GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל וונש: אני חושבת שכנסת ישראל, עם ישראל כולו הרוויח היום במינוי כל כך ראוי של אישה שזכיתי להכיר לא לפני הרבה זמן אבל הצניעות, הרצינות, היסודיות והמחויבות והאחריות כלפי כלל אזרחי מדינת ישראל, אין לי ספק שאת תבצעי את התפקיד הזה עם כל התכונות שאת מביאה אתך ותעשי אותו בדרך הראויה ביותר.
מיכל וונש: אני באופן אישי מאוד מאוד גאה בך וחושבת שכולנו זכינו.
מיכל וונש: אני מאחלת לך המון הצלחה.
תהלה פרידמן: אני מצטרפת לכל מה שאמרה מיכל.
תהלה פרידמן: ענייניות וצניעות, נראה לי שני דברים משמעותיים שאת מביאה לבית הזה וגם פה לתחום הזה, שזה גם לא מובן מאליו.
תהלה פרידמן: אני מאחלת הצלחה גדולה.
עינב קאבלה: תודה לכולם.
עינב קאבלה: ברשותו של יושב ראש הכנסת, אני נועלת את הישיבה הראשונה.
עינב קאבלה: צהריים טובים.
עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, כ"ט בתמוז, תש"ף, 21 ביולי 2020.
עינב קאבלה: הנושא שעל סדר היום, זה שני נושאים, הנושא הראשון הוא נושא כללי, אני אסביר, אנחנו נפתח אותו על היבטיו השונים גם בישיבות הבאות שלנו, זה צמצום הפער הדיגיטלי בישראל, תמונת מצב ראשונית.
עינב קאבלה: אנחנו נעסוק בו היום באופן כללי יותר ושטחי יותר וכאמור נצלול אליו בהמשך.
עינב קאבלה: הנושא השני, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת ג'בארין בנושא פערים דיגיטליים בין החברה הערבית לחברה היהודית בעידן הקורונה.
עינב קאבלה: ברוכים הבאים לחברים שהצטרפו אלינו ולחבר הכנסת ג'בארין.
עינב קאבלה: אני אגיד רק בכמה מילים, הקורונה בעצם מחדדת בעיות קיימות ולעתים מעצימה אותן והנושא של פערים דיגיטליים בחברה הוא דוגמה מאוד טובה לכך, לצערנו.
עינב קאבלה: אנחנו נשמע בסקירות שיינתנו לנו פה שקיים פער דיגיטלי, זה ברור, בין אוכלוסיות שונות ובהיבטים שונים.
עינב קאבלה: הפער פוגע ועלול לפגוע בכל תחומי החיים כמעט, אם זה תעסוקה, הכנסה, השכלה, השתלבות בחברה, פגיעה בפריון ועוד.
עינב קאבלה: אז כאמור על הנושא הכללי, אנחנו ניגע בו ונצלול אליו בהמשך בהיבטים השונים, אבל אני דווקא אפתח עם הבקשה לדיון מהיר של חבר הכנסת ג'בארין, שאמרתי לו קודם לפני הדיון, שהיא ממש התפרצה לדלת פתוחה, לחלון פתוח ואפילו בלי דלת, נגיד את זה ככה, כי היא עולה בקנה אחד ומאוד משתלבת עם כוונת הוועדה לעסוק, כפי שאמרתי, ביותר מדיון אחד בנושא של צמצום הפער הדיגיטלי.
עינב קאבלה: בהמשך אנחנו נעסוק גם בפער הדיגיטלי שקיים בקרב אוכלוסיות נוספות כגון אנשים עם מוגבלות, החברה החרדית, הגיל השלישי.
עינב קאבלה: יש פערים משותפים ויש כאלה שייחודיים לכל אוכלוסייה, אנחנו ננסה לקיים דיוני עומק ולהגיע לתובנות בנושא שיסייעו גם למען המטרה של צמצום הפערים.
עינב קאבלה: אז נפתח עם חבר הכנסת ג'בארין.
עינב קאבלה: בבקשה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, תודה ליושבת ראש הוועדה, כמובן שהיה חשוב לי להגיש לדיון מהיר את הנושא הזה בעקבות נתונים שנחשפתי אליהם וכמובן שמחתי מאוד לשמוע ממך על החשיבות שאת רואה בנושא הזה כחלק מהנושא הכללי יותר של פערים דיגיטליים בחברה בישראל, בין יהודים לערבים, מרכז ופריפריה, חרדים לחילוניים וכדומה.
יוסף ג'בארין: והאמת היא שהנושא הזה הוא נושא חשוב גם לפני משבר הקורונה - - -
יוסף ג'בארין: אבל נדמה לי שמשבר הקורונה בא והוכיח עד כמה צריך לטפל ולקדם את הנושא הזה של צמצום פערים דיגיטליים.
יוסף ג'בארין: הפערים קיבלו ביטוי, לצערי כמובן בהיבט השלילי, גם בתקופת המשבר ויכול להיות שהמשבר העמיק את הפערים הללו ואז לפערים הללו היו השלכות כמעט על כל תחומי החיים שאפשר לחשוב עליהם בתקופה הנוכחית, גם בסוגיית הלימודים מרחוק, גם בסוגיית העבודה והיכולת לשמור על מקום העבודה או לחזור למקום העבודה, על קבלת שירותים ממוסדות ציבוריים, מהעירייה וכו' ובכלל היום כמעט אי אפשר לחשוב על התמודדות עם משבר הקורונה בלי לחשוב על הסיוע הדיגיטלי ועל הצורך באוריינות דיגיטלית כדי באמת לעבור את התקופה הזו.
