GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה לאמעי רכלבסקי: כדי לתת את השירות מרחוק שהוא לאו דווקא דיגיטלי, שזה עוד חלק של העניין, שבעצם אתה אומר שזה במקום שלרשות יכול להיות קל להקים אתר אינטרנט ולהגיד תירשמו, אבל לאנשים אין מחשבים בבית, אעז הם צריכים פתרון באמצע, לא להגיע אבל גם לא אתר אינטרנט.
נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אומר שאתה יכול להנחות אותם אם אתה יכול לעקוף את תקנות הרישום.
נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה היא אם אתה חייב את החוק שלנו כאן
נירה לאמעי רכלבסקי: כדי לתת את השירות הזה ולספק פתרונות.
עינב קאבלה: השאלה אם החוק שלנו יכול לשמש אותם.
עינב קאבלה: אני רוצה לתת את הפתרון הזה, זה ברור, אנחנו רוצים לעשות כאן לטובת האזרחים אבל יש לנו הגדרות, למדנו אותן ואני לא רואה איך אפשר לפרוט אותן אעלא אם כן תגידו לי שאפשר.
נירה לאמעי רכלבסקי: תמיד בקצה תהיה הרשות המקומית.
רני נויבואר: לא תמיד.
רני נויבואר: זה מה שהוא אמר.
רני נויבואר: יש להם את התפקיד הרגולטורי ויש להם גם את הביצועי והוא אומר שלהיבט הביצועי הוא עושה את זה, למרות שהחובה הסטטוטורית חלה על הרשות, כי יש לו את הפלטפורמה שמאפשרת את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: או שהוא ייתן הנחיות.
רני נויבואר: התפקיד הוא תפקיד של הוראות.
לירן שפיגל: אם מנהל בית ספר מדווח לי במערכת שלי על רישום, אני לא חושב שכרגע גם נכון משפטית לפתוח את המערכת הזאת כך שכל הורה יוכל לרשום.
לירן שפיגל: זה לא משהו שנבחן כרגע וגם אם נניח שהיינו מאפשרים את הדבר הזה, זה מצריך או תיקון של תקנות או להתווסף כאן בתוספת לחוק.
לירן שפיגל: כרגע האחריות של הרשות המקומית לבצעה את הרישום, לדאוג שהוא יתקיים ולהודיע לתושבים מתי מתבצע הרישום באיזו מתכונת.
לירן שפיגל: היא צריכה להודיע את זה.
לירן שפיגל: אני מניח שכל הרשויות מפרסמות באתר האינטרנט שלהן אבל התקנות גם דורשות פרסום על לוחות.
לירן שפיגל: כרגע המצב המשפטי הוא כזה שהאחריות מוטלת על הרשות והיא אמורה להנחות את כל מי שרושם – גם אלה מנהלי בתי ספר וגם אם אלה פקידים שלה, איך לבצע את הרישום על פי ההנחיות שאנחנו נותנים לה.
עינב קאבלה: אנחנו יודעים להכיל את הדבר הזה כאן בתוך החוק?
עינב קאבלה: אני לא הבנתי שזה כך.
רני נויבואר: להבנתי נוכל להכיל את הדברים שמשרד החינוך נותן.
רני נויבואר: קשה לנו להכיל את הדברים שהרשות המקומית עושה בנפרד ממשרד החינוך.
רני נויבואר: השאלה אם יש איזשהו נוסח שאתה יכול לבוא ולייחד אותו לדברים שמשרד החינוך עושה.
רני נויבואר: לצערנו או לשמחתנו מה שלא יהיה – נראה לי בעיקר לצערנו – רשויות מקומיות לא כאן כרשויות מקומיות.
רני נויבואר: צריך לייחד את זה לדברים שמשרד החינוך עושה.
עינב קאבלה: למרות שהיינו שמחים להכניס כאן ברמת שירות לאזרח אבל אנחנו מבינים שזה לא האירוע שעומד כאן.
לירן שפיגל: אם זו מגבלה והרשויות המקומיות לא נכללות כאן, יש לי קצת קושי להכניס אותן לנושאים של רישום, לפחות לא כאן.
לירן שפיגל: בסוף אנחנו לוקחים את הרשויות מקומיות וגם לרישום לבתי ספר יסודיים וגם בתי ספר תיכוניים ובסוף הרשות היא זו שאחראית על הרישום וגם אם הרישום מתבצע בבית הספר, היא צריכה לדאוג.
עינב קאבלה: למה שלא תשקלו ברשויות שאין להן שירות אינטרנטי לרישום להיות אלו שמספקים עבורן את עיצוב השירות והוצאתו לפועל ביכולת של אנשים לרשום את ילדיהם לאו דווקא בהגעה פרונטלית.
לירן שפיגל: זו נקודה שאני אשמח להביא בפני הגורמים המקצועיים במשרד.
לירן שפיגל: אני בטח לא יודע להשיב עליה כעת.
