GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחזקאל ליפשיץ: אני אוסיף כמה נדבכים על סקירה מאוד מפורטת וארוכה שגיל נתן כאן.
יחזקאל ליפשיץ: קודם כל, בשנה הזאת אני חושב שהשלמנו מהלך מאוד חשוב של נושא של בחירת בנקים לערבויות.
יחזקאל ליפשיץ: בחרנו ארבעה בנקים אחרי מכרז די מורכב ואני מקווה שבאמצע ינואר הקרן – אחרי שנחתום את ההסכם עם הבנקים – הזו אמורה להתחיל לעבוד ואנחנו רק נקווה שיבואו גופים וישתמשו בה.
יעל כהן-פארן: איך זה עובד טכנית?
יחזקאל ליפשיץ: אני אסביר ממש בקצרה.
יחזקאל ליפשיץ: יש ועדה שמשותפת למשרדים שמנהלים את הפרויקט הזה שהם משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו נפרסם את זה ונעשה כנסים ונעודד גופים לפנות אלינו בבקשה לקבלת הלוואה.
יחזקאל ליפשיץ: הם יגיעו אלינו כדי שנבחן מקצועית את הפרויקט ונראה שזה פרויקט להתייעלות אנרגטית.
יחזקאל ליפשיץ: לאחר שנאשר שאכן זה פרויקט להתייעלות אנרגטית, הם יפנו לבנקים שנבחרו למתן הלוואות ויקבלו מהם את ההלוואות, כמובן בהנחה שהבנק מעוניין כי אם החברה היא לא פיזיבילית פיננסית – אני מניח שהבנק לא מחויב להעמיד את ההלוואה.
יחזקאל ליפשיץ: עדיין נבחרו ארבעה בנקים והבנקים רוצים להעמיד את ההלוואות האלה.
יעל כהן-פארן: כדי לייצר תחרות?
יחזקאל ליפשיץ: הריביות שנבחרו הן עדיין לא לפרסום אבל הן ריביות טובות.
יחזקאל ליפשיץ: ריביות נמוכות.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו באמת מקווים שגופים ייגשו וייקחו את ההלוואות האלה.
יחזקאל ליפשיץ: התפקיד שלנו יהיה לעודד חברות, גופים, רשויות מקומיות ומרכזי מסחר לקחת את ההלוואות ולהתייעל אנרגטית.
יעל כהן-פארן: סליחה שאני עוצרת אותך.
יעל כהן-פארן: מבקשים שתאמר את שימך ותפקידך לפרוטוקול.
יעל כהן-פארן: אני הצגתי אותך וחשבתי שזה מספק.
יחזקאל ליפשיץ: סמנכ"ל במשרד האנרגיה.
יחזקאל ליפשיץ: זה המנגנון.
יחזקאל ליפשיץ: לצערי היו כמה תלונות, גם של כתבים, גם של אחרים, שאמרו שאחרי כל כך הרבה שנים זה נבחר.
יחזקאל ליפשיץ: עדיין מדובר במכרז מורכב שלא היה פשוט.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו חששנו שלא יהיו לנו הצעות ושמחנו לראות שארבעה בנקים ניגשו.
יחזקאל ליפשיץ: בחנו את כל ארבעת הבנקים האלה למרות שבהתחלה חשבנו לבחור פחות אבל החלטנו לבחור בכולם.
יחזקאל ליפשיץ: הם אמורים לתת הלוואות, בשלב הראשון ב-200 מיליון שקלים ובשלב השני 500 מיליון שקלים, שכמו שגיל אמר הם ממונפים פי שבעה.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, בסך הכול ההלוואות האלה יעמדו על כ-3.5 מיליארד שקלים להתייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: ה-פי שבעה האלה, זה כי הבנק ישים את הכסף?
יעל כהן-פארן: נגיד רק על 200 מיליון שקלים יהיו ערבויות אבל הבנק ישים מיליארד שקלים?
יעל כהן-פארן: ארבע הבנקים ביחד.
יחזקאל ליפשיץ: ערבות על 200 מיליון שקלים אבל הבנק מחויב להעמיד כנגד זה סכום גדול פי חמש.
יחזקאל ליפשיץ: בכוונה קצבנו את ה-200 מיליון ואת המנה הראשונה וגם זה היה בוועדת הכספים בה השתתפת, כי ההלוואות האלה בעיקרון מוגבלות בזמן.
יחזקאל ליפשיץ: לכן קצבנו את זה במנה ראשונה, לראות אם אפשר.
יחזקאל ליפשיץ: אם נראה שזה לא מתרומם, נעשה שיפורים ונוציא את זה.
יחזקאל ליפשיץ: בכל מקרה, משוריין סכום של 500 מיליון שקלים להלוואות בערבות מדינה.
יעל כהן-פארן: לאיזו תקופה?
יחזקאל ליפשיץ: עד שבע שנים ובריביות נמוכות.
יחזקאל ליפשיץ: זה בעצם כלי פיננסי מרכזי שאמור למנף את השוק הזה.
יעל כהן-פארן: הדרישה היא מאותן חברות שמבצעות פרויקטים לעמוד בתנאים.
יעל כהן-פארן: מרכז הפיקוח ובקרה שגיל דיבר עליו, הוא אמון על בדיקת הפרויקטים?