יוסף ג'בארין: אני גם אומר שכנראה שההשלכות של המשבר הזה יישארו גם אחרי המשבר, במובן הזה שפרקטיקות דיגיטליות שישתרשו בתקופה הזו כנראה גם ימשיכו לאחר מכן, בין אם זה כאופציה ובין אם זה שיטת עבודה חדשה.
יוסף ג'בארין: נמצא איתנו גם חבר הכנסת סעיד אלחרומי, אני רוצה להגיד לך שאנחנו פגשנו את הנושא הזה באופן מאוד חזק בכל מה שקשור להתעסקות שלנו בענייני לימוד מרחוק ואז ראינו שכמעט 50% מהילדים או מהתלמידים הערבים בארץ לא הצליחו ממש ללמוד מרחוק.
יוסף ג'בארין: אני בא למשל מאום אל פחם, הנתונים שנתנו שכמעט 5,000 ילדים, זה הרבה, 5,000 ילדים שלא הצליחו להתחבר למערכת, להיות חלק ממערכת החינוך וללמוד מרחוק.
יוסף ג'בארין: המצב בנגב הרבה יותר בעייתי.
עינב קאבלה: היה על זה דיון בוועדת החינוך בראשות חברי חבר הכנסת רם שפע, בדיוק בנושא הזה של חינוך ולימוד מרחוק וגם הצפי קדימה לקראת שנת הלימודים הקרובה והידיעה שכנראה אנחנו הולכים לחיות עם - - -
יוסף ג'בארין: הנושא הזה גם הגיע לבג"צ ובבג"צ העתירה נמחקה בגלל המחשבה שהנה חוזרים ללימודים, זה היה בסוף מאי, תחילת יוני, שהמשבר כבר מאחורינו אז העתירה נמחקה ולא היה סעד.
יוסף ג'בארין: זה רק היבט אחד.
יוסף ג'בארין: אגב, גם כאן הנושא עדיין לא נפתר, דיברו על 50 מיליון של משרד ראש הממשלה ותוכנית של מחשב לכל ילד כדי לספק אמצעי קצה לכל הילדים.
יוסף ג'בארין: לצערי זה לא כל כך התקדם.
יוסף ג'בארין: להערכתנו היום אנחנו מדברים על 150,000 תלמידים ערבים שלא יכולים כרגע להתחבר למערכת.
יוסף ג'בארין: שוב, זו רק דוגמה, אנחנו יכולים לדבר על עוד דוגמאות אחרות, אבל זה כמובן משליך למה שאמרתי, ענייני חינוך, קבלת שירותים ממוסדות ציבוריים, שירותים מקוונים, ביטוח לאומי, מוסדות להשכלה גבוהה וכו'.
יוסף ג'בארין: זה אולי צריך להבליט, מה שאמרתי לך בשיחה לפני הישיבה, שבמיוחד בחברה הערבית, והנושא שלנו זה הפערים בין החברה הערבית והיהודית, כשיש שילוב של היעדר נגישות לשונית בשפה הערבית של השירותים המקוונים יחד עם עצם העובדה שמדובר בשירות מקוון ולא טופס או מפגש אישי, זה רק מעמיק את הקושי.
יוסף ג'בארין: אני לא רוצה להלאות ביותר מדי פרטים, אבל למשל מבחינת שימוש באינטרנט לצרכי עבודה, 31% מהאוכלוסייה הערבית לעומת 53% מהאוכלוסייה היהודית.
יוסף ג'בארין: חיבור לאינטרנט של המחשב בבית, מחשב נייח, 60% מהאוכלוסייה הערבית לעומת 81% מהאוכלוסייה היהודית.
יוסף ג'בארין: גם שיעור הערבים שהמשיכו לעבוד מהבית עקב משבר הקורונה היה נמוך באופן משמעותי משיעורם של היהודים, 16% לעומת 28%, כמעט כפול.
יוסף ג'בארין: אלה נתונים שמראים על ההשלכות הנוספות של היעדר התשתיות.
יוסף ג'בארין: זה יכול להיות גם תשתיות אינטרנט של חברות סלולריות, אבל גם תשתיות חשמל.
יוסף ג'בארין: אם לפעמים חושבים שזה אולי רק בנגב, זה לא מדויק, זה גם בנגב וגם במקומות אחרים.
יוסף ג'בארין: לפעמים יש חיבור לאינטרנט, אבל הוא לא מספיק חזק כדי להעלות אפילו את תוכנת הזום שהייתה התוכנה המרכזית שאנשים השתמשו בה בתקופה האחרונה.
יוסף ג'בארין: זה יכול אפילו להגיע עד לסוגיות כמו, להערכתי, ש-20% ממשקי הבית לא מחוברים לחשמל, הייתי אומר לא מחוברים באופן מוסדר, וזה גם מוסיף על הקושי הזה.