עינב קאבלה: אנחנו נשמח אם תביא, כי זה כל כך זועק.
עינב קאבלה: אנחנו יושבים כאן ומאוד רוצים שיהיה לאזרחים את השירות הזה ולא מצליחים להבין עד הסוף למה אי אפשר.
עינב קאבלה: זאת אומרת, אנחנו מבינים למה אי אפשר טכנית כרגע להכניס את הרשויות לכאן אבל אנחנו לא מבינים למה משרד החינוך, לפחות לאותן רשויות שקשה להן ואין להן יכולת להעמיד אתר אינטרנט לצורך רישום, לפחות שם למלא את החסר לטובת אותם הורים.
נירה לאמעי רכלבסקי: במקביל אני חושבת שגם השאלה של איך אתה מספק את זה לאנשים שהם גם בפער דיגיטלי אבל גם יש סגר הם לא יכולים לבוא.
עינב קאבלה: הם ממילא רצו לתת על זה הנחיות.
עינב קאבלה: אני אומרת, בואו, תנו את זה.
עינב קאבלה: זאת אומרת, תנו הנחיות לעצמכם איך אתם כאן נכנסים לחסר הזה.
עינב קאבלה: זה כל כך נדרש ויש קצת זמן.
עינב קאבלה: אם הרישום הוא רק בינואר לפי מה שאני מבינה, זה בדיוק הזמן
לירן שפיגל: אנחנו נצטרך לחשוב על פתרונות ואני מקווה שנוכל לתקן את התקנות.
לירן שפיגל: יש איזושהי פרוצדורה שאני לא אטריח את הוועדה לגביה אבל צריך להקים איזשהו גוף סטטוטורי שצריך להיוועץ בו ואני מקווה שהוא יוקם במהרה ואז נוכל לתקן את התקנות.
עינב קאבלה: אם לא דרך זה ותיתקלו במשהו – הדלת שלנו פתוחה להיכנס שוב לתוספת כמשרד חינוך ולהעמיד את השירותים האלה לטובת אותם תושבים ברשויות שכיום זה לא נעשה בהן דרך אתר האינטרנט.
עינב קאבלה: אני אומרת את זה לא רק כהצעה אלה כבקשה להביא את זה לגורמים הרלוונטיים במשרד שישקלו לעשות את זה וכמה שיותר מהר כדי שלא נגיע לרגע האחרון בלי פתרון להורים.
לירן שפיגל: תודה רבה.
נירה לאמעי רכלבסקי: מסעיף 69 עד 71, זה היה בסדר.
לירן שפיגל: בסעיף 73, המקום היחידי בו מוגשות בקשות למשרד החינוך, אלה עררים על החלטות של רשויות מקומיות בבקשות העברה.
לירן שפיגל: שם לבטח אנחנו יכולים לתת הנחיות איך להגיש את הבקשות האלה כך שזה יעמוד בתכליות החוק.
נירה לאמעי רכלבסקי: את סעיף 73 עוד לא הקראתי.
נירה לאמעי רכלבסקי: "בקשה להעברה ממוסד חינוך וערעור שלהורים.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 3 ו-11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה), התשי"ט-1959".
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 3 אומרת שבקשה להעברה תיערך לפי נוסח של טופס שבתוספת, תוגש בשני עותקים ותיחתם על ידי מבקש ועל ידי נציג רשות חינוך מקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, גם כאן כל העסק מתרחש ברשות חינוך מקומית בה היא שומרת העתק אחד ומביאה את זה לדיון.
נירה לאמעי רכלבסקי: הבקשה נכתבת בנוכחותו של המבקש במשרד הרשות.
נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך נאמר שמנהל המחוז דן בערעור תוך שבעה ימים בהתייעצות עם רשות חינוך מקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, התקנות האלה הן גם מהעולם של הרשות המקומית
רני נויבואר: לירן, תקן אותי אם אני טועה אבל הן בגדר המבקש.
רני נויבואר: הן חותמות ומשרד החינוך הוא בעל הסמכות להחליט.
לירן שפיגל: יש כמה סוגים של בקשות העברה.
לירן שפיגל: יש בקשת העברה לפי בקשת תובעים שמוגשת שלרשות המקומית וככל שהרשות המקומית דוחה את הבקשה של ההורה, הוא יכול להגיש ערר למנהל המחוז במשרד החינוך ובמקרים מאוד מסוימים גם להגיש ערר למנהל הכללי של משרד החינוך.
עינב קאבלה: שזה מה שביקשתם כאן ברכיב 73?
לירן שפיגל: לאור ההערות של הוועדה, אני מבקש להתמקד רק בסיטואציות האלה ולא בבקשות העברה שמוגשות לרשות המקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: אז זאת לא תקנה 3 אלא רק תקנה 1.
לירן שפיגל: זאת לא תקנה 3.
עינב קאבלה: זה צריך להיות מתוקן לפי מה שאמרנו כאן.
עינב קאבלה: שוב, הערתנו בסעיף הקודם נכונה גם לסעיף הזה.
