GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה לאמעי רכלבסקי: מי אחראי על המחלוקת, הם אומרים שיש איזשהם הסדרים בממשלה שעובדים.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש גם כללים לגבי זה?
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בעצם רוצים את כל הגורמים האלה לבנות עכשיו מערכות דיגיטליות.
רני נויבואר: המערכות האלה נבנות.
רני נויבואר: זה לא חדש.
רני נויבואר: ראשית, צריך להבין שאנחנו נמצאים פה על סיטואציה, סיטואציה מאוד צרה שבה יש לנו חוקים שמגבילים את הדבר הזה בתקופת - - - עם מגבלות של קורונה.
אנדרי קוז'ינוב: השאלה אם יש פה פיקוח של רשות הסייבר הממשלתית או פיקוח אחר.
שחר תיק: אני אשמח להתייחס לעניין הזה.
שחר תיק: כמו שרוני גם כן ציינה.
שחר תיק: החוק הזה מטרתו הוא לא לבוא ולאסדר את אופן עיצוב השירות הדיגיטלי.
שחר תיק: יש תורה שלמה סביב הנושא הזה.
שחר תיק: אם דיברנו קודם על סביבת החוקים, יש בעצם תורה שלמה שהיא מאסדרת את זה, וזה מבוסס במקורות נורמטיביים שונים ומגוונים.
שחר תיק: זאת אומרת, החל מחקיקה, אם הזכרנו את דיני הגנת הפרטיות.
שחר תיק: יש לנו את חוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, שכמובן, שם יש גם כן התייחסות ספציפית לנושא של מערכות מחשוב.
שחר תיק: עוד מעט יוגב, מנהל יחידת ממשל זמין, הוא גם ירחיב ויסביר על הפלטפורמות הרוחביות שבחלקן גם כן מחייבות את משרדי הממשלה לעבוד איתן.
שחר תיק: זה גוף שהוא גוף - תמק"י - זאת אומרת: תשתית ממשלתית שהיא קריטית, ולכן, מונחית בהתאם לחוק הסדרת ביטחון, על ידי מערך הסייבר הלאומית.
שחר תיק: אז יש לנו כל מיני רבדים.
שחר תיק: אם הזכרנו קודם את הממונה על יישומים ביומטריים, שיש את מדיניות הממשלתית שמדברת על הזדהות בטוחה, והנחיות שהוא מפרסם לעת, לעת, ככה, למשל, סתם לדוגמה, הנושא של שירותים ממשלתיים, נקבע כברירת מחדל שהזדהות לשירותים ממשלתיים צריך להיות ברב"א 3, מונח מוכר, זה רמת אבטחת אימות, יש מדיניות הזדהות בטוחה.
שחר תיק: יש שם ארבע רמות של אבטחת אימות זהות.
שחר תיק: למשל, שירותים ממשלתיים כברירת מחדל, באמת, אם יש איזושהי מחלוקת בזה, אמרו, עדיף שצריך להיות רמת אבטחת אימות שלוש.
שחר תיק: הפלטפורמה של מערכת ההזדהות הממשלתית, היא תוכננה בצורה כזאת, עוצבה שהיא יודעת לספק רמת אבטחת אימות 3, ו-4.
שחר תיק: זאת אומרת, שכל שאלות הסטנדרטיזציה, ואני בטוחה שגם כן יוגב ירחיב, וייתן איזושהי טעימה איך עובדות הפלטפורמות האלה, למעשה, הן בעצם מפנימות לתוכן את כל הסטנדרטים, שאם דיברנו על הממונה על היישומים הביומטריים שקבע את מדיניות ההזדהות הבטוחה, ואם אנחנו מדברים על היבטי הבטחת מידע, ואנחנו מדברים גם כן על נושא של תקנות נגישות.
שחר תיק: אז כל הדברים האלה מופנמים כבר בדיפולט, לתוך התשתיות האלה.
שחר תיק: ולכן, ממילא, חלק מאותן דילמות שעשויות להתעורר, האם השירות הזה צריך להיות ברב"א כזאת או ברב"א אחרת.
שחר תיק: האם צריך להנגיש אותו ככה או ככה – שאלות שהן דילמות אמתיות.
שחר תיק: ממילא, ברגע שמחוברים לאותן פלטפורמות, הן מתייתרות.
שחר תיק: רוני ציינה גם כן למשל את החלטת הממשלה שעברה רק לפני יומיים, אז אם הפלטפורמות האלה עד היום היו תשתיות שהן - - - ומשרד ממשלתי שמעוניין להתחבר אליהם, אז לחלקן הוא פשוט מחויב להתחבר.
שחר תיק: אבל בסופו של דבר, אלה הן התשתיות שהושקעו בהן הרבה מאוד אנרגיות, תשומות, בדיוק כדי לתת את המענה לעמוד בסטנדרטים הכי גבוהים ועל הצד המחמיר ביותר.
שחר תיק: אני מקווה שזה עונה על השאלה.
עינב קאבלה: יש שירות מבין השירותים שמנויים בחוק, שהיום נמצא תחת משרד או מינהל, או רשם כלשהו, שלא מספק שום שירות דיגיטלי וזו הפעם הראשונה שזה קורה אצלו?
