GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל סיגל: קחו לדוגמה את הנגטינגטון שהיא מחלה שמגיעה בגיל 50-40, אדם שיש לו את הגן ב-100 אחוזים יהיה חולה ואין לזה מזור כרגע ואין טיפול.
גיל סיגל: אני חושב שלחסום את זה ולהפוך כל ניסיון לטפל בזה כרגע כלא חוקי, הוא לא ראוי במדינה שמקדשת מצד אחד מחקר, קדמה וחדשנות רפואית, ומצד שני את ערך החיים.
גיל סיגל: אנחנו בישראל היינו הראשונים בעולם, בין הראשונים בעולם, שאפשרנו מחקר בתאי גזע עובריים - למרות שחלק גדול מהעולם היה נגד, כולל האמריקאים - משום שבישראל האתוס שלנו הוא קצת שונה.
גיל סיגל: לכן הקריאה שלי לחברי הוועדה המכובדים.
גיל סיגל: אם אנחנו לחוצים בזמן וצריך את החוק, אני מבין את אילוצי הזמן, אני לא עיוור להם, אבל אני כרגע מבקש לתקוע את העוגן הזה ולשים את המסמר הזה בקיר.
גיל סיגל: יש חובה להפריד בין שני הנושאים.
גיל סיגל: גם בוועדה דיברו על החליפו, שיבוט, שינוי בתאי גזע, רבייה, בלגן שלם וכל מי שאיננו מצוי בתחום חושב שזה אותו הדבר וזה לא אותו הדבר, לא כלל ועיקר.
גיל סיגל: לכן הגיע הזמן להוציא את זה מן החוק ולא ליצור את אותו חיבור.
גיל סיגל: אני אומר לכם בצורה מפורשת שהקצב של הג'ין אדיטינג, של הכריספר, הוא כל כך מהיר שאנחנו מדברים ברמה של חודשים עד שנה-שנה וחצי שאנחנו רצים לכיוון הזה.
גיל סיגל: לכן, שישראל תהיה תקועה חמש שנים בחוק, הוא קושר אותו לפעולה שבאמת נחשבת למאוסה בכל הגלובוס, של שיבוט בני אדם.
גיל סיגל: בסדר, תעשו את זה בנפרד ותנו לרופאים להציג מזור לאותן משפחות שתקועות עם גנים שיטילו בכל צאצאיהם עד סוף הדורות מומים קשים ביותר.
יבגני סובה: על כמה מקרים כאלה ידוע לך שנדרשת התערבות ברמה כפי שאתה מתאר?
יבגני סובה: אתה יודע על מקרים בודדים?
יבגני סובה: על עשרות מקרים?
גיל סיגל: הנטינגטון, אלה עשרות.
גיל סיגל: אפשר ללכת עכשיו מחלה מחלה ולראות את הנפיצות שלה אבל הדרך הנכונה לטפל בזה מבחינתי, זה ליצור את הסיטואציה בה אני אומר איסור שיבוט נותר בחוק ואת הנושא של שינוי גנטי לצורך ריפוי, הוא ייכנס למסלול הרגיל של בחינת ניסויים בישראל.
גיל סיגל: ועדות הלסינקי בבתי חולים, לא העליונה, מאשרות ניסויים דרמטיים, עכשיו בקורונה, בהשתלות וכולי.
גיל סיגל: עושים את זה ברמה של בית חולים.
גיל סיגל: גנטיקה, נתנו גם לבית חולים וגם כמו שאתם יודעים שיש ועדה עליונה שמאשרת קומה מעל.
גיל סיגל: אתם יודעים מה?
גיל סיגל: בנושא הזה תוסיפו גם מנגנון היוועצות עם הוועדה שלכם ועם השר.
גיל סיגל: אין לי בעיה.
גיל סיגל: אבל תפרידו, אל תשימו אותם באותה מכולה.
איתן פרידמן: יש לי רק שתי הערות.
איתן פרידמן: ראשית, הרופא דיווח שבזכות הטכנולוגיה שלו נולדו שתי נערות בהפריה ב-HIV וכרגע הוא יושב או שנתיים או שלוש שנים בכלא הסיני.
איתן פרידמן: מעולם ולעולם לא אמרנו שאנחנו רוצים למנוע את התקדמות המדע ואת השימוש בטכנולוגיה הזאת.
איתן פרידמן: הכוונה היא לשים סייגים בפני שימוש.
איתן פרידמן: לא כל מי שיש לו את הגן להנטינגטון, ניתן להציע לו באופן קליני, מוכח, בטוח וחד משמעי את ה-כריספר כדי להוציא את הגן הפגום.
איתן פרידמן: זה עדיין לא מוכח.
איתן פרידמן: ברגע שזה יעבור את השלבים של הניסיונות הקליניים שאותם החוק הזה אינו מונע – הוא צריך לעבור דרך ועדות הלסינקי מקומיות, דרך ועדת הלסינקי עליונה – וברגע שזה יגיע לכלל יישום קליני בישראל, בעולם, בקומבינציה של שני הדברים האלה – אז ניתן יהיה להוציא את זה מן החוק.
איתן פרידמן: בשלב הזה זה עדיין בגדר ניסוי קליני ואנחנו רוצים למנוע יישום של הדבר הזה באופן לא מושכל ובאופן גורף.
