחנו רק מחר נדון בהנגשה של חקיקה להעברת מסמכים ואימות זיהוי.
אנדרי קוז'ינוב: התחושה היא שאנחנו מפגרים שנות דור - - -
עינב קאבלה: הוא מדבר על הצעת החוק הממשלתית.
אנדרי קוז'ינוב: כן, הצעת החוק.
אנדרי קוז'ינוב: התחושה היא שאנחנו מפגרים שנות דור אחרי מדינות מפותחות בנושא הזה ואנחנו מדינת הייטק שצריכים לאשר ספציפית אימות זיהוי אדם בהגשת מסמך לאפוטרופוס הכללי.
אנדרי קוז'ינוב: גם שם, מה תוכנית הפעילות במובן הזה?
אנדרי קוז'ינוב: והשאלה האחרונה, אפרופו המו"פ, תחום הרכב ללא נהג.
אנדרי קוז'ינוב: אני יודע שיש ניסויים בארץ של חברות בינלאומיות ומבחינת החקיקה אנחנו מדינה אחת המתקדמות שמאפשרת את זה, והשאלה איפה אנחנו, כמדינה, בסיוע לחברות בפיתוח, כי בסוף זה העתיד.
יזהר שי: אני אקח אולי את הקורונה.
יזהר שי: העלית נושא מאוד חשוב בנושא שיתוף הפעולה הלאומי, המדעי, המחקרי וגם טכנולוגי בנושא המאבק בקורונה.
יזהר שי: אכן יש שם חוסר במעין תכלול לאומי כזה.
יזהר שי: אנחנו עובדים כרגע על מעמד שיאפשר למדינת ישראל לעלות על פלטפורמה שכל מי שרוצה יוכל לשתף עליה מידע וחקר וגם ננסה להנגיש כמה שיותר דאטה גם ברמה של דאטה שאפשר לעשות עליו עבודה ומחקר ודברים נוספים.
עינב קאבלה: אתם מעורבים בסיפור של התמנע, הביג דאטה של משרד הבריאות?
יזהר שי: אנחנו לא מעורבים ברמה של אופרציה, אנחנו צרכנים לצורך העניין, אבל מה שאנחנו מנסים לקדם, אני חושב שמה שחבר הכנסת קוז'ינוב התכוון אליו, או אני ארחיב, אני אעשה פרפרזה על מה שהתכוונת, תשתית לאומית שמאפשרת לכל מי שרוצה או לתרום או - - -
אנדרי קוז'ינוב: גם לחקור, גם לתרום וגם לעשות - - -
יזהר שי: כן, אנחנו עובדים על זה.
יזהר שי: לצערנו הקורונה תהיה איתנו הרבה זמן, מה שכנראה יאפשר לנו להתקדם בנושא הזה.
יזהר שי: יש הרבה מאוד חלקים שצריך לחבר ביחד.
יזהר שי: אנחנו מחר עורכים סיור שהוא חלק מהמאמץ שלנו ליצור איזה שהיא פלטפורמה לאומית, לשיתוף ידע, לשיתוף ידע בין חוקרים וגם לשיתוף מאמצים.
יזהר שי: אנחנו מקווים שכבר בזמן הקרוב אפשר יהיה גם לתקצב וגם להתחיל לעבוד ולתוך זה יתחברו הרבה דברים אחרים כמו ביג דאטה ותחומים נוספים.
שי-לי שפיגלמן: לגבי דיגיטל, אני אגיד שמשרד הדיגיטל, שיש בו את רשות התקשוב, שזה ממשל זמין וישראל דיגיטלית, עובדים על זה מאוד מאוד קשה בשנים האחרונות.
שי-לי שפיגלמן: אני חושבת שהרבה מהדברים מאוד התקדמו, נעשתה עבודה משמעותית.
שי-לי שפיגלמן: הצעת המחליטים שעברה אתמול הוא עוד צעד קדימה, אבל אני לא חושבת שאנחנו כל כך מאחור, אנחנו אחת מעשר המדינות אולי המובילות בעולם בתחום השירותים הממשלתיים.
שי-לי שפיגלמן: זה מאוד מאוד חשוב לאזרח, אני מאוד מסכימה, יש בה משאבים שמושקעים בזה.
שי-לי שפיגלמן: זה לא קשור למשרד שלנו, משרד הדיגיטל עושה עבודה ויש להם גם כיוון וגם חזון וגם תוכניות ואני חושבת שהייתה קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בשנים האחרונות עם האזור האישי, שירותים ממשלתיים.
שי-לי שפיגלמן: אני מציעה לך להיפגש איתם, יש שם עבודה מאוד משמעותית שנעשתה.
שי-לי שפיגלמן: אפשר גם שהוועדה תזמין את משרד הדיגיטל להציג, כי יש שם עבודה מאוד משמעותית.
יזהר שי: ואם יורשה לי, אני ממליץ לכם לעקוב, אתמול הצעת המחליטים שהממשלה אישרה מדברת בדיוק על זה.
יזהר שי: הצעה רחבה, יש שם יעדים אגרסיביים.
עינב קאבלה: אנחנו נזמין אותך, נראה לי, שתסבירי לנו.
שי-לי שפיגלמן: לא, יש שם אנשים מעולים שעושים את זה.
יזהר שי: יש שם יעדים אגרסיביים.
יזהר שי: עד השנה הבאה חלק מהשירותים שדיברת עליהם צריכים לעלות למרחב הדיגיטלי, תהיה אפליקציה לאזרחי ישראל שדרכה הם יוכלו לתקשר עם משרדי הממשלה וכן הלאה וכן הלאה.
