GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי חוטר: לנו יש יתרון בעניין הזה כשחקן גדול עם גגות יחסית גדולים.
יעל כהן-פארן: אתה יכול לומר מה אתם כן רוצים?
איתי חוטר: יש לי עוד שני שקפים לגבי מה שאנחנו רוצים ומה החסמים שצריך לפתור כדי שנגיע לשם.
יעל כהן-פארן: היתרונות שלכם ברורים.
איתי חוטר: היתרונות ברורים.
איתי חוטר: מעבר לזה יש לנו ניסיון בכמה רשויות מקומיות כדוגמת אילת וכפר סבא, בהן החברה הכלכלית הפכה להיות קטליזטור של הקמת גגות סולאריים על גגות פרטיים.
איתי חוטר: התאגיד העירוני והעירייה הופכים להיות מעין סוכן שמקדם, משווק ומסייע.
יעל כהן-פארן: כדי לעזור לכל הגגות להתקדם.
איתי חוטר: מסייע למשקי הבית לעשות את החישוב ולבדוק את הכלכליות של הדבר.
איתי חוטר: זה כלי מאוד משמעותי.
איתי חוטר: צריך לזכור שמעבר לזה שאנחנו יכולים להקים על גגות שלנו, אנחנו גם יכולים להיות קטליזטור לשוק הפרטי.
איתי חוטר: אנחנו סבורים שצריכה להיות החלטת ממשלה קונקרטית וייעודית לשלטון המקומי.
איתי חוטר: לא עוד תתערבב בתוך כל ההסדרות הקיימות.
יעל כהן-פארן: זה קשה לכם להתערבב בהסדרות?
איתי חוטר: אני מכיר את כל טענות השוויון.
יעל כהן-פארן: למה אתם לא שווים או שווים יותר?
איתי חוטר: אנחנו לא שווים מאחר ותהליכים במגזר הציבורי הם תהליכים שאורכים יותר זמן מאשר אצל אדם פרטי או מאשר אצל עסק.
איתי חוטר: יש כאן הליכי רגולציה שתכף אני אסביר.
איתי חוטר: עשייה במקרקעין, זה דבר שדורש אישור משרד הפנים וזאת התקשרות למשך שנים.
איתי חוטר: זה דורש ועדת מכרזים ולמה דווקא עם הזים הזה ולא עם יזם אחר, דורש הסברים וכדומה.
איתי חוטר: אין ספק שהתהליכים שהשלטון המקומי נדרש לעבור הם תהליכים יותר מורכבים.
איתי חוטר: דרך אגב, אלה לא סיפורים שאני ממציא.
איתי חוטר: אין לי שום עניין.
איתי חוטר: אלה אינדיקטורים שאנחנו מקבלים מהשטח, שרשות מקומית מעוניינת להתחרות על המכסות שלכם, הרבה פעמים עד שמגיעים עם היכולת לבצע, הם כבר איחרו ופספסו את הרכבת והם לא יודעים לעמוד בתחרות מול הגורמים הפרטיים.
איתי חוטר: דרך אגב, הגורמים הפרטיים הם שחקנים, אם אנחנו רוצים ואם אנחנו לא רוצים.
איתי חוטר: יש כמה מודלים של עבודה ברשויות המקומיות, יש את המודלים של PPP בהם היזמים הם שותפים של הרשות המקומית.
איתי חוטר: יש מודלים של השכרת גגות.
איתי חוטר: יש מודלים שונים.
איתי חוטר: אבל אנחנו רוצים את השלטון המקומי כשחקן יותר משמעותי וזה דורש פתרון.
יעל כהן-פארן: מבחינת החסם, אתה אומר התמשכות התהליכים ולכן אתם לא מצליחים להתחרות בצורה שווה בכל הגורמים הפרטיים.
יעל כהן-פארן: אז אתם מבקשים מכסה שתהיה רק להם.
איתי חוטר: אנחנו מציעים שבהחלטת הממשלה תובטח מכסה ייעודית לרשויות המקומיות.
יעל כהן-פארן: זאת יכולה להיות לא החלטת הממשלה אלא זאת יכולה להיות החלטת רשות חשמל.
איתי חוטר: שתהיה החלטת רשות החשמל, אבל שתהיה.