איתן פרידמן: זו כל מטרת החוק.
איתן פרידמן: אין שום כוונה למנוע מחקר או למנוע טיפול המוכח כיעיל כדי למנוע מחלות כאלה ואחרות.
עינב קאבלה: כפי שאתה אומר, החוק בנוסחו היום לא מונע.
איתן פרידמן: לא מונע את המחקרים.
יבגני סובה: בחוק המקורי מצוין שהוא לא מונע?
יבגני סובה: בחוק המקורי כתוב שאין מניעה לניסוי?
נירה לאמעי רכלבסקי: החוק המקורי אוסר על שימוש בתאי רבייה שעברו שינוי גנטי מכוון קבוע במטרה לגרום ליצירת אדם.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה הסייג.
יבגני סובה: אז אין בעיה.
נירה לאמעי רכלבסקי: החוק מאפשר לשר בהמלצת הוועדה המייעצת לקבוע חריגים אפילו לאיסור הזה.
יבגני סובה: החוק לא אוסר את מה ששמענו מפרופסור גיל סיגל.
יבגני סובה: אני חוב שצריכה להיות כאן הבהרה.
עינב קאבלה: זה מה שפרופסור פרידמן עכשיו הסביר לנו בצורה מאוד ברורה.
יבגני סובה: פרופסור פרידמן לא צריך לפרשן את החוק.
יבגני סובה: יש יועצת משפטית והיא זו שצריכה לפרש.
עינב קאבלה: בוודאי.
עינב קאבלה: זה מה שהם גם אמרו בתחילת הדיון.
יבגני סובה: בעצם הדברים של פרופסור סיגל, צריך להבהיר את הדברים האלה כי הדברים האלה לא תואמים את החוק הקיים.
יבגני סובה: צריכה להיות כאן אמירה חד משמעית ואז נוכל בלב שקט לאשר את התקנות האלה.
טליה אגמון: הבהרה חד משמעית.
טליה אגמון: כרגע מה שהחוק אוסר עם פתח של אפשרות לתת אישור – אבל בוא נדבר לרגע רק על האיסור – זאת עשייה של שינוי מכוון קבוע בתאי רבייה במטרה ליצור אדם.
טליה אגמון: זאת אומרת, אם את השינויים, ה-כריספר ודומיו, עושים בתא ביצית לפני בכלל מפרים אותה או אם יודעים לעשות את זה בתא זרע לפני בכלל משתמשים בו, על זה יש מגבלה כי אנחנו מניחים שהתאים האלה, ברגע שמשנים אותם, זה גם שינוי שעובר לדורות הבאים.
טליה אגמון: אם יש אדם בוגר או אפילו ילד שיש לו מחלה ואפשר לתקן אותה באמצעות כריספר, זה בכלל לא החוק הזה.
עינב קאבלה: הבהרה במקומה.
עינב קאבלה: נמצאת אתנו ב-זום דוקטור תמי קרני מההסתדרות הרפואית.
תמי קרני: נמצאת ושמחה לברך את כל הנוכחים.
תמי קרני: רציתי לשים את הדגש, כיוון שהלשכה לאתיקה עוסקת בנושא הזה בשנה האחרונה, יש לנו תת-ועדה, על כך שלדעתי לא הייתה הפרדה מספיק ברורה בין שלושת האפשרויות לשימוש בטכנולוגיה של שינוי גנים או למידה עליהם.
תמי קרני: האחד, לצורך טיפול באדם בוגר ועל זה אין מגבלות על המחקר.
תמי קרני: הדבר השני הוא שיבוט, שזו מגבלה שקיימת ברוב העולם ואל לנו לעשות אותה.
תמי קרני: הדבר השלישי הוא באמת החקר שנעשה בתאי הרבייה שטליה אגמון הדגישה את הדבר הזה וכאן יש לנו עם זה בעיה מאוד קשה כי עדיין הטכנולוגיות הקיימות לא מספיק בטוחות כדי לדעת שאנחנו עושים גם נזק לדורות הבאים ומשנים את הגנום האנושי בתורשה, שזאת אחריות עצומה לקחת אותה.
תמי קרני: אין ספק שצריכה לשבת ועדה ושוב לחשוב על החוק, על האתיקה, מה מותר ומה אסור, לא מתוך מטרה לעצור את המחקר אלא להיות רגישים למה שנוגע לדבר הזה.
תמי קרני: רציתי להדגיש את שלושת הקבוצות וכמובן להציע את הלשכה לאתיקה של ההסתדרות הרפואית, את תת-הוועדה שעוסקת בזה מאז שנעשה שינוי בגנום אנושי ולכאורה הופרו שתי ילדות לחיים.
תמי קרני: עשה את זה מדען סיני וכל העולם דש סביב זה והתחלנו לדון ולהכין את עצמנו לנושא.
איתן פרידמן: מכאן אני משגר הזמנה מראש לתת-הוועדה ולדוקטור קרני להצטרף אלינו במאבקנו הצודק לקדם את החוק.
עינב קאבלה: אם יש מישהו שצופה בנו ב-זום ורוצה לדבר, אנא פנו בצ'ט כדי שנוכל לדעת ולאפשר לכם את זכות הדיבור.
עינב קאבלה: פרופסור ג'מאל זידאן, בית החולים זיו בצפת.