עינב קאבלה: או שזה פשוט תוספת לדברים שכפי שציינת, יש להם מגבלה חוקית שלא מאפשרת שירות מרחוק, אז מוסיפים את זה לתוך מערך קיים.
רני נויבואר: אנחנו נבדוק.
עינב קאבלה: זה חשוב מאוד לדעתי באשר לאותם חששות שהבנו פה.
רני נויבואר: אני רק אשלים.
רני נויבואר: מבחינת הנטלים – מה זה נטל?
רני נויבואר: כשאני מצפה, נניח, אם אני רוצה לתת שירות לאוכלוסייה, ומדובר באנשים שהם לא בהכרח נגישים לדיגיטציה, האוריינות הדיגיטלית שלהם לא גבוהה, זה משהו שאני צריכה לקחת בחשבון.
רני נויבואר: סוגיה אחת שמטרידה אותנו – אנחנו קוראים לה מענה הולם.
רני נויבואר: בעצם, לדאוג שהשירותים שאנחנו נותנים, בגלל שהשירותים הם יתאימו לכלל האוכלוסייה בישראל, ולא רק למקטעים מסוימים, זה כמובן עולה בנוגע לשירותים שהם לא מתוחכמים, כמו הדיווחים לבורסה, לא השירותים העסקיים, אלא שירותים שאדם מן היישוב צריך לצרוך, אז המשמעות היא שצריך לדאוג שהשרות יעוצב באופן שייתן לו מענה הולם.
רני נויבואר: זה קיים כבר בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה בעניין הזה, שכל המשרדים מחויבים לתת מענה הולם לציבור.
רני נויבואר: פה בהמשך, 7, ו-8 זה כבר פחות או יותר מבטא את איפה שאנחנו נמצאים.
רני נויבואר: אחרי שיש בעצם הסדר, ובדקו את רמת הוודאות שצריך בכל ההסדרים האלה, וכו', והיה ניוד סיכונים, והיה את כל המערך הזה, בעצם, צריך לשאול את השאלה האחרונה שבעצם לדעתי עניינה של הצעת החוק.
רני נויבואר: האם בעצם צריך להביא חקיקה חדשה שאפשר להסתפק בחקיקה הקיימת.
רני נויבואר: יש מקומות, שאמרתי, שאפשר להסתפק בחקיקה הקיימת.
רני נויבואר: ויש מקומות שצריך חקיקה חדשה.
נירה לאמעי רכלבסקי: סליחה, כל המשרדים מחוברים לממשל זמין היום בעצם?
עדי שיינבך: הים, לכל המשרדים המפורטים יש אי אלו, כל משרד זה בהיקפים מעט שונים, אבל שירותים דיגיטליים.
עדי שיינבך: כלומר, יש הבנה או איזשהו ניסיון עם האופן שבו עושים את טרנספורמציה דיגיטלית – המעבר משרות פיזי לשירות דיגיטלי.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז כן מחוברים, כל מה שבתוספת.
עדי שיינבך: וגם מי שלא מחובר.
עדי שיינבך: צריך לעשות בדיקה פרטנית, ונחזור אליכם עם תשובה יותר מסודרת.
עדי שיינבך: אבל ייתכן שישנם משרדים שהתשתיות הדיגיטליות שהן פועלים איתן, הן לא התשתיות של ממשל זמין בהכרח.
עדי שיינבך: אולם גם אותם המשרדים האלה, הם כן יכולים לקבל הכוונה וייעוץ מאנשי התקשוב.
עדי שיינבך: ובעקבות החלטה 206 שיערה ורוני התייחסו אליה קודם, הם יהיו מחויבים להשתמש בתשתיות האלה בהתאם לאותה החלטת ממשלה.
רני נויבואר: אני רוצה לומר לכם תודה.
רני נויבואר: אני מקווה שבכל זאת נתנו טעימה.
רני נויבואר: ביקשנו מכמה דוברים חיצוניים לבוא ולדבר בוועדה.
רני נויבואר: אני מודה גם להם מראש.
רני נויבואר: אנחנו נציג אותם.
רני נויבואר: ביקשנו ממנהל ממשל זמין מר יוגב שמני, לבוא ולהציג את הפעילות של רשות התקשוב.
רני נויבואר: ביקשנו גם מרשות התקשוב שהם יבואו ויציגו את הדברים, כדי שתהיה למידה יותר עמוקה.
רני נויבואר: גם ביקשנו בעצם ממרשם המקרקעין, מהמשנה לרשות ראש הרשות לרישום והסדר זכויות למקרקעין במשרד המשפטים, להציג את מה שהם חוו בקורונה, ואיך הם רואים את הדברים, כדי שתראו את זה גם מהשטח.
אנדרי קוז'ינוב: שתי שאלות הבהרה ברמת המאקרו.
אנדרי קוז'ינוב: השאלה של שירות הולם, או טיפול הולם בהתאם לאיזו הגדרה מאוד כוללנית, בעצם, אני רוצה לוודא שזה גם משאיר אפשרות למתן שירות פיזי, לאותם אנשים שהם לא יכולים לקבל את זה דיגיטלית, וגם המגזר החרדי לצורך העניין, וגם הקשישים.
אנדרי קוז'ינוב: וכפי שהיושבת-ראש דיברה, אפרופו הנגשה לאנשים עם יכולות מוגבלות – יש פה הנגשה שפתית, אני לא יודע עד כמה זה רלבנטי, אבל בכל זאת.
