GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: או במקום לבנות קומה שנייה, שלישית, רביעית וחמישית לעוד רכבים פרטיים, לייצר מערכת הזנה טובה באמצעות מיניבוסים מכל מיני מקומות לא גדולים וקטנים ובינוניים לנתיב המהיר כדי שיעלו על השאטלים משם.
דב חנין: זסאת אומרת, צריך כל הזמן לחשוב על מודלים שישחררו אותנו בכל חוליה מהרכב הפרטי עד כמה שניתן.
שי סופר: אני לגמרי מסכים.
שי סופר: דרך אגב, הסדרה של קווי 100 הם כאלה.
שי סופר: לחלוטין אני מקבל.
שי סופר: זה לא שלא חשבנו.
יעל כהן-פארן: קומה שנייה לגודל כזה של חניון, אני פשוט מנסה לדמיין את זה.
שי סופר: אני חושב שהמתכננים לא חלמו בחלומות הכי ורודים שלהם שזה יהיה כל כך מלא.
שי סופר: יש שם 2,000 מקומות חניה ואני לא מדבר על חבר'ה שחונים באזור כפר חב"ד.
שי סופר: רק הרשמיים, אלה 2,000 והמקום מלא עד אפס מקום.
שי סופר: מדברים על 4,000.
שי סופר: דרך אגב, אני מסכים לגמרי עם חבר הכנסת חנין.
שי סופר: דרך אגב, אני לומד המון מהפרויקט הזה.
שי סופר: אתן לכם סתם דוגמה.
שי סופר: אין אגרת גודש.
שי סופר: אתה משלם 105 שקלים אם אתה לא מוכן לנסוע בשאטל.
שי סופר: המון ישראלים בוחרים במנגנון הזה ובעיני זה מנגנון מזעזע.
שי סופר: לשלם 105 שקלים על משהו כמו 13 קילומטרים.
יעל כהן-פארן: 105 שקלים בשעות העומס?
שי סופר: בשעות העומס.
שי סופר: זה התעריף.
שי סופר: 105 שקלים.
יעל כהן-פארן: אבל אתה יודע מי אלה האנשים האלה.
יעל כהן-פארן: אלה אותם 300,000 עליהם דיברת קודם לכן.
שי סופר: כול להיות.
יעל כהן-פארן: זה הרי ברור.
שי סופר: אני לא פוסל למרות שמתצפיות שאנחנו ערכנו, אלה לאו דווקא כלי רכב שהם או של חברות או יוקרתיים אבל עובדה שמר ישראלי, לא משנה באיזו קונסטלציה – חברת היי-טק, בנק, משרד ממשלתי – מוכן לשלם את אותם 105 שקלים אגרת גודש.
שי סופר: זה מלמד אותנו המון.
דב חנין: זה קשור גם לבעיה נוספת.
דב חנין: כשאני שואל מישהו למה הוא גר בשפלה והוא לא נוסע ברכבת לתל אביב אלא ברכב הפרטי שלו או במישור החוף, אנשים אומרים, בסדר, יש לי רכבת והרכבת היא בסדר כשהיא בסדר, אבל כשהם מגיעים לתל אביב, הם אבודים.
דב חנין: הם יודעים שהם נוסעים ברכב שלהם, בסדר, יש להם קצת פקקים אבל בסוף הם מגיעים לאן שהם צריכים להגיע.
דב חנין: יש מקום לרציונליזציה מאוד גדולה של מערך התחבורה בתוך המטרופולין כדי שאותה הגעה אל העיר תתקשר למשהו נוח, פשוט וקל בתוך העיר ואנשים ידעו שהם לא רק מגיעים ברכבת לתוך תל אביב אלא בתוך תל אביב יכולים להגיע מהר ונוח לאן שהם צריכים.
שי סופר: זה מתקשר לפרויקט שהכרזנו עליו היום.
שי סופר: אני לא יודע אם יצא לכם לקרוא.
יעל כהן-פארן: טרם.
שי סופר: פרויקט עם חברת דן, למעשה מעין שאטל.
שי סופר: מצב שבעוד רבע שעה אתה מגיע לתחנת הרכבת שלך ואתה מזמין איזשהו שאטל שייקח אותך לאותו מקום, מה שגורם לך לוותר על הרכב הפרטי.
שי סופר: החזון שלנו, החלום שלנו, אנחנו לא נגד מכוניות, אנחנו נגד שימוש בהן כיוממים.
שי סופר: זאת אומרת, הרצון הוא להיות כמו ההולנדים, שם יש לא מעט מכוניות, רמת המינוע שם הרבה יותר גבוהה מאשר בארץ, והן לא נוסעות כל יום אלא משתמשים בהן רק בסופי שבוע.
יעל כהן-פארן: אתה אומר שהמטרה היא הפחתת נסועה.
שי סופר: אם כלי רכב ליסינג בארץ עושה 50,000 קילומטרים בשנה, כלי רכב הולנדי עושה 5,000 קילומטרים בשנה וזה עושה את כל ההבדל.
יעל כהן-פארן: כלי רכב לא ליסינג עושה 16,000 קילומטרים בשנה.
שי סופר: יש לנו גידול של ארבעה אחוזים בנסועה כל שנה.
שי סופר: אנחנו היום על כמעט 60 מיליארד קילומטרים.
יעל כהן-פארן: גם במספר כלי הרכב.
שי סופר: גם במספר כלי הרכב.