עינב קאבלה: ברוך הבא.
ג'מאל זידאן: אני כמובן מברך את כולכם, את כל המשתתפים בוועדה, זה דבר מאוד חשוב וחשוב מבחינה מחקרית ומבחינה אתית.
ג'מאל זידאן: אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו.
ג'מאל זידאן: אני מסכים לכל מה שאמר פרופסור איתן פרידמן.
ג'מאל זידאן: אני רואה שהדבר הזה גדול מאשר לאשר אותו או למנוע אותו בישיבת ועדה שאורכת שעה וחצי בכנסת, עם כל הכבוד לכולנו.
ג'מאל זידאן: אני כן תומך בכך שיהיה יום עיון בנושא, ללמוד אותו ולבוא בהנחיות חדשות.
ג'מאל זידאן: אנחנו צריכים להפריד הפרדה טוטלית בין שיבוט בני אדם, וכולנו מסכימים שזה לא בא בחשבון, ולהתמקד בג'ין אדיטינג ובדברים האחרים.
ג'מאל זידאן: המדע מתפתח בצורה כזאת מסחררת ולא רק בטיפולים ובמחקרים בשינויים גנטיים אלא גם זיהוי הגנים הפתולוגיים.
ג'מאל זידאן: היום לזהות גנים חדשים בכל מיני מחלות, זה רץ וזה מסחרר מאוד.
ג'מאל זידאן: דברים שפעם לקחו חודשים עד שמקבלים תשובה, היום אחרי מספר ימים מקבלים תשובות.
ג'מאל זידאן: לכן אני רואה שלתקוע אותנו בחוק לחמש שנים זה קצת יותר מדי.
ג'מאל זידאן: אני חושב שחוק כזה, צריך לחדש אותו כל שנה-שנה וחצי.
ג'מאל זידאן: המשפטנים יקראו לזה איך שהם רוצים – חידוש חוק, ריענון חוק – אבל שתהיה אפשרות לדון על דברים מחדש כי ההתפתחויות שאני צופה אותן הן הרבה יותר כבירות, הרבה יותר ענקיות מאשר לעשות חוק לארבע-חמש שנים וכל פעם לבוא ולדון איך לעשות חוק חדש.
ג'מאל זידאן: הצעתי היא כן לקצר את זמן החוק או לשנה-שנה וחצי או שהמשפטנים שאתנו ימצאו נוסח ונכתוב שלמשל כל שנה או שנה וחצי אפשר לרענן ואפשר לשנות דברים.
ג'מאל זידאן: דברים אחרים נאמרו ואני לא רוצה לחזור עליהם.
ג'מאל זידאן: אני מקווה שנצליח כולנו כי המדע הוא מאוד חשוב.
ג'מאל זידאן: אני רואה בעצמנו, מדינת ישראל היא מדינה סופר מערבית וחבל מאוד לא לתמוך ולעודד את המחקרים, כולל מחקרים גנטיים.
ג'מאל זידאן: תודה רבה.
עינב קאבלה: תודה רבה.
עינב קאבלה: עורכת הדין אגמון, את רוצה להתייחס לנושא?
טליה אגמון: בהקשר של הזמן דיברנו הרבה.
טליה אגמון: אני שואלת את עצמי אם הוועדה תרצה להוסיף בסעיף 4(א)(2) אמירה שבעקבות הגשת הדוח יתקיים בוועדה דיון.
טליה אגמון: אנחנו כמובן לא נתנגד לכך.
טליה אגמון: זאת הפרורוגטיבה של הוועדה.
עינב קאבלה: ממילא התכוונו לעשות את זה.
עינב קאבלה: זה דיון שאנחנו בחפץ לב רוצים לעשות אותו ואפילו מבקשים לעשות אותו.
אנדרי קוז'ינוב: באותו דיון כל שנה, עם הגשת הדוח, אפשר יהיה לדון בהארכה של חמש שנים?
עינב קאבלה: לאו דווקא לדון בהארכה.
עינב קאבלה: אני חושבת שאפשר יהיה לפתח את הנושא.
אנדרי קוז'ינוב: השאלה היא אם יש ויכוח מבחינת מסגרת הארכה – אין אם זאת שנה וחצי עד חמש שנים ויותר – ואני שואל רק תיאורטית, האם אפשר להעלות סוג של סייג בחוק שכרגע יש הארכה לחמש שנים, אבל במסגרת אותו דיון של כל שנה בהתאם להגשת הדוח, אפשר לצמצם את התקופה או להאריך אותה.
עינב קאבלה: היות וזו סמכותנו ככנסת וכמחוקקים לעשות את זה ממילא, אני לא חושבת שאנחנו צריכים להגדיר את זה בחוק עצמו.
יבגני סובה: צריך להוריד את התקופה.
יבגני סובה: ההצעה שכרגע הושמעה היא שנה וחצי.
יבגני סובה: אנחנו דיברנו על שלוש שנים.
עינב קאבלה: לא.
עינב קאבלה: אני רוצה להציף את זה אחרת.
יבגני סובה: בואו נסכם על שלוש שנים למשל ואז זה לא ל-2025 אלא ל-2023.
עינב קאבלה: אני רוצה להגדיר את זה מחדש ואחר כך תתייחס.
