GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינב קאבלה: אז החלטתי לקחת את הציטוט הקצת תמים וילדותי הזה ולהביא אותו לפתיחת הישיבה הכן רצינית הזאת כי הוא מקפל בתוכו את מה שמונח בבסיס הפעילות שקשורה לחדשנות, למדע ולטכנולוגיה, מבחינתי בכל היבט ואפיק והתובנה שלדעתי צריכה ללוות את כל מי שנחשף לפעילות הזאת, שצריך להוסיף ולהשקיע בתחומי המדע והטכנולוגיה והחדשנות כי הם הבסיס לצמיחה, הם העתיד, גם של הילדים שלנו וגם של הנכדים שלנו בעזרת ה'.
עינב קאבלה: לכן פעילות המשרד שאתה עומד בראשו היא כל כך חשובה, זו עשייה שיש לה השפעה מהותית לאיך ייראה העתיד שלנו.
עינב קאבלה: דווקא בתקופה הזאת, בתקופת משבר הקורונה, אנחנו רואים שבאמת זהו כלי חשוב והכרחי להמשך חיים תקינים בתקופה של ריחוק פיזי ומתחדד גם הצורך בנגישות לנושא של הכלים הדיגיטליים.
עינב קאבלה: אז כך בחרתי לפתוח.
עינב קאבלה: השר שי, רק בכמה מילים קצרות למי שלא יודע, הרוב יודעים, ובכל זאת, אתה יזם הייטק שמגיע מהתחום שבו עוסק המשרד שאתה עומד בראשו, ולא רק שאתה מגיע מהתחום, אתה גם מצטיין בו, הצטיינת בו והגעת להישגים באמת יוצאים מן הכלל.
עינב קאבלה: מעבר לכך אתה פעיל ויזם חברתי, וכמי שמכירה אותך קצת יותר מדקה, אדם עם נשמה גדולה.
עינב קאבלה: אז קודם כל תודה שאתה מכבד אותנו בנוכחות שלך והכבוד הוא שלנו לארח אותך עם נשות ואנשי משרדך.
עינב קאבלה: אני מעבירה את רשות הדיבור אליך, בבקשה.
יזהר שי: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת עינב קאבלה.
יזהר שי: כבוד להיות כאן בתור השר שאחראי על המשרד שמולו הוועדה שאתם שותפים לה, ועדת המדע והטכנולוגיה, תודה לכם שהחלטתם לבוא לוועדה הזו ולתרום מזמנכם בכנסת בוועדת המדע והטכנולוגיה, ותודה, חברת הכנסת קאבלה, על ההזמנה לבוא ולהציג את החזון ואת תוכניות המשרד.
יזהר שי: אני מקווה שזו לא הפעם האחרונה, אני אשמח לבוא לפה מדי פעם לדווח גם באירועים שוטפים וגם באירועים שניתן לסכם אותם כסיכום של תוכנית או כסיכום של פרק זמן שהוא מספיק כדי לבחון התנהלות של תוכניות.
יזהר שי: אני בטוח שהוועדה תרצה וגם תוכל להיות מעורבת ככל שתרצה בעשייה של המשרד.
יזהר שי: נמצאת איתי גב' שי-לי שפיגלמן, היא מנכ"לית משרד המדע והטכנולוגיה ותוספת מצוינת וראויה למשרד, ללא ספק.
יזהר שי: אני אומר את זה בזכותה, זה לא קשור אליי, אבל גב' שפיגלמן הגיעה למשרד המדע והטכנולוגיה אחרי חמש שנים בישראל דיגיטלית, היא ניהלה בשנים האחרונות את ישראל דיגיטלית.
יזהר שי: מי שהאזין היטב להחלטות הממשלה השבוע, בהצעת מחליטים הממשלה קיבלה החלטה מאוד משמעותית בתחום הדיגיטציה של שירותים ממשלתיים, ייעול ותכלול והנגשה לאזרח של רבים משירותי הממשלה, ובמילים יותר גבוהות יצירת ממשל טוב יותר, זמין יותר, יעיל יותר ונכון יותר לאזרחי ישראל.
יזהר שי: זו הצעה שנכתבה על ידי שי-לי לפני שהיא הצטרפה למשרד המדע והטכנולוגיה, זו אולי מתנת הסיום שלה למשרד לענייני דיגיטל ובכלל לאזרחי ישראל.
יזהר שי: אז תודה לך, שי-לי, שהצטרפת למשרד המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: אנחנו נעבור פה על מצגת וברשותך, גב' שפיגלמן ואני נחליף בינינו, אני אדבר והיא תדבר, כך שזה יכול להיות אינטראקטיבי.
עינב קאבלה: בשמחה.
יזהר שי: אני לא יודע אם יש פה אפשרות לקבל שאלות - - -
עינב קאבלה: אפשר לקבל שאלות מהזום.
עינב קאבלה: אני מניחה שתרצה קודם להציג ואז אנחנו נפנה ל - - -
יזהר שי: כן, אנחנו נציג ואם יהיו דברים שחברי הוועדה רוצים לשאול תוך כדי אז - - -
עינב קאבלה: גם חברי הוועדה כמובן וגם מי שאיתנו בזום, בוודאי.
יזהר שי: (מצגת).
