GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: הדיון המהיר הזה השתלב בדיוני הוועדה, כבר לפני שנתיים וחצי, במאי 2016 התחלנו בזה, היו לנו עוד פניות ועכשיו זה משתלב עם הדיון הראשון שהיה ועם ההבנה הזו שאנחנו נתקלנו בה ונחשפנו אליה, על הפער הגדול בין הנגישות שיש בשפה העברית לשפה הערבית.
אורי מקלב: היו פערים מאוד גדולים, היה מאוד מאכזב, בלשון המעטה, לראות, אני לא רוצה להגיד שנכשלנו, אבל מה שהיה לפני שנתיים וחצי אני שמח לשמוע שיש צעדים גדולים מאוד, יש התקדמות מאוד גדולה, אנחנו רוצים לשמוע את זה בוועדה הזו.
אורי מקלב: רק משפט אחד לפני שאני אעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת אבו רחמון ודוברים אחרים שיבקשו.
אורי מקלב: לא צריך להכביר במילים על הצורך בלצמצם פערים בנגישות.
אורי מקלב: אני חושב קודם כל שזו זכות של דוברי השפה הערבית לקבל את השירות הזה, מעבר לזה שזו זכות, זו חובה שלנו כלפיהם והחובה השנייה זה גם כלפינו.
אורי מקלב: אי אפשר לנהל מערכת מתקדמת אם אנחנו רוצים שירותים מתקדמים כשיש ציבור גדול מאוד שלא מקבל והוא לא נגיש לאותן מערכות.
אורי מקלב: אני גם מייצג אוכלוסייה שיש לה פערים, מסיבות אחרות, לא בגלל שפה, אלא בגלל סיבות אחרות ואנחנו מקיימים על זה דיונים.
אורי מקלב: ציבור מאוד גדול בישראל, שיש מעריכים אותו במיליון וחצי, אבל לא ניכנס למספרים, שיש לו פערים גדולים מאוד בנגישות.
אורי מקלב: הנגישות שקיימת כלפי כולם לא קיימת כלפיהם והחובה שלנו לעשות את זה.
אורי מקלב: אני אולי עצרתי באמצע, אם אנחנו רוצים לתת מערכות ולעזוב את המערכות השונות לא נוכל לעשות את זה, אי אפשר להתקדם, אם אנחנו רוצים לעבור לשירותים מתקדמים יותר אנחנו צריכים לסחוב את כולם ביחד.
אורי מקלב: המערכת עצמה צריכה להיות - - - אז כשכולם צריכים וכולם רוצים אז ודאי שאנחנו צריכים לעשות את זה ולעשות את זה מהר.
אורי מקלב: היום אנחנו רוצים לדעת איפה אנחנו עומדים בנושא הזה מכמה מאפיינים, מה המשרדים עושים, באיזה רמה של נגישות, אם זה רק מידע, אם זה רק דברים כלליים, אם זה כל החומרים, אם זה טפסים, אם יש אפשרות גם לתשלומים, האם יש שירותים.
אורי מקלב: האם הנגישות היא רק תרגום או שזה יותר מזה?
אורי מקלב: הרי לא מספיק שזה רק תרגום, האם זה גם מאפיין את התוכן, אתה יכול לתרגם מילה ולפעמים המשמעות יכולה להיות בדיוק הפוכה.
מסעוד גנאים: וגם אם התרגום נכון.
אורי מקלב: נכון, התרגום של מאפיין צריך להיות משהו שמבינים, זה מאוד חשוב, זה לא רק תרגום של מילה, לקחת אפליקציה, אנחנו יודעים שזה ממש לא נותן, ודאי לגבי מסמכים.
אורי מקלב: את כל הדברים האלה אנחנו נבקש לשמוע.
אורי מקלב: יש לנו כאן גם דוח של איגוד האינטרנט שגם יציגו מצגת וגם מחקר שעשתה ד"ר אסמאא גנאים, משפחה שלך?
מסעוד גנאים: לא, מבאקה אל גרבייה.
מסעוד גנאים: אני גנאים סכנין.
אורי מקלב: וכמובן שיש לנו את הממ"מ, מתן שחק נמצא פה.
אורי מקלב: בבקשה, חברת הכנסת אבו רחמון.
ניבין אבו רחמון: תודה לכבוד יושב ראש הוועדה.
ניבין אבו רחמון: שלום לכולם, אני יודעת שזה לא הדיון הראשון בנושא החשוב הזה, אבל הוא עדיין חשוב מאוד כי אנחנו כל פעם רוצים לעשות הבחנה והשוואה איפה זה עומד ואיפה אנחנו בכל הנושא הזה.
ניבין אבו רחמון: אני רציתי קודם כל להודות במיוחד לד"ר אסמאא גנאים ולאיגוד האינטרנט הישראלי על העבודה המשמעותית שלהם בנושא הזה, בין היתר זה היה נייר העמדה האחרון שלהם שפורסם בחודש נובמבר שגרם לי להבין עד כמה הפערים הדיגיטליים בין החברה הערבית לחברה היהודית בישראל הם משמעותיים להתפתחות החברתית והכלכלית שלנו.
ניבין אבו רחמון: אחת הנקודות שעלו בבירור מבחינתי כמחייבות טיפול מיידי הייתה הנגשת השירותים באתרים הממשלתיים לחברה הערבית.