יוסף ג'בארין: כן, אני מדבר על עשרות אלפי בתים שלא מחוברים לחשמל, בעיקר כי אין להם טופס 4, זה הטופס שמאפשר ברמה החוקית להתחבר לחברת החשמל, אבל אני מדבר על משקי בית שקיימים בתוך שכונות צפופות וכדומה, זה לא אזורים שעדיין יש קושי משפטי האם הם הולכים להיות מוכרים או לא, אלה שכונות בתוך יישובים שאין חיבור לחשמל בגלל הבעיה הבירוקרטית הזו ואז זה משליך גם על סוגיות אחרות.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהנושאים הללו מוכרים לנציגי משרדי הממשלה.
יוסף ג'בארין: אין ספק שזה מצריך עבודה משותפת של יותר ממשרד אחד, גם משרד החינוך, משרד האוצר, משרד הכלכלה, משרד המדע והטכנולוגיה ואני מקווה שנצליח לשתף פעולה כאן במסגרת הוועדה הזו כדי לעקוב אחרי תוכניות שקיימות.
יוסף ג'בארין: יש לי כמובן את ההצעות והתוכניות, חלקן גם תוכניות שאומצו במשרד ראש הממשלה, צריך גם לראות מה מנת חלקו של הציבור הערבי, מה לוח הזמנים ליישומם, גם ברמה של החיבורים הנדרשים, אבל ככל שזה מתקשר לחינוך לספק אמצעי קצה למשקי הבית שזקוקים לכך.
יוסף ג'בארין: אני אעצור כאן ותוך כדי הדיון אני ארשום לי הערות.
עינב קאבלה: בוודאי, אנחנו כולנו נשאל את השאלות.
עינב קאבלה: חבר הכנסת אלחרומי, אם אתה רוצה להתייחס, בבקשה.
סעיד אלחרומי: תודה, תודה גברתי היושבת ראש, ותודה לחברי יוסף על הדיון המהיר.
סעיד אלחרומי: אני חושב שזה דבר מתבקש, למרות שכפי שציינת הנושא הגדול כבר על שולחן הוועדה, אבל הנושא הספציפי הזה של פערים בין החברה היהודית לחברה הערבית אני חושב שיוסף היטיב להסביר את זה.
סעיד אלחרומי: אני אתמקד בקצה של הקצה, בפריפריה שהיא הנגב, ואתן כמה דוגמאות לפערים העצומים האלה.
סעיד אלחרומי: אני אגיד שילדי הנגב בכפרים הלא מוכרים, שהם כמעט 40% עד 50% מילדי הנגב, מאמצע מרץ לא למדו בעצם, בתי הספר נסגרו ב-15 במרץ, הכריזו על לימוד מרחוק, אם במרכז הארץ או בצפון מדברים על 50% בנגב מדברים על פחות מ-10%, זאת אומרת 90% בעצם מנותקים, הילדים לא למדו, בעיקר בכפרים הלא מוכרים בנגב והסיבה הישירה היא נושא התשתיות.
סעיד אלחרומי: נושא הפער העצום קיים אפילו בין רהט לבין ביר הדאג', בין שגב שלום, היישוב שלי, לבין יישובים לא מוכרים שנמצאים לידו.
סעיד אלחרומי: הילדים לומדים באותן כיתות, חלק גדול מהם, אבל מחציתם מתקדמים הלאה בלימודים, לומדים מרחוק או חלק ניכר מהם, והשאר נשארים מאחור.
סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם את הסיטואציה, שבעצם המורים והמורות והמנהלים, אין להם לימודים בפועל, תכלס אין לימודים, הם חייבים לחזור על החומר עוד פעם.
סעיד אלחרומי: הנושא מקבל משנה חשיבות בגלל שאנחנו חודש ומשהו לפתיחת שנת הלימודים וכפי שזה נראה אנחנו נשארים באותו מצב.
סעיד אלחרומי: אנחנו בגל השני של הקורונה, אם הכול יימשך, ואני מקווה שלא, באותה צורה אנחנו שוב נחזור ללימודים מרחוק.
סעיד אלחרומי: כאן צריך פתרון מיידי, כאן צריך טיפול מיידי.
סעיד אלחרומי: אחד הפתרונות הוא אספקת מחשבים, אספקת סמרטפונים, ציוד קצה.
סעיד אלחרומי: הדבר השני הוא הרכבה מיידית של אנטנות לחברות הסלולר ביישובים הלא מוכרים, שם אין את הבעיה הזאת של התנגדות תושבי השכונה, או התנגדות קבוצה מסוימת.
סעיד אלחרומי: איפה שיש אינטרנט חלש, אני דיברתי עם שר התקשורת בנושא הזה, אפשר להרכיב אנטנות באופן מיידי, תוך חודש, חודש וחצי, לבקש מחברות הסלולר במקומות שיש שם בעיה, בנוסף לאמצעי הקצה לספק טאבלטים.
סעיד אלחרומי: היום המחירים הם לא גבוהים, אנחנו לא מדברים על 50 מיליון, יוסף, לאוכלוסייה החלשה הזאת אפשר בכסף מועט מאוד לפתור את הסוגיה המיידית.
סעיד אלחרומי: סוגיה שהתבררה במהלך הקורונה, אני אתן לכם דוגמה, ידוע שהאנשים בנגב הם בעיקר מגדלי עדרים והם הצטרכו את הלשכה הווטרינרית בבאר שבע.
