GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל פונדיק: זה מה שהשוק יודע לעשות, זה מה שהקבלנים יודעים לעשות, זה מה שהשוק מסוגל לבצע.
גיל פונדיק: זה הכול.
גיל פונדיק: תבדקו את הנתונים שאני מציין כרגע.
יעל כהן-פארן: אתה מדבר על גגות?
גיל פונדיק: אני מדבר על גגות.
גיל פונדיק: רק גגות.
גיל פונדיק: בקרקעות אולי יהיו סדרי גודל אחרים.
גיל פונדיק: אם אנחנו מדברים, ותבדקו, על כמה גגות הוקמו בפועל שבשנת 2018-2017, הוקמו וחוברו לרשת, תגלו מספר שהוא פחות מ-100 מגה-ואט.
עופר ינאי: אני לא מסכים לנתון הזה.
גיל פונדיק: 120-100 מגה-ואט.
גיל פונדיק: עדיין אנחנו רחוקים מאוד מ-1,500 בשנתיים.
גיל פונדיק: אני יודע שרשות החשמל כרגע מנסה לעשות מהלך ולאפשר יותר זמן להקים את המתקנים מ-180 ימים והוראות שעה וכל מיני דברים כאלה.
גיל פונדיק: חייבים להיכנס בצורה מיידית כי צריך לתת לנו יותר זמן לנסות ולהקים, כי השוק לא מסוגל להתמודד עם כמות כזאת גדולה של ביקושים, כל אחת מהחברות מחזיקה פייפ-ליין מאוד גדול של דברים שההבשלה של התהליכים אורכת זמן.
גיל פונדיק: גם אם יתקנו אותי ויאמרו שהשוק מסוגל לעשות 150 או 200 מגה-ואט בשנה, עדיין אנחנו לא מסוגלים להדביק את הפער בשנתיים.
יעל כהן-פארן: וזה בגלל חוסר בכוח אדם?
גיל פונדיק: אחד, התהליכים והמגבלות האלה.
גיל פונדיק: זאת אומרת, היו פרויקטים שהגיעו לכדי בשלות מסוימת ועכשיו יש את ה-180 ימים ורוצים להאריך את זה, והם ייפלו בדרך וחבל שהרבה מאוד גגות שטופלו בשנתיים האחרונות לא יהיו.
יעל כהן-פארן: כן, אבל אמרת שלא יוכלו להקים יותר מ-120-100.
גיל פונדיק: 150.
גיל פונדיק: אני אומר נכון להיום.
גיל פונדיק: נכון שלוקחים עוד קבלני משנה ומבצעים עוד תהליכים, מספר הקבלנים שכרגע בשוק הוא יחסית מצומצם כי זו תולדה של הרבה מאוד שנים אחורה של ייבוש השוק, כך אני קורא לזה.
יעל כהן-פארן: השאלה כמה מהר תהיה עקומת הלמידה.
גיל פונדיק: כמה מהר תהיה עקומת הלמידה.
גיל פונדיק: יש עקומת למידה.
גיל פונדיק: עושים כאן את המרב שאפשר.
גיל פונדיק: באמת, בסך הכול השוק פתוח.
גיל פונדיק: אני אומר שמצד אחד יש אין ספור הזדמנויות.
גיל פונדיק: יש המון הסדרות.
גיל פונדיק: יש המון פוטנציאל, יש המון יכולת לשחק בשוק, אבל הידיים העובדות בסופו של דבר מגבילות אותנו.
גיל פונדיק: לכן צריך יותר זמן כדי לממש את הדבר הזה.
גיל פונדיק: אני לא רוצה שיקרה מצב שבו פרויקטים שכבר קיבלו אישור בדרך ועברנו את דרך החתחתים, ייפלו כי אני תוך חודשיים צריך לגמור את הגגות האלה ובסופו של דבר המגבלה של 180 ימים או 270 ימים תפיל אותנו.
גיל פונדיק: זה הדבר האחרון שאנחנו רוצים - שפרויקטים שהגיעו לרמה כזאת, אנחנו נחזור בחזרה לנקודת האפס ואי אפשר להיכנס להסדרות כי מונה לא נסגר ואז אנחנו מאבדים את כל הדבר הזה.
גיל פונדיק: כל הנושא הזה, תהליך הרישוי היותר מאורגן מול חברת חשמל, בלוחות זמנים הגיוניים ולא תצהירים מהיום למחר לעורך דין, משך הזמן להקמה, הבשלות של השוק, ייתנו לשוק לממש את הגגות.
גיל פונדיק: כמו שהשלטון המקומי אמר, ואנחנו נמצאים הרבה מאוד בשלטון המקומי והרבה מאוד בממשלה, יש הרבה מאוד גגות.
גיל פונדיק: שפשוט ייתנו זמן לעשות את זה.
ערן בר: מנכ"ל חברת גרינקו אנרג'י שעוסקת בהקמת מתקנים פוטו וולטאים על גגות.
ערן בר: גם בתים פרטיים אבל גם גגות מוניציפאליים, גגות בתעשייה, מוסדות ציבור וכן הלאה, תחום שלדעתי הוא מוקד הדיון כאן.
ערן בר: אני סומך את ידי על כל מה שנאמר על ידי קוטלר, פרנס ופונדיק ואני אשתדל לא לחזור על הדברים.
ערן בר: אני אתחיל במשבר הקבלנים וכמות הידיים העובדות, כמי שעוסק בזה יום יום.