שי סופר: זאת אומרת, אלה נתונים שמבחינתנו הם בעייתיים מאוד ומדאיגים מאוד.
שי סופר: אני רוצה לגעת בפן החשמלי.
יעל כהן-פארן: אם אפשר לסיים כי בשעה 4:00 אנחנו חייבים לסיים את הדיון כי יש את המליאה.
יעל כהן-פארן: זה לא כמו ישיבות ועדה שאני מקיימת בבוקר אליהן אפשר להוסיף עוד חצי שעה.
יעל כהן-פארן: אחרי 4:00 אי אפשר לשבת.
יעל כהן-פארן: אם אפשר גם לשאול אותך האם אתם עובדים באיזושהי תכנית מסודרת עם לוח זמנים, עם אבני דרך, כדי להגיע למטרות האלה?
יעל כהן-פארן: זה אחד החוסרים שאני רואה.
יעל כהן-פארן: אתה מציג דברים בסדר גמור ויפה, אבל איך אנחנו מגיעים ליעד שהצבנו לעצמנו?
שי סופר: קודם כל, יש לנו בהחלט תוכנית אסטרטגית עד 2030 וגם 2040.
שי סופר: בהקשר הזה אני רוצה לגעת בפן החשמלי.
יעל כהן-פארן: שיש בה הפחתת פליטת גזי חממה?
יעל כהן-פארן: זה בכלל נכנס לתוך התוכנית האסטרטגית?
שי סופר: הנה, אני נוגע בזה כבר עכשיו.
שי סופר: אם תראו בכל מכרזי האשכולות של תחבורה ציבורית שלנו, אנחנו היום מכניסים אוטובוסים חשמליים.
שי סופר: לדעתי האישית אין שום מקום לאוטובוס עירוני שמונע בסולר.
שי סופר: הוא למעשה צורך ליטר סולר על כל קילומטר, הוא מזהם, הוא מסרטן, אין לו שום הצדקה, הוא מרעיש מאוד.
שי סופר: יש היום פתרונות נהדרים גם בתחום הסוללות אבל גם בתחום קבלי העל.
שי סופר: זאת אומרת, יכול להיות אוטובוס, בניגוד נניח לרכב פרטי, שמטעין כל מה כמו 15-10 קילומטרים והוא גם לא צריך לסחוב את הסוללות על גבו ואין שום בעיה.
שי סופר: אני מזכיר את פרויקט חשמול הרכבת.
שי סופר: אני מזכיר שהקו לירושלים הוא חשמלי לגמרי.
יעל כהן-פארן: בוא לא ניכנס לזה.
שי סופר: אני מזכיר.
שי סופר: אני עכשיו מסתכל במבט על.
יעל כהן-פארן: כל הפרויקטים החשמליים נכנסים בתוך התוכנית של הפחתת גזי חממה?
יעל כהן-פארן: אני שוב חוזרת ואומרת שלא ראיתי תוכנית כזאת בתחום התחבורה חוץ מיעד, ואגב, הוא לא נוגע להפחתת פליטות אלא להפחתת נסועה.
שי סופר: כל המכרזים שלנו לאשכולות תחבורה ציבורית כוללים הנעה חלופית ואפשר לראות את כל האשכולות האלה.
שי סופר: לגבי מכוניות, מבחינתנו, מבחינת בשלות טכנולוגית, הן לא בשלות.
שי סופר: דרך אגב, יחד עם מינהלת תחליפי דלקים פעלנו בהתאם להחלטת הממשלה 1403 סעיף 15 וכבר הטמענו בצי הרכב הממשלתי שישה כלי רכב חשמליים.
יעל כהן-פארן: שישה?
שי סופר: שישה.
שי סופר: זאת התחלה.
יעל כהן-פארן: כי עשיתם ניסוי.
שי סופר: זה עכשיו במסגרת ניסוי וגם הרכב הזה הוא רכב איגום.
שי סופר: רכב איגום הוא רכב שנוסע רוב היום בעיר או בתווך העירוני ובלילה הוא נח.
שי סופר: אני רוצה לומר לכם שלמרות שהטווח המוצהר שלו הוא 400 קילומטרים, זה כלי שבפועל עושה אולי 200 קילומטרים.
שי סופר: מה שאני רוצה לומר זה שהטכנולוגיה עוד לא בשלה למכוניות חשמליות.
שי סופר: אנחנו כן במצב טוב בדו-גלגלי.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שהרבה חברות טכנולוגיה יחלקו עליך.
יעל כהן-פארן: יש מכוניות שנוסעות.
שי סופר: איזה?
יעל כהן-פארן: גם של רנו, גם כמובן טסלה וגם אחרות.
שי סופר: אני אומר לך כחוויה של שלושה-ארבעה חודשים ברנו זואי.
שי סופר: דרך אגב, הגעתי לכאן על אופנוע חשמלי.
שי סופר: באופנוע חשמלי – אנחנו שם.
שי סופר: אופנועים חשמליים – אנחנו שם מה גם שהנסועה של אופנוע היא לא כל כך גבוהה.
שי סופר: אבל למשל הרנו זואי שלנו, דרך אגב, היא מחליפה יונדאי 20i שעשתה משהו כמו אחד לעשר כרכב איגום.
שי סופר: זה רכב שיודע לנסוע לבית דגן.
שי סופר: המשרדים שלנו בבית דגן.
שי סופר: הוא יודע לנסוע למשרדים שלנו בתל אביב אבל למשרדים בחיפה הוא לא יכול לנסוע.