סעיד אלחרומי: מהלשכה הווטרינרית הודיעו לכולם שהם לא מקבלים פקסים, הם לא מקבלים קהל, מי שרוצה לתקשר איתם זה רק דרך האי-מייל.
סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם אישה או אדם שגר בכפר לא מוכר או מרוחק, הוא רוצה לבצע חיסון, הוא רוצה להזמין את הווטרינר, וזה לא הסתיים שם.
סעיד אלחרומי: הם הזמינו לחודש אוקטובר, פרצה הקורונה, עדיין לא הגיע הווטרינר, תפס אותם הפיצוח של משרד החקלאות, נתן להם קנסות ב-30,000, 40,000 שקל.
סעיד אלחרומי: בגלל, יוסף, שאין להם אי-מייל, בגלל שהלשכה הייתה סגורה.
סעיד אלחרומי: אנשים לא רק שלא קיבלו את השירות, הם גם שילמו קנסות למה לא חיסנתם את העדרים שלכם.
סעיד אלחרומי: זו דוגמה מכמה דוגמאות שאפשר לתת בכל משרדי הממשלה.
סעיד אלחרומי: בסדר, אפשר לעשות סגר, עובדי המשרד לא רוצים לתקשר עם האזרחים, אבל אתה לא יכול לבקש את זה כאשר אין את הפתרון בצד השני.
סעיד אלחרומי: לכן אני חושב שיש חשיבות מאוד גדולה לדיון הזה ולדיוני הוועדה.
סעיד אלחרומי: אפשר למצוא פתרונות ללמידה מרחוק, גם אנטנות סלולר, גם לספק טאבלטים ולספק דברים פשוטים במחירים מועטים, אפילו התושבים והילדים יכולים להשתתף במחיר הזה, אנחנו לא באים ואומרים שהכול מיידית, אבל דיברו על 50 מיליון שקל, לא ראינו כלום עדיין.
סעיד אלחרומי: המועצה להשכלה גבוהה דיברה, יוסף, על 200 מחשבים ניידים לסטודנטים, עדיין לא סופק כלום מזה בכפרים הלא מוכרים, במועצות האזוריות, מהמידע שיש לי לפחות.
סעיד אלחרומי: אני מקווה, גברתי היושבת ראש, שלפחות בחודש-חודש וחצי הקרוב אכן יימצא פתרון.
עינב קאבלה: אנחנו נעבור בתחילה לרועי גולדשמידט ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שערך עבורנו מסמך מקיף ומלמד על מנת שייגע בנושאים שקשורים יותר בהקשר לדיון המהיר, אנחנו גם נשתמש במסמך בהמשך דרכנו בוועדה בנושאים הנוספים ולאחר מכן גם נפנה לאנשים בזום.
עינב קאבלה: רועי, בבקשה.
רועי גולדשמידט: אני רוצה לחזור טיפה אחורה ולומר שתי מילים על מה זה פער דיגיטלי.
רועי גולדשמידט: פער דיגיטלי הוא מצב שבו ליחידים או לקבוצות שונות באוכלוסייה יש רמות שונות של נגישות או בעלות על תשתית, זה אחת, שתיים, אוריינות דיגיטלית, כלומר מיומנות להפיק תועלת מהתשתיות הללו.
רועי גולדשמידט: כמובן נגישות ובעלות על מחשב הם תנאי הכרחי, אבל לא תנאי מספיק בשביל לצמצם את הפער הדיגיטלי.
רועי גולדשמידט: כלומר זה שיש לי מחשב ואינטרנט, שכמו שראינו זה כבר לא טריוויאלי, זה עוד לא אומר שאני יודע להפיק מהם תועלת, ואפילו אם אני יודע להשתמש השאלה מה אני יודע לעשות ומה אני עושה.
רועי גולדשמידט: סתם בתור דוגמה.
רועי גולדשמידט: אם אני מפחד שיגנבו לי את האשראי ואני אפילו יודע לעשות קניות באינטרנט, אבל בפועל אני לא עושה, אז יש פער מסוים בין השימושים שאני עושה לשימושים של אדם אחר שלא מפחד שיגנבו לו את האשראי.
רועי גולדשמידט: לכן זה קשור לא רק למיומנות, אלא אפילו לגישות כלפי טכנולוגיות מידע.
רועי גולדשמידט: הנושא הוא רחב מאוד ומטבע הדברים המסמך ומה שאני אציג להלן לא מתייחס לכל ההיבטים.
רועי גולדשמידט: כמו שהציגו חברי הכנסת קודם, יש כאן התייחסות להיבט של תשתיות, שבמסמך הזה לא נידון, כי הוא נושא רחב בפני עצמו ויש עיסוק בנושא של הנגשה שפתית, שזה רלוונטי גם לשפות שונות, לענייננו הנגשה לשפה הערבית, אבל גם הנגשה שפתית במונחים של שימוש בשפה שקל להבין אותה.
רועי גולדשמידט: כל הנושאים האלה הם נושאים שאני לא אתייחס אליהם כאן.
רועי גולדשמידט: כבר חברי הכנסת הרחיבו על למה זה חשוב, אני חושב שאין הרבה מה להרחיב על למה זה חשוב.