אנדרי קוז'ינוב: הדבר השני, רק לוודא ולשאול, האם הרשימה בתוספת, היא רשימה סגורה או שהיא יכולה להיפתח.
אנדרי קוז'ינוב: ואם היא יכולה להיפתח, אז על ידי מי?
רני נויבואר: ודאי שהשאלה של מענה הולם בדיוק נדרשת לשאלות שאדוני העלה, לדעת שהמענה שהמדינה נותנת, היא נותנת לתוך כל החזית.
רני נויבואר: ולכן, המשמעות היא, שאם צריך לשמר שירותים פרונטליים, הרי מה הבעיה שלנו בחוק הזה?
רני נויבואר: שאנחנו לא יכולים לשמר את השירותים הפרונטליים.
רני נויבואר: אבל בבירור, הדבר נכון הוא – שכל עוד אוכלוסייה לא יודעת ליהנות מהשירותים הדיגיטליים, צריך לתת לה גם מענה פרונטלי.
עינב קאבלה: לא, רגע, את אומרת שמהרגע שאנחנו עוברים למודל הזה - - -
רני נויבואר: פה, הנחת המוצא, שיכול להיות ששירותים פרונטליים צריכים - - -
עינב קאבלה: גם חבר הכנסת קוז'ינוב, התייחס למצב שהשירותים הפרונטליים עדיין קיימים, אבל זה מאפשר לאוכלוסייה בסיכון, לכאלה שלא יכולים להגיע מכל מיני סיבות, גם את האפשרות לשרות מרחוק.
עינב קאבלה: השאלה שאנחנו לא פתאום נוריד את הפרונטלי לטובת הדיגיטלי.
רני נויבואר: אז בוא נסביר מה יכול להיות המצב.
רני נויבואר: המצב הוא כרגע, שלצורך העניין, אם יש הגבלת פעילות, אז המשמעות היא שיש פגיעה בשירותים פרונטליים.
רני נויבואר: בעולם הרגיל, המשמעות היא שהממשלה חייבת לתת א השירותים שלה בסדירות.
רני נויבואר: היועץ המשפטי לממשלה קבע שצריך לתת מענה הולם לכלל האוכלוסייה.
רני נויבואר: אם יש אוכלוסייה שלא יודעת להשתמש בדיגיטל, המשמעות שצריך לתת לה שירות בפיזית.
אנדרי קוז'ינוב: לדעתי, זה לא מפורש בחוק.
רני נויבואר: עוד פעם אני אנסה לחדד.
רני נויבואר: החוק הזה לא מסדיר את שירותי הממשלה הדיגיטלית.
עינב קאבלה: אפשר לפתור את זה בצורה פשוטה.
עינב קאבלה: לא ניכנס עכשיו לנוסח, אבל במקום שבו יש התייחסות לעובדה לאפשרות של מתן שירותים דיגיטלית, רק צריך באיזושהי צורה להגיד, מבלי לגרוע בשירות הפרונטלי ככל שיש אפשרות לבצע.
רני נויבואר: ברור, אין בעיה.
רני נויבואר: אם אני יכולה לשמר את השירותים הפרונטליים, אז נשמר את השירותים הפרונטליים.
אנדרי קוז'ינוב: סעיף 2ד(1).
רני נויבואר: סוגיית מענה ההולם היא דווקא באה מתוך הבנה שברור לנו, שבמקום מצב הדברים הטבעי הרגיל, במקום שיש אוכלוסייה שלא יודעת לצרוך שירות דיגיטלי, צריך לתת את השירות הפיזי, או בכל דרך אחרת צריך לתת לה שירות.
רני נויבואר: המדינה צריכה לתת שירות.
רני נויבואר: היא נותנת שירותים אוניברסליים, היא צריכה לתת אותה לכלל הציבור.
רני נויבואר: בסוף אנחנו סוגרים ערוצים מסוימים, שבעולם לא היינו סוגרים אותם.
רני נויבואר: ולכן, אני צריכה לדאוג חלופה לאנשים האלה.
רני נויבואר: אז אם הם לא יקבלו את זה באמצעות מקוונות, הם יקבלו את זה בטלפון.
רני נויבואר: אם הם לא יקבלו את זה בטלפון, נמצא את זה בדרך אחרת.
רני נויבואר: אני חייבת לדעת לתת להם את השירות.
רני נויבואר: לכן, היה לנו מאוד חשוב, לשים את המענה ההולם, שאנחנו קוראים לו מענה הולם, ואפשר לכתוב את זה אחרת, בבירור, שהסיטואציה חייבת להיות מידתית, היא חייבת לתת מענה.
רני נויבואר: אם אני לא נתתי מענה, לא עשיתי את השורה התחתונה של מה שהממשלה צריכה לעשות.
רני נויבואר: צריכה לתת מענה לכל האוכלוסיות.
רני נויבואר: לגבי כל השירותים האוניברסליים שהמדינה נותנת, ברור שאני שמה בצד כמובן את כל השירותים המתוחכמים שנותנת לגופים עסקיים, שנותנת את כל הדברים האלה.
רני נויבואר: אפשר לכתוב את זה כך, אפשר לכתוב את זה אחרת.