ערן בר: תארו לעצמכם שפתאום כחלון היה מצליח לשחרר לשוק דירות פי 10 דירות.
ערן בר: האם מישהו מאמין שהקבלנים יכולים בבת אחת להידרש לדבר הזה בכל המובנים?
ערן בר: דיברתם על ידיים עובדות.
ערן בר: יש כאן גם עוד אתגרים כמו מימון.
ערן בר: אתם חושבים שקבלן יכול לחמש את הפעילות שלו ודבר הזה פיננסית יכול להתבצע?
ערן בר: מדובר בעסק מאוד מאוד בעייתי ומסוכן.
ערן בר: לא סתם קבלנים פושטים רגל על ימין ושמאל.
ערן בר: לכן צריך להבין את האתגר.
ערן בר: כמובן אלה צרות טובות ואני צריך לומר את זה.
ערן בר: אנחנו רוצים שתיכנס עוד פעילות, טוב שהכנסתם עוד פעילות, אבל צריך לדעת איך להתמודד עם זה.
ערן בר: מה אני מצפה.
ערן בר: אני לא מצפה שיושבי החדר יבואו וישימו קסדה, ייקחו מברג ויצאו אתנו לשטח להתקין, אם כי אתם מוזמנים.
ערן בר: אני יכול לקלוט את כולכם.
ערן בר: יש לנו פרויקט בירושלים, באוניברסיטה, וחסרים לנו עובדים שם.
ערן בר: מה כן אפשר לעשות כדי שעקומת למידה תהיה ארוכה?
ערן בר: אני מתחבר למה שאמר פונדיק.
ערן בר: כרגע יש לנו טווח זמן מאוד קצר.
ערן בר: צריך להאריך את טווחי הזמן הזה ולהבין שאם אנחנו לא נאריך את טווחי הזמן, מתוך ה-4,000-3,000 גגות, יוקמו חצי כי פשוט לא יוכלו פיזית להקים אותם.
ערן בר: צריך לפרוס את זה על טווח זמן יותר ארוך שיוכל להתחבר לעקומת הלמידה.
יעל כהן-פארן: אתה מתכוון לזה שיהיו הסדרות בטווח של 2020?
ערן בר: כבר עכשיו הכמות הקיימת הזאת, צריך לסיים אותה תוך חצי שנה.
ערן בר: אין שום סיכוי תיאורטי לסיים אותה.
יעל כהן-פארן: את ה-250 מגה-ואט?
ערן בר: 250, 200, לא משנה.
ערן בר: בלתי אפשרי לסיים את זה פיזית.
ערן בר: צריך להאריך את הזמנים כדי לאפשר לשוק לגדול אל תוך עקומת הלמידה הזאת ולנהל על זה דיונים כי לא ברור בדיוק בתוך כמה זמן אפשר.
ערן בר: במקביל צריך גם לעשות איזשהו תהליך שהזכיר אותו גם גיל פונדיק.
ערן בר: יש הרבה הגשות, לצערנו לא שלנו אבל אני יודע שיש הרבה הגשות שהגישו עשרות – יש כאלה שאפילו מדברים על יותר – לתפוס את המכסה.
יעל כהן-פארן: כאלה שאין להם בכלל עיסוק בתחום הזה?
ערן בר: את רוצה?
ערן בר: אני אגיש אותך, מה אכפת לך?
ערן בר: זה לא עולה לך כסף, אני אעשה את זה על חשבוני, אולי יום אחד תרצי להקים.
יעל כהן-פארן: זה לא עולה כסף?
ערן בר: זה לא עולה כסף.
ערן בר: יש מתווכחים שמסתובבים וסתם רושמים אנשים.
ערן בר: שמעתי גם על אנשים שרשמו אותם בלי לשאול אותם.
יעל כהן-פארן: אתם מודעים לסוגיה הזאת?
אסף אילת: כרגע אין עלות הרשמה אבל אנחנו נוסיף אותה וזה ימנע הרבה ממה שנאמר כאן.
ערן בר: אם כן, יש כאן אתגר.
ערן בר: מצד שני, אני לא רוצה להוסיף חסמים.
יעל כהן-פארן: כי אנחנו לא רוצים עלויות הרשמה.
ערן בר: אני מודה שיש אתגר.
חוני קבלו: עלות הרשמה שתוחזר בסוף הפרויקט.
יעל כהן-פארן: אולי אם לא תהיה תחרות על מכסה, לא תהיה עלות הרשמה וגם לא תהיה משמעות למתווכים האלה.
חוני קבלו: אין ערבות כזאת.
ערן בר: יכול להיות.
ערן בר: צריך לחשוב איך עושים את זה.
ערן בר: אני מודה, זה אתגר לעשות את זה בלי לחסום אנשים ומצד שני לסנן את ההרשמות שסתם מנפחות את הנתונים וחוסמות אנשים שבאמת רוצים להקים.
ערן בר: אני אתייחס גם לנושא של חברת חשמל.
ערן בר: צריך להבין שחברת חשמל, באמת יש לה אתגר.
ערן בר: כמו שלנו יש אתגר בגידול, גם חברת חשמל לא יכולה ביום אחד פתאום לטפל בפי חמש-שש מתקנים.
ערן בר: הפתרון הוא להעביר דברים לבודקים פרטיים.
ערן בר: יש אמת מידה חיבורים שיושבת על המדוכה כבר שנה.
יעל כהן-פארן: אולי עכשיו, אחרי הרפורמה, אפשר לדבר על זה.