אסף אילת: זה לא זה ולא זה.
יעל כהן-פארן: אתה תקבל זמן תגובה בסיום כל הדברים.
איתי חוטר: מכסה ייעודית במסגרת הסדר מונה נטו ובמסגרת ההסדרה התעריפית הקיימת.
איתי חוטר: לא חשוב.
איתי חוטר: הרחבת טווח המתקנים שרשויות מקומיות יוכלו להגיש להסדרות תעריפיות ל-200 קילוואט.
איתי חוטר: דיברנו על זה שההסדרות של עד 100 קילוואט הן לא מתאימות לרשויות מקומיות וזה על מנת להביא לניצול מקסימלי של גגות.
איתי חוטר: תמיכות ממשלתיות.
איתי חוטר: אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד פוטנציאל ברשויות מקומיות דווקא החלשות, בעיקר, אם שמתם לב לשקף הראשון שם הצגתי שעיקר הפוטנציאל הוא לא בערים הגדולות אלא דווקא במועצות מקומיות גם כי הן רבות יותר במספרן וגם כי יש לא מעט מוסדות ציבור.
איתי חוטר: כשאנחנו אוספים את המספרים הגדולים, אנחנו רואים שיש פוטנציאל מאוד מאוד גדול במועצות קטנות.
איתי חוטר: בלי סיוע ממשלתי יהיה קשה מאוד להניע תהליכים כאלה.
איתי חוטר: כשאני אומר סיוע ממשלתי, אני לאו דווקא מתכוון לזה שרשף מאגף התקציבים יבוא עכשיו עם הר של כסף אבל בהחלט צריך לקבל תמיכה, צריך להביא את הידע לשם ולדברים האלה צריך משאבים.
איתי חוטר: מבחינת הסרת חסמים.
איתי חוטר: דבר ראשון זה החרגת פרויקטים בתחום האנרגיה מעומס המלוות של הרשויות המקומיות.
איתי חוטר: לא נמצא כאן נציג משרד הפנים.
יעל כהן-פארן: אמור להיות.
יעל כהן-פארן: הוא נמצא.
איתי חוטר: שלום לך.
איתי חוטר: זה משהו שאנחנו מדברים עליו.
יעל כהן-פארן: זה רלוונטי להתייעלות האנרגטית.
איתי חוטר: כן.
איתי חוטר: זה משהו שאנחנו מדברים עליו הרבה מאוד בשנה-שנתיים האחרונות מול מינהל השלטון המקומי, סיון להבי ומרדכי כהן שהוא היום המנכ"ל.
איתי חוטר: אנחנו טוענים שמדיניות משרד הפנים בכל מה שקשור לעומס מלוות היא מדיניות שמקשה והיא מתייחסת באופן שווה לכל מלווה שהרשות המקומית לוקחת.
איתי חוטר: לכל הלוואה באותו אופן.
איתי חוטר: אנחנו טוענים שאם יש פרויקטים שמניבים הכנסות ושמייצרים התייעלות לרשות המקומית, צריך להתייחס אליהם באופן קצת מקל בכל מה שקשור לגיוס אשראי.
איתי חוטר: הדבר השני זה הענקת פטור מאישור שר הפנים על עשייה במקרקעין.
איתי חוטר: כבר אמרתי את זה.
איתי חוטר: הדבר האחרון הוא מתן אפשרות למועצות אזוריות – אגב, המצגת הזאת, למרות שאני מרכז השלטון המקומי, אני מייצג 202 רשויות מקומיות עירוניות במדינת ישראל ויש עוד כ-56 מועצות אזוריות שהן מאוגדות בבית מקביל לשלנו.
איתי חוטר: כולם שותפים, כל השלטון המקומי שותף למצגת הזאת.
איתי חוטר: משהו שמתייחס דווקא למועצות אזוריות הוא מתן אפשרות למועצות אזוריות להגיש את הישובים באופן מרוכז.
איתי חוטר: נכון להיום כל קיבוץ או מושב או ישוב מתחרה בנפרד.
איתי חוטר: צריך לייצר את האפשרות שלהם לגשת יחד.
איתי חוטר: סיימתי.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שלרשות החשמל יש תגובה.
יעל כהן-פארן: בקצרה.
יעל כהן-פארן: במילה אחת – לא.