יזהר שי: אז ברשותכם אנחנו נעבור למצגת.
יזהר שי: זה שקף התודה.
יזהר שי: אלא אם כן אתם רומזים לנו משהו, אנחנו רוצים להציג לשקף ההתחלה.
עינב קאבלה: לא, לא.
עינב קאבלה: זה מה שנקרא בתודה מראש.
יזהר שי: אני אקדים כמה מילים לגבי התהליך שעברנו במשרד, בערך בחודשיים האחרונים.
יזהר שי: הממשלה קמה ב-17 במאי ואנחנו נכנסנו למשרד בימים שלאחר מכן ובחנו את פעילויות המשרד בעבר אל מול החזון והחוק כפי שהגדיר את תפקידי משרד המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: בהתאם לזה גם קבענו שם את סדרי העדיפויות שאנחנו ראינו לנכון כקווים מנחים לפעולת משרד המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: אני רוצה שנתרכז במשפט הזה, כי הוא בעצם אומר הכול, שימור וחיזוק יכולותיה של מדינת ישראל בתחומי החדשנות, המדע והטכנולוגיה.
יזהר שי: לכאורה אנחנו מתעסקים פה בנושא קוּלי כזה של גאדג'טים וכל מיני טכנולוגיות מדליקות ודברים משמעותיים, אבל אם אנחנו מסתכלים על זה במבט-על חלק משמעותי מחוסנה של מדינת ישראל, לא רק החוסן הכלכלי אלא גם החוסן הלאומי, נובע מהיכולת שלנו להשפיע פנימה על חדשנות, על טכנולוגיה, על תפיסה מערכתית וגם על אמצעים טכנולוגיים ברמה הלאומית.
יזהר שי: והחלק הזה גם מקרין החוצה.
יזהר שי: אתמול היינו, מנכ"לית המשרד ואני, במשרד החוץ, בדיון של משרד מול משרד, לגבי שיתופי הפעולה שלנו, כי כמו שתראו תיכף חלק משמעותי מפעולות המשרד זה כלפי חוץ, יחסים בינלאומיים של ישראל בתחום המדע והטכנולוגיה ובמשרד החוץ הגדירו את הרכוש הזה שיש למדינת ישראל, את נכסי הטכנולוגיה, המדע, החקר, הנכסים הרוחניים, ה-intellectual property של מדינת ישראל כחלק מהנכסים שאיתם אנחנו באים ליחסים בינלאומיים.
יזהר שי: כשאנחנו מדברים על קשרים בין מדינות הרבה פעמים הם מתחילים בשיתופי פעולה כלכליים, מחקריים, מדעיים ובעניין הזה למדינת ישראל, שהיא מדינה קטנה עם כלכלה לא גדולה יחסית לכלכלות המדינות הגדולות בעולם, יש לה מרכיב מאוד משמעותי בנכסים שלה ולכן הנושא הזה של יכולותיה של מדינת ישראל בתחומים האלה הם בהחלט חיזוק וחוסן לאומי וככה אנחנו מסתכלים ולאור זה אני אבקש שתראו את השקפים הבאים.
יזהר שי: אז איך אנחנו עושים את זה?
יזהר שי: המשפט הארוך פה מדבר על מה שאנחנו אמורים לעשות בתחומים השונים שהמשרד אחראי עליהם.
יזהר שי: אני אציין את התחומים ואחרי זה ניכנס אליהם.
יזהר שי: קודם כל אסטרטגיה ארוכת טווח.
יזהר שי: המשרד על פי חוק אחראי על תכלול מדיניות הממשלה ויש משרדים שונים שעובדים בממשלה והמשרדים האלה, כל אחד בתחומו, רובם ככולם, יש להם עניין בחדשנות, עניין בקידום כלכלת החדשנות או חקר או ידע או דברים שהם חשובים למשרדים עצמם.
יזהר שי: המשרד עצמו, משרד המדע והטכנולוגיה, אחראי על מדיניות כוללת של מדינת ישראל.
יזהר שי: אז אנחנו אחראים, ואני אגיד על זה כמה מילים בשקפים הבאים.
יזהר שי: האמצעים שדרכם אנחנו עובדים זה השקעה במחקרים ובטכנולוגיות, אנחנו נדבר על זה.
יזהר שי: אנחנו, כמו שאמרתי, מנהלים גם מערכת של שיתופי פעולה בינלאומיים, חוזים, מחקרים משותפים, התנהלות בתחום המדיני מדעי.
יזהר שי: זה חלק משמעותי מהפעילות שלנו.
יזהר שי: זה חלק שאני מאוד גאה בו ומצאתי אותו במשרד, לא אני המצאתי אותו, אבל אני חושב שהוא חלק חשוב מעבודת המשרד.
יזהר שי: כל הנושא של שילוב אוכלוסיות שונות, האוכלוסיות החל מנוער ועד בכלל של מדינת ישראל שרוצים להיות מעורבים בפעילות חקר, בפעילויות STEM, אנחנו שמים דגש מאוד משמעותי, ואני מקווה שגם נרחיב את הדגש הזה בשנים הקרובות, על הפריפריה החברתית והגיאוגרפית של מדינת ישראל.
יזהר שי: נושא חדש שאנחנו מייצרים בימים אלה הוא ממשק שמחבר בין הממשלה לבין תעשיית החדשנות הישראלית על כל מרכיביה.