שי סופר: הוא פשוט לא יכול.
שי סופר: אם כן, יש לנו שם בעיה שלא לדבר על מרחקים ארוכים יותר.
שי סופר: אם אני אדם פרטי, אני לא יכול עדין להחליף את רכב הבנזין ברכב חשמלי.
שי סופר: זה יהיה עוד שנתיים-שלוש כשהטווחים יגיעו ל-600 קילומטרים.
יעל כהן-פארן: זה גם תלוי בתחנות תדלוק מהיר שזה משהו קיים וגם עליו קיימנו דיון כאן בוועדה.
יעל כהן-פארן: אני לא בטוחה שאתה היית בו.
יעל כהן-פארן: הציגה כאן אז מי שעכשיו פרשה, המדענית הראשית של משרד האנרגיה, תוכנית לתחנות תדלוק בתחנות דלק.
יעל כהן-פארן: בעצם אמצעי תדלוק לרכב חשמלי בתחנות דלק כשאתה לא מחכה ארבע שעות אלא 20 דקות, שותה קפה והרכב מתודלק.
שי סופר: אני אומר לך מניסיון אישי.
יעל כהן-פארן: זה עניין של לשכנע את הציבור לקבל את הטכנולוגיה אבל תאפשר אותה.
שי סופר: אני רק רוצה לגעת בדו גלגלי כי בדו גלגלי יש לנו הרבה ניסיון.
שי סופר: למרות ביקורת אדירה, המשרד דבק בעמדתו לגבי אופניים חשמליים ואנחנו רואים היום 260,000-250,000 אופניים חשמליים.
שי סופר: דרך אגב, רוב מי שנוסע עליהם, אלה מבוגרים שוויתרו על הרכב ויוממים.
שי סופר: כלי נהדר לדעתי.
שי סופר: כנ"ל באופנועים חשמליים.
שי סופר: אופנוע חשמלי לא משלם בכלל מיסים, זה אפס אחוז מיסוי, זה הביטוח הזול ביותר לאופנועים כמו שהיה בעבר, 50 סמ"ק, וגם טסט מוזל.
שי סופר: כל הצי שלנו, אנחנו רוצים להעביר לצי חשמלי.
שי סופר: רואים גם חברות מסחריות שהעבירו את כל צי השליחויות שלהם לצי חשמלי.
שי סופר: בעינינו זה סופר חשוב כי הקטנועים היו גם מזהמים מאוד.
שי סופר: הם יורו 4 ולא יורו 6.
שי סופר: אלה כלים שהיו יחסית מזהמים.
שי סופר: שם אנחנו חווים בזכות בשלות טכנולוגית, אנחנו חווים התייעלות אנרגטית מאוד גבוהה.
יעל כהן-פארן: התייחסות קצרה לאופניים החשמליים.
יעל כהן-פארן: כמובן אין צורך להכביר מילים על העליהום המטורף שיש סביב הכלי הזה, גם בגלל שהוא גרם להרבה תאונות מאוד מאוד מצערות שלא היו צריכות לקרות, כולל פציעה קשה והרג של אזרחים תמימים שהלכו ברגל על המדרכה ועכשיו נוצר הצד השני שהורידו אותם לכביש ועכשיו נהרגים ילדים על הכביש כי הם בעצם מתמודדים עם מכוניות שהן אכזריות כלפי אופניים.
יעל כהן-פארן: אנחנו חייבים לפתור את זה והפתרון הוא בתשתיות ואין ספק שאתה גם מבין את זה.
יעל כהן-פארן: כאן משרד התחבורה חייב לדחוף את זה הרבה יותר קדימה ולצערי אני לא רואה אותו עושה את זה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שיש משבר ענק עכשיו בשוק הזה בגלל כל הלחץ שאופניים לא יעברו את ה-25 קמ"ש.
יעל כהן-פארן: עצרו את כל המשלוחים החדשים ואת כל המכולות במכס ובשבועות האחרונים אף אחד לא מכניס יותר אופניים חשמליים לארץ.
יעל כהן-פארן: זה משהו על סף בג"ץ.
יעל כהן-פארן: אחר כך נדבר על זה.
יעל כהן-פארן: הדבר האחרון שאני כן רוצה להעלות בפניך.
יעל כהן-פארן: בסעיף 12 להחלטת הממשלה 1403, אתם בעצם מתבקשים להגיש כבר עד לפני שנה וחצי איזושהי תוכנית למימוש יעדי צמצום הנסועה הפרטית.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שאין תוכנית כזאת ברורה.
יעל כהן-פארן: יכול להיות שיש לכם אלף תוכניות אחרות אבל אני פונה אליך כנציג המשרד ושואלת מה צריך כדי שזה יקרה, כדי שתהיה תוכנית כזאת.
יעל כהן-פארן: האם אני אפנה לשר לשאול אותו ספציפית על התוכנית הזאת כדי שזה יניע מהלכים בתוך המשרד?
יעל כהן-פארן: אני מבינה שיש קושי.
יעל כהן-פארן: המשרד עוסק באלף דברים שחלקם בהחלט קרובים וקשורים לתחום אבל הוא לא מסתכל בכלל על הפריזמה של פליטות גזי חממה למרות שהוא חלק מהסיפור הזה.
שי סופר: אני לא חושב שזה נכון.
שי סופר: אני חושב שאנחנו לגמרי חלק מהסיפור.
