GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אבל אני הייתי מהלקוחות ששילמו הרבה כסף לפלאפון.
אורי מקלב: החשבוניות של 1000 ₪, 900 ₪ לחשבון חודשי זה היה החשבון, זה היה נורא, המחירים לדקת שיחה.
אורי מקלב: הייתה שיחה נכנסת - - - בסופו של דבר, אנחנו מסתכלים שהיום משתמשים בחבילות של 19 שקלים או של 29 שקלים שיש בזה כמעט הכל.
אורי מקלב: ובכלל בלי השוואה אנחנו מדברים על הכסף של פעם, והשימושים שלנו היו מעטים בהרבה יותר, אין בכלל השוואה מה עשינו אז בפלאפון ומה אנחנו עושים היום.
אורי מקלב: אז זה נכון, אני חושב שאם נסתכל היום על המהפכה הצרכנית הגדולה ביותר שהייתה במדינת ישראל, שינוי, מהפכה, רפורמה אדירה, אני חושב שהמקום הראשון יהיה הנושא הזה של הסלולר.
אורי מקלב: אני חושב שגם המהפכה הכי גדולה של הרגולציה.
אורי מקלב: אם איפה תפעל הרגולציה – יכול להיות שעוד משקים קצת, חשמל, יכול להיות בענף החלב, יכול להיות שיהיה, אבל אני חושב שסמכות של משרד שנכנס, אולי אפילו בהפתעה, אולי משרד החקלאות רגיל בכאלה דברים, אבל משרד תקשורת שנכנס עמוק לתוך הרגולציה, לתוך התנהלות, שינה מוסכמות, עשה מהפכה, אני חושב שזה גם המהפכה שעשו עליו.
אורי מקלב: אני אוסיף ואומר שאני לא חושב שהייתה עוד מהפכה או רפורמה צרכנית שהשפיעה אלקטוראלית, שהיו לה השפעות פוליטיות כמו המהפכה הזאת.
אורי מקלב: אין ספק הוא ששר האוצר של היום קנה את עולמו, קנה את שמו, הקים מפלגה.
אורי מקלב: בעיניי וכמו בעיניי רבים אחרים אין ספק שהנושא של הרפורמה בסלולר זה בא ואמר אם נקדים את זה מי שמסוגל לזה בטח יעשה גם בדיור - -
ינון אזולאי: התחיל עם זה אריאל אטיאס.
אורי מקלב: נכון, התחיל.
אורי מקלב: הזכות לאריאל אטיאס.
אורי מקלב: גם בשיכון הוא אחרי זה התחיל אבל אין לנו - - - ובסופו של דבר זה נזקף לזכותו וכאן זה רק פוליטיקה.
אורי מקלב: מי שיודע לעשות מזה - - - זה נכון למהפכות צרכנות, אנחנו יודעים.
אורי מקלב: בכל אופן, השינויים הפוליטיים - - - במאמר מוסגר.
אורי מקלב: אני חושב שגם הרפורמה התבקשה מאליה, פשוט שם דגש על המחירים, אני סוף סוף רוצה להגיע לנקודה הסופית בעניין.
אורי מקלב: אני חושב שגם החברות עצמן הביאו את זה, יש כאן נציגי חברות הסלולר?
אורי מקלב: הבאתם את זה על עצמכם, לא ידעתם שובע, לא הייתם עם מעצורים, לא ראיתם גבולות - - - אבל לא הסתכלתם - - - הייתם דורסניים כלפי - - - ובסוף זה הגיע בצורה קשה.
אורי מקלב: אולי זה מבחינת אכול היום כי מחר נמות, לא מסתכלים שבסופו של דבר יהיו חללים.
אורי מקלב: והבאתם את זה על עצמכם, אני אומר את זה בצער רב, מכוון שהמילה של הסבתא שלי הייתה תמיד אני לא מספיק עשירה כדי לקנות דברים זולים, אתם בטח מכירים את המילה הזאת.
אורי מקלב: אנחנו לא מספיק עשירים כדי לקנות דברים זולים שנשברים, שלא נותנים שירות, שאנחנו צריכים כל הזמן להחליף אותם.
אורי מקלב: אם הגענו לפרספקטיבה שלא משנה כמה זמן משינוי הרפורמה, 15 שנה, בפרספקטיבה היום שאנחנו ירדנו עד למטה בתוצר, או שאנחנו לא יודעים, השאלה אם זה המחיר שאנחנו היום נמצאים ברמת שירותים מאוד מאוד נמוכה ותיכף נראה בכמה היבטים.
אורי מקלב: אנחנו היום לא נתמקד ברמת השירות הפרטנית של הלקוחות, אנחנו שמים דגש ברמת התשתיות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים היום שאנחנו נמצאים בנושא הזה ברמה מאוד נמוכה.
אורי מקלב: הניתוקים שיש לנו, הקשיים שיש לנו בהשגת קו, אנחנו יכולים לעשות מקטע של חמשה קילומטר, ניקח מהכנסת לשכונת רמות, 5-4.5 קילומטר, חמש-שש פעמים שהשיחה מתנתקת לך, אז זה לא - - - אני גר ברמות, שכונה גבוהה יחסית, לא הכי צפופה, לא בניינים גבוהים - - - אני מבין שערים - - - אנחנו מאפשרים לוועדה משותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: אני הזכרתי אותך, אני לא רוצה לחזור על הדברים, את החלק של השבחים אני כן אזכיר.