יעל כהן-פארן: לפני חודשיים אי אפשר היה לדבר על זה.
ערן בר: אני לא יודע אם זה היה בדיוק החסם, אבל נגיד.
יעל כהן-פארן: בטוח שכן.
ערן בר: שוב, רק לגעת בנושא של מתקנים מעל 100 קילוואט.
ערן בר: כרגע המתקנים האלה לא מקבלים מענה.
ערן בר: הם קטנים מדי כדי להיכנס למכרזים, במיוחד אם אתה לא יזם של גגות אלא סתם מישהו עם 3,000 מטרים.
ערן בר: אתה לא יכול להיכנס למונה נטו ואם תיכנס ל-100 קילוואט, לא ניצלת את כל הגג וחבל ומי יודע מתי יעברו המכרזים.
ערן בר: קשה מאוד לסגור אנשים ולומר להם, תקשיבו, אני מחתים אותך עכשיו, יהיה מכרז, אני לא יודע מתי הוא מגיע, אולי ייכנס ואולי לא.
ערן בר: זה כמו למכור למישהו כרטיס לוטו.
יעל כהן-פארן: יש לי עוד דוברים מהתעשייה ואני כן רוצה לתת להם אפשרות לדבר, אבל בבקשה, אל תחזרו על דברים שנאמרו אלא רק תביאו מידע חדש ומחדש.
יואל וויל: שלום.
יואל וויל: אני מנכ"ל של חברת ייעוץ, אחת הוותיקות בתחום הזה, וליווינו לפחות 10 רשויות מקומיות כולל מועצות אזוריות במכרזים עוד בתקופת התעריפים המוגבלים וכן הלאה.
יואל וויל: אני מצטרף לכל מה שנאמר כאן עד עכשיו.
יואל וויל: אני חושב שדווקא בגלל ההצלחה של השנה, מה שקרה בשנה הזאת, במיוחד בנושא מונה נטו, אסור להחליף סוס מצליח.
יואל וויל: אני אומר את זה לכם.
יואל וויל: יש לי גם פרספקטיבה בינלאומית כי הייתי 11 שנים סמנכ"ל של אורמט.
יואל וויל: אני אומר לכם שאין מדינה מערבית שבה האנרגיה המתחדשת התקדמה, ולא משנה איזו מדינה, בלי סובסידיות ממשלתיות.
יואל וויל: אתם חייבים להפנים את המסר הזה.
יואל וויל: הטיעונים הכלכליים לפיהם מונה נטו זה לא כדאי למשק הלאומי, אלה טיעוני סרק.
יואל וויל: אני מאוד מצטער לומר את זה בצורה בוטה.
יואל וויל: אי אפשר לקדם אנרגיה מתחדשת בלי תמריצים כלכליים.
יואל וויל: אם אנחנו נמצאים במצב שדווקא השנה מונה נטו כל כך הצליח ומצד שני יש את המגבלה של ה-100 קילוואט בגגות, אתם חייבים לתת מיד פתרון להמשך כי בלי האופק הזה כל הספקים האלה לא יוכלו להתקדם, לא יוכלו לגייס כוח אדם ולא יוכלו בכלל לעמוד ביעדים המאוד צנועים, וחבר הכנסת דב חנין אמר זאת, שישראל נמצאת בהם.
יואל וויל: אגב, במקרה של ישראל, אלה יעדים שחשובים לא רק מבחינה סביבתית אלא מכיוון שאנחנו מדינה ייחודית בשלושה פרמטרים: אנחנו אי חשמלי, אנחנו עם גידול אוכלוסין מאוד גדול לעומת כל המערב, ויש לנו פיק בקיץ שדווקא המערכות הפוטו וולטאיות הן אחד המענים הטובים ביותר לפיק הזה במקום הקמת תחנות כוח חדשות.
יואל וויל: אנא מכם, אל תעצרו את מונה נטו, תנו תוספת, תנו אופק של זמן ותגדילו את החסם הזה של ה-100 קילוואט מכיוון שהגגות, דווקא בשלטון המוניציפאלי, הם בדרך כלל נמצאים בתחום של 200, 300 ו-400 קילוואט.
יואל וויל: אחרת עוד פעם ניכנס לאותן בעיות שהיו לפני חמש-שש שנים של סטופ אנד גו, שההסדרות הופסקו, המון חברות פשטו את הרגל כתוצאה מזה ואני יכול לומר לכם כי אני דווקא מייצג לקוחות שהמון לקוחות היום לא מוכנים להיכנס.
יעל כהן-פארן: כי הם חוששים מאי הוודאות.
יואל וויל: הם חוששים כי הם אומרים שהם לא יודעים.
יואל וויל: אני יכול לומר לכם שמועצה אזורית מאוד סביבתית שאני לא אנקוב בשמה כרגע, כבר השקיעה הרבה זמן ואפילו עלויות ייעוץ, ועכשיו היא נמצאת בדיוק בזמן שהפסיקו את מונה הנטו והיא לא יודעת מה לעשות.
יעל כהן-פארן: רמי פלר.
רם פלר: אני מחברת RCS, חברה שעוסקת במסחר בינלאומי ומוכרת פאנלים סולאריים באירופה ובארצות הברית ויבואנית לישראל של כמה פירמות מובילות.
רם פלר: דרך אגב, יש סיבה שאני מציין זאת.