עינב קאבלה: המלצת משרד הבריאות, הגורמים הרפואיים של משרד הבריאות, הייתה הארכה לחמש שנים.
עינב קאבלה: אני ציינתי שהארכה הקודמת שניתנה קוצרה בסופו של דבר לארבע שנים ולכן אפשר גם לבחון את הקיצור הזה לארבע שנים, כמובן אם לגורמים המקצועיים אין התנגדות והבנו שאין להם התנגדות.
עינב קאבלה: המומחים שדיברו ב-זום העלו דעות שצריך לעשות את זה קצר יותר מהסיבה שאם יהיו חידושים, ניתן יהיה להתאים את החוק.
עינב קאבלה: לכך יש פתרון גם בלי לייצר חקיקה עכשיו שהיא מאוד קצרת מועד מכיוון שתמיד ניתן לפנות – בלי קשר לדוח – בבקשה לדון שוב בחוק או להציע תיקונים לחוק אם חל איזשהו שינוי ואנחנו בטח לא חושבים שמדענים או הרפואה צריכה עכשיו לחכות לכך שהחוק הוא לתקופה מסוימת.
עינב קאבלה: זה ממש לא.
עינב קאבלה: אנחנו נתקדם ביחד עם הקצב של הרפואה והמדע.
עינב קאבלה: הדיון הוא האם להכניס בסעיף שעוסק בחובה למסור לנו דוח גם את הצורך לקיים דיון בוועדה על הדוח – לכך אין מניעה ואפשר לעשות את זה.
עינב קאבלה: אז עולה העניין הנוסף והוא האם גם להתייחס לזה שהוועדה תהיה מוסמכת לדון בתקופת החוק.
אנדרי קוז'ינוב: אני מסכים אתך.
יבגני סובה: הוועדה מוסמכת בכל מקרה.
עינב קאבלה: בדיוק.
עינב קאבלה: זה בדיוק מה שאני אומרת.
עינב קאבלה: אנחנו לא צריכים לכתוב את זה.
יבגני סובה: אני הייתי קובע את זה לשלוש שנים.
יבגני סובה: החוק מדבר על האיסור ואני אמרתי מראש בדבריי שאני נגד איסורים.
יבגני סובה: האיסור, כשנותנים איסור לתקופה ש לחמש שנים, זה הרבסה.
עינב קאבלה: תלוי איזה איסור.
יבגני סובה: לא משנה.
יבגני סובה: שמענו כאן דעות שונות.
יבגני סובה: אחרי ששמענו את המתנגדים לדבר, אני לא בטוח שבשנת 2024 תהיה פריצה מדעית גדולה או שאי אפשר לדעת.
יבגני סובה: בשנת 2023 אפשר גם לחזור לדבר הזה ולעשות חוק לעוד 10 שנים.
עינב קאבלה: לגבי המתנגדים לדבר, אם אני שמעתי נכון אבל יתקנו אותי הגורמים הרפואיים, הם לא מתנגדים לחוק.
עינב קאבלה: יש כאן דיון האם צריך לעשות כאן איזשהו אדג'סמנט לאור התפתחויות.
עינב קאבלה: גם הגורמים המקצועיים של משרד הבריאות ושל הוועדה העליונה שיושבים כאן אמרו לנו שכרגע החוק הזה בנוסחו הקיים לא מונע את הטכנולוגיה והתפתחויות המדע.
אתי פרץ: ברשותך, אני רוצה להציע משהו.
אתי פרץ: אני חושבת שאם הישיבה העתית, השנתית, תכלול שלושה חלקים, - הדיון השנתי, דוח על ההתפתחות המדעית כולל ייצוג ראוי ונושא אחד לעומק, כיוון שהסוגיה הזו, כולנו לומדים בתנועה וכולנו נחשפים לזווית קטנה כזו או אחרת – אני חושבת שבדרך הזו, ברמה שבו יחד עם יושב ראש הוועדה בכנסת ויושב ראש הוועדה המייעצת, ייקבע מראש נושא והוא יהיה נושא עומק.
אתי פרץ: כלומר, גם עדכון, גם הדוח וגם נושא לעומק ואז ייווצר איזשהו תהליך של למידה בתנועה מה שלדעתי גם ייתן כלים.
עינב קאבלה: גם בלי שזה כתוב במקום כלשהו, הוועדה תקיים את הדיון בנושאים שאת תבקשי או מישהו אחר.
עינב קאבלה: אם משתתף אחר והוועדה העליונה שנפתח נושא כלשהו בדיון, לא רק שדלתנו פתוחה אלא נשמח לקיים דיוני עומק ולדון בנושאים בוודאי בצורה יותר מעמיקה למרות שגם הדיון היום היה מעמיק, לעניות דעתי הדלה בידע מדעי.
עינב קאבלה: אני בהחלט אברך על כל דיון בנושא הזה ובנושאים אחרים.
עינב קאבלה: שוב, אנחנו כאן כדי לעשות ולבצע, לקדם ולהתקדם ולייצר פלטפורמות נכונות לעשייה המדעית ביחד אתכם.