רועי גולדשמידט: אני כן אציין שבטיוטת חוק ההסדרים יש פרק שעוסק בתחום של הדיגיטל וזה מאוד מעניין לראות את הפער בין הקדמה שבאה לידי ביטוי בפרק הזה לבין הנושא שאנחנו מדברים עליו.
רועי גולדשמידט: בין השאר מוצע שם שאזרחים יצטרכו לספק לרשות האוכלוסין כתובת דואר אלקטרוני וטלפון נייד תוך שהם יוכלו לקבל תכתובות מהממשלה באמצעות הדואר האלקטרוני הזה, והם יתחייבו לזה שאם הם משתמשים בזה הם חייבים לקרוא את התכתובות האלה.
רועי גולדשמידט: זו דוגמה אחת, שיהיה אזור אישי - - -
יוסף ג'בארין: זה מוצע בתקופת הקורונה או בכלל?
רועי גולדשמידט: לא, בכלל.
רועי גולדשמידט: שיהיה אזור אישי באתרי הממשלה שבו האזרח יוכל לקבל מידע רלוונטי אליו.
רועי גולדשמידט: כמובן השירותים האלה, אפשר לדבר עליהם בצורה ספציפית, ברור שהם מציגים קדמה, אבל במקביל כל קדמה כזאת היא כמובן פוטנציאל לפער משמעותי בין מי שיש לו למי שאין לו, בין הפריפריה הכלכלית חברתית והנגישות שלה לחינוך ולשירותים לאזרח – מה שיכול מצד אחד להיות פתח לצמצום פערים גדול, כי ברגע שאין התמודדות עם פער גיאוגרפי למשל אפשר לקבל שירות בצורה מאוד זמינה, ומצד שני זה יכול להיות פוטנציאל להגדלת הפער.
רועי גולדשמידט: אז מה אנחנו יודעים על הפער הדיגיטלי.
רועי גולדשמידט: אנחנו יודעים קודם כל שפערי השימוש במחשב ובאינטרנט קשורים למשתני רקע כמו גיל, השכלה, הכנסה, דתיות ולאום.
רועי גולדשמידט: כלומר אנשים צעירים יותר, משכילים יותר, בעלי הכנסה גבוהה יותר וגם אנשים שמגדירים את עצמם חילוניים משתמשים יותר באינטרנט ובמחשב ועושים בו יותר שימושים.
רועי גולדשמידט: פער דיגיטלי לא מתחיל ונגמר בעצם העובדה שאדם גולש באינטרנט, אלא השאלה איזה שימושים הוא יודע לעשות.
רועי גולדשמידט: מהנתונים של הלמ"ס אפשר לראות מתאם דומה למתאם שהזכרתי קודם, ביחס לגיל, השכלה והכנסה ולאומיות, לבין סוגי השימוש.
רועי גולדשמידט: כלומר שיעור השימוש באינטרנט למשימות כמו קניות, תשלומים, קבלת שירותי ממשל נמוכים יותר בקרב אנשים שפחות משכילים, בעלי השכלה נמוכה, בקרב חרדים ובקרב ערבים.
רועי גולדשמידט: עכשיו, התייחסות ספציפית טיפה לפער הדיגיטלי בחברה הערבית.
רועי גולדשמידט: מי שזמין לו המסמך, בעמוד 10 במסמך יש תרשים שמציג מגמות בצורה מעניינת בעיניי, אני אעיד באובייקטיביות.
רועי גולדשמידט: אז קודם כל הפער מצטמצם, כלומר כשמסתכלים לאורך שנים בנתוני הלמ"ס הפער הדיגיטלי מצטמצם, אפשר לראות עלייה משמעותית בשיעור הגלישה באינטרנט.
רועי גולדשמידט: זה לא מופיע בתרשים הזה, אבל אפשר לראות עלייה, הפער כיום בין החברה הערבית לחברה היהודית, לפי נתוני הלמ"ס , הוא בין 77% גלישה ל-82%.
יוסף ג'בארין: הפער מצטמצם לא בכל התחומים.
רועי גולדשמידט: כן, זו הנקודה הבאה.
רועי גולדשמידט: העלייה הזו לא מיתרגמת קודם כל לעלייה דומה בשימוש במחשב.
רועי גולדשמידט: שם שיעור השימוש בקרב בני 20 ומעלה בקרב האוכלוסייה הערבית הוא 46% לעומת 77% בקרב האוכלוסייה היהודית.
רועי גולדשמידט: הסיבה לכך זה השימוש בטלפונים ניידים.
רועי גולדשמידט: כלומר בקרב האוכלוסייה הערבית השימוש במחשב הוא בשיעור נמוך יותר, בקרב האוכלוסייה היהודית הוא נפוץ יותר מאשר בקרב החברה הערבית.
רועי גולדשמידט: טלפונים הם מצד אחד בהחלט חלק מהמגמה של צמצום פערים, אבל כיום לא מאפשרים לבצע את מכלול הפעולות שמבוצעות באמצעות מחשב.
רועי גולדשמידט: אפשר לראות בתרשים 6 את ההיבטים שבהם הפער למעשה נעלם, כמו רשתות חברתיות, ומצד שני, תחומים אחרים כמו קניות, תשלומים וקבלת שירותי ממשל, שהפער בהם הוא קרוב לפי שניים.