רם פלר: אני הבן של אחד מ-12 גיבורי ישראל במלחמת הקוממיות שקוראים לו פרופסור רון פלר ז"ל ומאבא למדתי שצריך לעשות אחריי.
רם פלר: כך למדתי גם בצבא, שתמיד אנחנו הולכים אחרי המפקדים.
רם פלר: כל מה שבאתי לומר כיבואן, אפשר לומר אולי אחד היבואנים הגדולים בארץ של פאנלים סולאריים, זה שפשוט אני חושב שהממשלה צריכה להיות דוגמה וקודם כל להתקין על מוסדות הממשלה פאנלים סולאריים ולעשות זאת מיד.
רם פלר: שתהיה דוגמה לנחיצות ולחשיבות של התחום שבאמת יכול לחסוך הרבה אנרגיה.
יעל כהן-פארן: גם הם נתקלים בחסמים.
רם פלר: כן.
רם פלר: אני אמנם לא בתחום של ההתקנות אבל החלטתי סוף סוף אחרי 10 שנים שאני בתחום – אני בארץ מהראשונים בתחום – להתקין על הבניין שלנו מערכת ואנחנו כבר חצי שנה מחכים לאישור.
רם פלר: אני לא יודע בדיוק מה הסיבות אבל שמעתי כאן כל מיני דברים.
יעל כהן-פארן: אצלך בבית?
רם פלר: כן, בבית.
רם פלר: אצלי בבית.
רם פלר: זאת רק הערה.
יעל כהן-פארן: זה חשוב.
יעל כהן-פארן: עופר ינאי, נופר אנרגיה, בבקשה.
יעל כהן-פארן: ניתחתם עכשיו פרויקט ייחודי.
יעל כהן-פארן: ספר לנו עליו.
עופר ינאי: כן.
עופר ינאי: אני אומר כמה מילים.
עופר ינאי: אגב, רציתי לומר שאני נחתתי כרגע מפריז.
עופר ינאי: הייתי ארבעה ימים בפריז.
עופר ינאי: כפריזאי אני חושב שהיו לי רגשות מעורבים לגבי נושא ההתחממות הגלובלית.
עופר ינאי: באוקטובר, כמה ימים, שלושה ימים מתוך ארבעה ימים, לגמרי שמש.
יעל כהן-פארן: אגב, בצרפת בשנת 2003 נפטרו 30,000 אנשים, סדר גודל כזה, אם לא יותר.
קריאה: באירופה 70,000.
יעל כהן-פארן: כן, בכל אירופה 70,000 רק בגלל גל החום של 2003.
עופר ינאי: כי אין להם שם מזגנים.
יעל כהן-פארן: אנשים פשוט ניצלו בבתיהם.
יעל כהן-פארן: אין להם מזגנים.
יעל כהן-פארן: אנשים, במיוחד מבוגרים שחיים מתחת לגג, 70 מעלות, זה מטורף.
עופר ינאי: נכון.
עופר ינאי: אני רוצה לומר כמה דברים.
עופר ינאי: קודם כל, שמעתי את הדוברים לפני.
עופר ינאי: אני פחות איש של נהי ובכי ואני רוצה לומר שני דברים מאוד חיוביים.
עופר ינאי: אני חושב שאנחנו חיים בתקופה נהדרת, משתי סיבות.
עופר ינאי: סיבה ראשונה, מדינת ישראל היום יכולה בפחות מ-50 אגורות להגיע לכמות בלתי מוגבלת של אנרגיה מתחדשת בגגות ואחרי כן גם באגירה.
עופר ינאי: פחות מ-50 אגורות.
עופר ינאי: אנחנו יכולים לגדול כמה שאנחנו רוצים.
עופר ינאי: חזון שר האנרגיה שפורסם מדבר על כך שצריך להיות דיון מחודש ביעד של 2030, בשנת 2022, לעלות מעל 17 אחוזים.
עופר ינאי: להערכתי צריכים להיות לפחות 30 אחוזים בכלכלה וזה מסתדר לגמרי.
עופר ינאי: סיבה שנייה היא שאנחנו חיים נהדרת.
עופר ינאי: אנשים שיושבים כאן – אסף, אמיר זכרוני – אנחנו נמצאים בתקופת פריחה מדהימה בקשר עם הרגולטורים.
עופר ינאי: לפני שנה קיבלנו בנופר החלטה שאנחנו מאמינים לרגולטור, מאמינים למסרים שיגיעו מרשות החשמל.
עופר ינאי: אנחנו זוכרים מה היה בעבר, אנחנו יודעים מה המצב היום.
עופר ינאי: יש לנו בעצם קשר מסוים וכל דבר שאנחנו מעלים, אנחנו מקבלים מענה.
עופר ינאי: כאשר פגשתי את השר ביום חמישי, אמרתי לו שצריך לעשות ועדת חקירה חיובית על מה שקורה במשק האנרגיה.
עופר ינאי: כי זה דבר שהוא לא כל כך נפוץ במדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: אני בטוחה שהוא התמוגג.
עופר ינאי: בהחלט.
עופר ינאי: כדי לא לחזור על דברים שנאמרו אני רוצה לתת שתיים-שלוש הצעות לשיפור ולייעול, ואז לומר מילה וחצי על מאגרים.
עופר ינאי: לפני כן הערה קטנה.
עופר ינאי: הצגתם כאן את הנושא של רישום המכסות.
עופר ינאי: זה כבר עלה קודם לכן.
עופר ינאי: יש פער בין הרישום לבין המימוש.