עינב קאבלה: דווקא על מה שמוטל על האזרח, דווקא במקום שבו אנחנו רוצים לבוא ולעזור.
עינב קאבלה: זה קצת מתסכל אותנו.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שגם סעיף 74, "רישום נער במוסד חינוך מוכר.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 4 עד 6 לתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום נוסף), התשל"ח-19078".
עינב קאבלה: למה נער ולא נער ונערה?
רני נויבואר: כך רשום.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אציין שכאן הגוף הציבור נותן השירות הוא הרשם הראשי ברשות חינוך מקומית.
נירה לאמעי רכלבסקי: והגורם הממונה הוא שר החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שגם כאן אלה אותם עולמות.
לירן שפיגל: זאת אותה סיטואציה.
לירן שפיגל: אלה תקנות שמפנות בחלק ניכר מההוראות שלהן לתקנות הרישום עליהן דנו בסעיף 72 ולכן זאת בעצם אותה סיטואציה, שלא ניתן יהיה לתת הוראות לפי התוספת ונצטרך למצוא פתרון אחר לרישום.
עדי שיינבך: תקנה 75, "הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.
עדי שיינבך: תקנה 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים),התשי"ד-1953".
לירן שפיגל: גם כאן ביקשנו שמי שיהיה הגורם שייתן את ההוראות זה מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.
לירן שפיגל: זה דומה לאותם מקרים לגבי בקשה של רישיון והכרה למוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים.
אנדרי קוז'ינוב: אם זה כך, בטח זה יכול להישאר.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 75, "הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים),התשי"ד-1953".
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות הוא משרד החינוך והגורם הממונה אמור להיות שר החינוך.
עדי שיינבך: במקום שר החינוך, הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.
לירן שפיגל: במקום שר החינוך.
נירה לאמעי רכלבסקי: הבקשה להכרה מוגשת למשרד החינוך, נכון?
נירה לאמעי רכלבסקי: זה בסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם מדובר על כך שבקשה להכרה תוגש בכתב, בחתימת הבעלים ומנהל המוסד עם הפרטים ואם הוא רוצה את תמיכת המדינה, הוא צריך לצרף לבקשה לשר את הצעת התקציב.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, זה לגמרי נמצא בעולם ובשליטה של משרד החינוך.
עינב קאבלה: אני רק חוזרת על בקשתנו לבדוק את האפשרות לקחת כאן חלק אקטיבי בסעיפים שירדו לנו מהתוספת כי אלה בדיוק המקרים שתקופת הקורונה מאוד מקשה בהם ועוד ברשויות מקומיות שאין בהן אתרי אינטרנט שמאפשרים את הרישום הזה, וזה באמת כל כך חבל.
עינב קאבלה: אני מבקשת שוב שזה ייבדק אצלכם.
לירן שפיגל: זה ייבדק.
לירן שפיגל: אני אמסור את זה.
עינב קאבלה: נחזור להתחלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מתחילים עם סעיף 1.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 8 לפקודת האגודות השיתופית.
עדי שיינבך: אני אסביר בקצרה על רשם האגדות השיתופיות ואז נעבור לשירותים של רשם החברות.
עדי שיינבך: סעיף 8 לפקודה מדבר על כמה תנאים טכניים שצריכים להתגשם כדי שיוכלו להגיש בקשה לרישום אגודה שיתופית כשבעצם הרצון הוא כמובן לאפשר לחרוג מאותם תנאים פיזיים.
עדי שיינבך: מדובר על כך שהבקשה תוגש חתומה על ידי שבעה אנשים, שיצורפו אליה שני עותקים פיזיים, שיצורפו פרטיו של איש קשר מהאגודה.
עדי שיינבך: כל מיני תנאים פיזיים שיש רצון לחרוג מהם ולהפוך אותם לדיגיטליים.
נירה לאמעי רכלבסקי: בקשה לרישום אגודה שיתופית.
נירה לאמעי רכלבסקי: על פי תקנה 1 לתקנות האגודות השיתופיות (ייסוד), התשל"ו-1976 (להלן תקנות הייסוד).
נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי נותן השירות הוא רשם האגודות השיתופיות, הוא גם הגורם הממונה ואתר האינטרנט שלו הוא של רשם האגודות השיתופיות.
עינב קאבלה: מה ההבדל בין 1 ל-2?
עינב קאבלה: בקשה לרישום אגודה שיתופית בכל אחד מהם.
עינב קאבלה: יש הבדל בחיקוק ויש הבדל בגורם הממונה.
עדי שיינבך: כן.
עדי שיינבך: אמנם הכותרת היא זהה, אבל ההוראות המנויות שם הן שונות, הן יותר מפורטות בתקנה 1 לתקנות האגודות השיתופית ובעצם הדרישה היא בהתאם לתקנה 1 שיוגש טופס שהוא קבוע בתוספת לתקנות או דרישה ששני עותקים של התקנון יהיו חתומים על ידי המייסדים ויתכן שכל התהליך הזה, ירצו לעשות בו איזה שהם שינויים.