רועי גולדשמידט: אפשר לראות פה מגמות בין 2014 ל-2019, אז רואים מצד אחד עלייה בדפוסי השימוש, מצד שני רואים עדיין תחומים שבהם יש פער מאוד משמעותי.
רועי גולדשמידט: נקודה אחרונה על הפער הדיגיטלי לפני שנדבר על המענים הממשלתיים.
רועי גולדשמידט: מחקר של פרופ' שיזף רפאלי מ-2018 הראה שהפערים לא מתמצים באם אדם גולש או לא גולש או אפילו אם הוא לא עושה קניות או עושה קניות, אלא ביכולת למשל למצוא מידע בנוגע למיצוי זכויות, בגיוון מקורות המידע שהוא נחשף אליהם ולכן המדידה של הפער וגם המענים לו הם מורכבים.
רועי גולדשמידט: מה המענים הממשלתיים לנושא הזה?
רועי גולדשמידט: הרבה משרדי ממשלה מטבע הדברים עוסקים בדיגיטל, אבל שני משרדי ממשלה שמתעסקים באופן ספציפי וכחלק משמעותי מעיסוקם בנושא של הפער הדיגיטלי, אחד זה משרד המדע, תוכנית להב"ה שפועלת במשרד המדע קיימת מאז 2002 ומופעלת על ידי משרד המדע מאז 2014.
רועי גולדשמידט: משרד המדע מפעיל גם את מרכזי דיגיטל, כיום יש 38 מרכזים כאלה שפרוסים ברחבי הארץ, תשעה מתוכם בקרב האוכלוסייה הערבית.
רועי גולדשמידט: המרכזים האלה מספקים גישה למחשב ולאינטרנט וקורסים בתחומי האוריינות הדיגיטלית.
רועי גולדשמידט: משרד נוסף זה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית, שנושא הדיגיטציה וצמצום הפערים חרות על דגלו.
רועי גולדשמידט: המיזם ישראל דיגיטלית פעל תחת המשרד לשוויון חברתי, פועל כיום תחת משרד הדיגיטל הלאומי, והוא הגדיר שלוש קבוצות עיקריות לצמצום הפער הדיגיטלי, האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה החרדית ובני הגיל השלישי.
רועי גולדשמידט: ישראל דיגיטלית שותפה ומובילה פרויקטים שונים בתחום, בהם קהילות דיגיטליות, פרויקטUPיחד עם שירות התעסוקה, וקידום זקנה פעילה באמצעות אוריינות דיגיטלית.
רועי גולדשמידט: בנוסף למענים הממשלתיים יש עמותות רבות שפועלות בתחום הזה, שאני אזכיר רק חלק מהן.
רועי גולדשמידט: איגוד האינטרנט שפועל בתחום, גם במחקרים וגם בפעילות צמצום הפער הדיגיטלי, עמותת מחשבה טובה, עמותת תפוח ועמותת מחשב לכל ילד.
עינב קאבלה: תודה רבה, רועי, על הסקירה.
עינב קאבלה: אני מברכת את בואה של חברת הכנסת סונדוס סאלח.
עינב קאבלה: את רוצה להתייחס עכשיו?
סונדוס סאלח: קודם כל ברכות על הדיון המאוד חשוב, בהצלחה לכבוד היושבת ראש.
סונדוס סאלח: זו פעם ראשונה שהצלחתי להגיע לוועדה, אז שיהיה לך בהצלחה.
סונדוס סאלח: כשאנחנו מדברים על פער דיגיטלי אנחנו מדברים בשני מישורים, נגישות לתשתיות דיגיטליות ואוריינטציה דיגיטלית, אלה שני דברים שקשורים אחד לשני, משפיעים ומושפעים אחד מהשני.
סונדוס סאלח: אני רוצה להתייחס בחברה הערבית לפן הזה, הפערים הדיגיטליים הקיימים בחברה הערבית הם תמונת ראי לכל המדיניות הקיימת והאפליה בתקצוב וגם בתכנון.
סונדוס סאלח: גם אם יש לי את האוריינטציה הדיגיטלית, אני כתלמידה או כסטודנטית אני יכולה לממש את האוריינטציה הדיגיטלית בחיפה או בתל אביב ולא ביישוב שלי, כפר משהד, מכיוון שאין שם תשתיות.
סונדוס סאלח: אז הפער הקיים הזה הוא כתוצאה מפגמים ובעיות בתשתיות ואפליה בתכנון בתוך היישובים הערביים.
סונדוס סאלח: אבל זה לא נעצר בזה שהוא תוצאה של מדיניות, זה ממשיך בפערים ומשפיע על פערים חינוכיים וחברתיים בכל המישורים.
סונדוס סאלח: לדוגמה, בתקופה האחרונה, בשל הקורונה, הלימוד התבסס על למידה מרחוק, התלמידים מהחברה הערבית היו רחוקים מלמידה בגלל בעיות בתשתיות, לפחות ל-60% מהתלמידים בחברה הערבית היו בעיות לקיים ושתהיה להם את הזכות לחינוך שווה לכולם בגלל בעיות בתשתיות.
סונדוס סאלח: גישור על הפערים, הדבקת הפערים האלה, זו צריכה להיות החלטה בפיתוח התשתיות הקיימות ביישובים הערביים, כי אוריינטציה דיגיטלית נמצאת אצל התלמידים.