יזהר שי: לפני שאנחנו נכנסים לפירוט אני רוצה לציין, אנחנו לפני דיונים תקציביים והדיונים התקציביים האלה יכתיבו מן הסתם את האפשרויות שלנו להמשיך ולפעול בכל אחת מהחזיתות שאנחנו מציינים כאן.
יזהר שי: הולך להיות דיון משמעותי.
יזהר שי: לא חשוב אם התקציב הוא ל-2020 או ל-2021, ב-2020 הפעילות של המשרד פחות או יותר כבר נקבעה, ב-21' יש לנו דברים שאנחנו רוצים להדגיש ולשנות.
יזהר שי: הדברים שאני אראה פה מניחים שהגענו למשא ומתן חיובי עם האוצר, אושר תקציב מדינה שמסתכל לפחות עד סוף 2021 ובהתאם לזה אנחנו יכולים להתחיל לפתח תוכניות.
יזהר שי: חלק מהדברים שאני אראה פה כבר קורים היום, אבל אי אפשר להניח שיהיה בהם שינוי או דגשים שלנו עד שלא נראה את התקציב עד לסוף 2021 וגם בשנים הקרובות.
יזהר שי: אז איך בונים אסטרטגיה?
יזהר שי: מי שפה הגיע מעולם ההייטק, ואני יודע שיש איתנו גם בזום פה בצפייה מרחוק אנשים שנמצאים בתעשיית החדשנות וכו', תחשבו product management, ניהול מוצר, מה אנחנו עושים בתעשייה בניהול מוצר?
יזהר שי: אנחנו הולכים ושואלים את השוק והולכים אחורה חזרה לאנשים שלנו בתוך החברה ובתוך העסק ואנחנו אומרים שזה מה שלמדנו על השוק, זה מה שאנחנו חושבים שצריך לקרות, בואו נתחיל לעבוד בכיוון הזה.
יזהר שי: ככה בעצם נקבעת האסטרטגיה ארוכת הטווח של מדינת ישראל וככה אנחנו רוצים להעביר מדי פעם תהליכים שבסופו של דבר יגיעו לאישור ממשלה ומאישור הממשלה יעברו הלאה וגם יזרמו למשרדים השונים וגם יקבעו איזה שהיא מפת דרכים למדינת ישראל בתחומים האלה.
יזהר שי: אני אתן לכם דוגמה.
יזהר שי: מולמו"פ, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי היא כלי מאוד חשוב בידי ממשלת ישראל כדי לקבוע לאן הממשלה רוצה ללכת.
יזהר שי: יש איזון בין רצונות השוק החופשי שבהם הממשלה לא צריכה להתערב לבין דברים שהממשלה עושה, או כדי לאפשר לשוק החופשי להתפתח או כדי גם להכווין דברים שחשובים לממשלה.
יזהר שי: בתור דוגמה ניקח את תעשיית הסייבר.
יזהר שי: אפשר להגיד שתעשיית הסייבר בישראל התפתחה יד ביד בין העניין האזרחי הפרטי לבין היכולות הלאומיות של מדינת ישראל וגם מדיניות לאומית של ממשלת ישראל.
יזהר שי: פחות או יותר לפני עשר שנים הממשלה אימצה מספר החלטות באשר לחיזוק הסייבר, גם כתעשייה אזרחית, לא רק כתעשייה צבאית שמגנה עלינו ומשתמשת ביכולותיה בעת הצורך, אלא גם כתעשייה אזרחית.
יזהר שי: בערך עשר שנים אחרי שהתוכנית יצאה לדרך יש מרכז סייבר בדרום הארץ, בבאר שבע, יש היום כ-400 חברות סייבר שפועלות.
יזהר שי: רבות מהן, רובן המכריע, הן בתחום האזרחי, הן מגנות על מוסדות פיננסיים, על בתי חולים, על חברות מסחריות ברחבי העולם והן כמובן גם מוסיפות לחוסנה של מדינת ישראל.
יזהר שי: זו דוגמה למדיניות ממשלתית תומכת שהלכה יד ביד עם התעשייה עצמה.
יזהר שי: יש לממשלה זרוע ביצועית לתהליך הזה.
יזהר שי: תחשבו, ניהול מוצר, product management, היא נקראת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, בראשה עומדת או עומד יושב ראש.
יזהר שי: ותראו, יש פה משהו מעניין, על פי החוק משנת 2002, החוק שמגדיר את המולמו"פ ואת העומד בראשו, האדם שיעמוד בראש המולמו"פ הוא איש שמוגדר על פי חוק בעל יכולות מחקריות, גם באקדמיה וגם עם רלוונטיות לתעשייה ורצוי גם עם קשרים בינלאומיים, הוא אדם שיש לו יכולת לתכלל מהלכים של הבנת טרנדים עולמיים, מחקר בסיסי ומחקר יישומי באקדמיה ולקחת את כל זה לכדי גיבוש מדיניות.
יזהר שי: שי-לי ואני עכשיו מחפשים את האדם הזה.
יזהר שי: מה שמעניין הוא שאנחנו כמשרד נמליץ עליו לממשלת ישראל, ממשלת ישראל, אם נעשה עבודה טובה, תאמץ את ההמלצה שלנו ומי שממנה אותו זה נשיא המדינה.