עדי שיינבך: לגבי החלקים החופפים בין שני הסעיפים, בין שני חיקוקים ככל שישנם, נוסח החוק מתייחס לסיטואציה כזאת בסעיף שאני לא זוכרת את מספרו כי שינינו אותו, זה היה סעיף 2(ג) במקור, והוא קובע שבמקרה של הוראות חופפות בחוק ובתקנות, מי שתהיה לו את הסמכות להתגבר על אותן הוראות, על החלק החופף, הוא רק השר ולא הגורם המינהלי באותו גוף.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא הגיוני שהשר והרשם כאן צריכים לשבת ביחד?
נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם שני הסעיפים האלה אמורים להיות על אותה מערכת עם ישיבה משותפת של הגורמים האלה.
עדי שיינבך: אני משערת שבמבחן המציאות אכן כך ייעשה אבל בכל מקרה אנחנו בחוק ניסינו לייצר איזשהו מדרג נורמטיבי שמאפשר לקבל החלטות בצורה קלה, זמינה ופשוטה יותר.
עדי שיינבך: לגבי אותם חלקים לגביהם אין חפיפה, יש כאן שיקול דעת רחב יותר לאותו גורם מינהלי, במקרה הזה זה רשם האגודות השיתופיות וזה חוזר על עצמו בכל מיני שירותים של כל מיני משרדים שמופיעים כאן בתוספת.
עדי שיינבך: בעצם יש לו שיקול דעת לקבל את ההחלטות לגבי הוראות חלופיות בעצמו ולאו דווקא בהתייעצות עם השר.
נירה לאמעי רכלבסקי: זאת דוגמה למשהו שהוא באמת מאוד שלוב ועם הרבה ממשקים.
נירה לאמעי רכלבסקי: לא ראיתי את זה בהרבה סעיפים בתוספת שבאמת בסעיף של השר, בסעיף 8 כתוב שלצורכי רישום תוגש בקשה לרישום אגודה לרשם, היא תיחתם לפחות על ידי שבעה חברים, אדם מורשה, לצרף לבקשה שני העתקים מהצעת התקנות, שמו של האיש אשר יישא וייתן עם הרשם.
נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, אני רואה את זה מאוד שלוב בהוראה בתקנה שאומרת שזה יוגש בטופס וצריך לצרף שני העתקים חתומים בידי המייסדים.
עינב קאבלה: זה כתוב בתקנה או בסעיטף?
נירה לאמעי רכלבסקי: מה שהקראתי, זאת התקנה.
עינב קאבלה: מה אומר הסעיף?
נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף אומר מה שאמרתי בהתחלה.
נירה לאמעי רכלבסקי: שלצורכי רישום תוגש בקשה אל הרשם, היא תיחתם לפחות על ידי שבעה אנשים בעלי הכשרה לכך.
נירה לאמעי רכלבסקי: אם זו הייתה אגודה שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה, על ידי אדם מורשה.
עינב קאבלה: ומה אומרת תקנה 1?
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 1 אומרת שבקשה לרישום אגודה שתופית תוגש לרשם בטופס שבתוספת הראשונה, חתום בידי המבקשים כאמור בסעיף 8 לפקודה.
עינב קאבלה: 1 זה בעצם הפירוט של הדרישות לפי סעיף 8.
עינב קאבלה: ב-8 אין דרישה למשהו פיזי.
עדי שיינבך: יש דרישה.
עדי שיינבך: גם שם וגם שם יש דרישות פיזיות.
עדי שיינבך: יש מקומות בהם ראינו שהדרישות בחוק הן מהותיות ולכן מחקנו את אותו פריט מהתוספת.
עדי שיינבך: במקרה הזה גם כאן יש דרישות טכניות.
עינב קאבלה: זה בעצם אותו אקט ושני חיקוקים שמסדירים איך עושים את זה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה רק את החתימה על הטופס והתפקיד.
רני נויבואר: הטופס הוא בתקנות.
רני נויבואר: אם הוא רוצה לשנות טופס, אם את תתני את זה רק לשר, את עכשיו אומרת ששינוי טופס עולה לשר.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני אומרת שכאן יש חיבור בין שני הסעיפים האלה.
רני נויבואר: אם רוצים לעשות הליך משמעותי, כנראה יצטרכו לדבר עם השר.
עינב קאבלה: השירות מרחוק שיקבעו, הוא שירות מרחוק שנועד ל-1 ול-2.
עינב קאבלה: זה יהיה אותו שירות.
רני נויבואר: הרבה פעמים זה כתוב כך.
עינב קאבלה: מכאן השאלה למה הגורם הממונה זה לא שר הכלכלה והתעשייה ורשם האגודות השיתופיות יחד על שני הסעיפים.
רני נויבואר: יש לך מדרג נורמטיבי.