אורי מקלב: לפני כשלוש שנים קיימנו ישיבה בנושא ואנחנו קראנו לישיבת מעקב, המצב לא השתנה, היינו יכולים גם לקבוע ישיבה גם - - - הנושא היום.
אורי מקלב: הבעיה לא נפתרה, אבל אמרתי שאני חושב שהשוני שיש בין 2016 לשלהי 2018 הוא בתפיסה של משרד התקשורת.
אורי מקלב: אני חושב שאתם מכריזים ואומרים בפני הוועדה, אנחנו מודים.
אורי מקלב: אתם לא מתכחשים ולא מתנגחים ואומרים שישנה בעיה.
אורי מקלב: מצטטים אתכם, אני חושב שאתם אחראים לזה ואנחנו מודעים.
אורי מקלב: ואנחנו גם חושבים שהאמת היא שאנחנו צריכים להיכנס לתוך הנושא.
אורי מקלב: והנושא שאמרנו הוא שמרפורמה באמת דרמטית של הורדת מחירים באופן דרמטי אבל גם רמת השירות שירדה יחד איתו.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנשים גם מחויבים לשירות.
אורי מקלב: לא יכול להיות שאנחנו ניתן מחיר זול, אולי אפילו מצדיק עליית מחירים כדי לתת יותר תשובות לתשתיות.
אורי מקלב: אי אפשר, זה לא שירות אפילו ברמה המינימאלית.
אורי מקלב: דוגמה מאוד - - - מקטע אחר מקטע בשיחה אחת אתה נקטע - - - גם אנחנו חושבים שבנושא הזה חייבים להיכנס לפעולה מכוון שהנתונים לבד, מה שאנחנו יודעים, ותיכף נגיע לעורך המסמך, אלירן מהממ"מ, היה קשה לאסוף נתונים.
אורי מקלב: מה סך הכל - - - יש מדדים שאנחנו אולי יכולים לתת האם החברות עומדות במדדים האלה או לא.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש רישיון, והרישיון מחייב לגבי המנכ"ל, חבריי, הוא מחייב 99% של כיסוי לדור שלישי, אני לא חושב שאנחנו עומדים שם.
אורי מקלב: צריך להיות המקסימום שיכול להיות בשעת השיא 2%, במקומות מסוימים יש נפילה, אנחנו נציין, באחוזים אחרים לגמרי.
אורי מקלב: במפות הכיסוי הם חייבים לתת מפות כיסוי - - - אני לא חושב שיש לנו מפות כיסוי.
אורי מקלב: יש לא מעט דברים שלא עומדים בתנאי הרישיון, רבותיי.
אורי מקלב: לא רק מהציפייה.
אורי מקלב: מוקדי השידור – אם ב-2014 עמדנו על 10,000 היום אנחנו מתקרבים ל-8000, שזה ירידה בלמעלה מ-20% במוקדי השידור.
אורי מקלב: מיותר להסביר לכולם שמה שקורה שהיום השימוש שלנו זה לא רק 20%.
אורי מקלב: באופן אפקטיבי הוא הרבה הרבה יותר מ-20% מכוון שהיום השימושים שאנחנו עושים דורשים הרבה יותר וככה אנחנו מקבלים הרבה פחות - - - אני לא נכנס כאן לנושא והבעייתיות של בריאות.
אורי מקלב: ככל שהנושא של הקליטה הוא נמוך ככה רמת הקרינה.
אורי מקלב: על המשוואה הזאת אין חולק – ככל שרמת הקליטה נמוכה ככה רמת הקרינה היא גבוהה יותר.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לכם שאני - - - אתה חולק על זה?
קריאה: אני לא חולק, אני רוצה להעיר על זה.
אורי מקלב: בכל אופן, זוהי העמדה המקצועית הרשמית מכוון שאנחנו גם נעזרים במעליות ובעוד מקומות אז העמדה הרשמית היא ודאי כזאת.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לכם שאני ניסיתי לפעול באופן פרטני לגבי האנשים שפנו אליי וביקשתי דוחות ממשרד התקשורת דרך החברות, כמה הלקוח הזה, כמה ניתוקים היו לו במרווח זמן.
אורי מקלב: הנתונים מאוד מאוד לא נכונים.
אורי מקלב: כשאני שואל שאילתה ואני רוצה לקבל על לקוח באזור למה הנתונים לא נכונים.
אורי מקלב: אני הייתי רוצה לשאול על עצמי.
אורי מקלב: אני הרי יודע כמה ניתוקים יש לי פחות או יותר.
אורי מקלב: ביום הזה כמה ניתוקים היו, בשעות האלה כמה, הרי יש על כל זה נתונים למעקב ונתונים לבירור.
אורי מקלב: מכוון שהרישום מול הניתוק יש לו פער גדול מאוד.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים במצב שאני כבר לא שומע אותו ואני שומע כבר רעשים ואין קליטה, אבל עדיין בחברה אין בזה שום ניתוק מכוון שבחברה הניתוק הוא ניתוק סופי, הוא לא ניתוק שאתה לא שומע אותו.