יעל כהן-פארן: באריכות – אחר כך.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור לאיתן פרנס, איגוד אנרגיה ירוקה לישראל.
יעל כהן-פארן: אני רק אתנצל שבעוד כמה דקות אני אצטרך לצאת לכמה דקות ויחליף אותי דב חנין.
יעל כהן-פארן: איתן, אני מבינה שהכול נפלא ונהדר.
יעל כהן-פארן: אנחנו רצים קדימה בכל המרץ.
איתן פרנס: כמו שניחשת, הפתיח שלי דווקא חיובי.
איתן פרנס: אחרי כמעט 10 שנים של בכי באולם הזה ובאולמות אחרים בכנסת, אפשר לומר רשות החשמל החדשה, מאז דוקטור אסף אילת הגיע, היא רשות שרוצה לשנות מהיסוד את משק החשמל.
איתן פרנס: נמצאים כאן נציגי האוצר שבשנים האחרונות בפעם הראשונה למעשה עוזרים לתחום הזה בצורה אקטיבית מאוד, החל באמיר רשף שנמצא כאן, רכז אנרגיה באגף התקציבים, שמראה כמה חשיבות המדינה מגלה, הממשלה מגלה, לתחום הזה.
איתן פרנס: אני אומר את זה ועובר לביצוע.
איתן פרנס: מה שתמיד היה חסר לתחום הזה הצורך בתכנית ארוכת טווח.
איתן פרנס: אנחנו רגילים לזה שאין אופק ורגילים לזה שיש קפיצות בפעילות.
איתן פרנס: לחברות קטנות, יחסית קטנות, כמו אלה שתשמעו היום, הסיפור שבאמת פתאום אין עבודה ופתאום צריך להפסיק הכול, הוא למעשה מכת מוות.
איתן פרנס: מי ששרד את התחום הזה כמעט 10 שנים ונמצא כאן או נמצא בשטח ועובד, זה קומץ לא גדול.
איתן פרנס: אלה עשרות חברות לצד הנמוך וזאת עתודה מאוד קטנה של חברות כדי להגיע ליעדים כאלה גדולים.
איתן פרנס: אם אפשר לסמן ולהאיר את עיני הממשלה, ואני יודע שלאסף ורשות החשמל אכפת, התחום הזה לא צומח מספיק מהר כרגע, לדעתנו, כדי לעמוד ביעדים של הממשלה לעוד לא הרבה זמן.
איתן פרנס: אלה 26 חודשים.
יעל כהן-פארן: מבחינת כוח האדם הנדרש כדי להקים את המערכות בסדר הגודל הזה.
איתן פרנס: נכון.
איתן פרנס: היינו מצפים שברגע שהרשות תפרסם הסדרות חדשות, מאותו רגע תגדל היכולת של השוק לעמוד בהן.
איתן פרנס: מה קרה כאן.
איתן פרנס: קודם כל, באמת האופק והיציבות עדיין לא קיימים.
איתן פרנס: אני לא אומר את זה כי התכנית קיימת.
איתן פרנס: לדוגמה, 200 מגה-ואט מתוך 250 מגה-ואט של מכסה תעריפית למתקנים עסקיים פורסמה כי תוכם כבר 200 מגה-ואט – שמענו היום – מהר מאוד נלקחו.
איתן פרנס: אנחנו חייבים כמה שיותר מהר להבין מה קורה בהמשך.
איתן פרנס: זה קורה כי חברות חדשות לא יבואו אם הן לא יבינו שיש כאן תכנית שהממשלה עומדת מאחוריה והזיג-זג בהסדרות למעשה נפסק כי הוא באמת נפסק.
איתן פרנס: באמת יש כאן חשיבה ארוכת טווח ותכנית משמעותית.
איתן פרנס: צריך כמה שיותר מהר לפרסם את זה ולא רק לפרסם בתוך המעגל הקרוב של מי שמקבל את הדיוור שלנו ושל הרשות אלא הציבור בכללותו צריך להיות ער לזה שהממשלה רוצה אנרגיה סולארית ושהיא מבקשת ממנו להיכנס לתחום.
איתן פרנס: כי אז אנחנו באמת נקבל דם חדש, אפשר לקרוא לזה כך, והוא יוביל אותנו - חברות חדשות, יזמויות חדשות - לעמידה ביעדים של 2020.