יזהר שי: תחשבו על זה, אין הרבה מינויים בשירות הציבורי במדינת ישראל שממונים על ידי נשיא המדינה.
יזהר שי: אני חושב שעשה יפה המחוקק בשנת 2002 שחשב על החשיבות הזאת, ותחשבו על השקף הראשון שדיברתי עליו, החשיבות הזאת והמעמד של הטכנולוגיה, המחקר, המדע בחוסן הלאומי ובחשיבות הלאומית של מדינת ישראל.
יזהר שי: בעצם בזה תלוי הכול, הנשיא ממנה את הדמות הזו והדמות הזו בסופו של דבר מובילה תהליך שמסמן לממשלת ישראל מדי פעם מהם התחומים המחקריים, המדעיים, הטכנולוגיים שמעניינים את מדינת ישראל, איפה היא צריכה להקצות משאבים, חלקם צריכים להיות משאבים לאומיים.
יזהר שי: עוד דוגמה למשאב לאומי שממשלת ישראל החליטה עליו לפני שבע-שמונה שנים, ננו טכנולוגיה.
יזהר שי: ננו טכנולוגיה היה נחשב אז ועדיין היום בתחומים שונים כתחום מרכזי בעל חשיבות לאומית.
יזהר שי: הממשלה הקצתה לזה גם כסף.
יזהר שי: זו המשמעות שבסופו של דבר יש אדם שממונה שאמון על ממשלת ישראל ואחראי על התהליך הזה.
יזהר שי: בהערת סוגריים, אנחנו כרגע בעיצומו של גיוס האדם המתאים, בחנו מספר מועמדים.
יזהר שי: אני גאה לציין שבחנו מספר שווה של מועמדות ומועמדים, אני מקווה שאנחנו ממש בקרוב מתכנסים למועמד שבסופו של דבר ימונה.
יזהר שי: כאמור, הבעת אמון של ממשלת ישראל על ידי נשיא המדינה.
שי-לי שפיגלמן: אני אגיד רק בכמה מילים, כי הרוב נאמר.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו חושבים שמאוד חשוב שמדינת ישראל או ממשלת ישראל יגדירו את תחומי העדיפות הלאומית, את מפת הדרכים, לאן אנחנו הולכים בחמש השנים או בעשר השנים הבאות.
שי-לי שפיגלמן: צריך לעשות איזון נכון בין לתת לשוק לעבוד לבד, מה שקוראים בעולם ההייטק spray and pray, והרבה גופים, גם מרשות החדשנות וגם המועצה להשכלה גבוהה והוות"ת עובדים במודל שנותנים לאקדמיה ולשוק הפרטי לעשות את עבודתו, וזה מצוין, אבל בחלק מהתחומים, שהם אסטרטגיים ולאומיים, נכון הממשלה תגדיר שאלה התחומים האסטרטגיים שהיא רוצה לשים דגש עליהם.
שי-לי שפיגלמן: זה לא פוגע בשאר הפעולות המאוד רחבות שנעשות על ידי הרבה שחקנים, אבל אנחנו חושבים שנכון שהממשלה תגיד, והיא לא אמרה את זה בשנים האחרונות.
שי-לי שפיגלמן: שהממשלה תגיד, לדוגמה, שבינה מלאכותית זה תחום חשוב, על הקוונטום היא כבר אמרה, יש אולי עוד תחומים שנבחן מה קורה בעולם, שנבחן מה מדינות אחרות קבעו, נבחן איפה היתרונות היחסיים של ישראל בכל גופי המחקר השונים וביחד נגבש, עם כל השותפים שלנו בממשלה ובתעשייה ובאקדמיה, מה הם תחומי העדיפות שלנו ונכוון את פעילות הממשלה, לא רק, אבל גם לשם.
שי-לי שפיגלמן: אני חושבת שזה ערך מאוד מאוד משמעותי גם לכוון את פעילות המשרד לטובת התחומים האלה וגם בכלל את פעילות הממשלה.
שי-לי שפיגלמן: אני אגיד על תשתיות לאומיות, אנחנו רואים טכנולוגיה כתשתית לאומית.
שי-לי שפיגלמן: יש פורום תשתיות לאומיות, פורום תל"מ שאנחנו חברים בו, שכבר הגדיר לא מעט תשתיות, אבל הנושא הזה של לחשוב על תשתיות לאומיות כבסיס לתחומי עדיפות לאומית בתחום הטכנולוגיה והמדע, מה הממשלה והמדינה צריכים לעשות כדי לייצר פה אפשרויות למנועי צמיחה משמעותיים ולאומיים למשק.
שי-לי שפיגלמן: אם לא נגדיר מה התשתיות האלה ואיך אנחנו מקדמים אותן יכול להיות שהתחומים האלה לא יתפתחו.
שי-לי שפיגלמן: סייבר זו דוגמה מצוינת שאמרת, יש עוד דוגמאות.
שי-לי שפיגלמן: פורום תל"מ החליט לאחרונה על השקעה משמעותית בקוונטום, זה אחד מתחומי העתיד יחד עם כל השותפים ויש עוד שותפים כאלה.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו חושבים שביחד עם השותפים אנחנו, אם נוכל לקבוע, נמליץ לממשלה והממשלה תאשר, זה יוכל מאוד לקדם בראייה של חמש ועשר שנים לאיפה צריך ללכת.
