GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי אסף: באשר להצעה של חבר הכנסת, ד"ר זחאלקה, שאנחנו נרכז, אז במשרד לשוויון חברתי קיים גוף שנקרא ישראל דיגיטלית.
רועי אסף: בהתייחסות למצגת שאסמאא הציגה, אז הדברים לא קשורים לתרגום האתרים אלא לשירות לאזרח, שזה בתחום האחריות שלהם.
רועי אסף: אנחנו כמובן נשמח להיות שותפים בתהליך הזה, אבל מי ש - - -
אורי מקלב: מה היעד שלכם, מתי אתם אמורים להדביק את הפער?
אורי מקלב: אנחנו רוצים לעקוב אחריכם, מתי אתה רואה שהמשרד יעלה את כל – אחרי שמצאתם את האיש ויש לכם היום את היכולת ואת ההחלטה.
רועי אסף: הייתי אומר לך עד הבחירות, אבל בשלושה חודשים הקרובים - - -
אורי מקלב: זה עוד הרבה זמן.
רועי אסף: בשלושה חודשים הקרובים.
רועי אסף: כבר עובדים על זה, אבל אני לא רוצה להגיד זמן קצר מדי ולא לעמוד בזה, אז בשלושה חודשים הקרובים זה כבר יהיה, רוב הסיכויים שקודם לכן.
אורי מקלב: רצית לשאול?
ניבין אבו רחמון: כן, רציתי לשאול את רויטל, אני מסתכלת פה על הטבלה של הממ"מ, שלדעתי היא מחולקת ממש בצורה טובה ואני רואה שיש לכם שיפור, ממש עובדים על זה, אבל עדיין יש לכם בעיה עם כל מה שקשור לטפסים בערבית.
ניבין אבו רחמון: רואים שיש את הקישור בערבית, אבל הטפסים עדיין בעברית.
ניבין אבו רחמון: אני מקווה שאנחנו נתקדם עם זה גם.
ניבין אבו רחמון: גם לגבי קמפיינים בערבית, אני רציתי לדעת אם יש לכם קמפיין בערבית, אם היה, איך זה הלך.
ניבין אבו רחמון: ועוד שאלה לגבי העורך, כמה אנשים יש בצוות?
אורי מקלב: חוץ מאותו עורך תוכן?
ניבין אבו רחמון: כן, חוץ מעורך התוכן.
רויטל חרמון: זה צוות של שישה עורכים, שלושה בעברית, אחד מבצע גם עיצובים, אנגלית וערבית.
ניבין אבו רחמון: שלושה בעברית, אחד בערבית?
רויטל חרמון: שלושה בעברית, אחד בערבית, אחד באנגלית.
אורי מקלב: רצית להגיד משהו בקשר לשימושים, יוגב?
יוגב שמני: אני אתן קצת מספרים, אבל לפני כן רק לחדד עוד שתי נקודות.
יוגב שמני: אחת, בהקשר למה שיאיר תיאר, gov.il היא פלטפורמה שתומכת בארבע שפות, אחת מהן ערבית, כלומר באמת יש פה העדפות במשרדים לתרגם את התכנים שלהם במשרד בצורה פשוטה.
יוגב שמני: כמובן כל מה שהם עושים הם עושים יחד איתנו, יושבת פה גם רונית שאחראית על זה מטעמנו, מנהלת צוות התוכן בשפה הערבית, והיא מסייעת למשרדים כדי לעשות את זה נכון.
יוגב שמני: דבר נוסף, אנחנו שותפים בעבודה יחד עם 'כל זכות', ביטוח לאומי, משרד הבינוי והשיכון ומשרד המשפטים להגדיר מילון מונחים חי בשפה הערבית.
יוגב שמני: זו גם פעילות מאוד מאוד חשובה שהיה חשוב לציין.
יוגב שמני: אנחנו שותפים לעבודה הזאת והיא עבודה מאוד חשובה.
יוגב שמני: על מספרים, גם יאיר אמר את זה קודם, אנחנו יודעים מתוך הנתונים הסטטיסטיים שאנחנו בוחנים מי גולש ל- gov.il ומאיזה מכשיר, לא מידע אישי כמובן, מידע סטטיסטי, אם אנחנו מסתכלים על אוכלוסייה שיש להם ביקושים שמוגדר עם מערכת הפעלה בערבית, סך הכול כ-40% מאותה אוכלוסייה נכנס לאתרים ב- gov.ilבשפה הערבית.
יוגב שמני: זה מאוד מתחבר למה שהצגת קודם, שעדיין גם כשיש אתר בערבית לא כולם נכנסים וצורכים את השירות בערבית.
אורי מקלב: אנחנו נעשה עכשיו בקצרה, כי כבר עברנו את הזמן, אז ממש בדקה-שתיים, נועה נאמן.
נועה נאמן: אני נועה, אני עורכת דין בנציבות הארצית לשוויון הזדמנויות בעבודה, אנחנו עובדים עם משרד הרווחה.
נועה נאמן: היה לי חשוב להגיע כי אני רוצה להדגיש את החשיבות של הנגשת השירותים לחברה הערבית.
נועה נאמן: אנחנו גוף שמסייע לאזרחים למצות את הזכויות שלהם בקשר לשוויון הזדמנויות בעבודה ואמרה ד"ר גנאים את החשיבות של השתלבות בתוך מעגל התעסוקה כדי ליצור יותר מיומנויות דיגיטליות.