יעל כהן-פארן: אבל יש לכם תוכנית כזאת של צמצום הנסועה הפרטית?
יעל כהן-פארן: תוכנית מוגדרת?
שי סופר: כמו שאמרתי, למעשה לכל אורך הדברים שלי הסברתי שהאינטרס שלנו בצורה חד משמעית הוא לצמצם את הנסועה.
שי סופר: כל הפרויקטים שמניתי כאן, ואין לי בעיה להעביר את הרשימה.
יעל כהן-פארן: מנית פרויקטים חיוביים וטובים ונהדרים.
יעל כהן-פארן: אני מדברת על תוכנית שאומרת שהיעד הוא 20 אחוזים, איך בפרויקט הזה יהיה לי אחוז אחד, בפרויקט ההוא יהיה לי חצי אחוז.
יעל כהן-פארן: זאת המשמעות שלי מבחינתי להגיע ליעד של 20 אחוזים.
יעל כהן-פארן: תראה לי את הטבלה.
יעל כהן-פארן: זאת השאלה שלי אליך כי טבלה כזאת לפי סעיף 12 לא הוכנה.
שי סופר: אנחנו יכולים להכין טבלה כזאת.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לראות תוכנית כזאת.
יעל כהן-פארן: תודה רבה ותודה רבה על הדברים.
יעל כהן-פארן: מבקש את רשות הדיבור – וכמובן התכוונתי לתת לך – דניאל צוקר ממשרד ראש הממשלה.
דניאל צוקר מילורגר: שלום לכולם.
דניאל צוקר מילורגר: תודה רבה על נוכחותכם.
דניאל צוקר מילורגר: מי שלא מעניינת אותו התחבורה, שיירדם לכמה דקות כי אני אדבר רק על התחום הזה.
דניאל צוקר מילורגר: רציתי להוסיף בהמשך לדברי עמיתי ממשרד התחבורה, וגיל, אני די בטוח שאתם מכירים את זה ובעצם רואים כיצד כל תוכניות העבודה שלנו חופפות ומקטינות גם את פליטת גזי החממה.
דניאל צוקר מילורגר: אנחנו בתוכנית הלאומית לתחליפי דלקים ותחבורה חכמה בעצם מתייחסים לא לגז חממה לבדו אלא בכלל לזיהום אוויר שהוא רחב יותר רק מגזי חממה.
דניאל צוקר מילורגר: במסגרת זו, ושוב, רוב האנשים מכירים את זה אבל בעצם בשנים האחרונות, משהו כמו ארבע-חמש החלטות ממשלה שהצעדים הנגזרים מהם – ואחד נמצא בהחלט ת ממשלה הנוגעת לזה – זה ביטול ההישבון על הסולר, מתווה מיסוי לגז טבעי.
דניאל צוקר מילורגר: השנה השלמנו – אני אומר השלמנו כממשלה, העמיתים שלי מהמשרדים, גם אוצר, גם אנרגיה, רשות חשמל, הגנת הסביבה, תחבורה, כולם רתומים – גם את מכרז פריסת רשת תדלוק תחנות גז טבעי כאשר יש שם כ-40 זוכים.
דניאל צוקר מילורגר: אנחנו מקווים לתחילת תחנות עוד שנה וחצי-שנתיים בהובלת משרד האנרגיה.
דניאל צוקר מילורגר: סיימנו גם תמיכה בכמה עשרות משאיות גז טבעי על ידי הגנת הסביבה.
דניאל צוקר מילורגר: מערכי שיתוף רכב חשמלי בנתניה ובחיפה, כ-270 כלי רכב.
דניאל צוקר מילורגר: זה משלב שני דברים אבל הלכנו על זה.
דניאל צוקר מילורגר: השלמנו גם מהלכים – וזה הזמן להודות לברכה שלא נמצאת כאן
דניאל צוקר מילורגר: על שנות שירותה - ולשמחתנו בשבוע שעבר יצאו על ידי משרד האנרגיה ארבעה מכרזים לתחנות טעינה לכלי רכב חשמליים בהיקף של 30 מיליון שקלים.
יעל כהן-פארן: לאיזו פריסה?
דניאל צוקר מילורגר: אלה בעצם ארבעה מכרזים, זה גם לתחנות די.סי.
דניאל צוקר מילורגר: מי שמכיר, התחנות המהירות יותר שאמורות לתדלק רכב סטנדרטי להטעין בכ-20 דקות, גם תוכנית למעסיקים כאשר אנחנו רואים במעסיקים כאנשים שיש להם אחריות תאגידית ויש להם כל מיני עסקאות ליסינג וזאת הזדמנות להטמיע שם לראשונה.
דניאל צוקר מילורגר: יש גם תוכנית מעסיקים שם.
דניאל צוקר מילורגר: יש שם גם מימון לרשויות מקומיות במרחב הציבורי ואחרון זה לסמי ציבורי.
דניאל צוקר מילורגר: סמי ציבורי, זה מה שנקרא שאתה בא לקניון או לחוות טבע ומטעין את כלי הרכב שם.
דניאל צוקר מילורגר: אלה ארבעת המכרזים.
דניאל צוקר מילורגר: בכלל, שנתיים מאוד מלאות בעשייה גם בגז הטבעי, גם בחשמל.