אורי מקלב: במקרה הזה אתה כבר סוגר, אתה לא מחכה, אין לך סימון שרק עכשיו, ולכן הנתונים שאנחנו נקבל הם נתונים ממש לא נכונים, הם ממש לא מראים.
אורי מקלב: אני לא נכנס היום, סתם ככה בדרך אגב, לאחד הכבישים החדשים של מדינת ישראל, כביש 1 אני חושב, כביש - - - מישהו יכול להסביר לי שמנהרה לא ארוכה שחונכים אותה עכשיו ב-2018 ואין - - - שאין קליטה.
אורי מקלב: אי אפשר לעשות איזה משדר כולל של כל החברות, אוניברסאלי, או משהו שנותן המשכיות?
אורי מקלב: לא - - - זה פשוט מדינה מודרנית, מעצמת הייטק, במדינה הזאת יש לנו את הטכנולוגיות הכי חדישות.
אורי מקלב: אני חושב שיש גם פתרונות בנושא הזה, והדבר הראשון, אני יודע שיש לכם הרבה - - - כדי להגיע למדידות, כדי להגיע למבחן בתמריצים חיוביים שליליים מול החברות ויכול להיות שזה גם לעשות שינוי, יכול להיות שהתחרות צריכה להיות מוגבלת.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאנחנו מגבילים לפעמים תחרות.
אורי מקלב: תחרות שמביאה לידי הורדת מחירים שכל התחרות היא הלקוחות ובכלל לא על השירות.
אורי מקלב: אני חושב שהיום אין תחרות ואין אינטרס לא להוסיף תשתיות ולא לתחזק אותן.
אורי מקלב: וגם אחרי שאתם עיכלתם וחייבתם היום שימושים של כל החברות בתשתיות הקיימות.
אורי מקלב: לא צריך אנטנות של שידורים, כמה שידוע לי, נתי, תאיר את עיניי בעניין הזה, האם כל החברות משתמשות באמת במוקדי שידור אחרים.
אורי מקלב: זה יכול להיות שזה לא, אבל אנחנו יודעים שמוקדי השידור האלה הם מוגבלים.
אורי מקלב: דהיינו, קליטה טובה זה למען הציבור גם שלא יודע.
אורי מקלב: בוודאי אולי תיכף אלירן גם יוסיף בעניין הזה.
אורי מקלב: זה רצף של מוקדי שידור שהם גם נותנים רצף של קליטה וגם יודעים להכיל את העומס – באזור עמוס כמה אנשים שרוצים להשתמש בו.
אורי מקלב: אם יש לנו מוקד שידור שלא יכול להכיל את העומס שלו אז אולי הוא גם לא ייתן.
אורי מקלב: דרך אגב, התופעה שבאו אליי אנשים, שהיום זה לא רק ניתוקים – לוקח זמן עד ששיחה יוצאת.
אורי מקלב: עד שאתה מקבל את השיחה היא לא מהירה כל כך בחלק מהחברות שהיא לוקחת לך גם זמן.
אורי מקלב: על אלה ועוד אנחנו נדון היום בדיון שלנו.
אורי מקלב: ברשותך, אדוני המנכ"ל - -
איריס שכטר: סליחה, אפשר לשאול שאלה?
אורי מקלב: אם זו שאלה של הצעה לסדר.
איריס שכטר: לא, על הדברים שכרגע אמרת, אני רוצה להבין.
אורי מקלב: אני אתן לך ברשות הדיבור.
אורי מקלב: אני פשוט רוצה לעשות סדר בדברים.
איריס שכטר: אתה מציע פשוט להוסיף עוד אנטנות סלולריות?
איריס שכטר: אתה אומר שיש ניתוקים אז בעצם למה אתה חותר בעצם, שאין מספיק אנטנות סלולריות, שצריך להוסיף עוד אנטנות סלולריות לציבור?
אורי מקלב: יכול להיות, אבל זה המשרד.
אורי מקלב: אני לקוח.
אורי מקלב: אני לא אמור להיות מומחה בשטח.
אורי מקלב: אני חושב שאם אולי יש תגבור, אולי הוספת פנלים, אם אמרתי נכון מונח מקצועי, על אותו מוקד שידור.
אורי מקלב: אני לא נכנס לזה אבל זה הפן המקצועי, אני גם לא אמור.
נתנאל כהן: מה לעשות, העולם חי בפיזיקה.
נתנאל כהן: אנחנו נמצאים בחג שעושה ניסים, אבל בסוף לעשות כיסוי סלולרי ולשפר את איכות הגלישה זה פיזיקה, זה לא נתון - -
אורי מקלב: אתה רוצה להגיד שזה השפה?
נתנאל כהן: כן, זה פיזיקה.
נתנאל כהן: במקום שיש אנטנות אז יש כיסוי ויש איכות גלישה ובמקום שאין אז אין.
נתנאל כהן: זה הפיזיקה.
איריס שכטר: ומה עם בריאות - -
אורי מקלב: הבנו את הכוונה שלך.
אורי מקלב: יש זמן שידור, על השאלה הזאת שחשבתי שבאה להעשיר קיבלת את התשובה.
אורי מקלב: אני מכיר את זה שכולם רוצים אוטובוס קרוב לבית אבל אף אחד לא רוצה שיעבור מתחת לבית שלו, שיעבור אצל השכן.
איריס שכטר: היום - -
אורי מקלב: סליחה, גברתי, אני רואה שאולי באת קצת מיליטנטית כמכבים בחג האורים.