נירה לאמעי רכלבסקי: לטובת חברי הכנסת רציתי רק לומר שכרגע בחוק הקיים הוועדה המייעצת, לפי סעיף 4, תעקוב אחר התפתחות הרפואה, המדע, הביוטכנולוגיה, הביו-אתיקה והמשפט בתחום הניסויים הגנטיים בבני אדם בארץ ובעולם ותגיש לשר ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת דין וחשבון בדבר הפעלת סמכויותיה ותפקידיה לפי חוק, וכן סקירה על ההתפתחויות כאמור על הדברים שהקראתי.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שמוגש לנו פעם בשנה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה בהחלט משהו שאמור לחבוק את הנושאים האלה ואולי יש נושא ספציפי שאנחנו נרצה שהוועדה תדון בו.
עינב קאבלה: דוקטור יונה ברק מבקשת שוב להצטרף אלינו.
יונה ברק: אני חושבת שמה שקורה זה שבתוך הצעת החוק צריך לעשות הגדרה מדויקת מאוד מה זה שיבוט כי אני לא חושבת שאיש מהמשתתפים הוא בעד הפעולה הזאת.
יונה ברק: שיבוט זה משהו מאוד מאוד מוגדר.
יונה ברק: כל מה שדיברנו מסביב זה למעשה התקדמות המדע לצורך ריפוי, כל העברות הגנים וכאלה שיש להם איזשהו פגם גנטי כזה או אחר.
יונה ברק: אני חושבת שברגע שההגדרה תהיה מאוד מדויקת, כל הסיפור של איסור התערבות גנטית או להיפך, יהיה הרבה יותר פשוט.
יונה ברק: רוב מה שדיברנו עד עכשיו, בעיני זה לא שיבוט.
יונה ברק: כל מה שהסכמנו, זה לא שיבוט כי הרי ההגדרה של שיבוט היא יצירת עובר שמתפתח ממטען גנטי של תא אחד בלבד.
יונה ברק: אנחנו לא עוסקים בזה כאן.
עינב קאבלה: פרופסור אבי ישראלי, המדען הראשי של משרד הבריאות.
אבי ישראלי: קודם כל, אני מברך את היושבת ראש, את חברי הוועדה ואת המשתתפים.
אבי ישראלי: הרבה הצלחה.
אבי ישראלי: רציתי לומר שהוועדה היא גם ועדה מייעצת לפי החוק ובדיוק קראתם את הסעיף שרציתי להקריא.
אבי ישראלי: בעבר היו הרבה אירועים בהם הוועדה העליונה באה לוועדת המדע והטכנולוגיה – למשל על נושא של השתלת רחם, כל מיני דברים מהסוג הזה שהם מתחדשים בעולם – ואני בטוח ומצפה שזה יהיה גם עם הוועדה הזו היא מאוד מאוד מקצועית ומאוד מאוד מעודכנת.
אבי ישראלי: זה גם חשוב ומעניין את הציבור.
אבי ישראלי: אני בטוח שתהיה אוזן קשבת אצל חברי הוועדה בכנסת.
אבי ישראלי: אני משוכנע ב-100 אחוזים.
עינב קאבלה: פרופסור עמוס שפירא, חבר הוועדה העליונה לניסויים בבני אדם, הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
עינב קאבלה: שלום לך.
עמוס שפירא: שלום לכולכם ולכולכן.
עמוס שפירא: מסיבות גיל, גם שלי וגם של המכשיר שלרשותי, וגם משום שחלק מכם שמר היטב על הוראות משרד הבריאות לגבי עטיית מסכה גם בזמן דיבור, חלק מהדברים שנאמרו התקשיתי לקלוט עד סופם.
עמוס שפירא: לכן אני אסתפק בשתי שאלות קצרות למדענים ושתי הערות עבודה אולי, לנו, לחברי הוועדה העליונה.
עמוס שפירא: שתי השאלות המדעיות שאני שואל.
עמוס שפירא: האם כיום אפשר לגרום ליצירת אדם, כלומר להביא להולדת אדם, באמצעות תאים סומטיים - לא תאי רבייה – שעברו שינוי גנטי מכוון קבוע?
עמוס שפירא: האם הדבר הזה ביולוגית ומדעית בכלל אפשרי?
איתן פרידמן: פרופסור שפירא, אני אשיב לך.
איתן פרידמן: תיאורטית אפשר.
איתן פרידמן: מעולם לא הוכח.
איתן פרידמן: תיאורטית אפשר לקחת תא בוגר, להעביר אותו כמה שלבים להיות תא פלור-איפוטנטי, לעשות מניפולציה ולגרום לו להפוך להיות אדם שלם.
איתן פרידמן: הדבר הזה תיאורטית אפשרי.
איתן פרידמן: תכל'ס, מעולם לא נוסה ומעולם כמובן לא הצליח.
עמוס שפירא: עד כמה שאנחנו יודעים.
עמוס שפירא: שאלה שנייה.
עמוס שפירא: האם נכון שג'ין אדיטינג בתאי רבייה אסור, גם מחקרים, ודאי משפטית ואתית בעולם?
איתן פרידמן: ניתן במסגרת של מחקר ניתן לעשות ונעשה ואפילו פורסם המאמר שדיברתי עליו על עוברים של בני אדם שנתנו להם לגדול עד לפאזה שלכל עובר יש כ-250 תאים אחרי שבאמצעות הטכנולוגיה של כריספר הוציאו את הגן של הקרטופיקרד-אומאופטי.