עופר ינאי: יש כאן כל מיני חסמים שמצריכים סבלנות, גדילה בכוח אדם.
עופר ינאי: בנופר גייסנו להערכתי 10 עובדים בחודש האחרון.
עופר ינאי: ייקח קצת זמן להגיע ליכולת המימוש.
עופר ינאי: מבחינת ההמלצות.
עופר ינאי: הדבר שהפך את הסיפור הזה של הגגות כאש בשדה קוצים, זה הנושא של הפטור.
עופר ינאי: זה היה ממש מאפלה לאור גדול כי נכנס הנושא של רישוי זמין שגרם לכולנו להיות עם פרויקטים חתומים.
יעל כהן-פארן: אתה מתכוון לפטור מהיתר.
עופר ינאי: פטור מהיתר.
יעל כהן-פארן: ממס הכנסה.
עופר ינאי: לא.
יעל כהן-פארן: תהיה ספציפי.
יעל כהן-פארן: יש הרבה פטורים שגרמנו להם בשנתיים האחרונות.
עופר ינאי: כמו שאמרתי לאביגדור יצחקי, אין לי שום בעיה לשלם היטלי השבחה כשאין ממה לשלם.
עופר ינאי: הנושא של פטור מהיתר, זה הדבר שבעצם אפשר לנושא הזה לטוס קדימה.
עופר ינאי: צריך לבדוק אם יש כוח לעוד מסע מול מינהל התכנון להגדיל את זה מעבר ל-700 קילו, שכל עבודה על גג היא ללא הגבלת גודל תורחב.
עופר ינאי: עוד נקודה אחת.
עופר ינאי: אנחנו קצת מתעלמים מיו"ש.
עופר ינאי: ביו"ש הדבר הזה לא חל.
עופר ינאי: ניסיתי לשוחח בעניין הזה עם הרב אלי וזה לא כל כך מתקדם.
עופר ינאי: צריך איזשהו מאמץ מרוכז כדי לוודא שהפטור יחול גם ביו"ש.
עופר ינאי: דיברו כאן על מונה נטו.
יעל כהן-פארן: אתם פיתחתם מאגר מים.
עופר ינאי: אני כבר מגיע לזה.
יעל כהן-פארן: אני אשמח אם תתייחס לזה כי אני מבינה שיש שם דווקא בעיה עם ההסדרות החדשות.
עופר ינאי: זה רשום לי.
עופר ינאי: נקודה שנייה.
עופר ינאי: דיברו כאן על נושא של רצף רגולטורי.
עופר ינאי: אני תומך בו.
עופר ינאי: אני מאמין שנושא המכרזים יהיה מצוין.
עופר ינאי: זאת אומרת, התעריף שנקבל במכרזים יהיה תעריף טוב ויתאפשר לנו להקים פרויקטים רבים.
עופר ינאי: אבל אנחנו צריכים את המכרזים אתמול אם אנחנו רוצים להתחיל להיערך אליהם בחודשים הקרובים במצב הזה.
עופר ינאי: או שאין מכרזים או שיהיה משהו ביניים כדי כן לאפשר רציפות.
עופר ינאי: אני תומך בזה.
עופר ינאי: נקודה שכבר חזרו עליה ואני אחזור שוב, נושא של שקיפות מול חברת חשמל.
עופר ינאי: אנחנו אחרי 10 שנים של רישומי הסדרות ואין נתונים גלויים.
עופר ינאי: זה צריך להשתנות.
עופר ינאי: גם הנושא של נתוני רשת.
עופר ינאי: הרשות ניסתה לטפל בזה אבל זה עדיין לא בא לידי ביטוי.
עופר ינאי: אני אומר שתי מילים על נושא המאגרים.
עופר ינאי: קודם כל, זה פרויקט שאני מאוד אוהב אותו.
עופר ינאי: זה היה פרויקט מאוד מרגש, טקס מאוד מרגש, לחנוך את המערכת הסולארית הצפה הראשונה בישראל.
עופר ינאי: כמו שאמר השר, כשהוא היה ילד אמרו לו חשמל ומים לא הולך ביחד והנה יש פרויקט שחשמל ומים הולכים ביחד.
עופר ינאי: לפני שלוש שנים אנחנו התחלנו לטפל בדבר הזה בהסרת חסמים גם ברמה של רישוי, סטטוטוריקה, מינהל וגם ברמה של מינהל חשמל, עבודה מאוד ארוכה ומאוד משמעותית מול איגור סטפנסקי ואלברטו במינהל חשמל.
עופר ינאי: גם, שיתוף פעולה מלא והקדשה של עשרות שעות של דיונים.
עופר ינאי: החסם הזה נפתח ובעצם מערכת ראשונה שהושקה בהיקף של כ-270 קילו והזמנות בסדר גודל של פי 100 מהמערכת הזאת, סדר גודל של כ-30-20 מגה נוספים.
עופר ינאי: הערה חשובה בנושא הזה.
עופר ינאי: כל הסיפור הזה של מאגרים חי בסדר עם הנושא של מונה נטו.
עופר ינאי: ברגע שאנחנו עוברים ממונה נטו למשהו אחר, יש שני דברים שצריך לטפל בהם, שאפשר לטפל בהם ואפשר לא לטפל בהם, אבל אם לא מטפלים בהם, פשוט לא יהיה המשך לנושא המאגרים.
עופר ינאי: האחד, המינהל, כל נושא האישור שלו לפרויקטים צפים, ואם אלה פרויקטים שמוגדרים לצריכה עצמית, כלומר, פרויקטים של מונה נטו.