איתן פרנס: שני האלה של אופק ויציבות, חייבים לטפל בהם כמה שיותר מהר.
איתן פרנס: קמפיין הסברתי הוא צורך ברמה לאומית.
איתן פרנס: אין עדיין קמפיין ולציבור למעשה עדיין לא הודיעו לו שאנרגיה סולארית היא כאן.
איתן פרנס: למעשה אנחנו חיים בעולם שבו הציבור נרתע מאנרגיה סולארית.
איתן פרנס: הוא חושב שזה משהו שהיה פעם כדאי והיום לא.
איתן פרנס: אנחנו ערים לזה שיש קמפיינים נגד קרינה בשרון ולאנשים יש חוסר מודעות לגבי מהי אנרגיה סולארית.
איתן פרנס: עד כדי כך התחום נמצא בתת פיתוח.
איתן פרנס: נושאים נוספים שמפריעים לנו מאוד הם היעדר נתונים.
איתן פרנס: אני לא אדבר כאן על כל החסמים.
איתן פרנס: יש כאן חברות שרוצות לדבר והן יאמרו את הדברים טוב ממני.
איתן פרנס: אנחנו חייבים נתונים לגבי כמה הותקן, מתי הותקן, האם עכשיו – למשל נתון שרשות החשמל מפרסמת- 200 מגה-ואט מוצו.
איתן פרנס: אנחנו לא יודעים למצוא אותו.
איתן פרנס: זאת אומרת, אם לא הייתה ישיבה היום, קשה מאוד לקבל נתונים.
איתן פרנס: חברת חשמל לדעתי לא מוסרת, ואני אומר את זה כאן כי אני יכול לומר את זה, והיא צריכה למסור נתונים און-ליין על מיצוי המכסות והיא לא עושה את זה.
איתן פרנס: אנחנו מבקשים נתונים כבר קרוב לעשור ואין לנו נתונים לגבי כמה מכסות יש בכל רגע נתון.
איתן פרנס: אנחנו גם צריכים נתונים סטטיסטיים אחורה כי כל מי שעושה מחקרים על השוק, איך השוק יתפתח קדימה, חייב להתבסס על מה שקרה בישראל עד היום.
איתן פרנס: לכן ישראל גם לא נמצאת באף אחד מהדוחות של התפתחות תחום האנרגיה המתחדשת בעולם.
איתן פרנס: מי שייכנס ויחפש את ישראל בריין21 ובדוחות דומים, הוא לא ימצא.
איתן פרנס: כי חברת חשמל לא סיפקה נתונים לגבי כמה מתקנים חוברו כל שנה או שאולי היא סיפקה אותם ואף אחד לא פרסם אותם.
איתן פרנס: בכל מקרה, אין לנו נתונים לגבי השוק הזה וזה דבר שצריך להשתנות.
איתן פרנס: הנושא המשמעותי שנותר ובאמת מכאן מגיעות רוב הבעיות שלנו, נושא של טיוב תהליכי חברת חשמל.
איתן פרנס: לא יכול להיות שב-2018 אנשים צריכים לעמוד בתור של קופת חולים עם תיק ולהגיש ניירות כאשר לכולנו יש סורק בטלפון הנייד.
איתן פרנס: זה פשוט לא הגיוני.
איתן פרנס: דבר שני, חברת חשמל שולחת את כולם, עושה את כולם בגדר רמאים – ואני אומר את זה בלי להתבייש – והם צריכים לחתום תצהירים בפני עורך דין שאין להם אח בחברת חשמל ושהמתקן הוא בגודל כזה וכזה.
איתן פרנס: זאת אומרת, קודם כל אומרים לך שאם אתה רוצה, אתה צרכן חשמל שרוצה להקים גג סולארי, כנראה שאתה רמאי, לך תצהיר שאתה לא רמאי.
איתן פרנס: צריך כמובן לבטל את הדבר האומלל הזה.
איתן פרנס: אני אומר את זה גם כמי שהיה עורך דין בתקופת חייו.
איתן פרנס: לא שמעתי על אנשים שהועמדו לדון על הצהרת כזב בתצהירים וכנראה שאין עבירה כזאת שאוכפים אותה.