אנדרי קוז'ינוב: המענה הולם כמענה הולם, בהגדרה שלו היא הגדרה דיי אמורפית, אז אני מניח שהכוונה שלנו לזה.
רני נויבואר: אז אפשר לכתוב נוסח כזה, נוסח אחר, מבחינתנו, זה מאוד חשוב שזה ייאמר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו עושים כרגע איזושהי עקיפה של חוק קיים בדיגיטלי, כדי לאפשר דרך חלופית.
נירה לאמעי רכלבסקי: ראוי באמת שהדרך החלופית באמת תופעל כשבאמת אין ברירה, כלומר, במצבים קיצוניים, שכאמור, אי אפשר לתת שירות לאנשים בסיכון, או כשיש סגר מוחלט, ובאמת, רצוי שזה יופעל כסוג של מוצא אחרון.
רני נויבואר: אפשר לחדד שאז נכנסים פה לשאלות אחרות שהצעת החוק הזו שאלה כמובן שאלות לגיטימיות, אבל כשהממשלה נוקטת פעולות בריאותיות, החוק הזה לא נכנס אליהם.
רני נויבואר: כלומר, החוק הזה לא אמר לממשלה מתי תסגרי את קבלת הקהל שלך.
רני נויבואר: אין בעיה לבוא ולהכניס כל דבר שחושבים שהוא יטייב את האופן שבו אנחנו מציעים את השירות, אנחנו לא חושבת שאנחנו יכולים להיכנס לחישוב הדעת של הממשלה בשאלה איך היא מתמודדת עם סיכון בריאותי.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו לא מנסים להצר לממשלה או להגדיר לה בדיוק את גבולות הגיזרה, אם פתאום משאירים 30% פעילות במשרדי הממשלה וכאלה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל עדיין, גם ב-30% מפעילות הממשלה – תו סגול והכול.
נירה לאמעי רכלבסקי: כל עוד לא סגורים, אנחנו לא רוצים שהחוק הזה ירצה להגיד - אין יותר קבלת קהל, אנחנו לא עובדים.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש קבלת קהל, יש תו סגול.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש דרך להפעיל את השרות למי שרוצה להגיע או מעדיף להגיע, ונוקטים במקביל ככל שהשירות מצטמצם ברמה שלשיקול דעתכם נראית לא מספקת לעבור לדיגיטל.
עינב קאבלה: זה במקביל.
עינב קאבלה: זה מה שאנחנו אומרים, נשמח להתייחסות ספציפית בהצעת החוק לישיבה הבאה.
רני נויבואר: אני צריכה להבין יותר קונספטואלית מה אנחנו רוצים לומר, צריך לשבת ולחשוב.
רני נויבואר: אנחנו, מבחינתנו, שככל שאפשר לשמר שירותים פרונטליים - לא, אין בעיה לכתוב שיש.
רני נויבואר: צריך להבין איך לכתוב את זה נכון.
רני נויבואר: הגישה שלנו אומרת שהממשלה צריכה לתת מענה הולם לכלל האוכלוסייה.
רני נויבואר: צריך לבנות את זה נכון.
אנדרי קוז'ינוב: לגבי הרשימה.
רני נויבואר: הרשימה היא תוספת, מה שמכונה, ולצורך העניין יש שם סעיף של שינוי של תוספת, וזה אחד מהנושאים שאנחנו מבקשים שנדון בהם, אנחנו נתייחס לשאלה.
רני נויבואר: בעיקרון, כל שר, אפילו לא שר המשפטים, כל שר שמבקש, יכול להכניס את השירות המסוים שהוא מבקש לתוספת, באופן שבו התוספת בנויה.
רני נויבואר: גם צריך לראות סעיף חוק, סוג השרות, הגורם הממונה אצלו, אם הוא רוצה מישהו אחר מלבד הוא.
רני נויבואר: לצורך העניין יש הנושא שצריך לדון, ובעצם, על הפיקוח הפרלמנטרי לגבי התוספת, שאנחנו כן מבקשים מהוועדה שתשקול לחשוב על פתרון גמיש.
רני נויבואר: אני צריכה קצת זמן לדון גם בסוגיה הזאת, לאור הניסיון המצטבר שיש כאן סביב השולחן.
אנדרי קוז'ינוב: יש פה סוגיה של שינוי חקיקה על-ידי השר, אבל בלי פיקוח פרלמנטרי, אם הרשימה הזאת היא רשימה נושמת.
אנדרי קוז'ינוב: לכן אנחנו נמצא את הדרך.
עינב קאבלה: נגיע לזה.
עינב קאבלה: בהחלט, יש לנו כוועדה מה להגיד בעניין.
עינב קאבלה: נצא להפסקה של עשר דקות.
עינב קאבלה: נארגן את המשך הזום.
עינב קאבלה: אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה.
עינב קאבלה: אתנו, מר יוגב שמני.
יוגב שמני: אני מנהל יחידת ממשל זמין ברשות התקשוב הממשלתי, משרד הדיגיטל הלאומי.
יוגב שמני: אני רוצה לתת איזושהי סקירה קצרה גם בהתאם למה שנאמר עד עכשיו, אני מקווה שאני אתייחס לכל השאלות שעלו עד עכשיו בהקשרים של הפלטפורמות בשירותים הדיגיטליים שאנחנו נותנים.
יוגב שמני: אני מקווה שאני אצליח לענות הכול, ואם לא, אז כמובן נענה בהמשך.