ניבין אבו רחמון: חשוב לי להדגיש שבשבילי שפה היא זהות והיא זכות, היא קיום אישי וקולקטיבי.
ניבין אבו רחמון: החברה הערבית סובלת מפערים דיגיטליים משמעותיים ביחס לחברה היהודית בכל מה שקשור למיצוי האפשרויות הגלומות באינטרנט ומאפייני השימוש בו, השימוש הפונקציונלי ברשת, כמו מילוי טפסים, תשלומים, קביעת תורים.
ניבין אבו רחמון: זה לדעתי קשור באופן ישיר לעלייה באיכות החיים, בהתפתחות האישית והחברתית של החברה שלנו.
ניבין אבו רחמון: אם המדינה תשקיע כמו שצריך בנגישות לאינטרנט ובשימוש פונקציונלי זה יכול לשמש מנוף רב עוצמה גם לקידום כלכלי וחברתי מהיר של החברה הערבית ויתרום לצמצום הפערים החברתיים כלכליים.
ניבין אבו רחמון: אני רואה שיש לכולם את המחקר שעשה הממ"מ, אני רוצה להדגיש כמה משפטים על המחקר הזה, מממצאי הבדיקה שערך מרכז המחקר והמידע של הכנסת, זה שנערך בתאריכים 5-3 בדצמבר 2018, כך אנחנו יכולים להתחיל להבין את ההשוואה ומה כן השתנה ומה לא.
ניבין אבו רחמון: בדיקה של אתרים של 24 משרדי הממשלה, שבה נבדקה נגישות אתרי אינטרנט ממשלתיים בשפה הערבית, באתרים של שלושה משרדים אין כל מידע בשפה הערבית ואין לחצן לשפה הערבית, המשרד לשוויון חברתי, המשרד לפיתוח הפריפריה ומשרד הביטחון.
ניבין אבו רחמון: באתריהם של שישה משרדים וגופים אחרים יש רק מידע כללי על המשרד בכמה משפטים בערבית, למשל נציבות שירות המדינה, משרד העלייה והקליטה, משרד התקשורת, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, משרד המדע והטכנולוגיה, המשרד לשירותי דת.
ניבין אבו רחמון: המשרדים האלה מהווים רבע ממשרדי הממשלה.
ניבין אבו רחמון: צוין שבבדיקה משנת 2016 היו באתר משרד המדע והטכנולוגיה, למשל, יותר תכנים מתורגמים לערבית, היום הם אינם מופיעים באתר החדש ואין אליהם קישור ממנו.
ניבין אבו רחמון: צוין גם שאתרים חדשים של משרד הפנים, משרד התרבות והספורט, אינם כוללים תכנים בערבית מעבר לתיאור כללי של המשרד וטלפון לתקשורת.
ניבין אבו רחמון: חיפוש המשרדים בערבית ברשת האינטרנט מציע קישור לאתר הישן של המשרד, שהוא גם לא מעודכן.
ניבין אבו רחמון: עוד נקודה חשובה, באתר של שני משרדים ממשלתיים, של משרד החוץ ומשרד האנרגיה, אין מידע בערבית על בעלי התפקידים, יחידות ודרכי תקשורת, איך גם ליצור קשר עם המשרד בכלל.
ניבין אבו רחמון: באתרים של שמונה משרדים ממשלתיים, משרד האוצר, משרד הפנים, משרד התרבות, החקלאות, משרד הכלכלה והתעשייה, משרד המשפטים, המשרד להגנת הסביבה ומשרד החינוך, האפשרות ליצור קשר או לשלוח פניות ציבור בשפה הערבית מוגבלת.
ניבין אבו רחמון: המשרדים האלה מהווים כשליש מ-24 המשרדים הממשלתיים וכמחצית מהמשרדים הממשלתיים שבאתריהם יש תכנים בערבית.
ניבין אבו רחמון: זאת אומרת שאנחנו עומדים מול סוגיה ממש קשה וחשובה.
ניבין אבו רחמון: אני רוצה לשמוע אנשי מקצוע, נציגים ממשרדי הממשלה, איפה זה עומד, מה העמדה שלהם, האם הם עובדים על זה.
ניבין אבו רחמון: רציתי לדבר על דוגמה קטנטונת, מקבולה כאן, היא תדבר על זה, היה קמפיין של בטיחות בדרכים בערבית שהכול היה בערבית, ערבית עם תוכן טוב.
ניבין אבו רחמון: אני עקבתי אחרי זה, הוא היה עם תוצאות ממש מדהימות, זה הגיע לאנשים ואני אשמח שמקבולה תיתן לנו נתונים איך גם התקשורת הערבית השפיעה על זה.
ניבין אבו רחמון: אוקיי, אני רוצה לשמוע ואחר כך יש לי מה להוסיף על כמה דברים.
מסעוד גנאים: ברשות חבריי, מאחר שיש לי גם דיון בוועדת חינוך, אז אני לא אאריך בדבריי.
אורי מקלב: מאה אחוז, חבר הכנסת גנאים, בבקשה.
מסעוד גנאים: אין ספק, דיון חשוב.
מסעוד גנאים: אני מודה לחברתי ניבין על העלאת הנושא.