איתן פרנס: לכן כל הסיפור הזה שאדם צריך ללכת - בגלל שהוא הקים גג סולארי - לפגוש עורך דין, צריך לשים לזה סוף ב-2018.
איתן פרנס: זה דבר שמעכב כרגע את כל השוק.
איתן פרנס: כל שינוי וכל דבר בבקשות, אנחנו צריכים ללכת לחתום על תצהירים.
איתן פרנס: בחברת חשמל אנחנו מחכים הרבה מאוד זמן לטיפול כי הבודקים של חברת חשמל לא עומדים בעומס.
איתן פרנס: יש אמת מידה ברשות החשמל של בודקים פרטיים שהיא חלק מאמת מידה של חיבורים.
איתן פרנס: חייבים לזרז את הדבר הזה כמה שיותר מהר.
איתן פרנס: אני כן רוצה לחזור לרגע לדבר שהכי מפריע לשוק הזה כרגע ואי אפשר לא לדבר על הפיל שבחדר, שזאת הסדרה מוצלחת מאוד של הסדרת מונה נטו שכל השוק מכיר, יודע, משווק ומצליח.
איתן פרנס: הפרויקטים היפים ביותר שקרו במדינת ישראל כמו אצטדיון טדי, קירוי אצטדיון טדי, והרבה מאוד מקומות יפים, פרויקטים חברתיים שחלק מהם נמצאים כאן בחדר, קרו בזכות הסדרת מונה נטו.
איתן פרנס: הסדרת מונה נטו, בגלל עיוות שרשות החשמל יכולה להסביר אותו, אין לה זכות קיום.
איתן פרנס: באמת יש כאן בעיה מסוימת שההסדרה הזאת לא יכולה להימשך לנצח.
איתן פרנס: האיתות ניתן מראש והשוק קיבל את הדבר הזה.
איתן פרנס: הפרויקטים האחרונים שנפגעים נמצאים – אני מניח – כאן וחלקם לא נמצאים כאן, אבל כאשר עוברים מעולם של הסדרות שהן לא טובות, שהן מעוותות מבחינת משק החשמל לעולם חדש, צריך למצוא בנקודת התפר, לבנות סל שתופס את כל מי שנופל כי אחרת בסופו של דבר זה גם יוצר כתם לתחום, נפגעים כאן פרויקטים שלפעמים לוקח שנתיים לקדם אותם ואז הם נשארים בלי מענה הסדרתי.
איתן פרנס: כרגע אין מענה הסדרתי לגגות מעל 100 קילו וצריך לפתור את הדבר הזה כמה שיותר מהר.
איתן פרנס: זאת אולי הבעיה הקשה ביותר כרגע שהשוק הזה חווה ומכאן הקריאה היא לרשות החשמל.
איתן פרנס: השיח מול רשות החשמל הוא כמובן קונסטרוקטיבי.
איתן פרנס: אנחנו כבר לא באים בתלונות.
איתן פרנס: ממש לא.
איתן פרנס: אלה לא תלונות אלא זה רצון לעבודה משותפת, לטייב תהליכים ולהצליח ביחד לעמוד ביעדים.
איתן פרנס: לכן צריך כמה שיותר מהר למצוא פתרון לכל מי שנפל בגלל שהעולם של מונה נטו הסתיים.
איתן פרנס: לשמוע ולנרמל את זה להסדרת ביניים או פתרון ביניים או מיד לקפוץ לעולם חדש של הסדרות אבל לא להשאיר את המצב הזה בתוך ריק כמו שהוא קיים היום.
יעל כהן-פארן: דב, אתה מוזמן להתייחס.
דב חנין: אני אשמח לומר כמה מילים.
דב חנין: תודה לך גברתי היושבת ראש.
דב חנין: אני מברך את כל השותפים בדיון הזה ואני גם מאוד שמח על הרוח הקונסטרוקטיבית שאני שומע כאן.
דב חנין: אני מלווה את התחום הזה שנים ואני יודע ששנים רבות איתן וחברים נוספים שניסו לקדם פרויקטים בתחום של אנרגיה מתחדשת, הייתה להם תחושה שהקשב לדרישות שלהם הוא חלקי ובפועל הם לא מצליחים לקדם את העניין.