יזהר שי: שי-לי הזכירה פה נושא חשוב שאני רוצה להדגיש אותו, הנושא של שיתופי פעולה.
יזהר שי: בסופו של דבר, שוב, מי שבא פה מהתעשייה, כמו product manager טוב, כמו מנהל מוצר טוב, אנחנו חייבים לעבוד בשיתוף פעולה עם משרדים אחרים ועם כמה שיותר גורמים בממשלה ובכנסת.
יזהר שי: המשרד לא בהכרח יבצע את מדיניות הממשלה בנושא הקוונטום ובנושאים של תשתיות אחרות, להיפך, ברוב המקרים המשרד הוא אולי זה שמפקח, או מתכלל, או מסייע, או מייעץ, וגופים אחרים לוקחים על עצמם את האחריות לביצוע.
יזהר שי: יש גופים מצוינים במדינת ישראל, החל במשרדי ממשלה והמשך ברשות החדשנות וגופים אחרים שמבצעים ויודעים והכוונה שלהם היא באמת לעבוד בשיתופי פעולה.
יזהר שי: חלק מההגדרות שיוצגו לממשלת ישראל יהיו על סמך התייעצות משמעותית וגם שיתופי פעולה עם גופים אחרים שיש להם עניין, יכולות, תקציבים ומשאבים בתחומים האלה.
יזהר שי: עוד כמה גופים שעומדים לרשותנו כשאנחנו באים לייעץ לממשלת ישראל ולבקש אותה שתאמץ את המלצותינו.
יזהר שי: אני רוצה להגיד אולי עוד מילה אחת על תשתיות.
יזהר שי: ממשלת ישראל הקימה קבינט תשתיות לאומי לפני מספר שבועות באחת מהחלטות הממשלה, הכוונה הייתה לפתוח חסמים ולאפשר עבודה יעילה ומהירה בתחומים של פיתוח תשתיות לאומיות כי אנחנו נמצאים בתקופה מאתגרת.
יזהר שי: אחת הדרכים להתמודד עם הכלכלה והיציאה תהיה להשקיע ולהדגיש את הנושא של תשתיות לאומיות.
יזהר שי: כשאנשים בדרך כלל מדברים על תשתית לאומית הם חושבים על גשרים, על תעלות, על פסי רכבת, אני ביקשתי בישיבת הממשלה הזאת שנכניס להגדרה הזאת של תשתיות לאומיות גם תשתיות דיגיטליות, תשתיות של ידע ומידע, פרויקטים תשתיתיים בתחום המדע, חקר הידע.
יזהר שי: אני שמח שראש הממשלה אימץ את זה וביקש להכניס את זה להחלטה וזה חשוב, כי הדברים שאנחנו נדון פה, ואני מקווה גם מולכם בוועדה ובטח במשרד, אנחנו רוצים שבסופו של דבר חלקם גם יוגדרו כתשתית לאומית, זה אומר שהמדינה מתייחסת אליהם גם במובן של הקצאת משאבים, במובן של הגנה עליהם וגם במובן של להנגיש אותם לאזרחי ישראל ולשאר משרדי הממשלה.
יזהר שי: עוד כמה פורומים.
יזהר שי: אולי לא ניגע פה בכל דבר, אבל קמה ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה בממשלה.
יזהר שי: זה אחד האמצעים של הממשלה לממש את מה שתיארנו פה שי-לי ואני בשקף הקודם.
יזהר שי: ועדת השרים הזו, נמצאים בה מספר שרים שמייצגים תחומים שרלוונטיים, למרות שאני חייב לציין שיש היום יותר ויותר תחומים שרלוונטיים לוועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה וזה משמח.
יזהר שי: למשל שר החקלאות נמצא בוועדה הזו, יש בישראל מספר תחומי חקלאות שנכנסים לקטגוריה של תחומים מתקדמים שגם דורשים עידוד ממשלתי ותמיכה.
יזהר שי: לדוגמה ביקרנו לאחרונה במכון המטאורולוגי בנושא של חיזוי אקלים וטיפול בשינויי אקלים שמדינת ישראל חתומה על כמה אמנות לגביהם.
יזהר שי: זה נושא משמעותי, הרשות המטאורולוגית נמצאת באחריות משרד התחבורה, אבל משאבים וחקר ומידע וידע שמתפתח שם הם בהחלט בתחום המנדט שלנו, ולכן הנה, ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה אמורה להסתכל על זה בצורה ממשלתית.
יזהר שי: כך גם דברים אחרים שמגיעים לפתחה של הממשלה עוצרים קודם אצל ועדת השרים הזו ומשם עוברים הלאה.
שי-לי שפיגלמן: עוד שני דברים קטנים.
שי-לי שפיגלמן: פורום המדענים הראשיים.
שי-לי שפיגלמן: יש בהרבה משרדי ממשלה, לדעתי ב-12 או 13 משרדים, מדענים ראשיים, אבל יש ערך בלייצר פורום שמתכלל ומסתכל על מחקר ופיתוח ממשלתי, מו"פ ממשלתי, בצורה אסטרטגית, להעצים את המדענים האלה במקומות שצריך, לחזק את הקשרים ביניהם, את שיתופי הפעולה.