נועה נאמן: החברה הערבית מודעת פחות לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה ולפעילות שלנו בתחום וזה למרות שהרבה פעמים היא זו שסובלת מאפליה על רקעים שונים, לאו דווקא מוצא או לאום, כמו שנהוג לחשוב, וחשוב לנו להגיע לאוכלוסיות האלה.
נועה נאמן: בשנת 2017 פנו אלינו 21% פונים ערבים, זה לא מספיק, לעומת 14% בשנת 2016
ניבין אבו רחמון: איך את מסבירה את זה?
נועה נאמן: אני מסבירה את זה קודם כל בחוסר מודעות, שנית, בחוסר אמון במערכות ממשלתיות.
ניבין אבו רחמון: המודעות, האחריות של מי בסופו של דבר?
נועה נאמן: כמובן גם שלנו.
נועה נאמן: אנחנו, אגב, כמובן הולכים להרצות בערבית בהרבה מאוד מקומות, יש לנו עובדים ערבים שמרצים בשפת האם וכשאנחנו מרצים לערבים אנחנו משלבים את זה גם בדברים שלא קשורים לתחום שלנו, כמו זכויות סוציאליות בסיסיות בתחום העבודה, אבל זה לא מספיק.
נועה נאמן: אחרי קמפיין גדול שעשינו, אז כן, היו יותר פניות ושוב חזרנו חזרה למיעוט פניות.
נועה נאמן: אני חושבת שההנגשה של אתרי ממשלה, גם האתר של משרד העבודה לא מספיק מונגש.
נועה נאמן: עם התרגום שלו התקבלו מאות פניות, אז זה חשוב.
ניבין אבו רחמון: כן, זו גם עוד סיבה.
נועה נאמן: נכון, אני מסכימה איתך.
אורי מקלב: ביאן מג'אדלה.
ביאן מג'אדלה: בוקר טוב, אני ביאן מג'אדלה, אני מנהלת 'כל זכות', 'כל אלחק' בערבית.
ביאן מג'אדלה: 'כל זכות' זה ארגון שפועל מזה שמונה שנים להנגשת כל המידע על כל הזכויות בישראל.
ביאן מג'אדלה: אני רוצה להציג נתונים.
ביאן מג'אדלה: בדיוק בימים אלה אנחנו מסיימים קמפיין ארצי בערבית, יכול להיות שראיתם שלטי חוצות, רדיו, נתונים מאוד מעניינים בהקשר של שימוש.
ביאן מג'אדלה: בעצם השחקן המרכזי של שירותים ממשלתיים זה מיצוי זכויות וכאן אנחנו נמדדים עד כמה אנחנו נגישים כי באמת פער דיגיטלי גורם לפערים כלכליים וחברתיים.
ביאן מג'אדלה: יש לנו אתר בעברית ואתר בערבית, מחצית מהתוכן קיים היום בערבית.
ביאן מג'אדלה: אני מציינת שאנחנו כמעט על מימון ממשלתי מלא של המשרד לשוויון חברתי, ג'וינט ישראל ומשרד המשפטים.
ביאן מג'אדלה: אנחנו פועלים תחת ישראל דיגיטלית ויכול להיות שבאמת הם השחקן המרכזי להוביל את הדיון הזה, לקדם אותו במשרדים השונים.
ביאן מג'אדלה: הציבור הערבי צורך את השירותים בצורה שהיא שונה, האיכות של הצריכה היא שונה.
ביאן מג'אדלה: אנחנו מסתכלים על אחוזי נטישה, מה שנקרא במונחים המקצועיים bounce rate, אנחנו רואים שהוא מאוד גבוה באתר בערבית, בסביבות ה-80%-70%, לעומת זאת באתר בעברית הוא עומד על בין 40% ל-50%.
ביאן מג'אדלה: זאת אומרת כמה אנשים נמצאים בדף, אם נכנסתי לדף 20 שניות ויצאתי כנראה שלא קראתי את כל המידע וכנראה שאני לא אממש את הזכויות שלי בסופו של דבר.
ביאן מג'אדלה: בעיה שנייה היא שאנשים נמצאים במובייל וכשאנחנו באים לחשוב על איך לקדם ואיך לעשות שירותים נכונים אנחנו צריכים מבחינת עיצוב לחשוב על מובייל קודם.
ביאן מג'אדלה: זה מה שמנחה אותנו ב'כל זכות', שאנחנו מסתכלים קודם כל על איך האתר נראה, האם הוא נוח, האם הוא גמיש, האם מספיק רואים את הדף, האם הדברים החשובים נמצאים בתחתית הדף או נמצאים בראשית העמוד.
ביאן מג'אדלה: דיברו כאן בממשל זמין על מילון המושגים.
ביאן מג'אדלה: אני גאה להגיד שהוא היום נמצא באתר, אנחנו הובלנו אותו, ראשונים להצטרף לדיון הזה על תרגום מונחים מקצועיים, שהם לא אחידים במשרדים השונים, היום שותפים לזה ביטוח לאומי, ממשל זמין, משרד הבינוי והשיכון ורשות התעסוקה.
ביאן מג'אדלה: היום הוא נמצא באתר.