אורי מקלב: מקבלת את התשובה, שאלת את השאלה, תקבלי גם - - - אלירן ייתן לנו ממש קצר להשלים דברים שלא אמרתי.
אלירן זרד: תודה רבה אדוני היושב ראש.
אלירן זרד: אני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אלירן זרד: אנחנו התבקשנו על ידי היושב ראש, חבר הכנסת מקלב ועל ידי הוועדה לכתוב מסמך עדכון למסמך שנכתב לפני כשלוש שנים כמעט כמו שציינת, בראשית 2016, בנושא תשתיות הרשת הסלולרית בישראל.
אלירן זרד: המסמך הזה הוא מסמך מעקב, כמו שציינת, גם הישיבה היא ישיבת מעקב.
אלירן זרד: התחלנו בלבחון מה קורה בפועל מבחינת פריסת הרשת, הנתונים הבסיסיים, וראינו שישנה מגמה משמעותית של צמצום מספר מוקדי השידור הסלולרים.
אלירן זרד: תיכף נגיע קצת יותר לנתונים ספציפיים.
אלירן זרד: במסגרת המגמה עיקר המגמה היא של שיתוף תשתיות וזה הדבר העיקרי שגורם לזה.
אלירן זרד: בעצם החברות מתכנסות לתשתיות משותפות.
אלירן זרד: בהמשך ניסינו לבחון איך המגמה הבולטת הזאת משפיעה על כל מיני היבטים אחרים של הענף, על פריסת תשתיות טכנולוגיות מסוג דור 4, על רמת הכיסוי, הקליטה ואיכות השידור של הרשתות וגם בחנו את נושא הקרינה.
אלירן זרד: עכשיו אני אגיד קצת יותר בפירוט.
אלירן זרד: מבחינת המוקדים כיום ב-2018 יש לנו 7821 מוקדי שידור של כל הרשתות.
אלירן זרד: אתם יכולים לראות את הגרפים ואת הנתונים יותר בפירוט במסמך עצמו, כמה לכל חברה וכו'.
אלירן זרד: זאת ירידה של 20%, כמו שציינת, משנת 2014.
אלירן זרד: כמעט 2000 מוקדים פחות מ-2014.
אלירן זרד: כיום ישנן שלוש רשתות תקשורת פרוסות במלואן, שני תאגידים שמשתפים כמה חברות PHI ו- CMG ופלאפון עם רשת עצמאית.
אלירן זרד: סך הכל ששה מפעילים שפועלים ברשת ויש עוד מפעילים וירטואליים שהם לא בעלי תשתיות משל עצמם.
אלירן זרד: בדור 4 יש לנו כיום 5452 מוקדי שידור, שזה כ-70% מסך המוקדים שודרגו לדור 4.
אלירן זרד: אין נתונים ספציפיים לגבי כל חברה בשל סודיות מסחרית, המשרדים לא יכולים למסור את זה.
אלירן זרד: לגבי רמת כיסוי, קליטה ואיכות שידור – אז באמת כמו שציינת הדברים מוגדרים ברישיון.
אלירן זרד: 99% מהאוכלוסייה צריכים להיות מכוסים בדור 3.
אלירן זרד: בשלב הזה של פריסת דור 4 אמורים להיות מכוסים 65% מהאוכלוסייה.
אלירן זרד: לגבי איכות שידור אז יש את העניין עם שיחות חסומות ונופלות שבשעת שיא צריכות להגיע ללא יותר מ-2%.
אלירן זרד: קיבלנו את התשובות ממשרד התקשורת שהחברות לפי הדיווחים שלהן עומדות בזה.
אלירן זרד: ניסינו לקבל תשובות לגבי כמה שנים, מה הנתונים, איך בוחנים את זה.
אלירן זרד: התשובה היא בעיקר שהחברות על פי הדיווחים שלהן עומדות בתנאי הרישיון.
אלירן זרד: לא הצלחנו לגמרי להבין האם יש איזושהי בדיקה של הנתונים האלה שהיא חיצונית לחברות.
אלירן זרד: כלומר, כיצד זה נבחן ומאומת, האם יש איזשהו מקור מידע חיצוני לחברות שבוחן את הדברים האלה שמטרידים את הוועדה, את הנושא של קליטה, של איכות שידור וכו'.
אורי מקלב: אם תוכל לומר מילה אחת על הנושא שכתבת במסמך, הנושא של אפליקציות לשימוש.
אלירן זרד: כן, אני אומר מיד, זה בדיוק ההמשך.
אלירן זרד: אנחנו, בעקבות זה שלא הבנו בדיוק איך זה נבחן הנושא הזה פנינו לבחון כמה מחקרים חיצוניים, חברות בינלאומיות, שצריך לומר שאלה חברות מסחריות, פרטיות שבודקות לא רק בארץ, בכל העולם, את הנושא הזה של כל מיני היבטים של שימוש של רשתות סלולריות, של יעילות שלהן.
אלירן זרד: הן בודקות את זה מלמטה.
אלירן זרד: הן בודקות זמינות והן בודקות מהירות, בעיקר בדור 4 אבל גם בדור 3.
אלירן זרד: אקמאי ואופן סיגנל שהשיטה שלהן היא אחרת וצריך כמובן גם להתייחס לנתונים האלה יותר בזהירות.