עינב קאבלה: בתכל'ס של החיים זה יהיה אותו שירות.
רני נויבואר: אותו שירות.
רני נויבואר: זה קורה הרבה פעמים שיש תקנות שהן בעצם מסמיכות והן אומרות משהו.
רני נויבואר: הן יכולות לומר רכיב אחד, יכול להיות סעיף כמו שר המשפטים יקבע מה הם הדברים הרלוונטיים לעניין רישום משהו וזה יכול להיות שהוא כבר יאמר בתוך החוק שהוא צריך כך וכך וכל היתר יהיה כתוב בתקנות.
רני נויבואר: המדרג הנורמטיבי הוא כדי לבוא ולומר שמה שכתוב בחוק, בחוק ואז השר מוסמך, ומה שכתוב בתקנות, אם הסכמנו מישהו זוטר מן השר, הוא יהיה.
רני נויבואר: נירה אומרת שלפעמים הרבה פעמים יש שיח ביניהם וזה נכון.
עינב קאבלה: זו שפה משפטית.
עינב קאבלה: בשפת המעשה בסוף ישבו הגברים הנ"ל או הגברות הנ"ל ויטכסו את אותו שירות מקוון שהוא לשני הדברים האלה.
רני נויבואר: אם אלה רכיבים שמופיעים רק בתקנות, המשמעות היא שמי שיהיה מוסמך לשנות אותם, זה הגרם הממונה.
רני נויבואר: גם הוא יהיה מוסמך לשנות אותם.
רני נויבואר: אבל אם זה משהו שככל שיש יותר רכיבים בסמכות השר, סביר להניח שלגבי דברים שבסמכותו של השר.
עינב קאבלה: אבל בסוף, נגיד על בקשה לרישום אגודה שיתופית, לא משנה אם זה רכיב מהתקנות או מהחוק, כשמנגישים לציבור איזשהו שירות מקוון, זה לא יצא פעמיים.
עינב קאבלה: זה יהיה אותו שירות מקוון, או יותר נכון שירות מרחוק, לעניין הזה.
עינב קאבלה: המשתמש, האדם הפשוט, דהיינו עינב, לא תדע בכלל, לא תרגיש ולא תבין.
רני נויבואר: גם היום הם לא יודעים.
רני נויבואר: היה דיון בתוך הממשלה אם יש משמעות לכתובת מייל.
רני נויבואר: אם תראו בתקנות ייפוי כוח כתבו כתובת אתר של משרד.
רני נויבואר: כתובת אתר של משרד אתה לא באמת יודע מה יש מאחור.
רני נויבואר: כלומר, האנשים לא יודעים.
רני נויבואר: הם כותבים ייפוי כוח מתמשך, הם מגיעים לאתר מסוים.
רני נויבואר: הם אפילו לא יודעים שזה אתר שהם צריכים לחפש כי אף אחד לא כותב אתה-WWW.
רני נויבואר: אנחנו בחקיקה כותבים כל מיני דברים שאנשים מחפשים בגוגל או במנוע חיפוש אחר ואנחנו כותבים כל מיני דברים אחרים
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חייבת לומר שאני לא מבינה למה צריך את סעיף 8.
נירה לאמעי רכלבסקי: לדעתי כל הפרוצדורה נמצאת בתקנה 1, אבל מילא.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש כאן משהו שאפשר להפוך לשירות מרחוק, בסעיף 8.
נירה לאמעי רכלבסקי: תסתכלו על זה אחר כך.
עדי שיינבך: בסדר.
נירה לאמעי רכלבסקי: רישום תיקון תקנון של אגודה שיתופית.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 12 לפקודת האגודות השיתופיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי, רשם האגודות השיתופיות והגורם הממונה – נתבקשנו לשנות אותו דווקא כאן – שר הכלכלה והתעשייה.
נירה לאמעי רכלבסקי: היה קודם רשם האגודות.
נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.
עדי שיינבך: מדובר בפקודה, ביקשנו שהגורם הממונה יהיה השר ולא הרשם.
עדי שיינבך: מדובר כאן על שירות של רישום תיקון תקנון של אגודה שיתופית.
עדי שיינבך: גם כאן סעיף 12 מונה תהליך טכני מסוים שכן מכיל בתוכו גם רכיבים טכניים ולא רק מהותיים.
עדי שיינבך: למשל, לשלוח שני העתקים וגם מה שהרשם עצמו, רשם האגודות, שולח לאגודה עצמה, הוא שולח העתק עם חתימה בחותמת.
עדי שיינבך: יש בעצם רצון לייצר גמישות גם לגבי השירות הזה ולכן זה מופיע כאן בתוספת.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 7(ד) לתקנות הייסוד.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף נותן השירות הוא רשם האגודות השיתופיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא רשם האגודות השיתופיות ומקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.
עדי שיינבך: כנ"ל.
נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוסיפו לנו פריט שלא היה בנוסח של הצעת החוק שעברה קריאה ראשונה.
נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 28 לפקודת האגודות השיתופיות.