ביאן מג'אדלה: לנו יש בצוות ארבעה מתרגמים חיצוניים פלוס שלושה אנשים בתוך הצוות שכוללים גם עורכת דין שעושה גם בקרה משפטית, כי החומרים שלנו הם משפטיים, ומתאמת, להנגיש את המידע על הזכויות שהוא קשה מלכתחילה במונחים שהם יותר קלים.
ביאן מג'אדלה: אנחנו משתמשים בשפה עיתונאית וכשיש צורך אנחנו גם מצמידים את המונח הקיים בעברית.
ביאן מג'אדלה: הבעיה של אי אמון טמונה בכך שהציבור הערבי לא התרגל שמדברים אליו בשפה שלו, לכן הוא לא חושב מלכתחילה לחפש את הזכויות או את המידע שהוא נחוץ לו בשפה שלו.
אורי מקלב: זה מודעות.
ביאן מג'אדלה: נכון.
ביאן מג'אדלה: לכן זה גם בעיה של תקציב - - -
אורי מקלב: האמון יהיה עם המודעות ביחד.
ביאן מג'אדלה: גם כשמשרד מנגיש את השירותים, אבל הוא לא עושה מספיק כדי ליידע את הציבור שהשירות הזה קיים, זו גם נקודה חשובה.
ביאן מג'אדלה: להגיד יופי, יש לי את השירות, אבל אני לא עושה קמפיינים כדי להגיד לציבור לבוא לצרוך את המידע, הוא קיים אצלנו, אז זו בעצם בעיה שלישית.
ביאן מג'אדלה: לא לתת לעובדים הערבים בתוך המשרדים לתרגם, אלא אם הם מתרגמים במקצוע שלהם.
ביאן מג'אדלה: זו נקודה מאוד חשובה שאנחנו מקפידים להגיד אותה.
ביאן מג'אדלה: תנו את זה למתרגמים - - -
אורי מקלב: נכון, תרגום זה מקצוע וזה לא כל אחד שיודע את השפה - - -
ביאן מג'אדלה: נכון, לכן התרגום נראה איך שהוא נראה היום באתרי הממשלה.
ביאן מג'אדלה: זה מקצוע, צריך לכבד אותו, לכבד את הציבור הערבי, לכן - - -
אורי מקלב: שיהיה באמת גם אפקטיבי.
ביאן מג'אדלה: אלה הנקודות החשובות.
אורי מקלב: עמותת תפוח, ענבר אדמון גולדשטיין.
ענבר אדמון גולדשטיין: כן.
ענבר אדמון גולדשטיין: אל"ף, תודה רבה על הדיון, תודה רבה ליוזמת של הדיון.
ענבר אדמון גולדשטיין: עמותת תפוח, מי שלא מכיר, קיימת כבר 20 שנה ואנחנו מתעסקים בצמצום של פערים דיגיטליים בפריפריה.
ענבר אדמון גולדשטיין: אני כן רוצה להתמקד בצד של צרכי השירותים מהכיוון שלנו, כעמותה שנותנת תמיכה לתושבים ערבים.
ענבר אדמון גולדשטיין: היום אנחנו נוגעים ב-80,000 מוטבים בשנה, יותר ממחצית מהם נמצאים בחברה הערבית.
ענבר אדמון גולדשטיין: התחלנו טיפה לגעת מקודם בבעיה, מהצד של צורכי השירותים, ודיברנו על אוריינות דיגיטלית, אבל חשוב מאוד להדגיש עד כמה הבעיה הזאת היא אקוטית.
ענבר אדמון גולדשטיין: היום אנחנו מדברים, ואלה נתונים של הלמ"ס, על 1,300,000 אזרחים מעל גיל 20 שאין להם אוריינות דיגיטלית בסיסית.
ענבר אדמון גולדשטיין: זאת אומרת שגם אם היום תרגמתי אתר לשפה הערבית ולא הנגשתי את האתר ולא השתמשתי במתווכים, כדוגמת עמותת תפוח וכדוגמת עמותות אחרות שנמצאות בשטח ומסייעות, לגשר על הפערים האלה אז השינוי שעשיתי הוא לא משמעותי וזה אולי גם עונה על השאלה מדוע האזרחים הערבים במדינת ישראל פחות ניגשים ומשתמשים באותם שירותים.
ענבר אדמון גולדשטיין: כן חשוב לי להגיד שב'תפוח' משתתפים משרדי הממשלה וישראל דיגיטלית, משרד המדע ומשרדים נוספים.
ענבר אדמון גולדשטיין: אנחנו כן מובילים תהליכים של דיגיטציה ברשויות המקומיות הערביות.
ענבר אדמון גולדשטיין: אני יכולה לספר לכם שבשנת 2014 השקנו מיזם שקוראים לו גט און ליין, שבעצם המטרה שלו זה להנגיש מידע ושירותים ממשלתיים שנמצאים היום ברשת לאוכלוסיות של החברה הערבית.
ענבר אדמון גולדשטיין: היה לנו שיתוף פעולה מאוד יפה עם משרד הבריאות על הנושא הזה, הגענו ליותר מ-10,000 משתמשים, בעיקר בחברה הבדואית, שזו החברה הכי הכי מוחלשת, אם אנחנו מדברים על החברה הערבית כמכלול.
ענבר אדמון גולדשטיין: עד היום הגענו ליותר מ-23,000 משתתפים ברמה הארצית.