יוגב שמני: רק לעשות סדר, תפקידנו בעצם להאיץ שירותים דיגיטליים, בכדי לנהל את השירות הממשלתי עם אזרחים מול עסקים, כמובן על ידי פיתוח של פלטפורמות, והטעמת פלטפורמות בתשתיות רוחביות בכדי לייעל את עבודת הממשלה.
יוגב שמני: חשוב להבין, שכל התשתיות של ממשל זמין, הן מאובטחות ומספקות מענה הכי גבוהה, הן בהגנת הסייבר, הן בפרטיות, ועומדים על זה בכל התקנים המחמירים, כולל נגישות לאנשים עם מוגבלות, וכמובן, גם מנגישים את כל השירותים שלנו במגוון שפות שונות בהתאם לקהלי היעד.
יוגב שמני: יחידת ממשל זמין, היא גוף מונחה תמ"ק – תשתית מידע, תשתית קריטית, על ידי מערך הסייבר הלאומי, וזו הסיבה בעצם שאנחנו נדרשים לעמוד גם בסטנדרטים מאוד מחמירים.
יוגב שמני: למעשה, כל מי שמשתמש בתשתיות שלנו, נהנה בעצם מכל רמת אבטחה גבוהה, או המעטפת האבטחתית שיש על כלל השירותים שלנו.
יוגב שמני: כפי שרוני ציינה קודם, וגם יערה התייחסה לזה.
יוגב שמני: אתמול עברה החלטה מאוד משמעותית, החלטת ממשלה 260, שבעצם, מטרתה היא הקצאת השירותים הדיגיטליים.
יוגב שמני: במסגרת ההחלטה הזו, אכן, עד עכשיו המשתמשים השתמשו באופן וולונטרי בתשתיות שלנו, בחלק מהמקומות זה הופך להיות חובה, זה אומר שכל משרד שירצה להגיש שירותים, יעשה את זה באמצעות האזור האישי, מקום אחד בו כל אחד יוכל לראות מידע מותאם אישית.
יוגב שמני: כמובן, שכניסה לאזור האישי, היא באמצעות מערכת ההזדהות הממשלתית שאני אדבר עליה עוד שנייה.
יוגב שמני: למעשה, בכל התהליך הזה, אנחנו גם משפרים את החוויה של המשתמש, חוויה של האזרח או של העסק, לא משנה מי שצורך את השרות, והוא נהנה ממקום אחד מרכזי בו הוא מקבל את כל המידע הממשלתי אודותיו, יכול לבצע מגוון של שירותים ממשלתיים בדיגיטל.
יוגב שמני: כמובן השרות ניתן בסטנדרט אחיד, ועל הצד הגבוה ביותר כמובן.
יוגב שמני: חשוב להבין, שההחלטה הזאת, בעצם, מאפשרת לנו לתת שירות גם לגופים ציבוריים נוספים ולא רק לממשלה.
יוגב שמני: לדוגמה, רשויות מקומיות שאין ספק שזה יכול להיות גם צעד מאוד חשוב כדי לשפר את השירותים הדיגיטליים לתושבי הרשויות.
יוגב שמני: מה שאתם רואים בשקף, לדוגמה בימים האחרונים.
יוגב שמני: אנחנו מדברים על מעל 940 אלף אזרחים, שנרשמו למערכת ההזדהות, זה אומר שמי - - - ישר לצרוך כל שרות דיגיטלי שדורש הזדהות והוא לא נדרש להגיע לבצע את השירות מול פקיד.
יוגב שמני: המערכת הזאת, מחוברים אליה כמובן משרדים רבים.
יוגב שמני: יש עשרות שירותים שמשתמשים במערכת הזאת, אגב, לא רק ממשלה.
יוגב שמני: מכירים ודאי את מעגל נתוני האשראי של בנק ישראל, זה עוד גוף שמשתמש בתשתית הזאת כדי לזהות את האזרחים בכניסתם למערכת.
יוגב שמני: זה בעצם שער הכניסה המאובטח לכל השירותים הדיגיטליים המאובטחים.
יוגב שמני: ואם אפשר לעבור שקף, זה בעצם מאפשר לנו גם לספח את האזור האישי.
יוגב שמני: האזור האישי, כפי שציינתי קודם, אנחנו מדברים על מאות אנשים שנכנסים לאזור האישי, וכל אחד יכול לראות את כל המידע הרלבנטי אודותיו במשרדי הממשלה השונים.
יוגב שמני: יכול להיות סטטוסים שונים, התראות שונות, ובכלל, פעולות שהוא ביצע מול הממשלה.
יוגב שמני: אנחנו ממש בשבועות הקרובים נעלה עם אזור אישי עסקי, כלומר אזור אישי לעסקים, שיאפשר גם לעסקים לבצע את הפעולות שהן מול הממשלה בצורה הרבה יותר טובה ובטוחה.
יוגב שמני: הוזכר קודם הנושא של אבטחה.
יוגב שמני: חשוב להבין, ודיברתי על זה בתחילת דבריי.
יוגב שמני: יחידת ממשל זמין עומדת בהרבה מאוד תקנים מחמירים של הגנת הסייבר.