יעל כהן-פארן: בפרויקטים שמקבלים מענקים, יש סדרה של תהליכים שכדי לקבל את המענק אתה צריך לעמוד בהם.
יעל כהן-פארן: איך זה עובד בהלוואה מבנק?
יחזקאל ליפשיץ: בניגוד למענקים, שם יש תחרות של הקצאה כי בעצם אנחנו רוצים לתת רק להצעות הטובות שמביאות כמה שיותר התייעלות.
יחזקאל ליפשיץ: כאן לפחות בשלב הראשון, כל עוד אין לנו הצפה של בקשות, אנחנו נותנים לכל מי שרוצה לקחת הלוואה, ברגע שהוא עומד בהשגת חיסכון מינימלי שהוא לא גדול.
יעל כהן-פארן: מה המינימום?
יחזקאל ליפשיץ: 200,000 קוטש לשנה.
יחזקאל ליפשיץ: זה לא גבוה.
יעל כהן-פארן: לאיזה סכום?
יעל כהן-פארן: 200,000 קוטש לשני מיליון או ל-200,000 שקלים?
יחזקאל ליפשיץ: לא משנה.
יעל כהן-פארן: כי לחסוך 200,000 קוטש ב-20 מיליון שקלים, זה מאוד לא יעיל.
יחזקאל ליפשיץ: מצד שני, מן הסתם הגוף הזה לא יעשה את הפרויקט זה כי בסופו של דבר הפרויקט הזה אמור להחזיר את עצמו.
יחזקאל ליפשיץ: אם הוא חוסך מעט מאוד בסכום מאוד גבוה, מן הסתם הוא לא יעשה את הפרויקט.
יחזקאל ליפשיץ: הוא רוצה לראות גם תקופת החזר של ארבע-חמש שנים.
יעל כהן-פארן: אבל הערבויות שלכם הן לכל הפרויקטים.
יעל כהן-פארן: אתם נותנים גב לכל פרויקט גם מאוד בזבזני?
יעל כהן-פארן: או שנתתם על זה אתה דעת?
יעל כהן-פארן: נגיד מישהו יעשה פרויקט בזבזני והוא אפילו לא יעמוד ביעד, אתם תתנו לזה גב?
יחזקאל ליפשיץ: מי שמצהיר על חיסכון מסוים ולא יעמוד ביעד הזה, הריביות עולות ויש לו איזשהו מנגנון קנס.
יחזקאל ליפשיץ: בגדול המטרה שלנו, לפחות בהתחלה, רק תבואו.
יחזקאל ליפשיץ: אפילו עשינו הקלות נוספות כאשר מי שמקבל מענק מקרן המענקים, יכול לקבל השלמה למענק הזה כדי שיוכל להגיע לאחוז מימון יותר גבוה מקרן ההלוואות.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, תפרנו כאן חבילת מימון משמעותית לגופים שרוצים להתייעל אנרגטית, קחו מענק מכאן, כאשר המענק מוגבל ב-20 אחוזים, קחו הלוואה מכאן בריבית נמוכה בערבות מדינה, מה שיוכל לסייע לכם להשיג את מימון הפרויקט הזה.
יחזקאל ליפשיץ: הפרויקטים האלה, כמו שנאמר, הם כלכליים ומחזירים את עצמם.
יחזקאל ליפשיץ: גוף לא יעשה פרויקט שחוסך מעט בהרבה מאוד כסף.
יחזקאל ליפשיץ: נדבך נוסף.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו הובלנו יחד עם מינהל התכנון, בשותפות גם של המשרד להגנת הסביבה ומשרד השיכון, תקנה חדשה במסגרת תקנות התכנון והבנייה שמחייבת – היא אושרה בוועדת המשנה לוועדה הארצית וצפויה להיות מובאת לאישור בשבוע הבא – התקנה של מערכות לחימום מים במגזר הביתי.
יחזקאל ליפשיץ: מערכות יעילות לחימום מים.
יחזקאל ליפשיץ: היום רק בשבע הקומות העליונות בבניינים רבי קומות מחויבים בדודי שמש ובשאר הקומות אין היום שום חובה ושום הגבלה על מערכות לחימום המים.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רוצים להביא לשינוי של המצב הזה ולחייב התקנה של מערכות יעילות לחימום מים בשאר הקומות.
יחזקאל ליפשיץ: ממש בהובלה של מינהל התכנון אושרו בוועדת המשנה בשבוע שעבר ואמורות להיות מובאות לוועדה הארצית.
יעל כהן-פארן: שכחת לומר שזה בעקבות הצעת חוק שלי שאנחנו קידמנו, אבל תודה.
יעל כהן-פארן: אני מודה לכם על שקידמתם את זה בוועדות התכנון.
יחזקאל ליפשיץ: מדובר ברעיון של משרד האנרגיה שהעלה אותו לפני מספר שנים אבל לא ניקח כאן קרדיט.
יעל כהן-פארן: אבל הוא לא קידם אותו.
יעל כהן-פארן: בסוף אנחנו משתפים פעולה לכיוון חיובי וזה מה שחשוב.
יחזקאל ליפשיץ: חשוב שהרשות המחוקקת והמבצעת ישתפו פעולה כמו בהרבה נושאים.
יחזקאל ליפשיץ: תקנה נוספת שהיא כבר באוויר ולקראת דיון בוועדות הכנסת וזה מתחבר למה שגיל אמר בנושא של בנייה ירוקה.