מסעוד גנאים: ברור שזו לא פעם ראשונה שאנחנו מעלים את הנושא של תרגום כל האתרים הממשלתיים של משרדי הממשלה לשפה הערבית.
מסעוד גנאים: האמת שלדבר הזה, נכון העניין שאתה מנגיש את השירות יותר, מייעל אותו, אנשים מבינים אותו, אבל יש דבר עמוק יותר מזה, כאשר אתה מתרגם את האתר שלך כמשרד ממשלתי, לשפה הערבית למשל, סימן שאתה מכיר בו כאזרח שווה.
מסעוד גנאים: אתה מכבד את השפה שלו, אתה מעוניין לשלב אותו ולשתף אותו ולא להדיר אותו.
מסעוד גנאים: אם אתה לא מתרגם את השירות שלך, את מה שאתה רוצה, מי אתה, לשפה של 20% כמעט מתושבי המדינה אז אתה אומר שאתה רוצה להמשיך בהדרה של דוברי השפה הזו.
מסעוד גנאים: רק אני מקווה שמתוך הדיון הזה - - -
אורי מקלב: זה גם הדדי.
אורי מקלב: גם מי שגולש ומשתמש הוא גם מכיר במדינה, נכון?
מסעוד גנאים: לא, הכוונה, אזרח בטח, הוא צריך את המדינה, הוא צריך את המשרדים, מה יעשה?
מסעוד גנאים: הוא צריך את משרד הפנים, את כל המשרדים.
אורי מקלב: יש באוכלוסייה החרדית כאלה שלא מכירים במדינה, הם לא משתמשים, הם לא רוצים להשתמש, הם לא מכירים.
מסעוד גנאים: זה טלפון שבור, כאשר אתה לא מתרגם את זה לשפה של האזרח אז זה כמו חד צדדי ולא דו צדדי.
מסעוד גנאים: אז אני מקווה שייצאו מפה מסקנות והחלטות שבאמת יחייבו את כל המשרדים הממשלתיים.
מסעוד גנאים: אז די, באמת, כל השנים האלה, וגם כאשר הם רוצים לפרסם בערבית, שהיא תהיה בערבית תקינה ונכונה ולא מלאה בבעיות.
מסעוד גנאים: ואני מתנצל, כי אני חייב ללכת.
אורי מקלב: לא, בסדר גמור, תודה על הדברים הממוקדים ונשמעים טוב.
אורי מקלב: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש, תודה גם לחברתנו ניבין שיזמה את הדיון החשוב הזה.
סעיד אלחרומי: כאן אנחנו מדברים על ממשק היחסים בין השלטון המרכזי לבין האזרח, מצד אחד, אבל גם לא צריך שנקפוץ על השלטון המקומי.
סעיד אלחרומי: יש לנו גם משימה, ניבין, לא קלה גם ברשויות המקומיות להנגיש את ה - - -
דב חנין: אתה מתכוון שלא נפסח גם על הרשויות המקומיות.
סעיד אלחרומי: יש משימה לא קלה, לכך שהשירות הטכנולוגי והמידע דרך אתרי האינטרנט של הרשויות המקומיות יהיה נגיש לאזרח ברשויות האלה.
אורי מקלב: במיוחד ברשויות מעורבות.
אורי מקלב: שם יכול להיות שכן יש.
סעיד אלחרומי: זה אחד הנושאים המאוד חשובים בתקופה הזאת, אנחנו בעידן הדיגיטל, בעידן הטכנולוגיה, כל יום יש דברים חדשים, רבותיי.
סעיד אלחרומי: נגמר הזמן שאנחנו שולחים מכתבים, לפעמים בכתב יד ובפקס ומחכים לתשובה, היום כל דבר אפשר לעשות מהיר יותר, יעיל יותר, הפקיד במשרד הממשלתי יכול לטפל בזה בצורה מהירה יותר והשירות נגיש וזמין לאזרח.
סעיד אלחרומי: לכן, שוב, אני מחזק את דברי חברתי ניבין, אני מחזק אותך, אדוני היושב ראש.
סעיד אלחרומי: מעקב.
סעיד אלחרומי: אמרת שמלפני שנתיים וחצי הסיפור הזה מטופל, רבותיי, זה לכל המגזרים באוכלוסייה הישראלית, זה לאו דווקא למגזר הערבי, גם מגזרים אחרים שהם באמת תקועים בסוגיה הזאת.
סעיד אלחרומי: היה לנו באחת מוועדות הכנסת, נדמה לי הכלכלה, הסיפור של האוטובוסים והרב קו והאישה המבוגרת שאינה יודעת לטפל בסוגיה הזאת ולכן חשוב מאוד שהוועדה הזאת תטפל בנושא ונעקוב גם אחרי ההתקדמות.
אורי מקלב: חבר הכנסת ג'מעה אזברגה.
ג'מעה אזברגה: אני גם מצטרף לברכות.
ג'מעה אזברגה: תודה רבה, אדוני היושב ראש, שהעלית את הדיון החשוב הזה, ותודה לחברתי ניבין אבו רחמון, שהיא גם נגעה בנושא.
ג'מעה אזברגה: לדעתי העניין הזה צריך להיות מובן מאליו, לא צריך אפילו בשביל זה לעשות דיונים.
ג'מעה אזברגה: אני רוצה לתת דוגמה מהעבר שלי, באתי ממערכת הבריאות ואנחנו מדברים על דבר מינימלי ביותר, כשאתה נכנס ומחפש רופא שלך היום באתר.