יוגב שמני: אני לא יודע אם יש הרבה גופים, אם בכלל, יש גופים שונים עם כל כך הרבה תקנים, אבל כפי שאפשר לראות, אנחנו עומדים בהרבה מאוד - - - בהתאם לדרישות השונות, וכמובן, גם בתקן המחמיר של מערך הסייבר הלאומי.
יוגב שמני: וכיוון שיש לנו תשתיות כמו תשלומים, אנחנו מבקשים גם לתקינה בעולמות של סליקת כרטיסי אשראי.
יוגב שמני: כפי שאמרתי, אנחנו נמצאים ברמה מאוד גבוהה, ומקפידים להיות שם כל הזמן.
יוגב שמני: הוזכר קודם על ערוצי שרות נוספים למי שפחות נגיש לדיגיטל.
יוגב שמני: חשוב להבין, שבתפיסה שלנו, מעבר למה שרוני ציינה קודם על השרות הפרונטלי שיימשך, אנחנו משתדלים לתת את השרות שלנו בערוצים שונים.
יוגב שמני: יש כאלה שהם פחות נגישים, בין אם זה בגלל אוריינות דיגיטלית, בגלל תשתיות שאין באזורים מסוימים בארץ.
יוגב שמני: המטרה להגיש את השירותים גם בערוצים שונים.
יוגב שמני: זה יכול להיות בעמדות שרות עצמי.
יוגב שמני: יש מאוד עמדות שרות עצמי שפרוסות ברחבי הארץ, יכול שלדבר מול מענה טלפוני שנותן את השרות, לדוגמה, שירותים של משרד התחבורה, זה אחד הדברים שאנחנו עובדים עליו עכשיו במסגרת אותה החלטת ממשלה שציינתי קודם.
יוגב שמני: והיכולת לאפשר לאזרח לצרוך שרות מול פקיד בווידאו.
יוגב שמני: כמובן, אחרי שהוא הזדהה בצורה חזקה.
יוגב שמני: תקנות הנגישות – הזכרתי קודם.
יוגב שמני: אנחנו מקפידים לעמוד בכל הדרישות של תקנות הנגישות.
יוגב שמני: אנחנו עובדים עם יועצים שונים.
יוגב שמני: אנחנו מכשירים את האנשים שלנו.
יוגב שמני: יש לי צוות שזה כל ייעודו ביחידה.
יוגב שמני: ראיתי שנמצא פה יובל וגנר, גם איתו יצרנו קשר לאחרונה.
יוגב שמני: ושוב, גם עם גופים נוספים.
יוגב שמני: המטרה היא כמובן כמה שיותר לשפר את השירותים, לעמוד בכל התקנות.
יוגב שמני: כמובן, שאם נמצא שחלילה אנחנו לא עומדים במשהו מסוים, אנחנו נדאג לשפר את זה בהתאם.
עינב קאבלה: אני רק אשאל.
עינב קאבלה: ההתייחסות שלכם לנגישות לאנשים עם מוגבלות, היא לפני שהשרות עולה לאוויר, זאת אומרת, מראש.
יוגב שמני: נכון.
יוגב שמני: הצוות שלנו, גם צוותי הפיתוח השונים, וגם אלה שבודקים את המערכות - - - הוסמך לכתוב את הקוד נכון, מה שנקרא.
יוגב שמני: מפתחים תוכנה בצורה כזאת שהיא תעמוד בכל התקינה הנדרשת.
יוגב שמני: ושוב, אנחנו בודקים את עצמנו, גם יועצים חיצוניים שמבקרים את הפעילות שלנו, כדי לראות שלא פספסנו משהו.
יוגב שמני: ואם כמובן פספסנו, אנחנו מתקנים את זה בהתאם.
יוגב שמני: יכול להיות, אגב, גם ששינוי כלשהו שבוצע באיזשהו אתר, שהוא כבר נמצא באוויר, וזה עלה מדוח של יועץ או כל מקום אחר, יתוקן במידי, כי זה כמו שאמרתי, נושא שהוא מאוד חשוב לנו.
יוגב שמני: עלתה שאלה לגבי כרטיסים חכמים, וחשוב להבין שמערכת ההזדהות הממשלתית תומכת גם ביכולת שלה להזדהות למערכת בלי כרטיס חכם, אבל היא מאפשרת גם למי שיותר נוח לו ויש לו, גם באמצעות כרטיס חכם.
יוגב שמני: רק צריך לזכור שאנחנו בעידן שהולך ומתקדם, ורוב השירותים, ודאי של אזרחים צורכים אותם מהמובייל, מהטלפונים החכמים.
יוגב שמני: ולכן, כרטיס חכם זה לא משהו שמתאים לטלפונים חכמים.
יוגב שמני: אז באופן טבעי, אנחנו רואים שרוב הפעולות שאזרחים מבצעים מול הממשלה, מתבצעות בעצם ללא כרטיס חכם, אלא באמצעות תהליך הרשמה, אמנם, לא יכול להיות שהוא ארוך, אבל גם לא קצר, אבל כדי להבטיח בעצם, או לאמת את האדם בצורה מספיק טובה כדי שיוכל לצרוך שירות ממשלתי בצורה בטוחה.
יוגב שמני: צריך להפריד בין תהליך הזדהות לחתימה.
יוגב שמני: הוזכרה גם האמירה הזאת לגבי השימוש בכרטיסים חכמים.