עופר ינאי: ברגע שאנחנו ניכנס לעולם התעריף, זה כבר עולם אחר.
עופר ינאי: אפשר לפתור את זה.
עופר ינאי: אפשר לומר, בואו נגיד שחל הנושא של אותו מחיר כמו שיש בקרקעי, או שלחילופין אם יש מעט צריכה עצמית והיתרה תעריף, זה גם מוגדר צריכה עצמית, אבל את המכשלה הזו הגיע הזמן לפתור כדי שברגע שיוצאים לעולם המכרזים, נקבל את זה.
יעל כהן-פארן: אתה רוצה שתהיה מכסה ותעריף מיוחד למאגרים?
עופר ינאי: אני חושב שאפשר לחיות.
יעל כהן-פארן: מה הפוטנציאל?
יעל כהן-פארן: למישהו יש הערכות?
עופר ינאי: הפוטנציאל במאגרים הוא סדר גודל של 2,000 מגה.
עופר ינאי: זה באמת סוג של קסם.
יעל כהן-פארן: זה המון.
עופר ינאי: כן, זה המון.
עופר ינאי: זה סוג של קסם.
יעל כהן-פארן: זה גם חוסך את ההתאדות של המים.
עופר ינאי: הפוטנציאל הזה, כשאנחנו עושים פרויקטים על גגות, הפרויקטים הם קטנים והם מצטברים להספק גדול.
עופר ינאי: נופר היא חברה שעושה פרויקטים של גגות גדולים ובסופו של דבר היא מגיעה למספרים.
עופר ינאי: ב-2019 זו תהיה החברה שתחבר הכי הרבה פרויקטים לרשת למרות שאלה רק גגות.
עופר ינאי: אבל בסוף גג, הגג הגדול ביותר שלנו הוא 3.5 מגה, אין לנו גג יותר גדול.
עופר ינאי: יש לנו שניים כאלה.
עופר ינאי: במאגרים אנחנו מסתכלים על מאגרים עם 16 מגה, עם 15 מגה, עם 10 מגה, ואלה בעצם הספקים שהם הספקים אדירים, בפשטות רגולטורית וסטטוטורית שבעצם אפשר לקבל את כל האישורים במהירות.
יעל כהן-פארן: ניצול כפול של קרקע.
עופר ינאי: אני אומר שפתרון אחד הוא לפתור את הנושא שהמינהל יאשר את זה.
עופר ינאי: דבר שני, נושא המחיר.
עופר ינאי: 35 אגורות במינימום.
עופר ינאי: אם זה נכנס לתוך הסכימה של מכרזי הגגות, מצוין.
עופר ינאי: זה יכול להכיל את המאגרים.
עופר ינאי: אם לא, אולי לשקול איזו הסדרה ייעודית לטובת המאגרים כאשר בהמשך ניתן יהיה להפחית את התעריף הזה, אבל כרגע אלה התמחורים.
יעל כהן-פארן: ליאור בן ארי.
ארי פינצ'בסקי: אני מנכ"ל של פרינרג'י.
ארי פינצ'בסקי: אנחנו גם עוסקים בהתקנה על גגות.
ארי פינצ'בסקי: כל מי שדיבר לפני, אני מסכים עם רוב הדברים שנאמרו.
ארי פינצ'בסקי: אני אשתדל לא לחזור על הדברים.
יעל כהן-פארן: אל תחזור.
יעל כהן-פארן: רק תאמר ממש שלוש נקודות שיש לך להוסיף.
ארי פינצ'בסקי: אולי אני אספר סיפור קצר מאוד שקצת ימחיש את ההתנהלות מול רשות החשמל.
ארי פינצ'בסקי: סיפור על משפחה בזיכרון שבאפריל סיכמנו להתקין לה מערכת.
ארי פינצ'בסקי: בימינו, בשנת 2018, כדי לעשות את זה צריך להירשם באינטרנט, לחכות שבועיים-שלושה, לקבל זימון שיכול להיות לעוד חודש, לקראת סוף מאי הגענו, הבאנו מסמכים שהיה אפשר לשלוח באי-מייל.
ארי פינצ'בסקי: לוקח להם שבועיים-שלושה לעבד את המסמכים ואז הם מגיעים לסקירה הראשונה.
ארי פינצ'בסקי: דיברו על כך ששלוש פעמים הם צריכים להגיע.
ארי פינצ'בסקי: הגיעו לסקירה ונתנו אישור.
יעל כהן-פארן: מתי הם הגיעו לסקירה?
ארי פינצ'בסקי: ביוני.
ארי פינצ'בסקי: כמה ימים אחרי הם אמרו, רגע, מונה נטו, נגמרת המכסה, אנחנו עוצרים את העבודה.
ארי פינצ'בסקי: באמת שבוע אחר כך, רשות החשמל הכפילה את המכסה.
ארי פינצ'בסקי: חיכינו עד שהדבר הזה ייכנס לתוקף.
ארי פינצ'בסקי: היה אמור להיכנס בתחילת אוגוסט ואז זה נדחה לסוף אוגוסט.
ארי פינצ'בסקי: צריך לרשום את זה ברשומות.
ארי פינצ'בסקי: בסוף אוגוסט, זה כמה ימים לפני החגים ובחגים לא עובדים.
ארי פינצ'בסקי: הגענו לאוקטובר.