ג'מעה אזברגה: יש קופות חולים, לא רק מועצות, סעיד, ולא רק המשרדים הממשלתיים נמצאים בפיגור, אני מדבר על כל החיים במכלול.
ג'מעה אזברגה: קופת החולים, למשל, כשאני הולך לחפש רופא אורתופד שייתן לי את השירות, אני לא יכול למצוא את זה בשפה הערבית בכלל.
ג'מעה אזברגה: אני מדבר על מתורגמן כשמדובר על חיי אדם.
ג'מעה אזברגה: בזמנו הבאנו את הרעיון לקופת חולים.
ג'מעה אזברגה: ברגע שהתקשורת, הדבר הכי חשוב זה התקשורת, ברגע שהתקשורת לא נמצאת והשפה זה אחד מהאמצעים שיכולים לחזק את התקשורת בין נותן שירות ומקבל שירות, בין לקוח ומי שנותן את השירות, ברגע שהתקשורת הזאת לא קיימת או נעלמת אנחנו בבעיה.
ג'מעה אזברגה: יש לנו את הדוגמה של הרופא שנתן אנטיביוטיקה לאישה, צריך לשים אנטיביוטיקה במקרר ולאישה הזאת אין מקרר, הוא אמר לה לשתות מהאנטיביוטיקה, בסופו של יום הרופא צדק, אבל הוא שכח שבכלל אין לה מקרר, היא שמה את האנטיביוטיקה בחוץ והאנטיביוטיקה במקום להועיל הפכה להיות מזיקה.
ג'מעה אזברגה: למה אני מדגיש את העניין של תקשורת?
ג'מעה אזברגה: הטכנולוגיה היא אחד הדברים שחשובים לנו, תקשורת בין אנשים ובין לקוחות ושירות במדינה מתקדמת ונאורה.
ג'מעה אזברגה: זה מה שרציתי להגיד ותודה רבה על הדיון החשוב הזה.
דב חנין: תודה לך, אדוני היושב ראש, על רשות הדיבור.
דב חנין: הרבה הערכה לחברתי, חברת הכנסת אבו רחמון.
דב חנין: את באמת תוספת כוח, את נכנסת לכנסת עם הרבה מרץ ואנרגיה.
דב חנין: יש לי הרגשה שלמרות שאולי הבחירות קרובות חברת הכנסת אבו רחמון באה כדי להשלים את כל הפערים של חלק הזמן הגדול שהיא לא הייתה בכנסת.
דב חנין: אז באמת כל הכבוד.
אורי מקלב: כדי שהיא תוכל לעשות את זה אנחנו נאריך קצת את זה, כדי שהיא תוכל לבוא לידי ביטוי.
אורי מקלב: אנחנו ניתן לזה עוד זמן, לא נפרק את הממשלה.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אנחנו עוסקים בנושא מאוד מאוד כאוב, לנושא הזה יש משמעות עצומה לגבי חיי האזרחים.
דב חנין: אנשים שלא יכולים לקבל מידע ברשת, באינטרנט, הם אנשים שמנותקים מהמידע הזה ואזרחים שהשפה העברית איננה שפת האם שלהם, כאשר אין להם את השירות במערכת הממשלתית הם אנשים שמקבלים שירות פחות טוב, הם לא יודעים איזה שאלות לשאול, הם לא יודעים את האינפורמציה, הם לא יודעים את המידע.
דב חנין: הדבר הזה ממש משפיע לרעה על חיים של אנשים.
דב חנין: כשאני מסתכל על הטבלה שהכין לנו מרכז המחקר והמידע, ושוב תודה לכם על המעקב בתחום הזה, אני רואה שיש פה פערים מאוד מאוד גדולים, מאוד מדאיגים.
דב חנין: משרדים שיש להם קשר יומיומי לחיים של האזרחים לא נותנים מספיק אינפורמציה לאזרחים בשפה הערבית, זה דבר מאוד מאוד בעייתי.
דב חנין: כיוון שהנושא הזה הוא נושא שאנחנו חוזרים ועוסקים בו מדי פעם אני מציע, אדוני היושב ראש, הפעם להעלות את הטיפול שלנו בנושא הזה מדרגה אחת.
דב חנין: אני מציע שבסוף הדיון הזה, חוץ מאותו סיכום שאנחנו מגישים בפני מליאת הכנסת, לכתוב מכתב לכל השרים שבאתרים שלהם נמצא חוסר ולהגיד להם שקיימנו דיון: באתר של המשרד שלך, אדוני שר התחבורה, יש חוסר ב-א', ב', ג' ו-ד' ואנחנו מבקשים ממך לענות לוועדת המדע תשובה מה בדעתך לעשות בעניין הזה, מתי החוסר הזה יושלם ולקבוע כבר עכשיו דיון מעקב נוסף של הוועדה הזו - - -
אורי מקלב: דב, יש לך רעיון מצוין, אנחנו טיפה שכללנו אותו.
אורי מקלב: אם אתה מסכים לזה, כבר דיברתי עם מנהלת הוועדה, שאנחנו נבקש מממשל זמין, רשות התקשוב, דוח תוך שנה, דוח על כל המשרדים הממשלתיים - - -
דב חנין: שנה זה הרבה מדי.