דניאל צוקר מילורגר: אני חייב לומר שהתוכנית הלאומית לתחליפי דלקים לתחבורה פחות מבצעת צעדים שהלכה למעשה משנים את הפירמידה וגורמים באמת לאנשים קודם כל להשתמש באמצעי ניידות אישיים אבל אנחנו בהחלט תומכים בזה.
דניאל צוקר מילורגר: שוב, התחבורה הציבורית, יש תוכנית סדורה והחלטות ממשלה שנוגעות לאחוזי חדירה הולכים וגדלים.
דניאל צוקר מילורגר: לפני כאר
דניאל צוקר מילורגר: בעה חודשים נציג הרשות לתחבורה ציבורית פרס אותה כאן לאלפי אוטובוסים חשמליים עד 2025, כך שיש בזה הרבה עשייה.
דניאל צוקר מילורגר: אני אומר שוב שאנחנו צריכים לראות שאתם לוקחים את החישוב הזה בחישוב שלכם.
יעל כהן-פארן: עוד דקה אני מגיעה לנציגי הארגונים אבל לפני כן עוד כמה משרדים ממשלתיים.
יעל כהן-פארן: משרד הבינוי והשיכון, אדריכל דן רוטשילד.
יעל כהן-פארן: עלה כאן על ידי גיל פרואקטור העניין של הבנייה הירוקה, שם הפוטנציאל הגדול של ההתייעלות.
יעל כהן-פארן: שמענו מחזי ליפשיץ על תזכיר תקנות שעומד בפתח של התייעלות אנרגטית, של דירוג, שהוא בעצם קריאה לציבור לשים לב.
יעל כהן-פארן: זה לא תקן בנייה ירוקה כחובה.
יעל כהן-פארן: היכן אתם בסיפור הזה?
יעל כהן-פארן: היו לנו על זה כמה דיונים ספציפיים בוועדה על בנייה ירוקה והשאלה היא האם יש שינוי.
יעל כהן-פארן: לפני שבוע היה כנס מאוד גדול של המועצה לבנייה ירוקה לגבי הבנייה הירוקה ואני מניחה שהשתתפת בו.
דן רוטשילד: לצערי אין לי מה לחדש בנושא של הבנייה הירוקה אבל אני רוצה דווקא לומר בנושא של התייעלות אנרגטית שבכלל בוא נגיד שהבנייה הירוקה, יהיה חיוב בבנייה ירוקה, עדיין אנחנו מדברים על בנייה חדשה.
דן רוטשילד: כלומר, אנחנו מדברים על כ-50,000 יחידות דיור בשנה.
דן רוטשילד: אם אנחנו מסתכלים על הבנייה הקיימת, הייתי רוצה לשמוע בכלל אם יש התייחסות ממשרדי הממשלה איך אנחנו מתייעלים בבנייה הקיימת כי שם יש פוטנציאל אדיר.
דן רוטשילד: אנחנו יכולים לבוא ולדוגמה לשפר את הבידוד התרמי של בניינים קיימים או להחליף מזגנים שהם לא יעילים או כל מיני דוגמאות ואז אנחנו פועלים במכה אחת על שתי מיליון יחידות דיור – אני לא זוכר את המספרים – אבל אם אנחנו מתחילים לפעול בבנייה הקיימת, יש כאן פוטנציאל אדיר לעומת להתחיל רגולציה מעכשיו והלאה.
יעל כהן-פארן: לפני שנכנסתי לכנסת עשיתי במסגרת תפקידי הקודם פרויקט ראשוני וייחודי של שיפוץ של בניין, של שיקום שכונות, גם בשיתוף עם המשרד שלך והמשרד להגנת הסביבה וקק"ל, שיפוץ בניין קיים.
יעל כהן-פארן: זה הרבה יותר מאתגר מאשר להכניס בנייה חדשה שתהיה ירוקה כי בנייה חדשה, אתה כבר בונה מאפס ואתה רק צריך להוסיף עוד כמה רכיבים או רכיב אחד או שניים.
יעל כהן-פארן: בבנייה קיימת זה הרבה יותר מאתגר כי אתה צריך להביא לשיפוץ.
יעל כהן-פארן: אני שואלת אותך שוב.
יעל כהן-פארן: אמרת שאין התקדמות ואני שואלת מה מונע את ההתקדמות.
יעל כהן-פארן: האם אלה עדיין החששות הכלכליים?
יעל כהן-פארן: למה אנחנו לא שם?
יעל כהן-פארן: למה פורום ה-15 כן קבע תקן בנייה ירוקה, אולי קצת מופחת אבל מכובד ביותר לבניינים חדשים והבניינים החדשים בפריפריה לא ייבנו בתקנים כאלה?
יעל כהן-פארן: האם זה בכלל מגיע לפני השר ולפני המנכ"ל כך שהדרישה תתקדם?
דן רוטשילד: אני לא יודע ספציפית אם זה הגיע.
דן רוטשילד: אני יודע שבעבר זה הגיע וזה נחסם.
דן רוטשילד: דברים שאנחנו יודעים שהם קיימים כמו מה שכבר הוזכר – התקנות של חימום מים, אם דיברנו על שבע קומות או על עשר קומות עליונות וגם מה שקורה מתחת בקומות התחתונות עם בוילר רגיל של דוד ועכשיו הוא הופך למשאבת חום שזה דבר יקר ומייקר את הדירה בכמה אלפי שקלים אבל אנחנו יודעים בוודאות שזה מחזיר את ההשקעה תוך כמה שנים – בדברים כאלה, היינו שותפים לזה וזה עולה בשבוע הבא למועצה הארצית ויש כאן בשורה.