יוגב שמני: היו בעבר גופים שהשתמשו בכרטיס חכם לצורך הזדהות, אבל כרטיס חכם נועד לצורך חתימה.
יוגב שמני: לפחות מה שמספקים הגורמים המאשרים במדינת ישראל.
יוגב שמני: ולכן, המערכת נותנת מענה להזדהות.
יוגב שמני: עבור חתימה, אגב, אנחנו נותנים מענה גם במסגרת החלטת הממשלה.
יוגב שמני: תהיה מערכת חתימות מרכזית, שתאפשר גם לאזרחים וגם לממשלה לחתום על מסמכים מול האזרחים או גופים עסקיים.
יוגב שמני: אני מקווה שהצלחתי לענות לפחות על רוב השאלות שעלו עד כה.
יוגב שמני: ואם לא, אני כמובן זמין.
נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי החוק הספציפי שלנו, אז איפה בעצם המערכות שיפותחו, או השירותים שיינתנו על ידי הגורמים השונים לפי החוק - - - היכן הגורמים שמוסדרים בחוק בתוספת, הולכים לפגוש בעצם את ממשל גמיש, שהם הולכים להעלות שרות מסוים - אפליקציה של הדבר הזה, היא על ממשל זמן?
נירה לאמעי רכלבסקי: על תשתית של ממשל זמין.
יוגב שמני: צריך לזכור שממשל זמין הוא לא משרד רגיל, כי אנחנו לא משרד רגיל.
יוגב שמני: כלומר, בסוף, כל השירותים שאנחנו מנגישים, שירותים של המשרדים.
יוגב שמני: כתפיסה, דווקא בפרטי פרטיות, אנחנו לא שומרים מאגרי מידע.
יוגב שמני: למשל, האזור האישי שציינתי קודם, אנחנו לא שומרים מאגר מידע של כל משרד ממשלתי שמשתמש בה כדי לתת שירות לאזרח.
יוגב שמני: בפועל, מה שקורה מאחורי הקלעים, שאנחנו נותנים איזשהו שרות לאזרח.
יוגב שמני: אם אני רוצה לעדכן למשל על סטטוס הדרכון, או רישיון הרכב, אז אנחנו פונים למשרד הרלבנטי, ומחזירים את המידע, מציגים אותו לאזרח, שהאזרח בעצם התנתק, המידע הזה נעלם.
יוגב שמני: כתפיסה מהיבטי פרטיות, לא שומרים מידע.
יוגב שמני: אנחנו מציגים או משקפים לאזרח את המידע שהממשלה יודעת עליו.
נירה לאמעי רכלבסקי: איפה הממשק של אותו רשם, או שר, שהולך להנגיש שירות באופן דיגיטלי - איפה הממשק שלו אתכם?
יוגב שמני: כל משרד שרוצה להנגיש שירות דיגיטלי, ושוב, אני אתייחס לאזור אישי, כשהוא מפתח את השירות, אנחנו חלק מהצוות.
יוגב שמני: יש את הצד של מה שהאזרח פוגש – שזה אצלנו.
יוגב שמני: ויש את הצד – bake office בצד העסקי של המשרד שהוא מיישם.
יוגב שמני: כלומר, אם אני עכשיו רוצה לשנות כתובת, לדוגמא, אני אכנס לאזור האישי, אני אזין את הכתוב שאליה אני רוצה לעבור.
יוגב שמני: בפועל, מאחורי הקלעים, יש ממשק טכנולוגי.
יוגב שמני: אנחנו פונים בעצם לרשות האוכלוסין, אחרי שכמובן זיהינו את האזרח בצורה טובה וחזקה, ומעדכנים את רשות האוכלוסין.
יוגב שמני: ואז, בתוך המערכות התפעוליות של רשות האוכלוסין מתבצעת הפעולה.
יוגב שמני: יש פה ממשק טכנולוגי שאנחנו בעצם פוגשים את האזרח ומעבירים את המידע למשרד הרלבנטי.
נירה לאמעי רכלבסקי: כי דיברת על נגישות, וכל הדברים שאתם בעצם מוודאים שקיימים.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז איך זה מתממשק עם השירותים שהולכים להעלות דיגיטלית לפי החוק הזה?
יוגב שמני: אני שומע מאוד חלש.
עינב קאבלה: מה שהיועצת המשפטית של הוועדה, נירה, שואלת, זה האם אתם גם כן חולשים על כל השירותים שאמורים להינתן באמצעות הצעת החוק שאנחנו דנים עליה?
יוגב שמני: כל שרות שדורש לזהות את האזרח בצורה חזקה בשירות דיגיטלי, בוודאי שכן.
יוגב שמני: כלומר, זו הסיבה שהקמנו מערכת מרכזית, שהמטרה לזהות את האזרח פעם אחת, ולא משנה מי המשרד שנותן את השירות.
יוגב שמני: זה בדיוק הרעיון.
יוגב שמני: אנחנו לא רוצים לטרטר את האזרח.
יוגב שמני: רוצים שהאזרח יבצע פעולה פשוטה.
יוגב שמני: פעם אחת הזדהה אתי כדי לשנות כתובת.
יוגב שמני: באותה מידה אני יכול לעשות העברת בעלות על רכב, אגב, גם כן באזור האישי.
יוגב שמני: אני יכול גם לשלם על דרכון, או על רישיון רכב, לא משנה מה.