סונדוס סאלח: יש צורך פה ושם בכמה חלקים באוכלוסייה הערבית אכן להשקיע במשאבים ובתקצוב יותר בתוך בתי הספר על מנת להקנות את המיומנויות האלה, אבל אין ספק שזה קשור בתכנון בתוך היישובים הערביים.
סונדוס סאלח: יחד עם זאת, אם דיברת על זה שיש שימוש יותר ברשתות החברתיות ופחות באתרים של המשרדים הממשלתיים, זה קשור בשני גורמים, גם תרבותית, שהחברה הערבית מעדיפה ללכת לסופר ולקנות, אלה אלמנטים תרבותיים, וללכת לביטוח לאומי או לבנק ולעשות בקבלה פרונטלית מאשר לעשות את זה בזום או באפליקציה או מרחוק, אבל יחד עם זאת זה קשור לכך שהשירותים האלה לא מונגשים בשפה הערבית וזה מקשה על האוכלוסייה המבוגרת כשהיא צורכת את השירות הזה והיא מוותרת על השירות הזה.
סונדוס סאלח: גם הסטודנטים שהם בתחילת דרכם או תלמידים בבתי הספר, אז יש גם כן תרומה של הנגשת השפה הערבית והשירותים בשפה הערבית לאוכלוסייה הערבית.
עינב קאבלה: תודה רבה, חברת הכנסת סונדוס סאלח.
עינב קאבלה: אנחנו נפתח עכשיו את הדיון גם למשתתפים בזום, בגלל הקורונה אתם רואים אולם ריק, אבל הזום, מספרים לי שהוא מלא מלא.
עינב קאבלה: נתחיל עם יריב מן, מנהל אגף בכיר לפיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית בנגב ממשרד הכלכלה והתעשייה.
עינב קאבלה: אנחנו נשמח לשמוע את דבריך.
<< אורח >> יריב מן: שלום.
<< אורח >> יריב מן: אנחנו בעצם עוסקים בהיבטים של פיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית בנגב.
<< אורח >> יריב מן: נאמר קודם, זה מקום שתשתיות חסרות, ההיקלעות למשבר יוצרת בעיות נוספות.
<< אורח >> יריב מן: בעצם מהלכים, גם בשיתוף עם משרד התקשורת, שמי שמכם מכיר, יש פריסה מאוד נמוכה באזור הנגב, מכל מיני סיבות, אני לא רוצה להיכנס אליהן, חלק התנגדויות מקומיות, חלק קשור בפריסת תשתיות.
<< אורח >> יריב מן: זה מאמץ שמוביל משרד התקשורת בהיבט הטכנולוגי עם החברות.
<< אורח >> יריב מן: המהלך שלי זה בעצם שיפור קליטת האינטרנט דרך שתי הספקיות העיקריות, בזק והוט, ביישובי הקבע.
<< אורח >> יריב מן: מהלך שלישי שיזמנו אותו ואני מניח שעליו אני אמור להרחיב, זה בעצם לקחנו תקציב מתוכנית הפיתוח שהממשלה קיבלה בשנת 2017, 2397, וביחד עם משרד הפנים, זה צפוי להיות בין 14 ל-20 מיליון שקל שמיועדים לפריסה של wi-fi בחינם למשך לפחות השנתיים הקרובות ביישובי הבדואים בנגב וזה כדי להתמודד עם סוגיית הלימוד מרחוק למצב שאפשר יהיה ללמוד.
<< אורח >> יריב מן: יש לנו כבר מודל כזה שנעשה ביישוב ערערה בנגב, וחלק מהצורך להשקיע בפיתוח זה בעצם לעודד את הקהילה לעשות שימוש באמצעים של למידה מרחוק, ב-wi-fi, בשלב הבא כמובן יתחיל להיגבות מחיר על הנושא הזה, אבל אנחנו רוצים לעודד את הקהילה לעשות בזה שימוש.
<< אורח >> יריב מן: יש גם הירתמות של מפעל הפיס, חשוב לציין, לנושא הזה, הם מביאים מתקציבם סכום נכבד והכול בהובלה של ראשי הרשויות הבדואיות בנגב, כלומר זה קודם כל החלטה שלהם והם רואים בזה גם דבר חשוב.
<< אורח >> יריב מן: אנחנו הצלחנו להסיט את התקציב לעניין הזה.
<< אורח >> יריב מן: כמו שנאמר קודם, ללא מענה לסוגיית האמצעי קצה, הלפטופ, הדסקטופ, המחשב הביתי, כל המאמצים האלה הם בחסר.
<< אורח >> יריב מן: זאת אומרת זה טוב שיהיה wi-fi בחינם עם מטרייה מעל היישוב, במשפחה שיש בה שמונה ילדים וארבעה מהם הם בגיל בית הספר לפטופ אחד או שאין מספיק או שאין בכלל לא עמדנו במשימה.
<< אורח >> יריב מן: זאת סוגיה, כמו שנאמר קודם, שאנחנו עדיין מחכים למענה בתחום הזה.
עינב קאבלה: יריב, לגבי הנושא של ה-wi-fi, על איזה לוח זמנים מדובר?
עינב קאבלה: מה התכנון מבחינת
עינב קאבלה: כם של להתחיל ולסיים את הפריסה?