דן רוטשילד: אגב, בעקבות כל הדיון הזה אחת מחברות הדודים והקולטים אמרה שהזווית של קולטי השמש היום היא לא אופטימלית.
דן רוטשילד: בדקנו את זה בתקינה, בהתאם לתקן הישראלי, ואנחנו רוצים לעשות עכשיו איזושהי עבודה קטנה כי יכול להיות שיש כאן התייעלות שאפשר לייעל את הנושא הזה ולחסוך גם בנושא של הזוויות של קולטי השמש שמותקנים היום.
דן רוטשילד: כל מה שמוחלט, אנחנו בהחלט עושים.
יעל כהן-פארן: מדבריך עולה שאני אנסה לפנות בכל זאת לדרג הפוליטי כדי שהדברים אולי יתקדמו בצורה יותר משמעותית כי אני חוששת שהם לא מספיק מקודמים.
יעל כהן-פארן: לצערי השר לא הגיע לכנס הבנייה הירוקה.
יעל כהן-פארן: הוצג שם שמתוך הבניינים החדשים, כשבעה אחוזים בערך נבנים בתקן של בנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: זה עדיין לא מספיק.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים להיות באחוזים הרבה יותר משמעותיים ולשאוף קדימה.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר, אגף החשב הכללי.
ערן הראל: מנהל הדיור הממשלתי.
ערן הראל: נמצא אתי כאן אבי שמלווה את כל חטיבת נכסים, רכז ולוגיסטיקה.
ערן הראל: אנחנו הרכב, הפיילוט שנעשה עם שישה רכבים במשרדי הממשלה.
ערן הראל: יש לנו את מינהל הרכש והדיור הממשלתי.
ערן הראל: אני אפרט בעיקר לגבי הדיור הממשלתי ואם תרצו הרחבות לגבי מינהל הרכש ומינהל הרכב, גם שם אנחנו נמצאים.
ערן הראל: אנחנו החלנו בכל הדיורים החדשים שלנו את תקן הבנייה הירוקה.
ערן הראל: אנחנו עושים את זה כבר הרבה מאוד זמן.
ערן הראל: בכל השיפוצים הקיימים, עת אנחנו מחליפים דיור, אנחנו מכריחים את הגורמים שמשכירים לנו את הנכס להגיע אם אפשר לתקן ולפעמים בגלל המבנה אי אפשר להגיע, אז להגיע הכי קרוב שאפשר לתקן.
ערן הראל: אנחנו עושים את זה בכל פרויקט כסטנדרט.
ערן הראל: זה קיים.
ערן הראל: אנחנו משלמים על זה את כל מה שזה עולה.
יעל כהן-פארן: לבנייה חדשה.
ערן הראל: כל משרד ממשלתי שעובר, בדיורים קיימים.
ערן הראל: לצורך העניין כשאני היום מחדש שכירות בכנפי נשרים 5, שם יושב המשרד להגנת הסביבה ואולי הוא פעם יעבור לג'נרי וזה יהיה קצת יותר מהיר, אנחנו לצורך העניין את הבניין הזה עכשיו משפצים מחדש וכל הבניין נבנה לפי התקן ואנחנו מקפידים על כך.
יעל כהן-פארן: אבל אתם עושים רטרופיט לבניין שהוא בשכירות?
ערן הראל: אנחנו מפרקים את הבניין ולמעשה בונים אותו מחדש עם כל התקינה.
יעל כהן-פארן: את החלקים הפנימיים.
יעל כהן-פארן: אתם לא מפרקים את הבניין.
ערן הראל: כן.
ערן הראל: אנחנו מגיעים כמה שיותר קרוב לתקן הבנייה הירוקה.
ערן הראל: ברובם אנחנו גם עומדים בתקן.
ערן הראל: יש לנו רשימה של מבנים.
ערן הראל: אנחנו קצת מתכתשים בינינו על השלד אבל יש רשימת מבנים שהם כבר עומדים בתקן.
יעל כהן-פארן: כמה?
ערן הראל: יש לנו רשימה של 40 ומשהו מבנים שאנחנו יודעים לומר שאנחנו בתקן ומעל ועוד לא סקרנו את כל המבנים שלנו.
יעל כהן-פארן: כמה מבנים יש בדיור הממשלתי?
ערן הראל: בכמות המבנים אנחנו קרוב ל-7,000 אבל זה כולל הרבה מאוד מתקנים קטנים.
ערן הראל: זה אומר שקריית הממשלה בתל אביב שהיא 40,000 מטרים או בניין ג'נרי שהוא 46 ומחסן בראשון לציון, נספרים אותו הדבר.
ערן הראל: אלה כל תחנות המשטרה.
יעל כהן-פארן: במטר מרובע, כמה מטר מרובע וכמה מטר מרובע מתוכו?
ערן הראל: קרוב למיליון מטרים מרובעים.
יעל כהן-פארן: כמה מטרים מרובעים מתוך זה כבר מתקרב לתקן הבנייה הירוקה?
ערן הראל: אין לי את הנתון הזה אבל אנחנו אומרים שהכול תוך כדי תנועה.
ערן הראל: לא חיכינו לאף אחד אלא החלנו על עצמנו סטנדרטים שהם הרבה יותר גבוהים.
יעל כהן-פארן: נגיע ל-2023.
ערן הראל: 2023, חזי התחייב למעשה על דברים שאני לא יודע אם יש גורם אחר חוץ מאתנו שיודע לעשות אותם.