יחזקאל ליפשיץ: תקנות של דירוג אנרגטי – זה נמצא בישורת האחרונה במשרד המשפטים ואנחנו מתכוונים, בשאיפה, להביא את זה לאישור במושב הנוכחי בוועדת הכלכלה.
יעל כהן-פארן: אלה תקנות.
יחזקאל ליפשיץ: תקנות דירוג אנרגטי.
יחזקאל ליפשיץ: אלה תקנות במסגרת חוק דירוג אנרגיה.
יחזקאל ליפשיץ: יחד עם משרד השיכון שיפעל מכיוונו.
יחזקאל ליפשיץ: זה יכניס את הנושא של דירוג אנרגטי.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו חושבים שזה גם יעודד את הנושא של בנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: דירוג אנרגטי שבעצם יחייב סימון.
יחזקאל ליפשיץ: לדירות מגורים.
יעל כהן-פארן: זה יחייב קבלת דירוג בכל שלב של מכירה או השכרה?
יחזקאל ליפשיץ: כרגע מכירה של דירות חדשות.
יחזקאל ליפשיץ: זה בשלב הראשון.
יחזקאל ליפשיץ: אני מקווה שבשלבים הבאים נוכל להמשיך הלאה גם עם דירות יד שנייה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו צריכים ללמוד את השוק הזה.
יחזקאל ליפשיץ: באירופה זה מצוי כמעט בכל מדינות ה-OECD ואין סיבה שזה לא יהיה בישראל.
יחזקאל ליפשיץ: בסופו של דבר זה כלי צרכני, מעבר ליעילות האנרגטית, ואני מקווה שזה יקרה בקרוב.
יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שבשנה הזאת נעשו כמה מהלכים שלקחו קצת זמן אבל כמה מהלכים הבשילו.
יחזקאל ליפשיץ: עדיין הדרך ארוכה.
יחזקאל ליפשיץ: אני טיפה חולק על גיל בנושא של היעילות האנרגטית.
יעל כהן-פארן: כן, לגבי ה-10 אחוזים שגיל מצביע עליהם, אם אני מבינה נכון את גיל, זה הסיכום של 2017 או שזו הראייה גם קדימה?
גיל פרואקטור: זו הראייה קדימה.
גיל פרואקטור: 2017 זה הרבה פחות מזה.
גיל פרואקטור: זה בהנחה שכל האחד לשבע שדיברתי עליו וה-300 מיליון ואמצעים נוספים ימומשו.
יעל כהן-פארן: אני מבקשת כאן לקבל את תגובתו של חזי כי אתה בעצם חולק על גיל.
יעל כהן-פארן: תסביר לנו למה.
יחזקאל ליפשיץ: לפי הנתונים שיש לנו, בסופו של דבר יש קו מגמה שמדבר על ה-17 אחוזים התייעלות עד ל-2030.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו פחות או יותר מעל קו המגמה של ה-17 אחוזים.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, אם נדמיין לעצמנו קו ליניארי שהולך משנת 2015 עד שנת 2030, זה מדבר על עסקים כרגיל של 96 טרה והתייעלות אנרגטית של 17 אחוזים מביאה אותנו לקצת פחות מ-80 טרה.
יחזקאל ליפשיץ: יש קו מגמה ליניארי שבעצם הוא בשיפוע קצת יותר נמוך.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו טיפה מעל הקו הזה ואנחנו נדע יותר טוב בסוף שנת 2018 או בתחילת שנת 2019 נדע את הנתונים של שנת 2018.
יחזקאל ליפשיץ: לפי הנתונים שבידינו על ה-17, אנחנו לא רחוקים מקו המגמה.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, אנחנו לא על 17 אחוזים התייעלות אלא אנחנו טיפה מעל אבל לא בצורה דרמטית כמו שגיל תיאר.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מעבדים את הנתונים ונהיה יותר חכמים בקרוב.
יחזקאל ליפשיץ: מהלך נוסף שנמצא במסגרת יעדי המשרד לשנת 2030 ואנחנו פרסמנו את זה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רוצים לחייב את הממשלה לעמוד ביעד ההתייעלות הרבה לפני 2030.
יחזקאל ליפשיץ: ליתר דיוק, בשנת 2023.
יעל כהן-פארן: לעניין של 17 אחוזים התייעלות?
יחזקאל ליפשיץ: שמנו לעצמנו יעד יחד עם מנגנון שנקרא סקירת הוצאות שמצוי במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה ללכת לכיוון של ביצוע התייעלות אנרגטית בכל משרדי הממשלה כך שנוכל להגיע ליעד הזה הרבה יותר מוקדם מ-2030 ואז לקבוע, כאשר נגיע ליעד הזה, 2023 בתקווה, נוכל לקבוע לעצמנו יעד עוד יותר מאתגר לשנת 2030.
יחזקאל ליפשיץ: זה נמצא על שולחננו ונמצא גם באתר המשרד – ודאי כולכם קראתם בעיון – והיה לנו על זה גם שולחן עגול בשפיים לפני מספר שבועות.
יחזקאל ליפשיץ: בהחלט אנחנו מתכוונים לעמוד ביעד הזה, שוב, יחד עם משרד האוצר ויחד עם משרד ראש הממשלה.
יעל כהן-פארן: ההתייחסות האחרונה שלך לפגוש את היעד ב-2023, זה לא יעד של כל המדינה אלא של משרדי הממשלה.