אלירן זרד: אלה לא ארגונים ממשלתיים ולא מוסדות מסודרים ואלה גם לא ארגונים מדעיים אקדמיים.
נתנאל כהן: אקמאי הוא מדד שמקובל בעולם.
אלירן זרד: נכון.
אלירן זרד: ה-OECD עושה שימוש בנתונים של אקמאי, זה צריך לציין.
אלירן זרד: אבל רצינו להביא איזושהי בדיקת - - - הם בודקים את זה מלמטה כמו אפליקציית waze, אוספים את הנתונים דרך הטלפונים.
אלירן זרד: בגדול, דווקא יחסית לזמינות באופן כללי זה רע שישראל הייתה במקום טוב, ביחס לדור 4 גם מבחינת זמינות וגם מבחינת נראות גלישה הנתונים מראים דיי נמוך ביחס למדינות ה-OECD.
אלירן זרד: דבר נוסף, הפריסה של דור 4 וגם ההתקדמות לדור 5 קשורה גם למכרז תדרים שהיה אמור להתקיים ב-2018.
אלירן זרד: עכשיו אם אנחנו מבינים נכון הוא אמור להתקיים בראשית 2019.
אלירן זרד: אז זה לגבי הנתונים האלה.
נתנאל כהן: עקרונות המכרז יהיו מפורסמים.
נתנאל כהן: אני אפרסם אותם ב-31 בדצמבר כך שאנחנו נעמוד ביעד.
נתנאל כהן: המכרז עצמו יופץ בסדר גודל של סוף מרץ-תחילת אפריל 19, אבל עקרונות המכרז יפורסמו עוד בשנת העבודה 2018.
אורי מקלב: אלירן אני חושב שזה בסדר עד כאן.
אלירן זרד: אני עוד דקה אמשיך רק לגבי רמות הקרינה, זה עוד היבט שבחנו במסמך.
אלירן זרד: על פי בדיקות של המשרד להגנת הסביבה שהוא אחראי על הנושא הזה יש עלייה די מתונה משנה לשנה ברמות הקרינה שהיא בלתי נמנעת במובן מסוים בהתחשב בשיעור העלייה בצריכת המידע ברשת.
אלירן זרד: זאת אומרת, זה במידה רבה קשור בכמה מידע הרשת מעבירה וכמה משתמשים בה.
אלירן זרד: אז אפשר לראות שיש עלייה מאוד גדולה בנתונים.
אלירן זרד: יש גרף בנספח של המסמך.
אלירן זרד: יש עלייה מאוד גבוהה בנתונים ומבחינת עלייה ברמות הקרינה בין 2015 ל-16' בערך 2.5% ובין 16' ל-17' בערך 10% - -
אורי מקלב: המנכ"ל יתייחס לדבר הזה.
אלירן זרד: יחד עם זאת אני רוצה רק להעיר שגם כאן
אלירן זרד: בנושא הזה של הקרינה היה קשה לנו להביא איזשהו נתון אחד כולל כלל ארצי של נתוני אמת שאפשר להציג אותו.
אלירן זרד: יש כמה כלים שבאמצעותם המשרד מבקר את הקרינה - - - ממה שהבנו יכול להיות שאיזושהי הצגה של הנתונים שנמצאים, למשל הדוחות השנתיים של כל מוקדי השידור, של כל החברות, זאת אומרת לדעת באמת את היקף הקרינה שמשודרת, לתת איזשהו מצג כללי, זה יכול מאוד לתת תמונת מצב - -
אורי מקלב: אלירן - - - אני רוצה באמת להגיע לזה גם מתוך ההיבט אבל אי אפשר לשים את הכל על זה, אחרת נתפזר ולא נספיק שום דבר.
אורי מקלב: נתי, בבקשה.
נתנאל כהן: תודה רבה.
נתנאל כהן: קראתי בעיון את הטיוטה במהלך הסופשבוע של אלירן וגם את הדוח מ-2016 וגם קראתי - -
אורי מקלב: אני קראתי את זה אתמול בשלוש לפנות בוקר, זה היה מרתק, זה לא היה פחות מספר - - - אני מציע לכולם לעבור על זה, אולי אתם בעלי מקצוע אבל זה בסך הכל - - - זה המסמך הראשון - - - ויובל ליווה אותו ואישר את זה גם אז גם מברוק על המסמך הראשון כאן בכנסת.
נתנאל כהן: אני דווקא רוצה לעמוד על מספר הנחות עבודה ואני רוצה רגע לציין גם את ההבדלים בין הדוח של 2016 לדוח של 2018 ולעמוד על, לא הייתי רוצה להיות חריף, אבל חוסר הרלוונטיות בין שני הדוחות.
נתנאל כהן: והדוח שיהיה גם ב-2020 הוא לא יהיה רלוונטי והוא לא יהיה המשכיות של הדוח הזה ואני רוצה להצביע על הנושאים עצמם.
אורי מקלב: על איזה דוח אתה מדבר?
נתנאל כהן: אני מדבר - -
אורי מקלב: הדוח שלנו?
נתנאל כהן: הדוח של 2016, אתה אמרת שהוא דוח מעקב ויהיה גם דוח מעקב כנראה ב-2020 והוא פשוט לא יהיה רלוונטי, ואני אסביר גם למה.