דב חנין: אני מאוד מאוד שמח שבשורה התחתונה – איתן העיר כמה הערות נקודתיות שאני מקווה שאתם שמים לב אליהן – התחושה היא שהדברים מתקדמים.
דב חנין: אני מאוד מאוד מברך על כך.
דב חנין: אני גם מברך את אנשי רשות החשמל וגם את אנשי משרד האוצר על הגישה הזאת.
דב חנין: זו גישה שאנחנו צריכים אותה.
דב חנין: ברשותכם, כיוון שאיתן היה יותר חיובי, אני בכל זאת רוצה לקחת את הצד היותר ביקורתי.
דב חנין: אני אשמח כמובן שנעמוד ביעדים שהממשלה קבעה, זה יותר טוב מאשר לא לעמוד ביעדים שהממשלה קבעה אבל היעדים האלה רחוקים מאוד מהמקום שבו אנחנו צריכים להיות.
דב חנין: בוועדה הזאת חברת הכנסת יעל כהן-פארן מובילה לאורך הרבה זמן התייחסות לשאלה הרחבה של משבר אקלים, היכן אנחנו עומדים בעניין הזה, מה מקומנו בתוך התהליכים שקורים בעולם.
דב חנין: בשורה התחתונה, אנחנו עושים מעט מדי, מאוחר מדי, לאט מדי, בפערים עצומים ממה שקורה במדינות שיש בהן הרבה פחות שמש ובסופו של דבר יש להן הרבה פחות יכולות לקדם את הדברים שאנחנו צריכים לקדם אצלנו.
דב חנין: לכן הבקשה שלנו מכם היא לא להסתפק בעובדה שיש רוח עניינית ומעשית שבאמת מבטלת חסמים מיותרים.
דב חנין: זה מבורך, זה ראוי וזה חשוב.
דב חנין: אתם כנציגי הממשלה שנמצאים כאן ומכירים את הנושאים יותר מקרוב, אנחנו רוצים שאתם תהיו סוכני שינוי שנאבקים כדי בעצם לעזור לנו, לוועדה הזו ולגורמים שמתעסקים בתחום הזה ברמה הכלכלית, לגרום למערכת הציבורית בישראל לשנות פאזה בגישה שלה.
דב חנין: אנחנו רוצים להגיע למצב שבו אנרגיה מתחדשת לא תגיע ל-17 אחוזים ביעדי הממשלה אלא אנחנו רוצים שמדינת ישראל תהיה מדינה של אנרגיה מתחדשת.
דב חנין: זה דבר שהוא דרוש, זה דבר שהוא חיוני, זה דבר שאליו אנחנו צריכים להגיע אם אנחנו רוצים להתמודד עם האתגרים הגדולים שנמצאים בעולם ואם אנחנו רוצים להיות לא במקום שנגרר אחרי כל האחרים ומנסה להדביק את הקצב אלא במקום שמוביל ונותן דוגמה לארצות אחרות איך אנחנו מייצרים משק אנרגיה יותר מתקדם ויותר ראוי.
דב חנין: הסוגיה שהוועדה עוסקת בה בדיון הזה היא סוגיה שאני חושב שחייבת להיות מוסכמת.
דב חנין: גגות הם דרך מאוד מאוד טובה לייצר אנרגיה סולארית בלי להשתלט על שטחי קרקע.
דב חנין: אני לא רואה כאן את מנכ"ל רת"ג.
דב חנין: אני שמח.
דב חנין: מנכ"ל רת"ג יכול לספר לנו שכאשר אנחנו רוצים להקים שדה סולארי, לפעמים אנחנו יכולים לפגוע בשטחים רגישים , ואגב, הוא צודק.
דב חנין: יש כאן רגישויות.
דב חנין: כאשר אנחנו מדברים על גגות, כאשר אנחנו מדברים בוודאי על מבני ציבור – ראינו את המצגת של העיריות, של השלטון המקומי – חברים, זה סוג של וין-וין.
דב חנין: זה לא לקלקל שטח בלתי מופר ולהתמודד עם דברים שכבר עשינו ולנצל אותם בצורה יותר יעילה ויותר נכונה.
דב חנין: לכן אני חושב שהנושא הספציפי שהוועדה עוסקת בו בדיון הזה הוא שאותו באמת צריך לקדם במלוא המרץ.