אורי מקלב: אנחנו נבקש דוח, אני רק רוצה לתאם את זה, באפשרות שנותנים לעמוד בזה, במקום שהשר יגיד מה חסר מעניין אותי שרשות התקשוב יגידו מה חסר.
דב חנין: אנחנו יודעים, מרכז המחקר והמידע כבר העביר לנו מה חסר.
אורי מקלב: אבל הם ייתנו דוח מקצועי על כל משרד ומשרד ואנחנו נבקש יעדים מתי כל משרד ומשרד, מה הוא חושב לעשות.
אורי מקלב: הבעיה היא, זה בתוך הדוח, תיכף ניתן למתן להציג אותו, שאין אפשרות לרשות התקשוב לכפות.
אורי מקלב: הם יכולים לייעץ, הם יכולים להגיד למשרד, אבל אין להם שום סיי.
דב חנין: לכן אנחנו צריכים להיכנס לתמונה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להיכנס לתמונה ובעניין הזה אנחנו ניכנס.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מכל משרד - - -
דב חנין: אדוני היושב ראש, ההצעה שלי, על בסיס המידע שיש לנו היום - - -
אורי מקלב: כבר נשלח מכתבים.
דב חנין: כבר נשלח מכתבים, כי נדמה לי שרק אם הנושא הזה יוצף בדרגה של שרים ואחרים יבינו שיש ועדה בכנסת שלא מתכוונת להרפות - - -
אורי מקלב: אנחנו נפרק את זה.
אורי מקלב: ברשותך, בשיתוף פעולה עם הממ"מ, נבקש לפרק את זה לפי משרדים.
אורי מקלב: שנוכל לשלוח את זה, לפרק את הדוח הזה לפי משרדים, משרדים שלא כל כך – מתן, גם לא כל המשרדים שהוא יודע את המידע הוא כתב מכיוון שהוא לא ראה לנכון, הוא נתן דוגמאות.
אורי מקלב: יש לו הרבה יותר מידע אצלו.
אורי מקלב: אנחנו נבקש את כל הנתונים ואנחנו חושבים שרשות התקשוב, תיכף נשמע את יאיר, לא נמצאת מולנו, אני חושב שהוא נמצא איתנו בעניין הזה.
אורי מקלב: יש לו את המגבלות שלו.
אורי מקלב: יש לנו זהות אינטרסים מול רשות התקשוב ותיכף נשמע, אבל אנחנו נראה איך אתה תשתף פעולה כדי לקדם את הנושא הזה מול המשרדים.
אורי מקלב: אנחנו יכולים להיות הגורם המפקח והגורם – מה שאתה אולי מנוע או לא יכול לעשות.
דב חנין: את כל הדברים האלה אני אומר כי אני הייתי רוצה לראות מצב שאנחנו בתוך שנה מהיום, שנה זה הרבה זמן, ניישר קו לגמרי ונגיע למצב שכל האתרים הממשלתיים מונגשים לאזרח הערבי, כמו שהם מונגשים לאזרח דובר עברית במדינת ישראל, בצורה שוויונית לחלוטין.
דב חנין: שנה זה הרבה זמן, יש הרבה עבודה לעשות, יש הרבה פערים שצריך לכסות, אבל אם נתחיל להתקדם בכיוון הזה אנחנו - - -
אורי מקלב: אני לא רוצה להקדים את המאוחר, יש לנו גם בזה הצעה, נשמע מה שהם אומרים, אבל ודאי אנחנו רואים שיש מידע שכבר קיים באתרים הקודמים ולא העלו ל-gov.il.
דב חנין: נכון, הוא לא עבר לאתר gov.il.
אורי מקלב: אלה דברים שצריך, או תקציב, או דרבון, או שמישהו דורש את זה.
אורי מקלב: אלה לא דברים שצריך להמציא אותם עכשיו או לייצר אותם, אלה דברים שנמצאים ולא נעשו.
אורי מקלב: בקצרה, מתן, רכז בכיר בממ"מ, שייתן לנו מה שלא נאמר כאן.
אורי מקלב: למרות שכולם קראו, אבל נשמע מה שלא נאמר ואחר כך ניתן לד"ר אסמאא גנאים.
מתן שחק: תודה, כבוד היושב ראש.
מתן שחק: אני מתן ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
מתן שחק: לקראת הדיון היום, לבקשת חבר הכנסת יוסף ג'בארין, עדכנו מסמך שכתבנו לפני שנתיים בנושא הצגת מידע בערבית באתרי האינטרנט של משרדי הממשלה.
מתן שחק: מאז השתנו כמה דברים, למשל מעמד השפה הערבית מוגדר כמעמד מיוחד בחוק הלאום ונקבע בו גם שהשימוש בשפה הערבית במשרדי הממשלה יוגדר בחוק.
מתן שחק: למרות שכיום אין חוק שמגדיר את השימוש הזה או את סוגיית הנגשתם של אתרי אינטרנט ממשלתיים בשפה הערבית.