נירה לאמעי רכלבסקי: רשם האגודות נותן השירות.
נירה לאמעי רכלבסקי: שר הכלכלה והתעשייה הוא הגורם הממונה ומקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.
עדי שיינבך: הסמכויות הנלוות, המשמעות, אני רק אומר, זה תיקון או מחיקה של תקנון אגודה.
עדי שיינבך: סעיף 28 לפקודה מפנה לפרק ה' לפקודת החוברות, שהיום הוא פרק ח', פקודת החברות עודכנה אבל פקודת האגודות השיתופיות לא עודכנה, כותרת הסעיף היא אגרות חוב ושעבודים ובעצם פרק ח' לפקודת החברות קובע איזשהו סט של דרישות טכניות ויש רצון להתגבר עליהן – לגבי אופן הגשת הבקשה לרישום, לתיקון או למחיקה של תקנון.
נירה לאמעי רכלבסקי: אימות מסמכים והגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון ומסמך מקוון.
נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 16 ו-16א(ד) לתקנות החברות (דיווח פרטי רישום וטפסים), התש"ס-1999.
נירה לאמעי רכלבסקי: יש כבר תהליך מקוון כזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: הבנו שמבקשים לשנות מעט מהתהליך הזה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שכאן כדאי להסביר על הנושא של תצהיר והיוועצות חזותית.
נירה לאמעי רכלבסקי: זה החידוש שאתם רוצים להכניס.
עינב קאבלה: במלל של השירות החיוני כתוב אימות מסמכים והגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון על מסמך מקוון, של מה?
עינב קאבלה: משהו חסר.
נירה לאמעי רכלבסקי: עוד לא סיימתי לקרוא.
נירה לאמעי רכלבסקי: סליחה.
נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות היא רשם החברות, הוא גם הגורם המונה ומקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של רשות התאגידים – רשם החברות.
נירה לאמעי רכלבסקי: הפניתי שאלה שאני חושבת שכדאי להבהיר לפרוטוקול.
עדי שיינבך: הצענו להעלות אם אפשר ב-זום את עורכת הדין נוית בושוער שלג מרשם החברות שתוכל להתייחס ספציפית לנקודה הזאת קצת יותר באריכות.
עינב קאבלה: עורכת הדין נוית בושוער שלג.
נוית בושוער שלג: שלום.
נוית בושוער שלג: תודה רבה לוועדה על ההזדמנות להציג את השירותים שלנו.
נוית בושוער שלג: זה בעצם השירות הראשון שביקשנו להכיל עבור השירותים שרשות התאגידים נותנת.
נוית בושוער שלג: אני אומר שרשות התאגידים מאחדת מספר יחידות כאשר ראש הרשות הוא בעל סמכויות הרשמים לפי התחומי הרלוונטיים.
נוית בושוער שלג: בפריט בתוספת הרשם הוא רשם החברות.
נוית בושוער שלג: אני כן אומר שבתקופת הסגר הראשון רשות התאגידים נתנה מענה לרוב המוחלט של השירותים על כלל הזרועות שלנו ואפשרנו את קבלת השירותים מרחוק.
נוית בושוער שלג: שלושת השירותים שרשם החברות, רשם המפלגות ורשם ה-...
נוית בושוער שלג: שביקשנו, אלה רק אותם שירותים שמבחינתנו המענה או לא היה מספיק מיטבי או שלא התאפשר לנו - כמו שדיברו בישיבות הראשונות שנגעו לתזכיר – להגיע להסדר באופן פרשני.
נוית בושוער שלג: חלק מההסדרים גם אימצנו לתקופת שגרה.
נוית בושוער שלג: ביחס לשירות הספציפי הזה, אני אשיב לשאלה של יושבת ראש הוועדה.
נוית בושוער שלג: קוראים לזה אימות מסמכים או הגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון ומסמך מקוון כי זה בעצם השם של הסעיף בתקנות.
נוית בושוער שלג: הכוונה היא כמובן לדוח שנתי או הגשת מסמכים ובקשות לרשם שהתקנות מסדירות אותם.
נוית בושוער שלג: כלומר, מסמכים ודיווחים שנדרש להגישם.
נוית בושוער שלג: פקודת החברות והתקנות מסדירות מסמכים ובקשות ספציפיים שמוגשים לרשם.
עינב קאבלה: זה טכני.
עינב קאבלה: תשלימי ותכף נראה מה נדרש.
נוית בושוער שלג: המטרה של הוספת השירות הספציפי הזה בתוספת היא למעשה רק ביחס למסמכים מתאגידים ויחידים זרים.
נוית בושוער שלג: הרגשנו קושי בתקופת הסגר מכיוון שדרך המלך לפי תקנות החברות, דיווח, פרטי רישום וטפסים, להגיש לרשם החברות מסמכים ובקשות מגורמים זרים, זה או קבלת אישור נוטריוני או אישור של נציג דיפלומטי או קונסולרי או כמובן אישור של עורך דין בעל רישיון עריכת דין בישראל שזה לא רלוונטי בתקופת סגר או בכלל בתקופת ההגבלות על שהייה במרחב הציבורי.