דב חנין: אגב, אני ער לסימני השאלה ולספקות שמציבים בפני הציבור על כל מיני נזקים פוטנציאליים של קרינה וכדומה.
דב חנין: הדברים האלה צריכים לקבל תשובה מקצועית, אמיתית ונכונה.
דב חנין: קראתי חלק מהחומרים, אני אומר את זה כאן בוועדה, אני לא מומחה לא לייצור חשמל וגם לא לקרינה אבל בקריאה מאוד מאוד שטחית אני חושב שבטענות שמופצות בציבור יש המון המון הגזמות וצריך שהמערכת המקצועית תיתן תשובה מאוד ברורה היכן יש בעיה, היכן יש קושי, למה צריך לשים לב כדי לעודד אנשים ללכת למהלכים האלה.
דב חנין: לתודה רבה.
יעל כהן-פארן: דברים מאוד חשובים ואיזושהי ראייה גדולה ורחבה יותר שהכנסת כי אנחנו ישר צללנו לתוך הדקויות הכי פרטניות.
יעל כהן-פארן: הסכם האקלים, יצא עכשיו הדוח – לא הזכרתי אותו בתחילת הישיבה – של כמה אנחנו צריכים לשאוף להרבה יותר מהסכם פריז, למעלה וחצי ולא לשתי מעלות שזה הבדל מאוד דרמטי במה המדינות עושות.
יעל כהן-פארן: כבר היום ברור – ועוד חודש, בתחילת דצמבר תתקיים ועידת האקלים בקטוביץ' בפולין – שהעולם אפילו לא מתמודד עם שתי מעלות, עם הסכם פריז הראשוני.
יעל כהן-פארן: אם אנחנו כאן מסכמים את כל מה שהעולם מתיימר לעשות, אנחנו מגיעים לשליש ממה שצריך לעשות.
יעל כהן-פארן: ברור שאנחנו נגררים וצריכים לעשות הרבה יותר גם עבור העולם וגם עבור עצמנו.
יעל כהן-פארן: אני מסכימה אתך שהגגות הם המקור הכי ברור ומהיר לביצוע.
יעל כהן-פארן: אנחנו נמשיך עם רשימת הדוברים.
יעל כהן-פארן: אני רק אומר שהדיון יתארך והוא לא יסתיים ב-11:00 אלא נמשיך אותו לפחות עד 11:30 ואז נתחיל את החלק השני של הדיון בנושא הבריאותי.
יעל כהן-פארן: דב קוטלר, בבקשה.
יעל כהן-פארן: תציג את עצמך ואת החברה.
דב קוטלר: חברת סולגל אנרגיה, מערכות סולאריות ביתיות, ב-10 השנים אחרונות זה מה שאנחנו עושים.
דב קוטלר: ב-10 השנים האחרונות האלה באדיקות ובעקביות עושים רק בתים פרטיים.
דב קוטלר: זה מאוד מיוחד.
דב קוטלר: זו עבודה עם הרבה מאוד תשומת לב והיא שונה מהמערכות הגדולות עליהן מדובר כאן בשעה האחרונה.
דב קוטלר: ב-10 השנים האלה אנחנו חווינו הרבה מאוד שינויים בהסדרות.
דב קוטלר: אגב, שינוי הסדרה שקורה אחת לשנה, אחת לחצי שנה, אחת לשנתיים, הוא כלום לעומת כל השינויים שעוד יש בדרך - תקנה כזאת, תקנה אחרת, טופס שמשתנה ועוד כל מיני דברים כאלה.
דב קוטלר: אם יש משהו שלמדנו טוב מאוד לעשות ב-10 השנים האלה זה להיות גמישים.
דב קוטלר: אנחנו כל הזמן גמישים.
דב קוטלר: שומרים על גמישות מרבית.
דב קוטלר: זאת בעצם זכות הקיום שלנו.
דב קוטלר: דברים חיוביים קורים ואני חושב שהתחום באמת בזמן האחרון מאוד מתפתח אבל זה קצת מתסכל בצד השני כי אנחנו עומדים כרגע עם צבר הזמנות מאוד גדול לאור הביקוש המתעורר מצד אחד ומצד שני עם ידיים קשורות כי הרישוי, שהוא כולו מול חברת חשמל, פשוט לא זז.