יעל כהן-פארן: הגעת שוב לנקודת האפס של אפריל.
ארי פינצ'בסקי: להתקין את המערכת, יומיים או שלושה.
ארי פינצ'בסקי: אנחנו מאפריל.
ארי פינצ'בסקי: עכשיו אנחנו כבר שבועיים-שלושה מנסים לקבל תאריך שיבואו לבדיקה כי ההוא שלח את המסמכים לחדרה, לחיפה, בחיפה לא ענו או כן ענו, הבודק מאשים את ההוא, מגלגלים אחריות מצד לצד.
ארי פינצ'בסקי: כך אי אפשר לעבוד.
יעל כהן-פארן: כך אי אפשר להקים.
ארי פינצ'בסקי: בשנה האחרונה אנחנו עשינו עשרות פרויקטים ובודדים הפרויקטים שעברו חלק בלי סיפורים כאלה.
יעל כהן-פארן: אני מצטערת לעצור אותך.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שהנקודה הובנה.
יעל כהן-פארן: אנחנו תכף נקבל את התגובה של רשות החשמל.
ארי פינצ'בסקי: יש עוד כמה דברים שלא קשורים לזה.
ארי פינצ'בסקי: אני יודע שיש כל מיני דברים שמוגדרים באמות המידה.
ארי פינצ'בסקי: אני חושב שאין כל כך אכיפה איך חברת החשמל באמת מתנהלת.
ארי פינצ'בסקי: גם חבר הכנסת דב חנין אמר קודם שצריך להסתכל קדימה ולראות למה היעדים כל כך נמוכים.
ארי פינצ'בסקי: אנחנו סטרט-אפ ניישן, למה שלא נוביל את העולם ונראה דוגמה?
ארי פינצ'בסקי: יש לנו כל כך הרבה שמש.
ארי פינצ'בסקי: למה לא להציב יעד של 50 אחוזים, של 100 אחוזים?
דן שילה: זה פוטו וולטאי מיובא?
דן שילה: זה סטרט-אפ?
ארי פינצ'בסקי: יש בארץ חברות שמפתחות דברים.
ארי פינצ'בסקי: חוד החנית של אנרגיה מתחדשת בעולם אלה דברים של ניקרו-גריד עם אגירה מקומית.
ארי פינצ'בסקי: אפשר לעשות וירצ'ואל פלנס, לקחת עיר שכל הגגות בה, בכל בית יהיה מצבר ומערכת קטנה ומשתפים ביניהם את האנרגיה.
ארי פינצ'בסקי: לשם העולם הולך.
ארי פינצ'בסקי: לא יכול להיות שאנחנו נגררים ולא מובילים את הדברים האלה.
יעל כהן-פארן: אני עוברת לנציגי ארגונים סביבתיים.
יעל כהן-פארן: דרור בוימל, בבקשה.
יעל כהן-פארן: אני מניחה שאתם מברכים על המהלכים של גגות סולאריים.
דרור בוימל: בהחלט.
דרור בוימל: אחרי עשור בו אנחנו מדברים על גגות, סוף סוף באמת יש מהפכה והתקדמות.
דרור בוימל: באמת, הרבה ברכות גם לרשות החשמל וגם לגורמים במשרד האוצר ובמשרד האנרגיה שטיפלו בזה.
דרור בוימל: אני אגע בשלוש נקודות שלדעתי יצעידו אותנו קדימה וזו המטרה שלנו.
דרור בוימל: האחד, הנושא של הקמפיין שעלה כאן כמה פעמים.
דרור בוימל: חייבים להחזיר את האמון של הציבור בדבר הזה.
דרור בוימל: אנחנו לא יכולים רק להסתמך על חברות.
דרור בוימל: הקמפיין נדרש וחבל שהוא לא קרה עד עתה ואני מקווה שהוא יקרה בקרוב.
דרור בוימל: הסיפור של בנייה חדשה זה סיפור שאי אפשר לוותר עליו.
דרור בוימל: לצערי עדיין בונים צמודי קרקע בישראל.
דרור בוימל: מחר אני הולך לדיון בוותמ"ל, הרחבה של נתיבות, יש שם מבנים רוויים אבל יש גם 500 יחידות דיור צמודות קרקע.
דרור בוימל: זה לא יתכן ש-500 יחידות הדיור האלה יקומו בלי פאנלים סולאריים.
דרור בוימל: זה לא סביר.
דרור בוימל: בדבר הזה צריך לטפל גם אם זה קשה.
דרור בוימל: רבע מיחידות הדיור בבנייה החדשה כל שנה הן צמודות קרקע.
דרור בוימל: הנקודה האחרונה.
דרור בוימל: רשות החשמל במידה מסוימת חילקה את הגגות בישראל לשני סקטורים – עד 100 קילו ומעל 100 קילו.
דרור בוימל: צריך להבין שהסיפור של הגגות הוא מורכב יותר.
דרור בוימל: יש סקטורים שהם בלי קשר לגודל שלהם.
דרור בוימל: הם ייחודיים וצריכים לטפל בהם בצורה פרטנית ולאו דווקא בהסדרה ייעודית אלא פרטנית.
דרור בוימל: השלטון המקומי הוא דוגמה אחת.
דרור בוימל: הבתים המשותפים, השטח של הגגות המשותפים הוא מירב השטח של הגגות בישראל בבתים.
יעל כהן-פארן: אף אחד עדיין לא הזכיר את זה.
דרור בוימל: זה סקטור מאוד קשה.