שי-לי שפיגלמן: בעולמות שלנו שיתופי פעולה רב מגזריים, רב משרדיים, רב תחומיים, זה העולם החדש של הטכנולוגיה.
שי-לי שפיגלמן: אני חושבת שבאמצעות המדענים הראשיים והפורום ושיתוף הפעולה וחשיבה על מחקר ופיתוח ממשלתי אזרחי, גם כמייעץ לממשלה איפה להתקדם וגם במקומות שהממשלה צריכה להשקיע, יכול להיות ערך.
שי-לי שפיגלמן: אני רוצה גם להגיד על הנגשת דאטה ממשלתי מילה.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו שומעים הרבה צורך מהתעשייה והאקדמיה בהנגשה דאטה ממשלתי לחוקרים, לפתוח את הדאטה ולאפשר.
שי-לי שפיגלמן: יש גופים שעושים את זה, גם רשות התקשוב, גם ישראל דיגיטלית, משרד הדיגיטל היום, אבל אנחנו נשמח לסייע בעניין הזה של להנגיש את הדאטה למחקר, דאטה מותמם כמובן, או דאטה סינתטי, כדי לאפשר לחוקרים בתעשייה ובאקדמיה לחקור ולעזור לנו בממשלה להבין ולקבל תובנות טובות על הדאטה ועל פעילויות הממשלה.
יזהר שי: בואו נדבר על מחקרים וטכנולוגיות, בואו נבקש משי-לי לדבר על זה.
יזהר שי: אני רק אקדים ואומר, זה אחד התחומים שסיפרנו עליהם בשקף העל, הראשון, אנחנו משרד המדע והטכנולוגיה, בתחומים האלה חשוב לעודד מחקרים שלא נמצאים תחת המנדט של גופים אחרים, מכל מיני סיבות שאפשר לדבר עליהן, אבל זה חלק מבבת עינה של מדינת ישראל.
יזהר שי: יש לנו צורך לאומי לקדם מחקרים בתחומים שונים ובדיסציפלינות שונות ואנחנו המשרד שאחראי על העטיפה שלהם והניהול של המאמץ הלאומי בתחום הזה.
שי-לי שפיגלמן: אני רק אגיד עוד משפט.
שי-לי שפיגלמן: אם מסתכלים בעולמות המחקר אז החוקרים רואים רצף שמתחיל במחקר בסיסי, שנעשה ברובו באקדמיה, כמובן באחריות המועצה להשכלה גבוהה וות"ת, אנחנו רואים על כל הרצף עד מחקר תעשייתי, שזה כבר תוצרים, חברות, מוצרים, שמי שאחראי על זה בממשלה זה הרשות לחדשנות, אבל באמצע יש עולם שלם שנקרא מו"פ יישומי, מחקר יישומי, או מחקר תרגומי, יש כל מיני שמות, שבעצם לוקח את המחקר הבסיסי ומתרגם אותו או הופך אותו למשהו יותר יישומי, שהוא עוד לא במצב של חברה שאפשר כבר להשקיע בה או היא נמצאת אלא הוא בשלב הזה.
שי-לי שפיגלמן: זה עולם שלם, מאוד מאוד אסטרטגי, כי זה בעצם החיבור בין האקדמיה לתעשייה.
שי-לי שפיגלמן: יש הרבה שותפים שעוסקים בנושא הזה, אבל זה תחום שלא היה לו מספיק דגש בממשלה בשנים האחרונות, גם מבחינת תקציבים, ואנחנו חושבים ששם ערך משמעותי שהממשלה יכולה להיכנס ולהתערב בגלל שברור שכשיש חברות ויש מוצר יותר קל לקבל השקעות הון סיכון או גופים מהתעשייה שיתמכו, אבל כשזה מאוד יישומי וזה ראשוני אז הרבה פעמים ההשקעה של גופים פרטיים בתוך הדבר הזה לוקחת הרבה שנים עד שרואים תמורה ולכן יש פחות השקעות.
שי-לי שפיגלמן: ממשלת ישראל מול מדינות אחרות בעולם משקיעה באחוזים הרבה פחות במו"פ היישומי מול מה שאולי היא הייתה צריכה מול שחקנים או מדינות שוות לנו שאנחנו רואים כדוגמה ולכן אנחנו נשמח ורוצים להגדיל בצורה משמעותית את ההשקעה במו"פ היישומי, במגוון של כלים.
שי-לי שפיגלמן: בעצם לקדם את המחקר והפיתוח היישומיים במדינת ישראל במגוון כלים, בקרנות, בהשקעות, בקולות קוראים, בגרנטים, יש כל מיני כלים, אבל לבחון איך להרחיב את זה כי אנחנו חושבים, א', שאין שם מספיק השקעה, ו-ב', ממחקרים שעשינו ומבדיקות שעשינו ה-ROI, ההחזר על השקעה, במו"פ יישומי הוא מאוד מאוד גבוה.
סונדוס סאלח: זה חלק שעבר למשרד הכלכלה?
שי-לי שפיגלמן: רשות החדשנות ומשרד הכלכלה הם האחראים על החלק של המו"פ התעשייתי וגם עושים חלק מהמו"פ היישומי.