מתן שחק: הבעיה הזאת נידונה כבר בעבר עוד בשנת 2002 בדוח מבקר המדינה, שבעקבותיו נקבעו סטנדרטים להנגשת מידע בשפה הערבית במשרדי הממשלה על ידי יחידת ממשל זמין, שעדכנה אותם בשנת 2012 וקבעה שעל משרדי הממשלה ויחידות הסמך לפרסם באתרי האינטרנט שלהם אתר בית בערבית שיכיל מידע מפורט בערבית על המשרד, רשימת יחידות המשרד, פרטי קשר, שעות קבלת קהל ולשכות הנותנות שירות בשפה הערבית וחדשות ועדכונים בערבית.
מתן שחק: כמו כן על האתר לכלול מידע בערבית על משרות פנויות ואופן הגשת המועמדות אליהן, תרגום לערבית של שמות טפסים, מסמכים, שירותים ו - - -
אורי מקלב: אני אשאל אחרת, מה לא צריך, יש משהו שלא?
מתן שחק: אלה הנחיות כלליות, זה לא אומר מה לא, זה לא אומר את ההיקף.
אורי מקלב: זה צריך להיות מקביל, כל מה שיש צריך להיות בשפה הערבית.
אורי מקלב: אני לא רואה משהו שלא.
מתן שחק: מה שאני רוצה להגיד זה שיש הנחיות כאלה.
מתן שחק: ההנחיות האלה קיימות.
אורי מקלב: יאיר, תתייחס לזה אחר כך, אם יש דברים שאנחנו לא - - -
יאיר פראנק: בסדר.
מתן שחק: ההנחיות האלה קיימות מצד אחד, מצד שני הן בגדר של הנחיות, אין כוח אכיפה מסוים כלפיהן ומה שניכר מהדוח, שאני לא אפרט את כל הנתונים שלו, מאחר שחברת הכנסת אבו רחמון כבר פירטה את הממצאים, מה שכן אני ארצה להגיד זה שמה שניכר שאין אחידות למרות שיש סטנדרטים ואנחנו לא נכנסנו בכל הבדיקה שעשינו לסוגיה של איכות התרגום ואופן עריכת התרגום.
אורי מקלב: האיכות המקצועית.
מתן שחק: גם האיכות המקצועית שלו, גם דרך אגב באיזה ניב בערבית, באיזה סגנון זה מתורגם וגם כמובן לא לאופן התרגום שנעשה במשרדים.
מתן שחק: זה, אני מניח שלנציגי המשרדים יהיה הרבה יותר מה ללמד אותנו, איך זה נעשה, מי עושה את זה, באיזה תדירות, האם זה בתוך המשרד, בתוך אתר האינטרנט או על ידי ספק חיצוני.
מתן שחק: כל מיני דברים שמשפיעים גם על היכולת של המשרד לעמוד בזה וגם על היכולת להתמיד בזה לאורך זמן.
אורי מקלב: אתה אומר שגם אם יש מישהו מקצועי שמתרגם, נניח משרד הבריאות, במשרד הבריאות, גם החלק המקצועי של התרגום.
אורי מקלב: זה לא מספיק רק לקחת חברה שמתרגמת לאתר של משרד הבריאות, זה לא ייתן את מה שמשרד הבריאות יודע אם המתרגם או איש המקצוע נמצא כשהוא משולב בתוך התרגום הזה.
ניבין אבו רחמון: זו בעיה שקיימת בכל המשרדים.
אורי מקלב: ואם יש משרדים שיכול להיות שהאיש צריך להיות עוד יותר בולט, כמו הדוגמה שנאמרה לי בשיחה מקדימה, משרד הבריאות, שיש שם דברים שהם – באמת מאוד חשוב גם התרגום המקצועי עם הידע הפנימי של המשרד.
אורי מקלב: אם ניקח מישהו ממשרד אחר שיתרגם, גם אם הוא עשה את זה טוב בביטוח לאומי או במשרד התחבורה, זה עוד לא בטוח שהוא יעשה את זה טוב במשרד הבריאות מכיוון שבמשרד הבריאות יש את הדגשים והמאפיינים שהוא רוצה לשים עליהם דגש, מי שמכיר את עבודת המשרד.
אורי מקלב: אם אנחנו רוצים הנגשה באמת מקצועית שהציבור ישתמש בה והיא תיתן את המידע הנכון, אז אנחנו צריכים לדעת לעשות את זה הכי טוב שיכול להיות.
מתן שחק: כן.
מתן שחק: תודה.
ניבין אבו רחמון: יש לי שני משפטים.
ניבין אבו רחמון: אני רציתי להודות לחבר הכנסת יוסף ג'בארין שהוא ביקש מהממ"מ את המחקר הזה, זה מאוד חשוב ומאוד עזר לי גם.
ניבין אבו רחמון: ועוד משפט, אני רוצה התייחסות של נציגי המשרדים, להתייחס לטבלאות האלה שיש אצלכם כי זה ממש חשוב לדבר על איזה רמה של הנגשה יש לנו היום במשרדים.
אורי מקלב: חברת הכנסת ניבין, אנחנו נגיע לזה, כמה שנוכל, אני רוצה לעבור כדי לתת להם באמת להגיב.
ניבין אבו רחמון: זה לא עניין של ניב, בסופו של דבר, זה יותר מזה.
אורי מקלב: ברשותך, חבר הכנסת זחאלקה, אני אבקש מאסמאא גנאים, בבקשה.
אורי מקלב: שיבחנו אותך עוד לפני שנכנסת - - -
אסמאא גנאים: איזה כיף, אני מקווה שהקלטתם את זה.