ערן הראל: אני לא יודע לחתום על זה.
ערן הראל: אנחנו נשתדל לעשות את זה הכי מהר שאנחנו יכולים.
ערן הראל: אני אפרט כמה דברים שאנחנו עושים.
יעל כהן-פארן: בקצרה כי זמננו מתקצר.
ערן הראל: תעצרי אותי.
ערן הראל: כל דיור חדש שנבנה, השאיפה שלנו היא למאופסי אנרגיה.
ערן הראל: בית המשפט החדש בחדרה, היזם התחייב לנו למאופס אנרגיה ואנחנו שם.
ערן הראל: כל מה שבונה גבי שוחט, ראש החטיבה, למעשה אנחנו שם, במאופסי אנרגיה.
יעל כהן-פארן: מאופס אנרגיה זה כולל גם אנרגיה חלופית של הגג?
ערן הראל: כולל הכול.
ערן הראל: אם צריך, אבי ירחיב בכל הדברים האלה.
ערן הראל: שיכון ובינוי זכתה במכרז מאופס אנרגיה.
ערן הראל: מכרזים.
ערן הראל: אנחנו יוצאים עכשיו למכרז למערכות מדידת צריכה בדיורים שאפשר לשים נתר שנמצא על הכבל.
ערן הראל: אפשר למדוד ברמת החדר וברמת הקומה.
ערן הראל: אנחנו מבינים שחלק זאת התנהגות צרכנית שנשלטת בהוראות של מנכ"ל המשרד וחלק אלה מערכות.
ערן הראל: אנחנו שם ואני מקווה שיהיה לנו כבר ברבעון ראשון של 2019.
ערן הראל: מכרז למערכות סולריות PV.
ערן הראל: הבנו שיש צורך כזה בממשלה.
ערן הראל: נעשתה תוכנית כזאת, 13 מבנים במשרד לביטחון פנים.
ערן הראל: אנחנו הולכים לפרסם מכרז מסגרת שכל משרדי הממשלה יוכלו להשתמש בו.
יעל כהן-פארן: מי שיושב לידך, עכשיו ברשות החשמל, דאג לזה כשהוא היה בכובעו הקודם.
גל שופרוני: תיקון 15 ועכשיו אנחנו ממשיכים הלאה.
ערן הראל: אנחנו עובדים.
ערן הראל: התקנים משלימים.
יעל כהן-פארן: זה כולל בתי כלא?
ערן הראל: מבחינתי זאת כל הממשלה.
יעל כהן-פארן: התייחסת למשרד לביטחון פנים.
יעל כהן-פארן: 13 מבנים, אלה בתי הכלא שיש להם גגות מאוד רחבים?
ערן הראל: כל מבני הממשלה, המשרד לביטחון פנים, משרד החקלאות, כבאות, משטרה.
יעל כהן-פארן: כולם ייכנסו כאן?
ערן הראל: כולם.
ערן הראל: יש לנו ועדת מכרזים בין-משרדית שחברים בה חזי ונציג המשרד להגנת הסביבה.
ערן הראל: עכשיו נכנס משרד ראש הממשלה ואנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה.
יעל כהן-פארן: באיזה מודל מימוני זה קורה?
יעל כהן-פארן: אני מניחה שהממשלה לא שמה על זה כסף.
יעל כהן-פארן: יש לה אפשרות לעשות פרויקטים במימון חיצוני?
ערן הראל: אנחנו שמים כסף.
יעל כהן-פארן: אתם כן שמים כסף?
יעל כהן-פארן: על כל משרדי הממשלה?
ערן הראל: תהיה לנו מגבלה תקציבית.
ערן הראל: בדיון האחרון שהיה עם משרד ראש הממשלה ואגף התקציבים, המגבלה קצת זזה אבל אנחנו שמים כסף.
ערן הראל: אנחנו לא מחכים.
יעל כהן-פארן: אם אתם שמים כסף, יש מגבלה תקציבית.
יעל כהן-פארן: אם אתם הולכים למימון חיצוני, זה פותר הרבה עניינים.
יעל כהן-פארן: השאלה אם הממשלה מוכנה להיכנס לזה.
ערן הראל: גם במודלים האלה של ה-אסקו ושיתופים, אנחנו לא רואים שיש כל כך הרבה קופצים על הדברים האלה.
יעל כהן-פארן: דיברתי דווקא על PV.
ערן הראל: במבנים האלה עשינו עוד כמה מהלכים בשוק.
ערן הראל: היו לי התערבויות עם אבי והצענו לכל המשכירים שלנו לעשות פרויקטים.
ערן הראל: קיבלנו אפס הצעות.
יעל כהן-פארן: אפס הצעות ל-אסקו או ל-PV?
ערן הראל: אפס הצעות למבנים, לכל מה שקשור להתייעלות אנרגטית.
ערן הראל: אנחנו ב-RFI שמקווים לפרסם אותו ברבעון הראשון למערכות אנרגיה כשירות.
ערן הראל: לא איזה מוצר אתה שם אצלי אלא כמה קור אנחנו רוצים למעשה, שזה יחייב את אותו מציע לשים את המערכות היעילות ביותר.
ערן הראל: לפחות כך אנחנו חושבים.
ערן הראל: ייעדו את משרדי הממשלה כאתר פיילוט לטכנולוגיות בתמיכת הרשות לחדשנות.