סונדוס סאלח: ואיך שיתוף פעולה בהקשר הזה בין המדע וטכנולוגיה לכלכלה?
שי-לי שפיגלמן: שאלה מצוינת.
שי-לי שפיגלמן: אתה רוצה לענות על שיתוף הפעולה עם רשות החדשנות?
שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים מצוין.
יזהר שי: כן, זאת שאלה מצוינת, כי באמת רשות החדשנות נמצאת תחת משרד הכלכלה, יש שיתוף פעולה נרחב בחזיתות שונות שחלקן נוגעות, משיקות, למחקר היישומי, למרות שרשות החדשנות נוטה יותר לממן פרויקטים שיש להם כבר הקשר עסקי, יותר מסחרי.
סונדוס סאלח: אם זה נשאר יותר בפיקוח של המדע וטכנולוגיה יש את הפן היותר מדעי יותר מהכלכלי, והאם יש את הביקורת על איך משרד הכלכלה לא חוסם פרויקטים, מגבלות כלכליות?
יזהר שי: אז קודם כל אני חושב שזו שאלה מצוינת, אתם גם יכולים להזמין את משרד הכלכלה ולדבר עליה כאן, אבל ברמה של הממשק בינינו לבין רשות החדשנות ומשרד הכלכלה בכלל יש ממשקים מקצועיים שהתפתחו כבר הרבה שנים ואנחנו ירשנו אותם ואנחנו שמחים שהם שם.
יזהר שי: יש גם שיתוף פעולה בכל הרמות, כולל ברמה האישית, בינינו לבין הרשות לחדשנות, כי באמת יש שם תפר.
יזהר שי: יכול להיות שיהיה מחקר שיגיע לרמה כזאת שאולי גם אנחנו רוצים לממן אותו וגם רשות החדשנות ולפעמים אחד כזה יילך אליהם ולא אלינו, והפוך, אבל בדרך כלל יש הבדלים די ברורים, רשות החדשנות, עד כמה שאני יכול לייצג אותם, יותר מסתכלים על דברים שכבר קרובים למסחר, שצריך לתת להם את הפוש האחרון לפני שהם יוצאים והופכים להיות או כבר הפכו להיות חלק מחברה מסחרית, אחרי זה הם רוצים לממן אותם, אצלנו הקריטריון של כסף ומשמעות מסחרית הוא הרבה פחות חשוב, אם בכלל.
שי-לי שפיגלמן: יש לנו גם כלים ומסלולים משותפים שאנחנו משקיעים ביחד.
סונדוס סאלח: כן, יש את החשיבות הזו להמשיך את המסלול הזה ממש בשיתוף.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים על זה בצורה מאוד הדוקה.
שי-לי שפיגלמן: אולי הנקודה האחרונה בשקף הזה, אנחנו משקיעים לא מעט במחקרים בתחום הקורונה.
שי-לי שפיגלמן: השקענו ב-83 מחקרים, גם בתחום מדעי החברה וגם בתחום המדעים המדויקים, יש לא מעט תוצרים כבר שנולדו מתוך המחקרים האלה.
שי-לי שפיגלמן: אנחנו מתכוונים אפילו להעמיק את זה יותר.
שי-לי שפיגלמן: דברים מידיים, גם תוצרים טכנולוגיים שנוצרו בעקבות המחקרים וגם תובנות מתחום מדעי החברה שמיושמות ומובאות לשר ולקבינט הקורונה לתמוך במקבלי ההחלטות.
שי-לי שפיגלמן: זה גם תחום שאנחנו משקיעים בו עכשיו.
אוסאמה סעדי: בעניין הזה, כבוד השר וגם המנכ"לית, חשוב מאוד להשקיע במרכזי מחקר.
אוסאמה סעדי: יש בחברה הערבית כמה מרכזי מחקר כאלה, אחד בגליל ואחד במשולש, שבעבר המשרד גם נתן להם ועזר והשקיע, נתן להם תקציבים.
אוסאמה סעדי: חשוב מאוד להמשיך ולהזרים תקציבים למרכזים האלה על מנת שבאמת ימשיכו לעבוד ולעסוק בנושאים שהם גם קשורים לחברה בכלל ולחברה הערבית בפרט.
יזהר שי: בהחלט.
יזהר שי: אנחנו מסכימים איתך גם לגבי החשיבות של המרכזים באופן כללי וגם לגבי חשיבותם במיקום שלהם בתוך החברה הערבית.
יזהר שי: אנחנו נדבר על זה תיכף, יש לנו שקף בשבילך בעניין הזה.
אוסאמה סעדי: אוקיי, אז באתי בזמן.
יזהר שי: אנחנו בהחלט מסכימים עם ההערה שלך ותודה על כך.
שי-לי שפיגלמן: אפשר להעביר שקף.
יזהר שי: לפני כן אני רוצה לציין את העבודה הטובה של חוקרים מנוסים, כל אחד בתחומו, שנמצאים במשרד המדע בניהולו של פרופ' אלכס בליי שמוביל את תחום המחקר במשרד במשך שנים ארוכות.
יזהר שי: יש דיסציפלינות שונות והדיסציפלינות האלה, יכול להיות שגם בעקבות העבודה של המולמו"פ יעודכנו או ישודרגו לעוד מספרים.