ענבר אדמון גולדשטיין: ואולי עוד היבט אחד קטן, שקשור דווקא לכיוון של חיסכון.
ענבר אדמון גולדשטיין: אחד הדברים שאנחנו למדנו בכל הקשור לדיגיטציה, אני יכולה לספר לכם על העבודה שלנו עם עובדי רשויות מקומיות, מחקרים שאנחנו עשינו מצביעים על פוטנציאל לחיסכון של 20% מזמן עבודה של עובדי רשויות מקומיות ברגע שיש להם את הכלים ואת המיומנויות הדיגיטליות.
ענבר אדמון גולדשטיין: זאת אומרת מדובר פה בפוטנציאל חיסכון עצום למשק הישראלי.
אורי מקלב: נכון, חיסכון ויעילות ביחד.
אורי מקלב: מקבולה נסאר, מנהלת אגף בחברה הערבית ברשות הלאומית.
מקבולה נסאר: ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
מקבולה נסאר: דובר כאן על הנושא של שירות במידה שיש רמה יותר גבוהה גם של הנגשת מידע בשפה לציבור שהיא רמה של ההסברה, שהיא מעבר לרק לתת את הכלים ואת הכלים הבסיסיים בשירותים דיגיטליים.
מקבולה נסאר: בנושא הזה אני גם שמחה שהקמפיינים שלנו והפעילות שלנו בשנתיים האחרונות בתחום ההסברה בחברה הערבית נחשבת כדוגמה לעבודה בכיוון הנכון, או שימוש משולב שיכול - - -
אורי מקלב: כמה וכמה ציינו את זה באמת לשבח.
מקבולה נסאר: אז ברצוני בהזדמנות הזאת לספר שהפרסום בפעילות הזאת לא בא בחלל ריק, הוא חלק מאסטרטגיה כוללת של הרשות שהחליטה גם לפני שנתיים לעבוד על פי קבוצות סיכון וקבוצות מיקוד, במיוחד החברה הערבית שחלקה במניין ההרוגים הוא הרבה יותר מחלקה באוכלוסייה.
מקבולה נסאר: אז העניין של השימוש בשפה הערבית ושימוש נכון בשפה הערבית והסברה ובכל הרמות הוא לא מותרות, הוא לא רק בגלל ערך השוויון וה - - -
אורי מקלב: אולי תספרי לנו מה מצאתם, מה היה הערך המוסף שיש לכם?
אורי מקלב: אתם רק הכנתם את התקציב, או שמצאתם משהו שמדבר אליו?
מקבולה נסאר: כמובן יש הקצאת משאבים מאוד מאוד ברורה לתחום הזה, יש הנחיה, אסטרטגיה כוללת של הרשות שכל עובדי הרשות, זה מובנה בתכניות העבודה שלהם או בטיפול שלהם, שהם חייבים תמיד להתייחס לעניין של החברה הערבית.
מקבולה נסאר: כמובן ההחלטה המרכזית הייתה להפסיק לתרגם קמפיינים, לא מתרגמים קמפיינים - - -
אורי מקלב: עושים קמפיינים ייחודיים.
מקבולה נסאר: ייחודיים, עם פילוח מיוחד לחברה הערבית, עם מחקר מיוחד מכוון, מחקר ידע, יש מחלקה שם שמתעסקת רק במחקרים שקשורים רק לחברה הערבית.
מקבולה נסאר: אני רק יכולה מהזמן האחרון לתת דוגמה, מה שציינה חברת הכנסת אבו רחמון, היה לנו שני קמפיינים, בערבית ובעברית, בנושא של הסח דעת שיצאו ממחקר דומה.
מקבולה נסאר: המחקר מצא שנהגים ערבים ויהודים, שניהם יש להם אותה בעיה מבחינת חוסר יכולת לעמוד בפיתוי לא לסמס בזמן הנהיגה.
מקבולה נסאר: שני הקמפיינים יצאו ביחד, מי שיראה את הקמפיין בעברית ואת הקמפיין בערבית, יש שוני, הם נבדלים משמעותית והסיבה היא שיש מטרה משותפת, אבל כלי שונה שמתאים לחברה - - -
אורי מקלב: יאיר, אותו מחקר, אותו יעד, אותה סיבה וכל אחד מדבר אחרת.
אורי מקלב: זה גם עניין של תוכן אחר.
מקבולה נסאר: אני רוצה להשלים.
מקבולה נסאר: הדבר כן מחייב עבודה עם ספקים ואנשי מקצוע מתוך החברה הערבית.
מקבולה נסאר: אנחנו עבדנו עם מובילי דעת, אמנים, יוצרים, מוזיקאים והתרגום כמובן, אז כל השירותים האלה קיימים בחברה הערבית, אבל המשרדים צריכים להיערך, קודם כל החלטת על וגם המשרדים צריכים להיערך ולעשות את העבודה הקשה ל - - -
אורי מקלב: וזה גם ייתן להם תעסוקה.
אורי מקלב: אני חושב שהדברים שלך מאוד מאוד חשובים, ללמוד מהדברים האלה.
אורי מקלב: במשרדי ממשלה יותר קשה למצוא עובדים חדשים, אבל אפשר לשכור שירותים.
מקבולה נסאר: משפט אחרון להוסיף.