נתנאל כהן: השוק שאנחנו אחראים עליו, הייתה לי גם שיחה מאוד ארוכה עם הממונה להגבלים, ואי אפשר למדוד את שוק התקשורת במדינת ישראל ובעולם כולו לשווקים אחרים.
נתנאל כהן: השוק שאנחנו אמונים ואחראים עליו כמשרד התקשורת הוא שוק דינמי, הוא שוק שמשתנה בצורה דרמטית, ולא דומה שנת העבודה 2016 לשנת העבודה 2018, גם ברגולציה שאנחנו כופים על החברות עצמן, וגם בעולם התוכן.
נתנאל כהן: עולם התוכן הטכנולוגי הוא משתנה לאין שיעור.
נתנאל כהן: חווית הגלישה או הצורך של חווית הגלישה גם בתשתיות הנייחות וגם בתשתיות הניידות עולה בצורה אקספוננציאלית בכל שנה, בצורה דרמטית.
נתנאל כהן: אני מתאר לעצמי שכולם כאן מכירים את חוק מור שהומצא על ידי חבר אינטל.
נתנאל כהן: חוק מור בעולם הטכנולוגי, גם בעולם המוביליטי הסלולרי וגם בעולם הנייח, הפיזי, עומד מסוף שנות ה-70, תחילת שנות ה-80 עד ימינו אנו בצורה דרמטית.
נתנאל כהן: כלומר, אנחנו חווים טרנספורמציה שהיא אדירה בנושא הזה.
נתנאל כהן: ולכן כלי המדידה של 16' שהוא היה על דור 3 לא דומה לכלי המדידה של 18' שהוא גם על דור 3 וגם על דור 4, הם חיים בצוותא אחד עם השני.
נתנאל כהן: דיברנו על כך שאנחנו יוצאים למכרז של תדרי דור 5 שגם הוא מתנהג קצת אחר מדור 3 ודור 4, גם הטכנולוגיות הן טכנולוגיות שונות, ועוד מעט נדבר על סוגיית הקרינה ונבין על מה אנחנו מדברים בנושא הזה.
נתנאל כהן: והסוגיה של - - - בצוותא ועל זה אנחנו גם דנים ומתחבטים יום-יום שעה-שעה, עד מתי דור 3 במדינת ישראל במקביל לדור 4 בואך דור 5.
נתנאל כהן: כי אנחנו כמדינה, כמשרד התקשורת, רוצים להוביל את מדינת ישראל לדור 5.
נתנאל כהן: דיברנו לפני חודש בערך כאן
נתנאל כהן: על הצורך ב-IPV6 כאמצעי או כתנאי להגעה לעידן IOT.
נתנאל כהן: וכדי שאנחנו נגיע לעידן ה-IOT אנחנו צריכים, כמובן - - -משודרג- -
אורי מקלב: אני לא יודע אם הציבור יודע, חלק הייתם פה, אבל באמת הדיון שהיה פה לפני - -
איריס שכטר: בדקתם איך זה משפיע על הבריאות של הציבור.
נתנאל כהן: בוודאי שכן.
איריס שכטר: ומה התשובה?
אורי מקלב: יש לך זמן לשאלות, כל אחד ישאל שאלות.
נתנאל כהן: אני גם אתייחס לזה.
אורי מקלב: אני חושב שגם כפעילה בתחום הסרת האנטנות הבנו את המסר שאת לא בעד האנטנות אבל זה לא מצדיק ולא מאפשר.
אורי מקלב: אל תרשי לעצמך לשאלות ביניים, זה לא הפגנות פה.
אורי מקלב: זה דיון מסודר ודיון שאמור להיות ממוסד ואנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו קריאות ביניים ולא שאלות מהקהל או שאלות גם מהמשתתפים.
נתנאל כהן: חשוב לי גם לומר, וזה מתחבר למה שאלירן רשם במחקר שלו, הרגולציה במדינת ישראל היום מאפשרת לשלוש הרשתות הבאות לפעול בתחום הסלולרי:
נתנאל כהן: אחת זה PHI שהיא חברה שיתופית לפרטנר - - - השנייה היא חברת פלאפון שהיא משרתת את רשתות חברת פלאפון, השלישית היא CMG שהיא התאגדות של סלקום, מרתון שזה אקספון וגולן טלקום.
נתנאל כהן: שלושת הרשתות הללו מקימות על פי רישיון תשתיות של סלולר גם בכיסוין וגם באיכותן בנושא הזה.
נתנאל כהן: ברישיון עצמו החברות מחויבות לעמוד בסטנדרטים מסוימים.
נתנאל כהן: זה מפולח אל מול כמות אוכלוסייה, שטח, יישוב, כבישים וכדומה.
נתנאל כהן: כבישים של שלוש ספרות, ארבע ספרות.
נתנאל כהן: ההערה שגם נתת כאן בנושא מנהרות גם היא משהו שרשמתי לעצמי כרגע, שגם אותו נצטרך כנראה - - - הרי מדינת ישראל והתשתיות שלה גם מתפתחות ולא נתנו את דעתנו בנושא הזה.
נתנאל כהן: וגם את זה אנחנו צריכים - -
אורי מקלב: אני מדבר איתך שהרכבת לירושלים שהיא בעצם באה לתת לך את נתיב התחבורה לרכב הפרטי אבל גם חלק מהיתרונות, הערך המוסף, אומרים לך שיש לך שעת עבודה, אתה לא צריך לנהוג.