אורי מקלב: כן, הדוח המפורט, אני חושב שחברת הכנסת אבו רחמון אמרה את זה, אבל בסך הכול גם אנחנו התרשמנו לבד, עשיתם עבודה מאוד יפה.
אורי מקלב: איגוד האינטרנט גם נמצא פה, אני רואה.
אסמאא גנאים: שלום לכולם.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד שהמצגת לא ארוכה.
אסמאא גנאים: לא, זה ממש קצר ולעניין.
אסמאא גנאים: אני מאוד שמחה ומודה לכם על הישיבה ועל זה שהזמנתם אותי.
אסמאא גנאים: בשבילי זה דיליי מ-2005.
אסמאא גנאים: ב-2005 אני סרקתי את האתרים הממשלתיים במסגרת מחקר הדוקטורט שלי ואותה תוצאה כמעט של היום, כמעט, רק הדף הראשי, יש בו כמה הנחיות כלליות ואפילו לפעמים הם התגאו בלהציג את זה ש'הנה, יש לנו בערבית' וכל לינק אחר היה נכנס שוב לתוכן בשפה העברית, אז לא השתנה הרבה מאז.
אסמאא גנאים: תוצאות מחקר הדוקטורט ב-2010 מאוד דומות לדוח שיצא כרגע, אבל אני מאוד שמחה שסוף סוף יש בשלות בשטח להסתכל על הנתונים בצורה אחרת.
אסמאא גנאים: באופן כללי, השורה התחתונה שאני רוצה להגיד, שהפערים הדיגיטליים הם מרחיבים פערים חברתיים וכלכליים בצורה נוראית ואם לא סוגרים אותם אז לא סוגרים פערים חברתיים וכלכליים.
אסמאא גנאים: כל מקומות העבודה, לאט לאט, הם צריכים מיומנויות דיגיטליות, אז זה קריטי, זה לא בחירה, זה כבר באיחור, אז צריך להזדרז ולשפר את המיומנויות הדיגיטליות, כולל מתן השירותים, לא רק תרגומים, אלא בהתאמה, ותיכף אני אתייחס לזה.
אסמאא גנאים: מצד שני הדיגיטציה בחברה הערבית היא הזדמנות לקידום ההתפתחות הכלכלית והחברתית.
אסמאא גנאים: אז זה גם האתגר, אבל גם ההזדמנות, וצריך לנצל את ההזדמנות הזאת.
אסמאא גנאים: אני חייבת לתת קצת רקע, ממש מהיר, כשאנחנו מדברים, ואני אתן רק את הנתונים שקשורים לדיון של היום, אנחנו מדברים על כ-3% מכלל החברה הערבית שנמצאת בהייטק הישראלי, לעומת זאת כ-20% מהסטודנטים בטכניון, שזה כאילו הספק הראשי לכל עובדי ההייטק, הם מהחברה הערבית.
אסמאא גנאים: אין הלימה בין מה שקורה בהשכלה לבין מה שקורה בתעסוקה.
אסמאא גנאים: הפער הזה הוא גם פנים אחרות של הפער הדיגיטלי ולא להסתכל על הפער הדיגיטלי ממקום אחר.
אסמאא גנאים: אז פה יש תרבות כללית של פערים שצריך להתייחס אליה בצורה מאוד רחבה.
אסמאא גנאים: הדיגיטציה, תלוי איך מתייחסים אליה, היא יכולה לעצב את הפערים מחדש או לטובה, או לרעה, תלוי איך מתייחסים לזה.
אסמאא גנאים: רק נתון מהיר לאוכלוסיית הגיל הצעיר, בין 18 ל-22, אוכלוסייה שהיא חסרת מעש בחברה הערבית.
אסמאא גנאים: רק לדמיין מה יכול לקרות לאוכלוסייה גדולה כזאת, שהיא איננה נגישה לכל מיני דברים.
אסמאא גנאים: כשאנחנו מדברים על פער דיגיטלי, והמושג הזה, לדעתי חייב כל אחד לדעת אותו היום על מנת לקדם, וזה קשור לכל דבר, זה קשור בכל נושא, אנחנו מדברים על נגישות ומאפייני הנגישות, אנחנו מדברים על השימוש ודפוסי השימוש ואנחנו מדברים על המודעות ועל המיומנויות.
אסמאא גנאים: חייבים להתייחס לשלושת הממדים האלה.
אסמאא גנאים: יש כאלה שאומרים אוקיי, אין פער דיגיטלי, תסתכלו על הנתונים, כמעט 91% מכלל האוכלוסייה היהודית נגישה לאינטרנט ו-84%, אבל חשוב לדעת שבקרב החברה הערבית הנגישות היא בעיקר מהטלפון הסלולרי ולא מהמחשב.
אסמאא גנאים: רק כ-50% בחברה הערבית נגישים למחשב וזה כבר משקף את הפערים במיומנויות.
אסמאא גנאים: אז מיומנויות ותשתיות, אלה שני דברים שהולכים מאוד חזק ביחד והפער הזה הוא פער שמשתקף אחרי זה בכל דבר בעצם.
אסמאא גנאים: אם נסתכל על האוכלוסייה הצעירה, יש לי בנות, כשאני מסתכלת עליהן, שהן כל כך מיומנויות דיגיטלית ואין את האפשרות וההזדמנויות מבחינת שירות או מבחינת עבודה ותעסוקה מספיקה והולמת את הרמה.