יחזקאל ליפשיץ: של גופי המדינה כי אנחנו חושבים שהמדינה לקחה על עצמה יעד.
יעל כהן-פארן: איפה הם נמצאים בתהליך היישום?
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עכשיו הולכים למצב של סקירת הוצאות בכל משרדי הממשלה, מיפוי של כמה אנרגיה, כמה חשמל הם צורכים, ואז לקבוע יעד לכל משרד כדי שיגיע ליעד הזה.
יחזקאל ליפשיץ: יש משרדי ממשלה שכבר עושים פעילויות מאוד יפות, בתי הדין הרבניים, משרד החוץ ומשרדים אחרים שעשו פעולות מאוד מאוד יפות.
יחזקאל ליפשיץ: גם מינהל הדיור מעודד את זה בפיילוטים וגם בעידוד התייעלות וגם בעידוד אנרגיות מתחדשות.
יחזקאל ליפשיץ: בהחלט הם שותפים שלנו למהלך הזה.
יעל כהן-פארן: חוני קבלו.
יעל כהן-פארן: עלה כאן העניין של התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: קיבלתם את הנקודות שלכם.
יעל כהן-פארן: בהתחדשות אתם בכיוון ואנחנו מברכים על כך.
יעל כהן-פארן: מה קורה עם ההתייעלות האנרגטית?
יעל כהן-פארן: האם עכשיו, לאור הרפורמה במשק החשמל, רשות החשמל יכולה לקדם פרויקטים של נגה וואטים, הסדרות, הפחתות?
יעל כהן-פארן: איך אתם נערכים לכך, אם בכלל?
חוני קבלו: אני קודם אתייחס לנושא הזה ולאחר מכן נדבר קצת על מתחדשות.
חוני קבלו: סוגיית ההתייעלות האנרגטית בחלוקה בין רשות החשמל למשרד נמצאת בחטיבה של חזי ונגה וואט ככלי להשגת יעדי ההתייעלות האנרגטית הוא אחד משורה של כלים שנבחנים במשרד.
חוני קבלו: ככל שהכלי הזה הוא כלי שרוצים לקדם אותו במסגרת פעילות רשות החשמל, כמובן מנכ"ל המשרד שמרכז את הנושא הזה, והוא גם חבר מליאה ברשות החשמל, יכול להעלות אותו.
חוני קבלו: אני רוצה לומר שבעוד שהרעיון עצמו הוא כמובן רעיון שראוי לבחון אותו, לא ברור האם דווקא תעריף החשמל הוא המקור המיטבי לממש אותו.
חוני קבלו: תקציב מדינה ויכולים להיות מקורות אחרים.
חוני קבלו: זה ברמה כללית.
יעל כהן-פארן: אני אעצור אותך כאן כי עד כמה שאני זוכרת, בהחלטת הממשלה – ותכף נחפש את הסעיף – אתם כן קיבלתם להציע איך אתם - הרי המנדט שלכם הוא משק החשמל והוא משק סגור ולא תקציב מדינה – מביאים להתייעלות.
יעל כהן-פארן: השאלה היא איפה אתם עומדים.
יעל כהן-פארן: אני כבר שנים, ואתה מכיר אותי הרבה לפני שהייתי חברת כנסת, מדברת על כך שזה חלק מתפקידכם.
יעל כהן-פארן: עושים את זה בארצות העולם הרבה מאוד.
יעל כהן-פארן: יש את הדרך של תקנות ויש את הדרך של עידוד צרכנים והכול בתוך משק חשמל סגור.
יעל כהן-פארן: על אותו וואט שלא ייוצר, לשלם למישהו כדי שלא נצטרך לייצר אותו.
יעל כהן-פארן: למה אתם עדיין לא רוצים?
יעל כהן-פארן: מדבריך עכשיו עולה בצורה מאוד מנומסת שאתם לא רוצים להיכנס לשם.
חוני קבלו: אין כאן שאלה של רוצים או לא רוצים.
חוני קבלו: יש יעד ממשלתי ויש גוף שמופקד על השגת היעד הזה ויש לו שורה של כלים כדי ליישם את היעד הזה.
יעל כהן-פארן: אבל אתם קיבלתם מטלה לבחון את היעד הזה בסל הכלים שבידיכם.
חוני קבלו: עד כה זה לא היה פיזיבילי, עד קבלת תיקון החוק.
יעל כהן-פארן: נכון אבל התקדמנו.
חוני קבלו: באופן כללי, בלי קשר לסוגיה האם יש את הכלי הזה או לא, כל כלי להשגת יעד מסוים צריך להיבחן עם שורה של כלים אחרים במסגרת הגוף שהוא אחראי על השגת היעד.
חוני קבלו: יש את המשרד, חזי כאן, הם אחראים על השגת היעד.
חוני קבלו: בהחלט נגה וואט הוא חלק מסט הכלים והכלי הזה ייבחן לאחר התיקון לחוק שמאפשר זאת.
חוני קבלו: ברשותך, אני רוצה לומר מילה על אנרגיות מתחדשות.
יעל כהן-פארן: ממש מילה כי קיבלתם את הקרדיט ויש לנו עוד נושאים.
יעל כהן-פארן: את רוב הדיונים שלנו אנחנו עושים על זה.
יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לשמוע את שי סופר ממשרד התחבורה.