מקבולה נסאר: בזכות ההחלטה הזו והמסלול הזה שקיים, אני חושבת, להערכתי היום, גם כל הצוות שלנו או מסביב להסברה ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים מכירים יותר, הרבה יותר, על החברה הערבית, גם אם זה לא התחום הספציפי שלהם, גם אם הם אנשים שמתעסקים בכל מיני דברים אחרים.
אורי מקלב: אפשר להתייעץ איתכם.
אורי מקלב: ד"ר פדיל סאלח ממשרד המדע.
פדיל סאלח: אני רוצה להגיד משהו, בעצם את עמדת משרד המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: תתייחס למסמך של מרכז המחקר והמידע.
פדיל סאלח: קודם כל צריך לומר שיש לנו עכשיו יחידה או מחלקה למדע וקהילה, שהיא מטפלת בעניין של אוריינות מדעית או אוריינות דיגיטלית.
פדיל סאלח: זה תופס לא רק לאוכלוסייה הערבית, זה בכל השפות חוץ מהשפה העברית והערבית.
פדיל סאלח: לגבי משרד המדע, יש אתר במשרד המדע.
פדיל סאלח: נכון שהוא לא מפרט כל דבר ולא לעומק ולא נותן את הטפסים שצריך להגיש בערבית, זה לא רלוונטי, זה גם לא רלוונטי יהיה בשפה העברית, כי מי הם הלקוחות שלנו?
פדיל סאלח: הלקוחות שלנו הם חוקרים ומדענים וסטודנטים, אפילו תעשה להם את זה, הם יגישו את זה באנגלית, בטופס שכתוב באנגלית.
פדיל סאלח: אני לא יודע עד כמה מידת האפקטיביות של הנושא הזה.
פדיל סאלח: למרות זאת, כשיש לנו פעילויות כלשהן של משרד המדע, יש לנו פרסומים ברדיו, בטלוויזיה, בעיתונות, בשפה הערבית, אם זה 'ליל המדענים', אם זה 'יום המדע', אם זה 'יום החלל'.
פדיל סאלח: אני רואה גם כשנציג של המשרד, כשאני נוכח בפגישות האלה, אני רואה גם אנשים מהסקטור הערבי שבאו להשתתף עם כל המשפחה והילדים ואני רואה שזה עובד, זה הולך יפה מאוד.
פדיל סאלח: בכל זאת כשצריך לתרגם או לכתוב בערבית משהו במשרד אני כותב את זה, או חוזר על התרגום.
פדיל סאלח: כמובן הדברים הגדולים, אבל אני עושה את זה בצורה עד כמה שאני יודע לעשות את זה, בצורה הטובה ביותר, אבל אני מרגיש שהחברות שהן אחראיות על העבודה הזאת, אני מרגיש בנוסח שהם מגישים לנו שהם לא דוברי השפה, או במילים אחרות, שפת האם היא לא השפה הערבית.
פדיל סאלח: אתה עולה באוטובוס ואתה רואה 'ספרא אג'יילידה', זה מצחיק.
ניבין אבו רחמון: למה זה מצחיק?
פדיל סאלח: כי ספרא מונטעה.
פדיל סאלח: את רואה שיש לנו ויכוח, כשאתה אומר ספרא מונטעה זה - - -
ניבין אבו רחמון: לא, זה לא יצחיק, תכלס אנחנו נחליט איזה תוכן יהיה.
פדיל סאלח: אז העניין הזה, צריך לעבוד על זה שאנשים שעובדים על זה, שיהיה להם את השפה הערבית, שפת האם ושזה - - -
אורי מקלב: יש לנו פינה חמה למשרד המדע, אז צריך באמת למצוא את האנשים המתאימים שיעשו את זה.
פדיל סאלח: כן.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים שיעשו את הדברים האלה.
אורי מקלב: אתה רואה שיש כאלה שהצליחו להתגבר על הבעיה.
אורי מקלב: אני גם חושב שכל תוכן צריך להיות מונגש בשפה, גם אם לכאורה הוא לא קהל היעד, אבל אני חושב שהוא צריך להיות מונגש.
אורי מקלב: הזכרתם כאן את המשרד לשירותי דת, אני חושב שגם במשרד הדתות, צריך להיות השפה שלך, מי שרוצה דת, הוא רוצה להציע שירותים שלו בדברים האלה, זה יכול להיות במכרזים.
אורי מקלב: אני חושב שכל המשרדים צריכים להיות מונגשים.
אורי מקלב: יש לנו עוד דובר או שניים, ממש בקצרה.
אורי מקלב: רוני דיין, ממשרד החינוך,
רוני דיין: אני אחראי במשרד על הפיתוח של התוכן הדיגיטלי ועל האוריינות הדיגיטלית של המורים והתלמידים.
רוני דיין: בנושא הזה בשנתיים האחרונות אנחנו פועלים בשני ערוצים, קודם כל לגבי הנגשת החומרים.
רוני דיין: את כל האתרים של המשרד אנחנו מתחילים להעביר בקצב שאנחנו יכולים לעשות אותו לשפה הערבית.
רוני דיין: יש כיום ארבעה אתרים מתורגמים במלואם, כלומר מותאמים במלואם לאוכלוסייה הערבית.
רוני דיין: לשני אתרים נתנו עדיפות, זה אתר התלמידים ואתר ההורים לחינוך מיוחד, שחשוב לנו מאוד שהם יהיו נגישים והם יהיו מודעים לכל החומרים והשירותים שהם יכולים לקבל מאיתנו.