עמוס שפירא: לא, התכוונתי לתאי רבייה אנושיים, בתאי רבייה של אדם.
עמוס שפירא: האם לא עושים ג'ין אדיטינג בתאי רבייה של אדם?
איתן פרידמן: זה עובר אנושי.
איתן פרידמן: לא בתאי רבייה.
איתן פרידמן: זה נעשה, כן, בקונטקסט של מחקר.
איתן פרידמן: האם ניתן להסיק מזה שזה ה-סטנדרט אוף קר היום?
איתן פרידמן: התשובה היא לא.
איתן פרידמן: האם ניתן להסיק שזה יהיה ה-סטנדרט אוף קר בעוד ארבע שנים?
איתן פרידמן: אני לא יודע.
עמוס שפירא: אני לא חושב שמן הראוי לשנות את החוק במובן של צמצום תוקפו לשנה וחצי.
עמוס שפירא: זה מעט מדי בתנאי העבודה, בתנאי העבודה של הוועדות שלנו.
עמוס שפירא: אני לא צריך להזכיר את נושא הקורונה שתופס עכשיו מקום מרכזי ומי יודע לכמה זמן.
עמוס שפירא: לא הייתי ממליץ על כך.
עמוס שפירא: אני רק מפנה את תשומת לבנו לסעיף 5 של החוק שהוא מאפשר גמישות מחקרית, התפתחות מחקרית גם במסגרת תוקף חוק של חמש שנים או של שלוש שנים.
עמוס שפירא: לבסוף, אני מפנה את תשומת לבנו, בעיקר של חברי הוועדה העליונה, וועדת המדע לסעיף 4(א)(1) של החוק שהוא בעצם מחייב אותנו לדאוג להכנת דוח מקצועי כולל, כולל גם את נושא ה-כריספר, ה-ג'ין אדיטינג שלווה קודם כל בוועדה העליונה, אולי עלי חלק מחבריה שהם אנשי מדע, יכולים להכין לנו דוח כזה, לאלה מאתנו שאינם אנשי מדע, ואחר כך אנחנו צריכים כוועדה מייעצת להגיש לשר ולוועדת המדע את חוות הדעת שלנו ולעשות זאת מדי שנה בשנה, בלי קשר לתוקפו של החוק.
עמוס שפירא: כדאי לא לשכוח את זה.
עמוס שפירא: תודה.
עינב קאבלה: אכן דיברנו על כך.
עינב קאבלה: תודה לך פרופסור שפירא.
עינב קאבלה: עניין נוסף שהוספנו כאן בהזדמנות זו לחוק.
עינב קאבלה: ניצלנו את ההזדמנות תקן חוסר טכני שהיה קיים ולציין בחוק באופן ברור שתקנות לפי החוק יבואו לאישור ועדת המדע והטכנולוגיה כפי שנהוג בחקיקה.
עינב קאבלה: לכאורה תקנות ראשונות שהותקנו לפני החוק בנושא סמכויות הוועדה חויבו באישור הוועדה אבל אין מחלוקת – והייעוץ המשפטי של משרד הסכים לכך – שאם יותקנו תקנות כלשהן מכוח החוק, הן אמורות להגיע גם לאישור הוועדה כחלק מהפיקוח שהכנסת עורכת על עבודת הממשלה.
עינב קאבלה: לפיכך בנוסח המוסכם העניין תוקן וכעת כל תקנה לביצועו של החוק תגיע לאישור ועדת המדע והטכנולוגיה.
עינב קאבלה: לגבי התחולה הרטרואקטיבית, היועצת המשפטית של הוועדה כבר דיברה על הנושא הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: עדיף שלא תהיה אבל חוקים כאלה שפג תוקפם, זה קורה.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא נראה טוב בספר החוקים אבל יש כאן אמירה שהאישור יהיה רציף.
נירה לאמעי רכלבסקי: יחד עם זאת, לא נוכל לענוש מישהו שעשה דבר כשהחוק לא היה בתוקף כי אנחנו לא עונשים בפלילים אנשים כשאין חקיקה רלוונטית בתוקף.
עינב קאבלה: בהארכות הקודמות הנושא הזה הוסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה הופיע.
עינב קאבלה: זאת לא פעם ראשונה שמבצעים את זה.
עינב קאבלה: אם אין למישהו להוסיף משהו נוסף, אנחנו נעבור להקראת נוסח החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה תיקון שעשינו בסעיף 4.
נירה לאמעי רכלבסקי: רצינו להוסיף את סעיף 4 בסוף סעיףא(2) שלו אחרי שנאמר ש"דין וחשבון וסקירה לפי פסקה זו יוגשו אחת לשנה לא יאוחר מיום 1 במארס".
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו רוצים להוסיף ש"הוועדה תקיים עליהם דיון".
נירה לאמעי רכלבסקי: על הדין וחשבון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שאין צורך להוסיף תוך זמן סביר.
עינב קאבלה: אני רוצה להיות בדעה אחת לגבי התקופה היות וכרגע כתוב חמש שנים.
עינב קאבלה: אם בהסכמת חבריי ובהסכמת נציגי משרד הבריאות נאריך את תוקפו לארבע שנים, שוב, אחרי שמיעת הדעות ואיזשהו ניסיון שזה יעלה בקנה אחד עם העמדה שאתם העליתם וזאת גם המשכיות למשך התקופה שהייתה לנו בחוק הקודם.