דרור בוימל: אני לא משלה את עצמי, זה סקטור מאוד קשה וכל יזם שתדברו אתו יאמר שזה סקטור קשה אבל לא צריך לוותר עליו.
דרור בוימל: צריך לשבת על הסקטור הזה.
יעל כהן-פארן: זה העתיד.
יעל כהן-פארן: בעיקר בונים בתים משותפים.
דרור בוימל: נכון.
דרור בוימל: צריך לטפל בו.
דרור בוימל: אלה דוגמאות לסקטורים ייחודיים.
דרור בוימל: חייבים לטפל באופן פרטני בסקטורים ייחודיים ולתפור את החליפות המתאימות.
דרור בוימל: אני חושב שבסך הכול צריך לברך ולהמשיך לרוץ קדימה.
יעל כהן-פארן: דוקטור יונתן אייקנבאום, גרינפיס.
יונתן אייקנבאום: תודה רבה גברתי היושבת ראש.
יונתן אייקנבאום: אנחנו בוועדת המדע, ביום שעושים דיון, שכולנו כולנו היינו צריכים להזיע בעידן של שינוי אקלים.
יונתן אייקנבאום: אסור לשכוח למה אנחנו עושים את כל מה שאנחנו עושים.
יונתן אייקנבאום: אין חשיבות ל-17 אחוזים אנרגיה מתחדשת, 18 אחוזים, 25 אחוזים אלא יש כאן צורך אסטרטגי של מדינת ישראל להיות חלק מהקהילה הבינלאומית שעוברת לכלכלה דלת פחמן.
יונתן אייקנבאום: אחרי שאמרתי את זה, אני רק רוצה להוסיף שהדבר הזה גובר על כל שיקול כלכלי כי הוא תנאי להמשך מרקם החיים שלנו על פני הכדור הזה.
יונתן אייקנבאום: מי שלא מאמין בזה, לא צריך להתעסק באנרגיה מתחדשת.
יונתן אייקנבאום: צריך קודם כל לחזור לבסיס ולהבין אותו לעומק.
יונתן אייקנבאום: אני רוצה לברך את רשות החשמל על המהלכים החשובים ולעבור ישירות לדברים שאני מבקש בטווח המיידי.
יונתן אייקנבאום: האחד, קמפיין פרסומי שבו יש ממשק עם חברת החשמל ורואים כל שבוע או חודש כמה גגות נוספו ואנחנו כולנו מרגישים חלק מהמאמץ הזה ורוצים להיות חלק ממנו ומי שנמצא בתוכו, הוא עושה דבר חיובי למענו ולמען החברה וכדור הארץ.
יונתן אייקנבאום: יצירת אופקים.
יונתן אייקנבאום: מחובבי הסדרת מונה נטו וגם אם אי אפשר להמשיך את מונה נטו לעד, חשוב – כמו שאמר איתן - לסגור את הפערים ולאפשר את המשך מונה נטו עד שכל המצבים האחרים מכוסים לחלוטין ומוכחים בפועל בשטח.
יעל כהן-פארן: אתה אומר לאפשר מונה נטו גם במקביל להסדרות אחרות עד שהדברים מתחילים להתאזן.
יונתן אייקנבאום: ודאי.
יונתן אייקנבאום: כן.
יונתן אייקנבאום: זו תמיד הייתה האמירה שלנו מול רשות החשמל, שהדברים האלה צריכים להמשיך עד שבאמת יוכח שההסדרות האחרות נותנות מענה לכל המצבים וזה קורה בפועל.
יונתן אייקנבאום: לא זה יחובר עוד שלושה-שישה חודשים אלא זה בפועל קורה וזה לגמרי מיותר.
יונתן אייקנבאום: אין שום בעיה כאן.
יונתן אייקנבאום: צריך להוכיח שזה מיותר ואז להסיר את זה.
יונתן אייקנבאום: לא להניח שזה מיותר על יסוד של ניתוחים שהם יכולים להיות מוצדקים ונכונים.
יונתן אייקנבאום: אני לא מתווכח עם התואר של הניתוח אלא אני מתווכח עם הדרך שאומרת שזה מיותר ואומרת את זה מראש.
יונתן אייקנבאום: אחרי שהוכח בפועל בשטח שאין לזה יותר תועלת, אז להסיר את זה כי אנחנו במרוץ נגד הזמן.
יונתן אייקנבאום: כל המעבר לאנרגיה מתחדשת הוא מרוץ נגד הזמן.
יונתן אייקנבאום: שלוש נקודות נוספות.
יונתן אייקנבאום: פנייה לשר האנרגיה דוקטור יובל שטייניץ.
יונתן אייקנבאום: כשם שהצהיר שאין יותר רכב עם מנוע בעירה פנימי עד 2030, אני מכאן קורא לו להצהיר שעד 2030 אין גג בישראל שהוא לא גג סולארי.
יונתן אייקנבאום: אנחנו עוברים לרכבים חשמליים, וכאן זאת פנייה לרשות החשמל.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא מתפזרים.
יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים על הגגות.
יונתן אייקנבאום: אני על גגות.
יונתן אייקנבאום: רכבים חשמליים, צריך לחבר אותם מגגות סולאריים או מסולאריזציה של מבנים או של שטחים בנויים, חניונים וכולי.
יונתן אייקנבאום: צריך להתאמץ גם בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: דוקטור אריה וגנר, אדם טבע ודין.
אריה וגנר: תודה רבה.