רוני דיין: במקביל אנחנו מתחילים בכל האתרים האחרים, כדי לא לפספס חלקים מהאוכלוסייה אנחנו מוסיפים אתרים ייעודיים קטנים שבהם אנחנו מכינים חומרים מתורגמים ולאט לאט גם האתרים האלה, שבהם חלקים או פרקים מסוימים רק תורגמו, יהפכו בתכנית העבודה שלנו לאתרים שיהיו מלאים בשפה הערבית.
רוני דיין: יחד עם זאת אני רוצה לציין, כי ראיתי פה קו מנחה שמראה שלנו שקיים איזה שהוא קושי באיתור מה שאנחנו קוראים להם העורכים הדיגיטליים.
רוני דיין: פה אני מציע לחברים שלנו ברשות המחשוב הממשלתית, אולי כמו שהיה קורס למובילים דיגיטליים לעשות קורס לעורכים דיגיטליים שישרתו את כל המשרדים כי אנחנו נתקלים בקושי.
רוני דיין: אני יכול לגייס עורכים ואני לא מוצא אותם וזה קושי מאוד מהותי בעבודה שלי.
יאיר פראנק: הלוואי שזה היה ככה.
יאיר פראנק: הלוואי.
קריאה: לפעמים אתם לא מפרסמים במקומות הנכונים.
אורי מקלב: רוני, אנחנו מצפים ממשרד החינוך - - -
יאיר פראנק: אנחנו יוצאים לשוק הפרטי ומחפשים.
רוני דיין: ברור, אנחנו עושים התאמות מלאות.
רוני דיין: לדוגמה כל האוריינות הדיגיטלית, יש לנו תכנית מאוד מוסדרת לכל האוכלוסייה מכל המגזרים ומכל העדות למיניהן, פה אין אפליה וכו', ולהיפך, כשדובר פה על הנושא של גלישה בטוחה והסכנות והמורכבות, כל הפיתוחים שעשינו לאוכלוסייה דוברת העברית מפותחת גם בשפה הערבית, וכל ההכשרות וההדרכות שאנחנו נותנים, באותה מידה ואפילו דגשים מיוחדים במקומות מסוימים ששם צריך לתת את הדגש.
אורי מקלב: אמרנו שזה לא רק תרגום, זה צריך להיות יצירה - - -
רוני דיין: כן, התאמה ייעודית לאוכלוסייה.
אורי מקלב: התאמה, מבטיחות בדרכים שדיברה, שרואים שזה שני דברים שונים, ודאי כשזה מגיע לביטחון אישי באופי וכל התוכן, אין לי ספק ששם צריך התאמה מיוחדת.
רוני דיין: נכון, לכן אמרתי שעורך דיגיטלי הוא חשוב מעבר למתרגם, כי מתרגמים מצאנו, אבל כבר בתוך הניואנסים של השפה קיבלנו כל מיני הערות כאלה ואחרות ואני חושב שצריך לעשות פה משהו מאוד מוסדר.
אורי מקלב: גם בשפה העברית יכול להיות שלצרכנים יש תוכן אחר, זה לא רק בערבית, גם בתוך דוברי עברית, גם בביטחון אישי ודברים כאלה בכל מקום מלמדים אחרת.
אורי מקלב: בבתי הספר, מה שמלמדים בממלכתי דתי לא מלמדים בממלכתי או מה שמלמדים בממלכתי לא מתאים לממלכתי דתי ויש תכניות מיוחדות שהן בנושא דת.
אורי מקלב: גם באופי, לכל אחד זה מדבר אחרת.
רוני דיין: רק ברשותך, להוסיף עוד שירות אחד שיהיה מאוד חשוב, גם לאוכלוסייה הערבית.
רוני דיין: אנחנו הקמנו את מה שנקרא אקדמיה ברשת, במסגרת האקדמיה ברשת אנחנו מעבירים הרבה שיעורים גם בשפה הערבית וככל שתבוא דרישה מהכיוון הזה אנחנו נרחיב, ככל שיידרש.
רוני דיין: זה שירות שכדאי לנצל אותו.
אורי מקלב: אנחנו קודם כל מודים.
אורי מקלב: את רוצה להגיד מילה?
אסמאא גנאים: אני רוצה רק להתייחס לשני דברים, לעודד קצת את העניין של – קודם כל שיהיה מובנה בתקציבים.
אסמאא גנאים: בלי תקציבים אי אפשר לגייס אנשי מקצוע טובים שיוצרים תכנים כמו שצריך.
אסמאא גנאים: צריך לחשוב על זה ממש בהתחלה.
אסמאא גנאים: ויאיר, צריך להתעודד, זה תהליך, זה מתחיל ממש לאט, אבל התהליך, ברגע שמגיעים לנקודה קריטית כזאת זה ממש יהיה בעלייה.
אסמאא גנאים: אבל צריך לדעת שזה תהליך של הטמעה, צריך תיווך לעניינים האלה.
אסמאא גנאים: זהו, תודה לכם.
ניבין אבו רחמון: משפט מסכם אחד.
ניבין אבו רחמון: אנחנו עומדים מול סוגיה חשובה מאוד, צריך לחשוב באסטרטגיה כוללת על כל הנושא הזה ויש אחריות של כולם, של כל המשרדים כאן.