טליה אגמון: איו תקופות שונות במהלך השנים.
עינב קאבלה: אני מדברת על האישור האחרון שבוצע.
טליה אגמון: אנחנו נוכל להסכים לארבע שנים.
עינב קאבלה: נקריא את הצעת החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף
נירה לאמעי רכלבסקי: -2020
נירה לאמעי רכלבסקי: החלפת סעיף 8 בחוק איסור התערבות גנטית(שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה), התשנ"ט-1999 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 8 יבוא: "8.
נירה לאמעי רכלבסקי: תוקף
עינב קאבלה: הורדנו שנה וצריך לוודא את התאריך העברי.
עינב קאבלה: נסמיך את הייעוץ המשפטי לוועדה לבדוק את התאריכים ולהתאים אותם.
טליה אגמון: כדאי גם לוודא שזה לא יוצא שבת או חג.
עינב קאבלה: לכן אמרתי שאנחנו מסמיכים את הייעוץ המשפטי לקבוע את התאריך באופן שהצו יוארך לארבע שנים ובשים לב לתאריך העברי והלועזי, לחגי ישראל, לשבתות וכולי.
נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון סעיף 9 בסעיף 9 לחוק העיקרי, בסופו יבוא "והוא רשאי, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו".
נירה לאמעי רכלבסקי: זה בהמשך לסעיף שאומר שהשר אחראי על ביצועו של החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: תחילתו של חוק זה ביום כ"ה בסיוון התש"ף (17 ביוני 2020), אולם לא יועמד אדם לדין בשל מעשה שעשה בניגוד להוראות החוק העיקרי, בתקופה שבין יום התחילה לבין יום פרסומו של חוק זה.
איתן פרידמן: 29 במאי 2024, זה כ"א באייר התשפ"ד.
עינב קאבלה: אני מעמידה את הצעת החוק להצבעה לקריאה שנייה ושלישית, לפי הנוסח שמונח בפני הוועדה וכפי שתוקן עתה על ידי הוועדה וכפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית לוועדה.
עינב קאבלה: מי בעד?
עינב קאבלה: מי נגד?
עינב קאבלה: מי נמנע?
עינב קאבלה: אושר
יבגני סובה: אני מבקש לקבל רשות דיבור סיעתית במליאה.
יבגני סובה: אנחנו נגיש את הרשימות.
נירה לאמעי רכלבסקי: רשות הדיבור שלך נרשמה.
נירה לאמעי רכלבסקי: יתר חברי הכנסת יגישו לי בקשה בכתב.
יבגני סובה: נעביר לך את הרשימה של חברי הכנסת עם החתימות.
עינב קאבלה: הצעת החוק אושרה פה אחד להצבעה במליאה בקריאה שנייה ושלישית.
עינב קאבלה: לסיום, אני מבקשת להודות לכל באי הוועדה, לאנשי המדע, לאנשי המקצוע, באמת לכל מי שכיבד אותנו בנוכחותו והחכים אותנו.
עינב קאבלה: תודה רבה למנהלת הוועדה גברת איילת חאקימיאן, ליועצת המשפטית לוועדה עורכת הדין נירה לאמעי רכלבסקי, לכל צוות הוועדה המסור והנפלא.
עינב קאבלה: תודה לחברי הכנסת, לחבריי חברי הוועדה שכאן אתי ביחד בעשייה.
עינב קאבלה: תודה רבה לכולם ושיהיה המשך יום טוב ובריא.
איתן גינזבורג: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבתה הראשונה של ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת ה-23.
איתן גינזבורג: אנחנו מתכנסים על מנת לבחור היום יושבת ראש קבועה לוועדה.
איתן גינזבורג: אמנם מינו אותי להיות יושב ראש לפני כמה שבועות והיום אני מעביר את המטה.
איתן גינזבורג: אם כן, ניגש למשימה, ברשות יושב ראש הכנסת.
איתן גינזבורג: בהתאם להוראות סעיף 106(א) לתקנון הכנסת, תבחר הוועדה יושב ראש מבין חבריה.
איתן גינזבורג: הוועדה המליצה לוועדת המדע לבחור בחברת הכנסת עינב קאבלה לכהן כיושבת ראש הוועדה ואנחנו נעלה את זה להצבעה.
איתן גינזבורג: מי בעד בחירתה של חברת הכנסת עינב קאבלה לכהן כיושבת ראש הוועדה?
איתן גינזבורג: עינב, ברכות.
איתן גינזבורג: כמי שמכיר את עינב תקופה, אני יודע, כעורכת דין, כמי שעשתה עבודה מאוד מאוד משמעותית בהסתדרות וקיבלה שבחים על פעילותה, על הנמרצות שלה ועל השקדנות שלה, אנחנו רואים את זה כבר עכשיו בשבוע שהיא נמצאת כאן, איך בכל ועדה היא נמצאת עד השעות הקטנות של הלילה כאשר בנועם ובשקט אבל בנחישות מעבירה דברים.
איתן גינזבורג: תפסי את מקום היושב ראש וניתן ליושב ראש הכנסת לברך אותך.
יריב לוין: קודם כל, עינב, ברכות גדולות.