יזהר שי: שווה לכם להסתכל על זה.
עינב קאבלה: לגמרי, זה נחת ממש אתמול.
שי-לי שפיגלמן: מה שמיוחד בהחלטה שעברה אתמול זה שהכול במקום אחד, מה שנקרא ask once, פעם אחת הבאת מסמך לממשלה לא יבקשו את המסמך הזה פעם נוספת.
אנדרי קוז'ינוב: זו כבר התקדמות.
שי-לי שפיגלמן: וגם הכול נעשה באזור אישי במקום אחד, שתוכל לקבל את כל השירותים סביב אותו נושא.
שי-לי שפיגלמן: זאת אומרת אם אתה עובר דירה ואתה רוצה לקבל את כל השירותים של מעבר דירה או לפנות לכל רשות בנפרד, תוכל לקבל את זה במרוכז במקום אחד.
שי-לי שפיגלמן: שוב, הם עושים עבודה מצוינת וכבר התחילו בדרך.
עינב קאבלה: זה בעצם משרד אחר, אבל אתה צודק לגמרי.
שי-לי שפיגלמן: נושא חשוב ומשמעותי.
אנדרי קוז'ינוב: אני לא אגיב עכשיו לגבי פיצולי משרדים.
יזהר שי: דעתי ידועה.
יזהר שי: הנושא השלישי.
אנדרי קוז'ינוב: השלישי זה תחום הרכב הבלתי מאויש.
יזהר שי: כן, אז ממשלת ישראל עשתה מספר דברים ויש עוד דברים שהיא צריכה לעשות.
יזהר שי: דווקא בתחום החקיקה לאחרונה ראינו חוק שיאפשר את המשך הצמיחה של הנושא של רכב אוטונומי בישראל.
יזהר שי: יש כל מיני שאלות לגבי ביטוחים, השאלה הקלאסית אם הרכב עשה תאונה למשל, האם להאשים את חברת הביטוח, את המתכנת או את מי שייצר את הגלגלים.
יזהר שי: לא ברור, יש כל מיני ניסיונות לעשות סדר בדברים האלה כדי לאפשר את המשך צמיחת התעשייה.
יזהר שי: ממשלת ישראל, דרך רשות החדשנות, כן מממנת בצורה יפה מיזמים בתחילת דרכם בתחום גם תעשיית הרכב.
יזהר שי: אני לא יודע אם זה מספיק, זה אף פעם לא יספיק כי זה אומר שהתעשייה ממשיכה לצמוח וממשיכה לגדול.
יזהר שי: יש עוד דברים שצריך לעשות ברמה של מה הממשלה מאפשרת.
יזהר שי: חשוב לציין שזה בעיקר השוק הפרטי היום, בעיקר השוק הפרטי מממן, מצמיח פה חברות וגם מביא לפה כוחות מחו"ל.
יזהר שי: בניגוד לתעשיית חלל אזרחית, שלא תתקדם אם הממשלה לא תתערב, התחום הזה התפתח לא רע גם בזכות זה שממשלת ישראל עמדה בצד ולא עשתה יותר מדי.
יזהר שי: שזה גם חשוב, ממשלה צריכה לדעת מתי לא להתערב ולתת לשוק.
אנדרי קוז'ינוב: תחום החלל, עם הפיקוח של אפ"י וכל השאר.
יזהר שי: כן, זה יהיה קשה.
יזהר שי: לכן שם אנחנו צריכים לנסות לשכנע את - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, האמנה הבינלאומית למניעת הפצת טילים וטכנולוגיית טילים, זה סיפור מן ההפטרה שלא נדע לצאת ממנו.
יזהר שי: ועוד הרבה אמנות אחרות.
אנדרי קוז'ינוב: אני מתנצל, אני פשוט חייב לרוץ לכספים.
יזהר שי: תודה לך.
עינב קאבלה: אתה הח"כ המתמיד, אנדרי, זה בסדר.
עינב קאבלה: יש לנו בזום, קודם כל מי שרוצה לשאול שאלה או להתייחס מהמשתתפים בזום, אז אנא העבירו את זה בבקשה בצ'ט.
עינב קאבלה: בינתיים ביקש לדבר עורך הדין יהונתן קלינגר מהתנועה לזכויות דיגיטליות, שלום לך.
עינב קאבלה: בגלל שאנחנו קצת מוגבלים בזמן אני רק אגביל לשתיים-שלוש דקות של שאלה או התייחסות כדי שתהיה הזדמנות גם לשר ולמנכ"לית לענות.
יהונתן קלינגר: הרבה פחות משתיים-שלוש דקות.
יהונתן קלינגר: גם העתקתי את השאלה בצ'ט למקרה שלא שומעים אותי טוב.
יהונתן קלינגר: קודם כל ברכות לשר, לצוות המעולה שיש לו, על מורן, על שי-לי ועל שאר האנשים בצוות.
יהונתן קלינגר: אני רוצה רק לשאול בנוגע ל-privacy-enhancing technologies, בעצם דיברת על הורייזן, על שיתוף הפעולה שלנו עם האיחוד האירופי, אז השאלה שלי היא בתחום הגנת הפרטיות וטכנולוגיות של הגנת הפרטיות, איך המשרד מתכנן לממן טכנולוגיות או לקדם טכנולוגיות שיעזרו להגן על הפרטיות שלנו והכול כדי להמשיך את שיתוף הפעולה עם האיחוד האירופי.