ניבין אבו רחמון: למרות שיש סוג של שיפור מ-2016 ועד היום, אבל עדיין אין לנו את התוצאות שאנחנו צריכים לחברה שלנו.
ניבין אבו רחמון: וזה גם עניין של מדיניות, צריכים לשנות את כל המדיניות, גם במדע וטכנולוגיה, כי תכלס - - -
פדיל סאלח: אני אומר שזה יותר חשוב למשרדים אחרים.
פדיל סאלח: לא שאני - - -
ניבין אבו רחמון: גם וגם.
ניבין אבו רחמון: בסופו של דבר זה מיועד לכל האזרחים, זה לא חשוב אם הוא חוקר או לא חוקר, כי זה צריך להיות ממש באופן שוויוני.
ניבין אבו רחמון: אני רוצה להצטרף להצעה שלך, היושב ראש, לגבי הקמת ועדה לעקוב אחרי כל הנושא הזה, כי אם לא אנחנו נאבד את כל הנתונים וגם לא מתקדמים, אז צריך לעקוב אחרי זה.
אורי מקלב: ודאי ודאי.
אורי מקלב: אני כבר כותב את זה בסיכומים.
ניבין אבו רחמון: כן, זה מאוד חשוב.
ניבין אבו רחמון: אנחנו נעשה לנו עוד דד ליין כזה ועוד ישיבה, ותודה לך.
אורי מקלב: מיטל, מאיגוד האינטרנט, בתחילת דבריי בסיכום אמרתי תודה לכם, אבל אני אתן לך להגיד את התודה שאת רוצה להגיד.
אורי מקלב: זה לא דברים, רק תודות, כך אני הבנתי.
מי-טל גרייבר שוורץ: רק תודה.
מי-טל גרייבר שוורץ: אני חושבת שעלו פה דברים חשובים, איגוד האינטרנט מנסה לקדם את האינטרנט בחברה הערבית כבר למעלה מעשור ובגלל זה כתבנו את הדוח שאסמאא כתבה עבורנו בשביל לבחון מה המצב ולראות, ואני חושבת שהרעיון למנות איזה שהיא ועדה שתבחן את זה אחת לתקופה הוא דבר חשוב, ותיקח גם נתונים.
מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו ממשיכים לטפל בזה ונשמח שיהיה מעקב.
מי-טל גרייבר שוורץ: תודה רבה.
אורי מקלב: יש לכם תכניות לעשות את זה לעוד אוכלוסיות?
מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו גם בעבר התעסקנו עם האוכלוסייה החרדית.
אורי מקלב: לא ערכתם מחקר כזה מקיף.
מי-טל גרייבר שוורץ: המחקר הזה שנערך, שנגע גם בחברה הערבית, בעצם השווה בין החברה הערבית לחברה היהודית והיה שם ניתוח גם לגבי החברה החרדית.
מי-טל גרייבר שוורץ: הממצאים, דרך אגב, לגבי החברה החרדית הם מדהימים כי 50% מהאוכלוסייה החרדית לא משתמשת באינטרנט מטעמים של דת, אבל אותם 50% שמשתמשים באינטרנט עושים שימוש מדהים באינטרנט, הרבה יותר מאשר האוכלוסייה החילונית.
אורי מקלב: שם זה הימנעות מרצון, זה לא שאין להם את היכולות.
אורי מקלב: יש גם, כמו שבכלל האוכלוסייה, כל מי שיש לו בעיה, אבל - - -
ניבין אבו רחמון: גם אין להם בעיית שפה.
אורי מקלב: כן, אבל זו נגישות אחרת, אלה בעיות אחרות.
מי-טל גרייבר שוורץ: אלה בעיות אחרות ואיתן התמודדנו בעבר ואנחנו נשמח לחזור להתמודד גם עכשיו.
אורי מקלב: קודם כל אני מודה לכולם, אני מודה לך, חברת הכנסת ניבין אבו רחמון, על הבקשה לדיון מהיר וכמובן שהיא מתבססת על הדוח ועל המחקר שאתם עשיתם, באמת יפה מאוד.
אורי מקלב: זה, כמו שאמרנו, משתלב לדיון שלנו פה ואנחנו רוצים שלדיון הזה יהיו מסקנות ואנחנו נוכל להתקדם הלאה.
אורי מקלב: אנחנו גם מודים לרשות התקשוב על מה שנעשה, אנחנו יודעים להעריך, אנחנו גם מסתכלים על החלק המלא, נעשו צעדים מאוד מאוד גדולים, כפי שאתה גם אמרת, בנושא השירותים וגם בנושא של המידע, אבל יש מה לעשות, עוד ארוכה הדרך ואנחנו מקווים שנהיה כאן לתועלת.
אורי מקלב: המטרה שלנו לקדם ואנחנו נהיה שותפים בעניין הזה, אבל עם כל זה אנחנו גם מבקשים להקריא מסקנות שיכול להיות שהן ישתנו, עשינו את זה תוך כדי דיון, איילת, מנהלת הוועדה, עשתה את זה, אבל דברים שנרצה אחר כך או אם יהיו הערות אנחנו נשנה אותם.