אורי מקלב: אבל כשאורך המנהרה הוא ארוך מאוד ואין שם שום קליטה וזה גם חבל, אז אנשים - - -
נתנאל כהן: אני מסכים.
נתנאל כהן: הדברים האלה מופיעים ברישיון וכמו שאלירן אמר קודם, הפיקוח שלנו על המימוש זה על פי דיווחים.
אורי מקלב: שאני רק אבין את מה שאמרת – שלוש החברות האלה שהן אמונות יש לכל אחת רישיון על תשתיות?
אורי מקלב: אז נניח באזורי הדרום, באזורים מרוחקים שכולם צריכים לתת שירות, הם נשענים אחד על השני או שיש שיתוף פעולה ביניהם?
נתנאל כהן: לא, אין שיתוף פעולה.
אורי מקלב: השאלה אם אתה חושב שהיה אפשר בשיתוף פעולה במקומות לא רוויי שימוש, אלא במקומות המפוזרים יותר, האם שם היה אפשר להגיע ולהקל עליהם.
אורי מקלב: אני מסתכל גם איך להקל עליהם מבחינת הוצאה, ולבקש מהם מקומות טובים יותר.
אורי מקלב: נניח, אם ניקח את הדוגמה של הדרום, כביש הערבה, שאני מבין ששם לפעמים נותנים כיסוי בו בזמן שיכול להיות שאפשר להכיל באותם מוקדי שידור חברה אחת או מוקד אחד יכול להיות לכמה החברות האלה.
נתנאל כהן: החובה ברישיון היא עדיין ניתנת לפרשנות.
נתנאל כהן: אפשר להתחלק על אותו תורן אנטנה ויש טכנולוגיה שמאפשרת רומינג.
נתנאל כהן: אנחנו לא שוללים את הנושא הזה אבל הנושא הזה צריך להגיע בבקשה מסודרת.
נתנאל כהן: אנחנו בוחנים את הנושא הזה, אנחנו עושים קישור לרומינג.
נתנאל כהן: יש אופציה לבצע רומינג בין חברות, אנחנו בדרך כלל לא אוהבים לעשות את זה.
נתנאל כהן: במקרים מאוד מאוד ייחודיים אנחנו כן מאפשרים את זה.
נתנאל כהן: אבל חובת הפריסה על פי הרישיון היא מוגדרת ברישיון הזה, גם דור 3, גם לעידן דור 4, בואך דור 5, בדיוק אנחנו ממש כרגע דנים באיך הדבר הזה יבוא לידי ביטוי ברישיונות לקראת עידן דור 5.
נתנאל כהן: איך אנחנו מודדים, איך אנחנו אוכפים את הנושא הזה?
נתנאל כהן: אלירן צודק, כרגע כלי המדידה שלנו, אולי בניגוד למדינות ה-OECD מתבססות על פיקוח מהחברות.
נתנאל כהן: בנושא הזה, אני כבר אומר, שמנו לעצמנו כיעד בשנת עבודה 2019 לשפר ולייעל את דרכי האכיפה שלנו על הרישיונות שלנו.
נתנאל כהן: הנושא הזה יעמוד במרכז תכנית העבודה שלנו על מנת למצוא את הכלים הטכניים וגם המדידים על מנת לבדוק את הסוגיה הזאת בצורה הרבה יותר טובה מאשר בדיווח.
נתנאל כהן: יש כאן את איתן, סמנכ"ל הפיקוח, וזו סוגיה שבאמת שמנו לעצמנו כיעד ואפשר גם ביוני, יולי.
אורי מקלב: היעד הוא רק על הפיקוח או היעד הוא בכלל לקבוע את המדדים, לעשות איזה שינוי?
נתנאל כהן: המדדים מצוינים, הם נותנים את הרישיון.
נתנאל כהן: אני אומר לך גם במחקר, בסטנדרטים העולמיים, אין חולק על כך שמה שרשום ברישיון עומד בסטנדרטים מאוד מאוד גבוהים.
נתנאל כהן: התפקיד שלנו - -
אורי מקלב: אולי אני אסביר את השאלה שלי.
אורי מקלב: זה לא רק על הפיקוח על הדוחות.
אורי מקלב: החברה מנפיקה דוח ואחרי זה פיקוח מקצועי לראות האם בכלל לקבוע איך בסך הכל מודדים את המדדים האלה.
אורי מקלב: דהיינו, מה זה נקרא שעומדת ב-2%.
אורי מקלב: קודם כל עומדת או לא, אבל מה זה ה-2% האלה או מה זה בכלל, הדוגמה שאני הבאתי, האם ניתוק זה כבר נחשב בחלק הראשון של ניתוק שללקוח כבר אין קליטה והוא התנתק או הניתוק שהם לא עומדים זה רק בסופו של תהליך שיש לזה כבר עוד משך זמן.
אורי מקלב: למשל דוגמה שיכול להיות שתבוא החברה ותגיד אני עומדת במדדים אבל יבוא משרד התקשורת שרוצה לתת את השירות ללקוח.
אורי מקלב: את הלקוח לא מעניין בסופו של דבר אם זה לוקח, הוא בשלב שהוא כבר לא שומע ולא שומעים אותו.