יעל כהן-פארן: תגיד לאן אנחנו הולכים.
חוני קבלו: כמה מספרים כדי שימקמו אותנו במקום בו אנחנו נמצאים.
חוני קבלו: בסוף שנת 2017 אנחנו קצת מעל 970 מגה וואט של סולרים מותקנים.
חוני קבלו: בסוף שנת 2018 אנחנו על 1,450.
חוני קבלו: בסוף שנת 2019, לפי כמות המתקנים שמתקדמים כרגע, אנחנו מעל 2,000 מגה וואט, 2,200, 2,300 מגה וואט.
חוני קבלו: בשנה אחת, שנתיים, נקים אנחנו נקים יותר גגות סולריים מאשר בעשור הקודם במצטבר.
חוני קבלו: פרסמנו שני מכרזים ואנחנו מפרסמים עכשיו את השלישי.
חוני קבלו: מכרז גגות יפורסם – מכרז רביעי – עד סוף השנה.
חוני קבלו: פישטנו את הליכי החיבור של מתקנים סולריים והעמקנו את החיבורים.
חוני קבלו: באופן כללי אנחנו בכיוון הנכון.
יעל כהן-פארן: אני רק אוסיף לכך שבקרוב יש תזכיר חוק ממשלתי, בעקבות הצעת חוק שאני הגשתי שתאפשר לבתים משותפים להקים כי בעצם היום צריך 100 אחוזים הסכמה ולכן אין יישום.
יעל כהן-פארן: תזכיר החוק לדעתי מוצג להערות הציבור עד 6 בדצמבר.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שלא יהיו יותר מדי הערות יעכבו אותו - כי הממשלה הזאת לא תחזיק מעמד עוד הרבה - והוא יעבור בקריאה ראשונה.
יעל כהן-פארן: אם זה יהיה כך, אנחנו נהיה בכיוון הנכון.
יעל כהן-פארן: אני מאוד שמחה שהצטרף אלינו חבר הכנסת דב חנין.
יעל כהן-פארן: סליחה שלא בירכתי אותך קודם והייתי בתוך הדיון.
יעל כהן-פארן: בסעיף של החלטת הממשלה, נכון שמי שאחראי על הסוגיה הוא מנכ"ל משרד האנרגיה אבל אתם מצוינים בצורה מפורשת בסעיף כגורם שמתייעצים אתו כי הכלים האלה הם בידכם.
יעל כהן-פארן: גם הנושא של חשבונות חשמל, גם הנושא של הנגה וואטים.
יעל כהן-פארן: אלה כלים שלכם.
יעל כהן-פארן: בעצם מדבריך עולה שעד היום אתם לא פתחתם אפילו דיון בנושא.
חוני קבלו: זה לא מדויק.
יעל כהן-פארן: זה לא כמו שאמרת?
חוני קבלו: לא מדויק.
חוני קבלו: כמו שציינה היושבת-ראש לפני תחילת הדיון, עד כה היו מגבלות.
יעל כהן-פארן: אבל ברגע שהמגבלות הוסרו, הייתה צריכה להיות לכם תכנית מגירה ומוציאים אותה לפועל.
יעל כהן-פארן: המגבלות הוסרו בסוף יולי.
חוני קבלו: יש גורם שאחראי על השגת היעד.
חוני קבלו: מנכ"ל המשרד הוא חלק ממליאת רשות החשמל ואם הוא מעוניין ליישם את הכלי הזה כחלק מהשגת היעדים, ודאי שאפשר להעלות את הנושא הזה.
יעל כהן-פארן: אנחנו נפנה למנכ"ל המשרד.
יעל כהן-פארן: חזי, אני מניחה שאין לך תשובה כרגע בנושא הזה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו בהחלט נקדם את זה יחד עם רשות החשמל.
יחזקאל ליפשיץ: כמו שחוני אמר, זה נושא מורכב כי יש לו השפעה על התעריף.
יחזקאל ליפשיץ: רשות החשמל, לא בטוח שהיא ששה להעלות את התעריף.
יעל כהן-פארן: אבל בסוף זה יוריד את התעריף כי במגה וואט זה הכי זול.
יחזקאל ליפשיץ: גם בזה יש כל מיני דעות שונות.
יחזקאל ליפשיץ: לא שלי, אבל דעות שונות.
יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שאנחנו לקראת הישורת האחרונה ונקווה שנצליח להתניע את זה.
יעל כהן-פארן: לגבש מדיניות כזאת?
יחזקאל ליפשיץ: לגבש את המנגנון.
יעל כהן-פארן: נשמח להתעדכן ולקבל מכם עדכון על ההתקדמות בתחום, גם אם זה לפני הוועדה הבאה.
יעל כהן-פארן: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.
דב חנין: תודה גבירתי יושבת-הראש, ברכות על קיום הדיון הזה, נושא חשוב ונושא שצריך לעסוק בו.
דב חנין: אני גם מברך אותך על האמירה האופטימית שלך.
דב חנין: הייתה לך אמירה אופטימית אחת ואולי לא כל הנוכחים שמו לב אבל אני מקווה שהאופטימיות שלך במקום ולפחות הממשלה לא תחזיק הרבה זמן מעמד.
דב חנין: חוץ מזה, לגבי הנושא שלנו, אני לא שותף באופטימיות ולא מכיוון שאנשים שנמצאים כאן מסביב לשולחן לא מחויבים ולא מנסים לעשות עבודה חשובה וטובה.