יזהר שי: לא צריך לשדרג את מי שנמצא, אלא להוסיף אולי, אבל תחומי הידע שהיום אנחנו חוקרים דרך ניהולם של החוקרים שלנו במשרד נעים מביולוגיה וחקר ימי דרך מחשוב קוונטי ואנרגיה ירוקה ותחומים אחרים שקשורים במדע וטכנולוגיה.
יזהר שי: זו הזרוע הביצועית שלנו בעניין הזה.
יזהר שי: זו ההזדמנות להודות ולהוקיר את עבודתם הטובה.
יזהר שי: דרך אגב, פרופ' בליי הוא גם מינוי של ממשלת ישראל, זה מינוי על פי חוק של ראש הממשלה והוא עובד במשרד המדע והטכנולוגיה כמדען הראשי של משרדי הממשלה השונים.
יזהר שי: הנה דוגמה ל-product management, לניהול מוצר.
יזהר שי: אני אגיד על זה כמה מילים.
יזהר שי: קודם כל מה שרשום פה זה מטרות ויעדים וכל זה כפוף לכך שממשלת ישראל אכן תאמץ את ההמלצה שלנו.
יזהר שי: לכן אני מבקש להתייחס לשקף הזה, למען הפרוטוקול, בתור דוגמה להמלצה, אחת מני כמה המלצות שמשרד המדע והטכנולוגיה מפתח.
יזהר שי: אני רוצה להסביר לכם איך הולך תהליך החשיבה, כי כך אנחנו חושבים גם בדברים אחרים.
יזהר שי: יש בישראל תעשיית חלל, ישראל היא בין בערך 12 המדינות המובילות בעולם בתעשיית חלל צבאית, ביטחונית, אנחנו בין המדינות הבודדות, שוב, 12-10 מדינות שיודעות לבנות טיל שיגור על כל מרכיביו, מנועים, בקרה ודלק וכן הלאה, לשגר איתו לוויין ולעקוב.
יזהר שי: שיגור הלוויין עצמו הוא אופרציה מורכבת מאין כמוה ואחרי זה לעקוב אחרי מסלול הלוויין הזה, לראות שהוא נכנס למסלולו, להתחיל לצרוך ממנו שירותים, למכור אותם אם צריך לאחרים, או להשתמש בו לצרכים ביטחוניים.
יזהר שי: זה מעניין להיזכר וגם להוקיר את מי שהגה את תעשיית החלל בישראל, קראו לו מנחם בגין, הוא היה ראש הממשלה ובשנת 82' הוא אמר שהוא רוצה שתהיה תעשיית חלל בישראל.
יזהר שי: התייחסו אליו די בספקנות, כי ישראל, בכל זאת, תעשיית חלל, יש לנו עוד כמה דברים לעשות ומי שאז היו מעצמות חלל היו מעצמות, היה מדובר על ברית המועצות ועל ארצות הברית כמובן וסין ועוד כמה מדינות והנה ישראל רוצה לעצמה תעשיית חלל.
יזהר שי: אבל הוא התעקש ועד היום במשרד המדע והטכנולוגיה, בסוכנות החלל בתל אביב, יש תמונה של מנחם בגין בכניסה לחדר שקרוי על שמו, בצדק, מעין הוקרה היסטורית לאדם שהגה חזון ענק ושהפך למציאות.
יבגני סובה: כמה כסף נחסך כתוצאה מהעלייה מברית המועצות שקיבלו מדענים מוכנים שלא צריך להשקיע מיליוני דולרים בהם, זה גם בין היתר.
יבגני סובה: עד היום שומעים את הסיפורים האלה.
יזהר שי: אתה אומר שהייתה לו גם חוכמה כלכלית.
יבגני סובה: בוודאי.
יבגני סובה: הבעיה שהיום כל הקבוצה הענקית הזאת יוצאת לגמלאות.
יבגני סובה: זה אותו דבר כמו רופאים, כשישראל נהנתה במשך כמעט שלושה עשורים לקבל מדענים, מהנדסים, רופאים בלי להשקיע שקל אתה מגיע לסיטואציה שפתאום יום אחד אתה נמצא על סף תהום ואתה אומר איך, איך זה פתאום שאין לנו רופאים, אין לנו מדענים, אין לנו מהנדסים.
יבגני סובה: ואתה יודע, אני מקווה שבמשרד שלך יבינו שצריך להכין באמת את הכוחות הבאים, לעשר ו-20 שנה קדימה, כי אני לא יודע אם תהיה עלייה כזאת גדולה כמו שהייתה לפני 30 שנה.
יזהר שי: מסכים איתך לגמרי וזו הדוגמה למקום שבו ממשלה חייבת להתערב.
יזהר שי: אם היא חושבת שזה מקום חשוב לעסוק בו, ואנחנו חושבים שזה מקום חשוב.
יבגני סובה: לא בעמק הסיליקון, אדוני השר, כן?
יבגני סובה: שלא ייסעו לעמק הסיליקון ושם יעשו את כל הפיתוחים.
אנדרי קוז'ינוב: רק אולי לסבר את האוזן, כי בדיוק עסקנו בנושא הזה, כל העניין של רישום מהנדסים והנדסאים, זה פקק ענק במערכת, במשרד החינוך ובכל שאר המשרדים.