נוית בושוער שלג: זה רלוונטי באותם מקרים שאותם גורמים יכולים להגיע לביקורים בישראל ולהסדיר את זה באופן מקומי.
נוית בושוער שלג: למעשה לאור כל ההגבלות על השהייה, קיבלנו פניות מגורמים זרים או מנציגים מקומיים של אותם גורמים זרים, בין אם אלה תאגידים זרים שרשומים כאורגנים בחברות מסוימות ובין אם אלה יחידים שרשומים בחברות מסוימות, ובעצם ידוע לנו שלאור ההגבלות על השהייה באותה מדינה יש להם קושי לאמת את המסמכים.
נוית בושוער שלג: אם המדינה עצמה נמצאת בסגר או אם אותם נציגים בבידוד, היה קושי להגיע לשירותים בקונסוליה –כן אפשרו את זה במידה מסוימת - אבל למעשה כל השיקולים מסביב, וגם ההגבלות של הקורונה, של השהייה במרחב הציבורי היקשו על אימותי המסמכים האלה.
נוית בושוער שלג: זה כל הייעוד של השירות הזה.
נוית בושוער שלג: הוספנו גם את סעיף 16א(ד) ואכן מיקדנו את זה בסעיף קטן (ד) מכיוון שיש אפשרות להגיש בקשות לרשם באופן מקוון, ואנחנו מאוד מעודדים את זה, ובמסגרת הבקשות האלו לא נדרש אימות של חתימה על הטופס אבל ככל שבמסגרת בקשות שמוגשות לרשם באופן מקוון, כן נדרש צירוף מסמכים מגורמים זרים וגם שם אנחנו נדרשים לקבל את זה מאומת לפי אותן שלוש חלופות שציינתי בהתחלה.
נוית בושוער שלג: צריך להעלות לנו אותם נאמן למקור.
נוית בושוער שלג: יש קושי עם זה, בכל הנוגע לספרה המקומית, נאמן למקור ואימות תצהירים, אם אנחנו מסתכלים על זה ברמה של בקשות.
נוית בושוער שלג: אולי אני ארחיב ואני אומר שיש את הנושא של אימות של הצרופות לאותן בקשות, זה יכול להיות צילום תעודת התאגדות של אותו תאגיד זה במדינת היעד, זה יכול להיות צילום דרכון של דירקטור ושם התכלית היא להבין שיש ישות אוטנטית מאחורי אותם מסמכים.
נוית בושוער שלג: זאת תכלית אחת.
נוית בושוער שלג: יש את הרובד של אימות אותן בקשות אליהן צורפו הצרופות האלה.
נוית בושוער שלג: כפי שאמרתי, בבקשות מקוונות לא נדרש האימות הזה אבל ככל שצורפו מסמכים, אנחנו כן נידרש לאותו נאמן במקור.
נוית בושוער שלג: למעשה גם בבקשות מקוונות אנחנו נדרשים.
נוית בושוער שלג: נתבקשתי להסביר מעט – אמנם אנחנו לא מייצגים את לשכת עורכי הדין אבל מבחינתנו אנחנו רואים את זה כתהליכים מקבילים שאנחנו עוקבים אחריהם.
נוית בושוער שלג: יש את החלטת לשכת עורכי הדין, ועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין, שעוסקת באישור תצהירים מרחוק, בהיוועדות חזותית.
נוית בושוער שלג: ההחלטה הגבילה את האפשרות.
נוית בושוער שלג: היו מספר הגבלות ומה שרלוונטי לשירות שלנו היא המגבלה על כך ששני הצדדים לתצהיר – כלומר, גם עורך הדין וגם הלקוח – עליהם להימצא בתוך ישראל או לכל למשה בטריטוריה בה חלים דיני ישראל וזה בגלל יסוד האזהרה בכל הנוגע לתצהירים.
נוית בושוער שלג: מבחינתם, ככל שדיני ישראל לא חלים, האזהרה תהיה משוללת תוקף ולכן זה לא יעלה לכדי אזהרה הנדרשת בתצהיר.
נוית בושוער שלג: בהקשר הזה אנחנו רואים הבחנה – שוב, קטונתי מלפרש את ועדת האתיקה – אנחנו כן רואים הבדל בין זה לבין הנושא של אימות מסמכים ואנחנו חושבים שגם לשון ההחלטה מאפשרת את זה.
נוית בושוער שלג: כן חשוב לי לומר שאנחנו הקשבנו להערות המבורכות של הוועדה בכל הנוגע לשימוש בתזכיר הזה לצורך ניהול מרשמים, זה משהו שהוא בראש מעיננו, ומהימנות המרשם.
נוית בושוער שלג: מבחינתנו ההסדרים עוד לא גובשו.