דב חנין: אני חושב שיש כאן אנשים שמנסים לעשות עבודה ולקדם שינוי אלא אני חושב שהמצב הכללי שלנו הוא לא טוב.
דב חנין: אגב, לא רק שלנו אבל במקרה הזה צרת רבים היא רב נחמת טיפשים.
דב חנין: העובדה שאנחנו כקהילה בין-לאומית האטנו את קצב ההתמודדות שלנו עם משבר האקלים, היא עובדה מאוד מאוד מדאיגה ומסוכנת.
דב חנין: המשבר הזה לא והלך לחכות לאף אחד ומה שלא נתמודד אתו היום בכלים דרמטיים, נצטרך להתמודד אתו מחר בכלים עוד יותר דרמטיים.
דב חנין: לכן העשייה שנעשית בתחום הזה היא חשובה אבל צריכה להיעשות ביתר קצב וביתר מרץ.
דב חנין: אני יודע שאני קצת בא בטענות לאנשים שנמצאים בדרגים של הביצוע וברוב המקרים לא לאנשים שנמצאים בדרג ההחלטה כי האנשים שנמצאים בדרג ההחלטה לא נמצאים כאן, אבל אני חושב שאתם צריכים להציף למעלה את העובדה שאנחנו כמערכת צריכים להתנהל אחרת – מהר יותר, נמרץ יותר, החלטי יותר – בכל התחומים.
דב חנין: אני רוצה להתייחס לדברים של מר קבלו.
דב חנין: זה נכון שבהחלט שווה לחשוב גם היכן עדיף להשקיע מאמצים שלנו כחברה והיכן פחות שווה, אבל אם לומר משהו שהוא נכון ברמה הכללית, בכל התחומים שווה להשקיע בתחום הזה.
דב חנין: אין תחום אחד מתחומי החיים שלנו שלא שווה להשקיע בו מאמץ אמיתי להוריד את הפליטות שלנו ולעשות שינוי אמיתי.
דב חנין: יכול להיות, אולי, שצריך להקדיש היום יותר מאמצים בתחום התחבורה מאשר בתחום שלכם, תחום של משק החשמל, אבל אין שם ספק שגם בתחום של משק החשמל ניתן לעשות עוד המון כדי להתקדם למקום אחר יותר ראוי.
דב חנין: אני מתנצל שלא הגעתי לדיון הזה בתחילתו ואני גם אעזוב אותו עכשיו כי יש לנו כאן במקביל בוועדת הפנים, בחדר הסמוך, דיון בחוק מאוד חשוב על פסולת בניין.
יעל כהן-פארן: אם תוכל להישאר לשמוע את משרד התחבורה.
דב חנין: אני אנסה.
דב חנין: נשמע את משרד התחבורה.
יעל כהן-פארן: תודה שהצטרפת.
יעל כהן-פארן: נשמח לשמוע את המדען הראשי של משרד התחבורה, שי סופר.
יעל כהן-פארן: מהדברים שגיל אמר מאוד בעדינות, ואני אהיה בוטה, עולה שאתם לא עושים שום דבר.
יעל כהן-פארן: סליחה אבל בוא תגיד לנו מה כן קורה במשרד התחבורה.
יעל כהן-פארן: קורים המון דברים אבל בראייה של מחויבות הממשלה להסכם פריז והחלטת ממשלה 1403, מה נעשה כדי לעמוד ביעדים האלה והאם גם הם לא מעטים מדי?
שי סופר: המדען הראשי, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
שי סופר: בראשית דבריי אני רוצה להתייחס לדברים של חבר הכנסת חנין.
שי סופר: לא צריך להשתמש בהרבה דמיון.
שי סופר: מספיק להסתכל מזרחה לסין, בעיקר למגה סיטיס כמו שנג'ן ובייג'ין ולהבין היכן נהיה בעוד חמש ועוד עשר שנים.
שי סופר: מקומות בהם האובך, האבק והעשן למעשה מכסים את העיר ואי אפשר לראות את קו המתאר של העיר.
שי סופר: יש הגבלות מאוד מאוד חזקות על כניסה לכלי רכב שמונעים בבנזין ובדיזל.
שי סופר: יש לא מעט בעיות ואני לא מדבר כבר על ענייני תחבורה.
שי סופר: ברשותכם, אתן ממש סקירה קצרה ברמה ההיסטורית כדי להבין איך הגענו עד הלום.
שי סופר: מדיניות התחבורה, לפחות איך שאנחנו מכירים אותה, התחילה במדינת ישראל לקראת סוף שנות ה-60.
שי סופר: המדיניות הזאת עבדה – לא ניכנס לפרטים – על פי דוקטרינה אמריקאית והדוקטרינה הזאת מקדשת את הרכב הפרטי.
שי סופר: בארצות הברית – מי שמכיר – יש מקומות שאין אפילו מקום להולכי רגל.
שי סופר: זאת אומרת, אתה נכנס לאיזשהו דרייב-אין, שלא לדבר על דברים הרבה יותר חמורים, ולמעשה בכלל אין מקום להליכה ברגל.
שי סופר: זה מה שקרה כאן.
שי סופר: כאן למעשה הייתה רמת מינוע יחסית נמוכה ובאמת לא הרגשנו בבעיות האקוטיות האלה, או לפחות המדינה לא טיפלה בהן בצורה משמעותית, עד תחילת שנות ה-2000.