אסמאא גנאים: אז נסתכל על האוכלוסייה הצעירה, גם הם, 97% מהטלפונים הסלולריים וזה חשוב גם לאלה שרוצים לתרגם או להתאים את האתרים.
אסמאא גנאים: בלי התאמה לטלפונים הסלולריים זה לא יילך בחברה הערבית, זה חייב, רספונסיבי, שיהיה רספונסיבי שם.
אסמאא גנאים: אז הפערים הם לא רק מבחינת הנגישות למכשיר אלא מבחינת ההתקדמות.
אסמאא גנאים: מ-2015 הנתונים מראים שהמעבר למחשב הוא מעט מאוד, מינימלי, אבל המקפצה בסלולרי, במובייל, היא כל כך גדולה.
אסמאא גנאים: בדקנו באוכלוסייה הצעירה, רק 23% מהאוכלוסייה הצעירה, שזה עד 25, נמצאים במקומות עבודה שמנגישים להם את האינטרנט, כי רוב העבודה היא משלח יד, אז סביבת העבודה, וכולנו יודעים שעבודה שמצריכה מאיתנו מיומנות דיגיטלית, אנחנו ישר מפתחים את כל המיומנויות מסביב, גם בחיי היום יום וגם בשירותים אחרים וכו'.
אסמאא גנאים: דפוסי השימוש בחברה הערבית הם מאוד מעניינים.
אסמאא גנאים: יותר מ-70% נמצאים ברשתות החברתיות, משתמשים ברשתות החברתיות, אבל מאיפה?
אסמאא גנאים: מהסלולרי בעיקר.
אסמאא גנאים: השימוש הפונקציונלי, אם זה בנקים, אם זה קופות חולים ואם זה שירותים ממשלתיים, זה כמעט שליש.
אסמאא גנאים: נכון ששליש זו התחלה טובה, אבל בעידן ש-70% נמצאים ברשתות החברתיות זה פער נוראי, כאילו למה?
אסמאא גנאים: חייבים למצוא לזה פתרון הולם ומתאים.
אסמאא גנאים: וזה גם משפיע על שני הצדדים.
אסמאא גנאים: הרי זה עולה גם כסף וגם זמן לאנשים שרוצים לצרוך שירותים מרחוק וזה גם עולה למשרדים.
אסמאא גנאים: כולם התייחסו לעניין של השפה ויש לי פה מה להגיד על השפה.
אסמאא גנאים: תרגום זה חשוב, אבל זה לא מספיק, כי צריך התאמה בדוגמאות, בסרטונים, זו תרבות שלמה ואי אפשר להביא את אותו סרטון, זו שייכות.
אסמאא גנאים: תחושת השייכות היא מאוד קריטית.
אסמאא גנאים: אם אני נכנסת לאתר ולא מרגישה שאני שייכת שם והוא מדבר על דוגמאות ודברים שאני לא קשורה אליהם, אז אני אגיד שזה לא פונה אליי ואני אחפש מקום אחר ובמקום אחר אין לי את השירות.
אסמאא גנאים: אז צריך תרגום מותאם.
אסמאא גנאים: ופה, כבוד חבר הכנסת אורי, אני חושבת שכן יש גופים מקצועיים שיכולים לתרגם מקצועית כי אנשים שעובדים באותו משרד, אני לא חושבת שיש להם - - -
אסמאא גנאים: בדיוק.
אסמאא גנאים: הגוף המקצועי שצריך לתרגם לומד גם כן אפילו את השפה בין לבין, בין השפה המדוברת לבין השפה, ואז הם יידעו איך לעשות את זה בשפה, נגיד עיתונאית, שהיא תתאים גם מבחינת תקינת השפה הערבית אבל גם מובנת ל - - -
אורי מקלב: אני מקדים את המאוחר, רצינו להציע, אחרי שמר פראנק יתייחס לזה, להקים צוות של רשות התקשוב, שהוא יהיה בין משרדי, לא צוות לכל משרד.
אורי מקלב: אני רוצה להציע את זה כאן, מה שקורה היום זה כל משרד מנגיש לעצמו ולא יודע, יכול להיות שכאן זו בעיה.
אורי מקלב: להקים צוות בין משרדי מקצועי שכל תפקידו להנגיש והוא צריך לתת את התפוקות שלו.
אורי מקלב: הוא יהיה כמובן משולב ויכול להיות שזה יהיה תקציב מיוחד בהחלטת ממשלה, תקציב מיוחד שייקחו מכל המשרדים או שייתנו לכל המשרדים, ויכול להיות שזה יוביל את זה קדימה.
אורי מקלב: שהצוות יוביל את זה ולא שיחכה לכל משרד ובסדרי הדקויות שלו, שהוא עושה את זה, כמו שנמצא במשרד שהוא גם חברתי או אחר, משרד המדע, שהוא בכלל לא עושה שום דבר, הוא זה ש – אני תיכף אציע את זה וזה ישתלב במה שאת אומרת.
אסמאא גנאים: ואני אשמח להוסיף להצעה.
אסמאא גנאים: ההצעה טובה, אני אשמח להוסיף שזה יהיה משולב גם תהליך הטמעה.