יריב לוין: אני חושב שזאת זכות ענקית לעמוד בראש ועדה בכנסת, בטח ועדה שהיא ועדה שמי שעמד בראשה בשנים האחרונות, אני חושב שהיו יושבי ראש שעשו כאן עבודה עצומה ומשמעותית מאוד בהרבה מאוד נושאים שאולי לא תמיד עומדים במרכז הפוקוס הציבורי אבל הם נושאים מאוד חשובים ובעיקר עוסקים בהרבה מאוד נושאים מורכבים.
יריב לוין: זו ועדה שלא פעם כאשר ישנם נושאים שבאמת מצריכים דיוני עומק וחוקים שיש בהם הרבה מאוד היבטים מקצועיים ומורכבים, הדברים מגיעים לכאן, למקום שבו באמת יש מערכת מקצועית שיודעת להתמודד אתם בצורה הטובה ביותר.
יריב לוין: אין לי בכלל ספק שאת תמצאי בתפקיד הזה גם סיפוק עצום, גם עניין עצום וגם מקום ויכולת להשפיע ולעשות דברים שהם משמעותיים.
יריב לוין: אני חושב שאחד הדברים המיוחדים שמייחדים את העולם הציבורי מעולמות שאנחנו מכירים במקומות אחרים זו העובדה שכאן אפשר להגיע בקפיצה אחת להיות יושב ראש ועדה עוד לפני שהספקנו אפילו לקבוע מועד לנאום הבכורה.
יריב לוין: לדבר הזה יש לפעמים חסרונות אבל יש גם לא מעט יתרונות.
יריב לוין: אני חושב שזה דווקא יכולת של אנשים שראו את הבית הזה מבחוץ ולא נמצאים בו כל כך הרבה שנים ולא רואים את הדברים כמובנים מאליהם יודעים להביא הרבה פעמים גם גישה אחרת ופרספקטיבה אחרת.
יריב לוין: אני חושב שהדבר הזה בסוף במכלול הכולל תורם ויש בו איזשהו איזון שבסוף עובד לטובת התוצאה הסופית הכוללת.
יריב לוין: אני בטוח שבתפקיד יושבת ראש הוועדה יהיו לך בטח לא מעט תובנות ותבואי ותאמרי איך יכול להיות שכך זה עובד וכולי.
יריב לוין: אל תהססי לבוא עם התובנות האלה ועם הרעיונות ואני מניח שלא מעט מהם אפשר יהיה אחר כך ליישם ולשפר את העבודה שנעשית כאן.
יריב לוין: אני מאחל לך הצלחה גדולה.
יריב לוין: אני יכול לומר לעובדי הוועדה שאתם בוודאי הרווחתם בגדול כי קיבלתם כאן יושבת ראש שזכויות העובדים אצלה הן לפני כל דבר אחר.
יריב לוין: במובן הזה יש לכם כאן גם ברכה גדולה.
עינב קאבלה: הכנתי כמה מלים.
עינב קאבלה: קודם כל, תודה רבה לכולם.
עינב קאבלה: תודה רבה לך אדוני יושב ראש הכנסת, על שאתה מכבד אותנו בנוכחות שלך.
עינב קאבלה: תודה לחברי איתן, יושב ראש ועדת הכנסת, ששימש גם כיושב ראש הזמני של הוועדה הזו.
עינב קאבלה: לגברתי מזכירת הכנסת וכמובן לחברות וחברי הוועדה, לכל מי שהגיע לכאן לכבד את המעמד הזה.
עינב קאבלה: אין ספק שזה מעמד משמעותי וחשוב עבורי.
עינב קאבלה: אני רואה בכך זכות גדולה ואחריות לקדם את הנושאים בהם עוסקת הוועדה לטובת אזרחי ישראל.
עינב קאבלה: בעיניי, ככל שאני מתעמקת ואמשיך כמובן עוד בלמידה בעזרת צוות הוועדה המסור, תחומי הוועדה מגוונים ונוגעים לכל תחומי החיים ורלוונטיים לשיפור וקידום חייהם של כלל האזרחים.
עינב קאבלה: דווקא בתקופה זו שאנו חווים ריחוק פיזי וקיים צורך הולך וגדל באמצעים טכנולוגיים כדי להמשיך בפעילויות השונות וכדי להנגיש מידע ושירותים לאזרחים בצורה איכותית ומיטבית, חשיבות פעילותה של הוועדה בנושאים הקשורים לכך קשר ישיר מקבל משנה תוקף.
עינב קאבלה: כמו כן, אני רואה חשיבות בטיפול בנושאים הקשורים בהתמודדות עם האתגרים של טכנולוגיית המידע והאינטרנט על חידושיה השונים מציבים בפנינו.
עינב קאבלה: הישגי המדע והטכנולוגיה הם מקור גאווה במדינת ישראל.
עינב קאבלה: זה תחום שצריך להקפיד ולהמשיך ולטפח.
עינב קאבלה: תחום שמהווה מנוע צמיחה חשוב למשק ולכלכלה הישראלית.
עינב קאבלה: אני מאחלת לנו כחברי הוועדה ולכולנו כשליחי ציבור כי בעזרת השם נעשה ונצליח.
עינב קאבלה: תודה רבה לכולם.
מיכל וונש: אני אשמח מאוד לברך את עינב היקרה.