אורי מקלב: אני חושב שאני הבאתי דוגמה טובה לעצם המדדים, איך אנחנו לא עומדים במדדים, איך מגדירים את המדדים.
אורי מקלב: בהגדרת המדדים.
נתנאל כהן: הגדרת איכות הכיסוי ואיכות הגלישה נקבעה ברישיון עצמו.
נתנאל כהן: אנחנו עכשיו צריכים לקחת כלי מדידה מקובלים בשוק.
נתנאל כהן: לדוגמה, ציין אלירן אקמאי.
נתנאל כהן: אקמאי היא ארגון שמאוד מאוד מקובל בשוק שיש כאן באמת יכולות מדידה שהן יכולות מדידה שהן גם אובייקטיביות וגם איכותיות שאותן אנחנו נדרשים לאמץ במשרד התקשורת ולראות איך אנחנו מודדים בצורה הרבה יותר איכותית את הדיווחים שמגיעים מהחברות עצמן.
נתנאל כהן: זו סוגיה מספר אחת.
אורי מקלב: זו סוגיה מאוד חשובה, כן.
נתנאל כהן: סוגיה מספר שתיים זה באמת מסמך מדיניות, כמו שציינת, מסמך מדיניות שלנו שבא ואומר מה היא כמות הכיסוי וגם איכות השירות שניתנת על ידי החברות בתחום המוביליטי, בתחום הסלולר, בנושא הזה.
נתנאל כהן: וגם אנחנו צריכים לקבוע בנקודות שאי אפשר למדוד אותן בהיבט הכמותי, נגיד נקודה מסוימת בכביש הערבה שהיא כרגע אינה מכוסה על ידי החברות איך אנחנו באמת כופים ברישיון את הנושא שלנו במקטע הכביש הספציפי הזה.
איתן כסיף: או דוגמת המנהרות שהבאת עכשיו.
נתנאל כהן: או דוגמת המנהרות שאמרת כרגע.
אורי מקלב: אם מחויבים.
אורי מקלב: אני לא בטוח שתנאי הרישיון הם מחויבים, איזה עוצמה.
אורי מקלב: אני לא בטוח שזה, אבל בתנאי המכרז צריך - - - אני לא אוכל לתת כיסוי, שם מנהרה זה מנהרה.
ינון אזולאי: אגב, בכביש 6 צפון החדש יש קליטה בכל המנהרה.
ינון אזולאי: מה שכאן בעצם אין לנו, יכול ששם כן יש פתרון.
ינון אזולאי: המנהרה שם בהרבה יותר - -
נתנאל כהן: אתה צודק חבר הכנסת כי למעשה כביש 6 לקח אחריות על הנושא הזה.
אורי מקלב: זאת אומרת, הוא נותן שירות יותר טוב.
נתנאל כהן: אתה צודק במאה אחוז.
אורי מקלב: לי היה אכפת מאוד מכביש 1.
אורי מקלב: זה כביש שכבר נקרא מודרני, המנהרה היא לא גדולה, היא מנהרה לא ארוכה.
ינון אזולאי: זה לא רק במנהרה, חבר הכנסת מקלב, זה גם אחרי זה.
ינון אזולאי: אני כל יום עושה את הדרך הזאת וגם לפני גם אחרי תמיד יש לך את הניתוק והרבה פעמים זה ניתוק, כמו שאתה אומר, שלא מתנתק, אתה מדבר לעצמך ואתה - -
אורי מקלב: הבנת שלא קלטו אותך.
אורי מקלב: יש עוד סיבות, לפעמים - - -
נתנאל כהן: מה שאני רוצה לארוז רגע את מה שאמרתי כרגע.
נתנאל כהן: יש סוגיות אובייקטיביות שהמשרד ייקח על עצמו גם בסוגית המדידה, גם בסוגית האכיפה ויראה איך באמת החברות עומדות בתנאי הרישיון.
נתנאל כהן: הדבר השני שאני רוצה לגעת בו, וזה דבר מאוד מאוד חשוב, זה האחריות כרגע - - - אנחנו מסתכלים בתוך הדיון הזה על משרד התקשורת ועל החברות עצמן.
נתנאל כהן: ואני רוצה לקבוע ולהגיד שצריכים להיות שותפים נוספים לתוך האירוע הזה כי כמו שאמרתי, הנוסחה, בסופו של דבר אינה מתכנסת בהרבה מקומות.
נתנאל כהן: הנוסחה מדברת על כך שצריך להיות כיסוי של אנטנות בתוך מקומות בטח שהייתי אומר שהם רבי אוכלוסיות, בתוך הערים עצמן.
נתנאל כהן: וככל שאתה מצמצם את הטווחים אתה משפר את הכיסוי, אתה משפר את האיכות ולטענתי וגם לטענת מומחים אתה גם משפר את המינון עצמו של הקרינה עצמה.
נתנאל כהן: אני רוצה לתת מספר דוגמאות שהבאתי לכאן של סוגיות שהן לא מסייעות.
נתנאל כהן: אני כבר אומר, בנושא הזה כולם צריכים להיות מתחת לאלונקה.
נתנאל כהן: זה לא רק הרגולטור והאכיפה, זה לא רק החברות עצמן שעושות את כל המאמצים בתנאים לא פשוטים בכלל.