שי סופר: בתחילת שנות ה-2000 הבינו שלסלול כבישים זה לא מספק.
שי סופר: יש לנו בעיות אדירות של תאונות דרכים בראש ובראשונה עם מעל 700 הרוגים בשנות ה-70 ומעל 500 הרוגים בשנותה-90, זיהום אוויר וכמובן גודש תנועתי.
שי סופר: רק בשנים האחרונות התקציב לתחבורה ציבורית עולה בהיקפו על התקציב שהוקדש לרכב פרטי, מעל 50 אחוזים תחבורה ציבורית והרוב לכיוון הרכבתי.
שי סופר: בהינתן כל ההקדמה שלי, התחלנו עם מצב יחסית בעשור האחרון שהוא מצב לא טוב אבל אנחנו במשרד כן מאוד מוכוונים היום לכיוון של תחבורה ציבורית.
שי סופר: קודם כל, בתחום הרכבתי אפשר לראות שיש תנופה מאוד גדולה, גם במה שקשור למטרו, רכבת קלה, BRT כמו שיש לנו בחיפה, המטרונית, מסילה רביעית באיילון, כל מה שקשור לדברים הללו.
דב חנין: אדוני אומר תנופה גדולה.
דב חנין: מסילה רביעית באיילון, במקרה הטוב בשנת 2025.
שי סופר: 2027.
שי סופר: לכן הייתה ההקדמה שלי.
דב חנין: אם כך, אנחנו בבעיה.
שי סופר: אני לא חולק.
שי סופר: מדובר בתשתיות שהן תשתיות אדירות.
שי סופר: זאת מדינה שמפגרת לפחות ב-50 שנים, ודיברנו על שנות ה-60 עד שנות ה-2000.
שי סופר: מפגרים לפחות ב-50 שנים, אם לא יותר.
שי סופר: יש תשתיות שהן תשתיות כבדות.
שי סופר: לגבי זה אין הבדל.
שי סופר: אבל יש לנו גם כמה פתרונות שהם פתרונות שהם הרבה יותר ישימים לטווח הקרוב ועליהם אני אדבר עכשיו.
שי סופר: דרך אגב – רק לתת סדרי גודל - אם אנחנו מדברים למשל על הקו האדום, ההערכות שלנו הן שהוא יוריד משהו כמו 50,000 כלי רכב מהכביש.
שי סופר: אם ניקח למשל את הקו בירושלים, מה שיש היום כאשר זה בסך הכול קו אחד עם 160,000 יוממים, גם אם חצי מהם נניח היו נוסעים באוטובוסים ונניח יש שני אנשים בכלי רכב שזה הרבה יותר מהממוצע הארצי – עדיין אנחנו מגיעים ל-40,000 כלי רכב ביום.
שי סופר: זאת אומרת, מדובר במספרים שהם מספרים אקוטיים.
שי סופר: עדיין רוב התחבורה הציבורית בארץ מתנהלת באוטובוסים, כאשר משהו כמו 88 אחוזים מתנהלים באוטובוסים וכאן אנחנו חייבים לתת מענה שהוא מענה אחר.
שי סופר: בעיני הפרויקט הכי חשוב בהיבט של האוטובוסים זה מה שנקרא מהיר לעיר, שזה נת"צ לתח"צ.
שי סופר: נתיבי תחבורה ציבורית לתחבורה ציבורית.
שי סופר: אם אוטובוס עומד בפקק, במה הועילו חכמים בתקנתם?
שי סופר: זה ברור לנו.
שי סופר: פרויקט שאני אישית מאוד אוהב ואני חושב שהוא מאוד חשוב.
יעל כהן-פארן: אני אזכיר שהוא היה תקוע או לפחות לא התקדם בשיא הקצב שרציתם בגלל הרשויות המקומיות והבחירות.
שי סופר: בתוך עמנו אנחנו יושבים.
יעל כהן-פארן: עכשיו אנחנו אחרי הבחירות ואפשר לקוות שבשנתיים הקרובות זה יתקדם בצורה מאוד משמעותית.
שי סופר: גבירתי יושבת-הראש, להקצות נתיב שלם על ידי נבחר ציבור לתחבורה ציבורית, זה לא נושא שהוא פופולרי.
יעל כהן-פארן: זה דורש מנהיגות.
שי סופר: זה דורש מנהיגות, זה דורש אומץ, זה יכול לעלות במנדטים וראשי הערים לא ששים לכך.
שי סופר: יכול להיות שעכשיו כשיש להם אופק משמעותי, זה ישתנה.
יעל כהן-פארן: יש להם עוד חמש שנים, אז בשנתיים הם יוכיחו שזה עזר לתושבים.
שי סופר: אני מקווה שזה יקרה כי אוטובוס ללא נת"צ, במציאות הישראלית היום יומית הוא בעייתי מאוד.
יעל כהן-פארן: אבל השאלה היא גם איך אתם כמשרד התחבורה עוזרים לראשי העיר בשיווק של זה.
יעל כהן-פארן: תקציבים, אני מבינה שיש.
יעל כהן-פארן: הייתי בוועדת הכלכלה שם דיברו ונכון שיש לזה מיליארדים, אבל איך עוזרים.
יעל כהן-פארן: התקציבים הם מיליונים לפרסום כמה זה טוב וכמה זה טוב וכמה זה טוב.