אורי מקלב: אנחנו לא דיברנו, לא על הרשויות המקומיות ולא על גופים ציבוריים, התמקדנו במשרדים הממשלתיים, אבל אנחנו יודעים שיש לנו עוד דרך ארוכה גם במקומות אחרים.
אורי מקלב: אנחנו נגענו במה שקרוב אלינו, מה שגם בסמכותנו, כגוף מפקח אנחנו מול משרדי הממשלה.
אורי מקלב: רשות התקשוב הממשלתי, הצעות למסקנה, הגשת דוח מעקב מדי שנה על תפקודי משרדי הממשלה מבחינת נגישות השירותים שלהם לשפה הערבית.
אורי מקלב: הקמת צוות בין משרדי ברשות התקשוב שיעסוק ויאגם את נושא הנגישות לשפה הערבית.
אורי מקלב: משרד האוצר, לשריין תקציב ייעודי ורב שנתי לתכנית צמצום הפער הדיגיטלי בישראל.
אורי מקלב: משרד התקשורת, לקדם התקנת תשתיות אינטרנט מתקדמות בכל היישובים הערביים, שזה גם חלק מהבעיה, הבעיה של תשתיות.
אורי מקלב: משרד החינוך, לפתח ולתקצב תכניות ייעודיות לאוריינות דיגיטלית, לביטחון האישי הדיגיטלי בחברה הערבית.
אורי מקלב: המועצה להשכלה גבוהה, לתכנן ולתקצב תכנית ייעודית לעידוד סטודנטים לעסוק בקידום הדיגיטציה והאוריינות הדיגיטלית בחברה הערבית.
אורי מקלב: רשות החדשנות, משרד הכלכלה, לפתח תכניות ייעודיות לקידום וליווי של מיזמים דיגיטליים ציבוריים בחברה הערבית.
אורי מקלב: אנחנו נקיים דיון ומי שירצה להעיר על ההערות האלה - - -
ניבין אבו רחמון: יש אפשרות לשנות את השנה לפחות?
אורי מקלב: לא, מדי שנה.
אורי מקלב: תודה רבה לכם, יום טוב.
אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, חנוכה שמח, היום יום שני כ"ה בכסלו התשע"ט, ה-3 בדצמבר 2018.
אורי מקלב: חלק יודעים, אבל מי שלא יודעים, חנוכה הוא תמיד בכ"ה בכסלו.
אורי מקלב: מי שצריך את הסימן אנחנו תמיד יודעים שכ"ה בכסלו זה חנוכה.
אורי מקלב: על סדר היום – מצבן של תשתיות תקשורת סלולריות בישראל, ישיבת מעקב ודיווח.
אורי מקלב: הישיבה הקודמת שלנו הייתה לפני כשלוש שנים.
אורי מקלב: וזה קצת הרבה זמן בשביל ישיבת מעקב, אבל בסדר היום שהכנו יחד עם מנהלת הוועדה, מה הכנסת אמורה ומה אנחנו רוצים כוועדה לדון במושב החורף, קבענו לעצמנו בדיונים הראשון את הדיון כמעקב על נושא של תשתיות התקשורת של חברות הסלולר בישראל משתי סיבות.
אורי מקלב: סיבה אחת שישיבת מעקב צריך לעשות.
אורי מקלב: יש ישיבה שמתקיימת ולא הייתה שביעות רצון מלאה והיו לנו יעדים והיו משימות לרגולטור ולחברות, אנחנו חייבים גם לעשות מעקב והמשכיות.
אורי מקלב: אבל כולנו מבינים שהמצב לא נהיה טוב יותר והבעיה לא נפתרה ככה שגם אם לא היינו עושים ישיבה ראשונה היינו מחויבים לעשות ישיבה בגלל המצב כיום.
אורי מקלב: דבר נוסף שאני אגיד שהמנכ"ל יגיע, אני חושב שהשוני בין היום ל-2016 שיש היום עידן קצת אחר, יש שינוי בתפיסה של משרד התקשורת, אני חושב שזה עידן חיובי.
אורי מקלב: משרד התקשורת מודע היום, יודע היום וגם מכריז על המחויבות שלו והרגולציה כלפי חברות הסלולר.
אורי מקלב: אני רק אפתח ממש בכמה משפטים.
אורי מקלב: אמרתי מקודם בוועדה שהיינו – אני חושב שאני מלקוחות הפלאפון הראשונים, אז זו הייתה חברת פלאפון, אני לא יודע מתי אבל אני חושב שזה לפני 29 שנה, משהו כזה, היה לי כבר פלאפון.
אורי מקלב: בארגון שעבדתי בו, לא שלי אישית, זה היה עם מזוודה, תיק שהיה נסגר דרך הסוויץ' של הרכב.
אורי מקלב: הייתה לי אפשרות גם להעלות את זה הביתה ולהמשיך את הפעילות עם שקע.
אורי מקלב: עוד לפני העידן של הטלפונים הארוכים, זה עוד היה לפני - - - אני חושב שזה היה ב-1990 או משהו כזה - -
איתן כסיף: ב-86' התחיל.
אורי מקלב: יכול להיות, אבל אני הייתי לקוח 050-2351072 היה גם 069 והיו מספרים שנים.
אורי מקלב: ואין ספק שמבחינת השירות וההתפתחות ודאי הייתה התפתחות מהירה מאוד, לא רק בשנים האלה, לא הרבה שנים אחר כך הייתה התפתחות דרמטית.