נוית בושוער שלג: כמו שאמרתי, אנחנו ערים לתהליכים מקבילים שקיימים והשיח עם לשכת עורכי הדין, כל הנושא שציינתם, מהימנות המרשם.
נוית בושוער שלג: אנחנו כן רוצים לעקוב אחרי התהליכים האלה אבל אין כל ספק שבדומה לכל ההסדרים הדיגיטליים שאנחנו מבקשים, גם בקורונה וגם בשגרה, אנחנו קודם כל עושים הבחנה מה התכלית של הדרישה.
נוית בושוער שלג: כמו שציינתי, אם מדובר בנאמן למקור של תעודת התאגדות – צילום דרכון – התכלית מבחינתנו היא להבין שמאחורי זה יש כאן ישות קיימת לצורך ניהול המרשם ולשמור על המהימנות של המידע הזה במרשם.
נוית בושוער שלג: לכן כל הסדר שיגובש, זו גם ברירת המחדל של החוק וגם כמובן כך אנחנו פועלים, מבחינתנו הוא ישמר את אותן תכליות.
אנדרי קוז'ינוב: אם אפשר לחדד בכל הקשור לתאגידים זרים והמהימנות.
אנדרי קוז'ינוב: כשאתם דורשים את המסמכים מחוץ לארץ, נניח שגם עורך הדין של אותו תאגיד וגם התאגיד עצמו, מקום מושבו בחוץ לארץ וכדי להירשם, הם מעבירים אליכם מסמכים באופן מקוון.
אנדרי קוז'ינוב: אם אני מבין נכון את מה שאת אומרת, מספיק למעשה להעביר צילום הדרכון של אותו דירקטור או לאשר את הצרופות.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, מצדכם לא נדרש כאן איזשהו אישור נוטריוני או אפוסטיל שמאמת את המסמכים עצמם.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, בצד השני אין צורך עכשיו לרוץ אחרי עורכי דין או שירות קונסולרי כדי לאמת את המסמכים עבורכם.
נוית בושוער שלג: אני אחדד.
נוית בושוער שלג: היכולת להגיש בקשות מקוונות לרשם החברות, נכון להיום, היא לגורמים מקומיים, לגורמים ישראליים שנמצאים במרשם מכיוון שבין היתר - כפי שדובר בדיון הראשון – ספציפית בשירותים של רשם החברות היכולת להגיש מקוון תלויה בשלב הראשוני של הזדהות.
נוית בושוער שלג: השלב הראשוני של הזדהות באמצעות המערכת הממשלתית.
נוית בושוער שלג: זה למעשה המודול הראשון כדי להיכנס לשירותים ורק לאחר מכן, ברגע שיש לנו ולידציה על אותה זהות של בן אדם, אנחנו עורכים תיקוף שאותו בן אדם באמת מוסמך לדווח לנו באופן מקוון לפי המרשמים שלנו.
נוית בושוער שלג: כלומר, השלב הראשוני נעשה במערכות של ממשל זמין.
נוית בושוער שלג: נכחתי ב-זום עת דיברנו על זה באריכות ובמקצועיות בדיונים הראשונים ובאמת מהבחינה הזאת אנחנו מתבססים על ההזדהות הממשלתית במקום שכרוך בכך ולאחר מכן – כאן אין לנו כלום במאגר שלנו – אנחנו בעצם מתקפים את זה שאותו גורם יכול לדווח לנו באופן מקוון.
נוית בושוער שלג: לכן גורמים זרים שהם לא מוכרים לנו כגורמים שמוסמכים לדווח לא יוכלו לדווח באופן מקוון.
נוית בושוער שלג: בדרך כלל מדובר כאן על מצבים שאנחנו עוד לא מכירים את אותו גורם זר.
נוית בושוער שלג: מהרגע שיש לרשם החברות צילום דרכון שלו והוא מאומת, אנחנו כבר יודעים לזהות אותו גם במרשם של רשם החברות כדירקטור לדוגמה או כבעל מניות, מישהו שמוסמך לדווח.
אנדרי קוז'ינוב: בשלב הראשון נדרשת נוכחות.
נוית בושוער שלג: אנחנו מקבלים את המסמכים במקור.
נוית בושוער שלג: כלומר, האישור הנוטריוני והאישור הקונסולרי ניתן לו במדינה הפנימית, במדינה המרוחקת, ואותו גורם מקומי שידווח לנו, מקבל את זה במסמכי מקור.
נוית בושוער שלג: גם כל הנושא של שירותי הדואר, גם זה היה מאוד בעייתי בתקופה הזאת.
נוית בושוער שלג: כלומר, גם אם הם הצליחו להגיע לקונסוליות ולקבל את אותו אישור, הם דיווחו על כך שגם נוטריונים, כי הם מוכנים לקבל את זה גם מנוטריונים שהם לא נציגים דיפלומטיים, צמצמו את הפעילות וגם הדואר התארך.
נוית בושוער שלג: מבחינתם קיימת חשיבות למועדים של הדיווחים האלה.