<< אורח >> יריב מן: משרד הפנים נתן הרשאות לרשויות המקומיות, חלקן כבר מבצעות בימים אלה התקשרויות עם החברה למשק וכלכלה ועם גורמים נוספים.
<< אורח >> יריב מן: מכיוון שהתחלנו את הפרויקט הזה, עשינו את זה עוד לפני הקורונה שנה קודם בערערה אז יש לנו ידיעה איך לעשות את זה בצורה מאוד קלה יחסית.
<< אורח >> יריב מן: אני אתן לכם רק דוגמה, האנטנות האלה מוקמות במקומות שיש בהם מסגדים, במתנ"ס, בבתי ספר, הן לא נראות לעין.
<< אורח >> יריב מן: מי שעוסק בסוגיה הזאת, ואני נחשפתי אליה בחודשים האחרונים, יודע שיש חשש בהרבה מאוד קהילות בישראל מהעלאת שיעור ההיפגעות מסרטן בעקבות הצבה של אנטנות לשידור.
<< אורח >> יריב מן: האנטנות האלה הן לא נראות לעין, גם ברור שהן לא מסכנות, גם האנטנות הסלולריות, אנחנו יודעים להיפך שכשיש פחות אנטנות סלולריות הסיכוי לסרטן גובר בגלל שמכשיר הקצה צורכים יותר.
<< אורח >> יריב מן: אני לא מבין בזה ממש, אבל זה מגדיל יותר את הסיכוי להיפגעות.
<< אורח >> יריב מן: פה זה בעצם מספק wi-fi.
<< אורח >> יריב מן: שוב, זה לא פריסה מלאה אף פעם כי כשאתה יושב בחדר סגור ואין לך אנטנה בתוך הבית ממש אז זה פחות טוב חרף העובדה שזה נמצא באוויר מעל.
עינב קאבלה: אגב, איפה נראה לי שאיפה שאתה יושב אין אנטנה כי השידור נורא מקוטע.
<< אורח >> יריב מן: אני לצערי יושב במשרד ממשלתי וזה חדר זמני.
יוסף ג'בארין: זה מתוך הזדהות עם התושבים.
עינב קאבלה: לא, בסדר, ככה הרמת להנחתה.
סעיד אלחרומי: אם אפשר לשאול, יריב, צהריים טובים.
סעיד אלחרומי: הרשויות המקומיות, ערערה ושגב שלום ושאר הרשויות, שיש להם כבר תשתיות חשמל ואפשר להתחבר לבזק ולאינטרנט מהיר, הבעיה שם היא פחות מציקה, מה שמציק זה הכפרים הלא מוכרים והמועצות האזוריות, אני מדבר על אל קסום ונווה מדבר.
סעיד אלחרומי: השאלה האם יש פתרון מסוים לסוגיית האינטרנט ביישובים האלה, הכפרים הלא מוכרים ואל קסום ונווה מדבר.
יוסף ג'בארין: שאלת המשך.
יוסף ג'בארין: גם אני וגם חבר הכנסת אלחרומי היינו איתך אתמול בעניין גני הילדים, אנחנו ממשיכים כנראה גם היום בעניין הכפרים הלא מוכרים.
יוסף ג'בארין: אז מה שהעלה חברי, באמת מה קורה איתם, בשתי הסוגיות, הסוגיה שהוא העלה לגבי חיבור לאינטרנט ולחברות הסלולריות, אבל גם דיברת על כך שאתה עוקב לגבי התוכניות של אספקת אמצעי קצה, אז נשמח שתעדכן איפה זה עומד, מי אחראי, מי הכתובת שלנו בעניין הזה.
<< אורח >> יריב מן: קודם כל אני אגיד לגבי הנושא של אמצעי הקצה, ככל שאני מבין, אני לא מוסמך לדבר בשם כל הממשלה, אני בסך הכול מסתכל על ההיבטים שנוגעים אלינו, אבל ככל שאני מבין זה בצד יותר של משרד החינוך.
<< אורח >> יריב מן: אם אני טועה אז אני מתנצל, אבל בסוף המאמץ פה הוא מאמץ חינוכי.
<< אורח >> יריב מן: ברור לכולנו שצמצום הפער הדיגיטלי, זה לא רק היבטים של החינוך הפורמלי, זה הרבה מעבר לזה.
<< אורח >> יריב מן: אני לא אכנס פה, אבל אנחנו עשינו עם עמותת תפוח את חורה דיגיטלית וכו', זה לא המקום, אבל לגבי אמצעי קצה זה לדעתי הצד של משרד החינוך ואם אני טועה אני מתנצל.
עינב קאבלה: אנחנו נעלה בהמשך את נציג משרד החינוך אז נוכל לשמוע.
<< אורח >> יריב מן: לגבי הנושא של המענה לפזורה, ליישובים הלא מוכרים ולשתי המועצות אל קסום ונווה מדבר, שני ראשי המועצות, איברהים אלהואשלה בנווה מדבר וגם סלאמה אלאטרש, לקחו על עצמם לייעד תקציבים מתוך תוכנית החומש הממשלתית, 2397, לטובת הנושא הזה.
<< אורח >> יריב מן: תפקידנו לסייע להם ולעקוב ולראות שזה באמת קורה.