ערן הראל: אנחנו עובדים על המודל הזה.
ערן הראל: אנחנו מתכננים לעשות מכרז אסקו נוסף.
ערן הראל: עשינו אחד כזה במשרד האוצר, לא מוצלח מדי, למדנו ממנו הרבה דברים.
ערן הראל: עושים אסקו, רבים אחר כך חמש שנים על המדידה.
ערן הראל: אני לא מתלהב מהמודל הזה אבל אני מוכן לתת לו הזדמנות נוספת.
יעל כהן-פארן: אתה אומר שאף אחד לא ניגש.
יעל כהן-פארן: אני אבדוק את זה עם חברות אסקו שפונות אלי ואומרות שהממשלה לא פותחת פרויקטים.
ערן הראל: ב-אסקו אנחנו הולכים להוציא עכשיו מכרז.
ערן הראל: הוצאנו אחד כזה והוא לא נגמר טוב.
יעל כהן-פארן: מאיזו בחינה?
ערן הראל: נתוני הבסיס ועל מה מקבלים את הכסף, מורכב.
יעל כהן-פארן: זה סלע המחלות.
ערן הראל: זה מורכב.
ערן הראל: אין לנו עדיין מודל שאנחנו יודעים.
יעל כהן-פארן: אין היום מדידה מסודרת?
ערן הראל: המכרז הראשון שאמרתי הוא אותו מכרז ניטור כדי שלא יהיו לנו מחלוקות.
ערן הראל: מהניסיון שעשינו, ביטלנו עכשיו איזשהו מכרז כי באנו עם נתוני צריכה של המשרדים וגילינו דברים שעדיף שאני לא אפרט אותם.
יעל כהן-פארן: תפרט.
יעל כהן-פארן: מה, שגונבים ממשרדי הממשלה חשמל?
יעל כהן-פארן: הכול אפשרי.
יעל כהן-פארן: אתה מוזמן לפרט אחר כך לא לפרוטוקול.
ערן הראל: אנחנו בתהליך עם משרד להגנת הסביבה להכשרת קבלני מיזוג למניעת דליפות גזי קירור.
ערן הראל: אנחנו מחכים לקבלת הצעה מהארגון של אותם גורמים.
ערן הראל: אם זה לא יקרה, יכול להיות שנעשה את זה בוורסיה אחרת.
ערן הראל: אנחנו שם.
יעל כהן-פארן: לסיום.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שיש לך עוד הרבה לומר.
ערן הראל: אנחנו במתווה רב שנתי.
ערן הראל: בכותרות: הקמת מסגרת ארגונית לניהול התייעלות אנרגטית, הטמעת טכנולוגיות בעלי ודאות כלכלית באופן רוחבי לחיישנים, מערכות כיבוי שקעים, מעבר לחוזי רכש שירותים, תמרוץ מזכירים להתייעלות באמצעות מנגנונים כלכליים ובטווח הרחוק אם נצליח להגיע לאיפוס אנרגיה בפורטפוליו שלנו, נהיה מאוד מרוצים.
יעל כהן-פארן: משרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: אני אבקש את תגובתך בקצרה.
יעל כהן-פארן: יורם גלעדי.
יעל כהן-פארן: בסעיף 10 להחלטת הממשלה אתם אמורים להיות בראש ועדת היגוי שיש בה מספר חברים ועד ה-30 בספטמבר 2016, שזה כבר ממש מזמן, הייתם צריכים לגבש תוכנית לתמיכה וקידום טכנולוגיות ישראליות בתחומי התייעלות אנרגטית, אנרגיה מתחדשת, רשת חכמה, אגירת אנרגיה והפחתת פליטות גזי חממה עם פירוט של מה תכלול התוכנית.
יעל כהן-פארן: אתה שלחת לי לפני ישיבת הוועדה איזשהו מסמך שכולל הרבה מאוד תוכניות אבל אני חייבת לומר – ואולי בזמן הקצר שיש לך תענה לי – שאתה פירטת המון תוכניות שיש למשרד אבל הן לא ספציפיות סביב נושא ההתייעלות והפחתת פליטות גזי חממה ואנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת, כל אחד יכול לפנות אליהן בתחום החדשנות שזה טוב ויפה שיש כל כך הרבה פרויקטים שמציעים עזרה לתעשייה, אבל אני באמת שואלת כי מתוקף החלטת הממשלה הייתם אמורים להציב איזשהו חזון אחר מיוחד בתחום הזה.
יעל כהן-פארן: האם זה נעשה, ואם לא – מדוע?
יורם גלעדי: ראשית, אני מתנצל כי אני מאוד חדש בתחום הזה.
יורם גלעדי: מה ששלחתי לך, זה מה שהצלחתי לאסוף ביומיים-שלושה האחרונים מהמשרד.
יורם גלעדי: לגבי המסלול של הערבויות, דיבר סמנכ"ל משרד האנרגיה על 500 מיליון שקלים שהוקצו כערבויות.
יעל כהן-פארן: דיברנו עליהן.
יורם גלעדי: אבל יש גם את סעיף 1(ב) בהחלטת הממשלה שדיבר על 300 מיליון שקלים.
יעל כהן-פארן: גם עליהם דיברנו.
יורם גלעדי: לא שמעתי שמישהו דיבר עליהם כאן.
יעל כהן-פארן: דיברנו עליהם.
יורם גלעדי: אלה פרויקטים שהם באחריות המשרד שלי.