יעל כהן-פארן: שלא יצא איזה ראש עיר שכולם כועסים עליו אלא שזה יצא כמשהו לאומי, כפרויקט לאומי כפי שאכן זה כך.
שי סופר: אני מסכים.
שי סופר: אנחנו לגמרי שם.
יעל כהן-פארן: אתם מקצים לזה גם תקציבי פרסום?
שי סופר: מבחינתנו החבילה היא חבילה כוללת, חבילה הוליסטית ובהחלט אנחנו מאוד תומכים בעיריות.
שי סופר: כל עירייה שהולכת לכיוון הזה, כל רשות שהולכת לכיוון הזה, מבחינתנו זה פרויקט לאומי.
שי סופר: אנחנו רואים אותו ככזה.
שי סופר: אם יש לי נת"צ בתווך הבין-עירוני ואין לי נת"צ בתווך העירוני, אני עדיין בבעיה.
שי סופר: זאת אומרת, אני חייב זרימה.
שי סופר: אני אתן כדוגמה את הרכבת הקלה בירושלים.
שי סופר: אחד היתרונות הגדולים שלה הוא הסיפור של הרמזורים.
שי סופר: היא לא עומדת ברמזור.
שי סופר: יש לה קדימות בירוק.
שי סופר: יש לנו טכנולוגיה מאוד יפה שם וזה עובד יופי.
שי סופר: היא עוצרת רק בתחנות.
יעל כהן-פארן: האם שקלתם אם חניכת נת"צ כזה, כמו שחונכים קו רכבת חדש ויש שלושה חודשים חינם או משהו כזה, גם לתת נסיעה חינם בתחבורה ציבורית על הקו הזה כדי להראות לאנשים כמה זה כדאי ולעודד את האנשים לעזוב את הרכב הפרטי שלהם בבית?
יעל כהן-פארן: זאת הרי המטרה.
שי סופר: בזמנו בדקנו את הסיפור של נסיעות חינם בתחבורה ציבורית.
שי סופר: הייתה לנו דוגמה מגרמניה, שם ניסו את זה וזה לא כל כך היה יעיל.
שי סופר: גם היום התחבורה הציבורית בארץ מסובסדת.
יעל כהן-פארן: לא הייתה יעילות?
שי סופר: זה בא על חשבון יעילות.
שי סופר: כבר היום התחבורה הציבורית בארץ מסובסדת בצורה מאוד מאוד משמעותית, במיליארדים לא מעטים, ובהחלט המדינה שם.
שי סופר: אבל כמו שאמרתי, אנחנו באמת צריכים קודם כל שותפים לא מעטים גם בשלטון המקומי ואנחנו צריכים מעבר לכך גם נכונות, אפשר לומר של הציבור משום שכל הפרויקטים האלה, אלה פרויקטים שמחייבים גם הירתמות של הציבור.
יעל כהן-פארן: לכן אמרתי.
יעל כהן-פארן: לא דיברתי אתך על תחבורה ציבורית חינם בכל הארץ למרות שאני חושבת שצריך לחשוב גם על זה אבל אני מדברת על הנת"צ שפותחים כדי לעודד את האנשים להשתמש בו, לתת שלושה חודשים את התחבורה הציבורית בחינם.
יעל כהן-פארן: תחשבו על זה.
שי סופר: אנחנו לא פוסלים.
יעל כהן-פארן: זה גם משהו ציבורי מאוד חזק.
שי סופר: אני רק מזכיר שמחירי הנסיעה בתחבורה הציבורית ירדו במשהו כמו 40 אחוזים בשנתיים האחרונות.
יעל כהן-פארן: אבל זאת אמירה ציבורית האומרת שפתחנו נת"צ – תנסו.
שי סופר: אני מקבל.
שי סופר: אני לא פוסל.
שי סופר: הלוואי שזאת תהיה הבעיה שלנו.
שי סופר: עוד נושא שבעיני הוא סופר חשוב - קווי הזנק.
שי סופר: זאת אומרת, אותם קווים שנוסעים מהרכבת למקומות תעסוקה וגורמים לדעתי לחבר'ה שהם הבעיה המרכזית, כל החבר'ה עם הרכב הצמוד.
שי סופר: יש היום בערך 300,000 אנשים כאלה שהם משהו כמו 25 אחוזים מהנסועה.
שי סופר: אם החבר'ה האלה ישאירו את הרכב בבית ולא יהיו יוממים, זה ישתנה.
יעל כהן-פארן: 300,000 רכבים הם 25 אחוזים מהנסועה הפרטית.
שי סופר: הפרטית.
יעל כהן-פארן: מתוך שני מיליון רכבים בישראל.
שי סופר: משהו כזה.
שי סופר: בכלים האלה למעשה לא משלמים דלק, לא משלמים בלאי והם עושים הרבה מעבר, לפעמים כפול, מהנסועה של רכב פרטי.
שי סופר: את זה צריך לקחת בחשבון.
שי סופר: עוד פרויקט שבעיני הוא נהדר - הנתיב המהיר.
שי סופר: אתה משאיר את הרכב בכניסה לעיר, לדוגמה בשפירים, ומגיע למרכז תל אביב.
שי סופר: היום החסם שם הוא למעשה לבנות קומה שנייה על מנת לאפשר יותר חניה ולתת עוד שאטלים.