יוגב שמני: כן, זו פלטפורמה שלנו, שהמשרדים מקבלים על זה את כשירות, מתוך תפיסה של האזרח במרכז.
שחר תיק: אם הבנתי נכון את השאלה, אתם רוצים לדעת איך בעצם השירותים במסגרת החקיקה הזאת, יפגשו את הפלטפורמה של ממשל זמין.
שחר תיק: ככל שמדובר על משרדים ממשלתיים, לפני שעברה החלטת ממשלה 260 שלשום, אנחנו עודדנו מאוד את משרדי הממשלה, וחלק ניכר ממשרד הממשלה מבצעים את השירותים באמצעות הפלטפורמות.
שחר תיק: כשאני מדברת על פלטפורמות – כמובן, זה גם שימוש במערכת ההזדהות.
שחר תיק: וגם לצורך העניין, שרת הטפסים הממשלתי.
שחר תיק: זאת אומרת, אנחנו עוזרים להם בפיתוח הטפסים.
שחר תיק: אפרופו השאלה של נירה לגבי נגישות.
שחר תיק: אנחנו נמצאים שם, ומציעים שם ומציעים את מרכולתנו.
שחר תיק: אחרי שעברה החלטת הממשלה, יש גם כן עכשיו חובה לבצע את זה באמצעותנו.
שחר תיק: זה יהיה תהליך שכמו שאמרתי, הוא כבר קורה, והוא רק יילך והתעצם, עכשיו גם כן כשיש את החובה.
שחר תיק: לגבי גופים ציבוריים אחרים שמוזכרים בהצעת החוק.
שחר תיק: אז עכשיו הם יוכלו להשתמש בפלטפורמות אם הם יהיו מעוניינים בכך.
עינב קאבלה: לא הבנתי.
עינב קאבלה: מה זה יוכלו?
עינב קאבלה: הם לא מחויבים להיות - - -
שחר תיק: את שואלת אם הם מחויבים להשתמש בפלטפורמה של ממשל זמין?
שחר תיק: לא.
שחר תיק: הם לא מחויבים גם היום.
שחר תיק: אני מזכירה שוב.
שחר תיק: הצעת החוק מדברת על סיגמנט מסוים, כמו שגם רוני הזכירה.
שחר תיק: המרחב של שרות דיגיטליים הוא קיים, ניתן, הרבה מאוד שנים כבר ניתנים שירותים דיגיטליים על ידי גופים ציבוריים.
שחר תיק: אנחנו משתדלים כמובן, מזמינים אותם להשתמש בפלטפורמות האלה – אין כרגע חובה של הגופים הציבוריים להשתמש באותן הפלטפורמות.
שחר תיק: הסטנדרטים בוודאי מבחינת דינים, הם מחייבים את אותם גופים.
עינב קאבלה: אז איך הם עושים את זה אם לא דרך הפלטפורמה?
שחר תיק: בתוך העניין, המוסד לביטוח לאומי יש לו את התשתיות שלו בשרותי הדיגיטל שלו.
עינב קאבלה: בתוספת, אגב, הביטוח הלאומי מוזכר?
עינב קאבלה: מבין הגורמים שמופיעים לנו בתוספת, אנחנו יודעים להגיד שהם כן תחת הפלטפורמה.
עינב קאבלה: או שאתם רוצים לבדוק?
שחר תיק: אני אבדוק שוב פעם.
שחר תיק: למיטב זכרוני, אנחנו מדברים בעצם על תאגידים סטטוטוריים.
שחר תיק: הם לא מחויבים כיום, אין חובה.
עינב קאבלה: הבנתי שהם לא מחויבים.
עינב קאבלה: אני רק שואלת עובדתית, ייתכן שהם כבר שם.
שחר תיק: אז אני אומרת, ממשל זמין היום בהחלטה 260, קנה עכשיו את הסמכות לפתוח את תשתיותיו גם עבור גופים ציבוריים.
שחר תיק: יש מעט תאגידים סטטוטוריים, או גופים ציבוריים שנהנים היום מתשתיות ממשל זמין, אבל זה ממש לא הליבה של העשייה עד היום.
עינב קאבלה: ברמה עובדתית, כמה מתוך הגופים שבתוספת, הם תחת הקיימת.
שחר תיק: אנחנו נבדוק, ונחזור עם המסקנות.
שחר תיק: תודה רבה לך יוגב.
שחר תיק: נעבור לעו"ד שלומי הייזלר.
שלומי הייזלר: אני ראש הרשות לרישום זכויות מקרקעין במשרד המשפטים, ממונה על המרשם.
שלומי הייזלר: תודה רבה על ההזדמנות שנתתם לי לדבר בפניכם.
שלומי הייזלר: אני חייב לומר לכם, שמבחינתנו, כפי שצוין קודם, מדובר בחוק שהוא קריטי, קריטי ממש להמשך הפעילות שלנו, הפעילות העסקית, ואני גם אומר שהוא קריטי לפעילות הנדל"נית במשק.
שלומי הייזלר: רוב הדברים נאמרו, כך שאני לא רוצה לחזור על הדברים.
שלומי הייזלר: אבל אני כן רוצה שלושה משפטים.
שלומי הייזלר: היה לי חסר איזושהי אמת בסיסית בסיפור פה.