דב קוטלר: הוא תקוע.
דב קוטלר: שלושה חודשים שהסדרות לא היו פעילות, בדיוק בחודשים שהייתה התעוררות מאוד גדולה ואין לנו מה לעשות.
דב קוטלר: אנחנו עוד לא מגיעים לשלב בו נגדל דורות של מתקינים וליכולות הביצוע עליהן איתן דיבר.
יעל כהן-פארן: אתה מדבר על ה-3,000 גגות שאסף הזכיר קודם?
יעל כהן-פארן: או אלה גגות נוספים שאפילו לא נכנסו לרשימה?
דב קוטלר: אני מדבר על הגגות של הבתים הפרטיים שעוד אף אחד לא דיבר עליהם.
יעל כהן-פארן: אבל הם לא נכנסו לרשימה של ה-3,000 כי הם עוד לא התחילו את התהליך.
דב קוטלר: נכון.
דב קוטלר: יש גגות פרטיים בישראל.
דב קוטלר: יש היום כ-7,000-6,000 גגות פרטיים סולאריים בישראל.
דב קוטלר: כנראה אחוז-אחוז וחצי מהפוטנציאל האמיתי.
דב קוטלר: אני רוצה לומר שגגות פרטיים אמנם זה מעט ואמנם זה לכאורה פחות יעיל, אבל זה מאוד זמין, זה הציבור הרחב שיכול להצטרף לתחום הזה.
דב קוטלר: זה ייצור חשמל במקום הצרכנות שהוא היעיל ביותר שיכול להיות.
דב קוטלר: זה כנגד הצריכה המיידית שקורית באותו מקום.
דב קוטלר: לא צריך שדרוג רשתות חשמל, לא צריך שום דבר אלא צריך פשוט לשים פאנלים וללחוץ על הכפתור, להרים את השלטר.
דב קוטלר: מאוד זמין.
דב קוטלר: מדובר על ג'יגות.
דב קוטלר: לא נעשה סקר מקיף לעניין הזה אבל אני חושב שלומר שני ג'יגה, זה בלשון המעטה.
דב קוטלר: זה יכול להגיע לאחוזים מאוד גדולים מהצרכים שלנו בתחום הזה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שכן נעשה סקר על ידי החברה להגנת הטבע.
יעל כהן-פארן: הם חילקו גם פרטיים וגם מסחריים.
דב קוטלר: אפשר לממש את זה מאוד מהר ובכמויות מאוד גדולות.
דב קוטלר: אלה היתרונות.
יעל כהן-פארן: אם כן, מה הבעיות?
דב קוטלר: אני אסביר.
יעל כהן-פארן: אם אפשר, בקצרה כי הרשימה ארוכה.
דב קוטלר: אני אשתדל.
דב קוטלר: יש לי הרבה מה לומר.
דב קוטלר: אני גם אשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו.
דב קוטלר: נכון להיום צרכן פרטי שרוצה להקים גג סולארי צריך לפגוש את נציגי חברת החשמל שלוש פעמים גם אם רשמית זה רק פעמיים אבל מעשית אלה שלוש פעמים.
דב קוטלר: כל מפגש כזה הוא המתנה של בין שבועיים לחודש וחצי.
דב קוטלר: תעשו את החשבון לכמה זמן זה מגיע לאורך זמן.
דב קוטלר: זה סיוט שאנשים עוברים.
דב קוטלר: מי שהולך על זה, הולך על זה מתוך אמונה גדולה ומתוך רצון לחסוך באמת.
דב קוטלר: כחברה שמקדמת את הפעילות הזאת, אנחנו עובדים מול 22 סניפים של חברת חשמל, לכאורה ספק יחיד אבל 22 סניפים בפועל.
דב קוטלר: מאוד מסורבל, מאוד לא יעיל, שונה ממשרד למשרד.
דב קוטלר: דרכי התקשורת הם מאוד מגושמים ומסורבלים.
דב קוטלר: דובר על כך שאנחנו צריכים להתייצב בעצמנו, לחכות בתור, לקחת מספר כדי להגיש את התיק.
דב קוטלר: אם חסר משהו, נצטרך לבוא שוב.
דב קוטלר: שוב, 22 סניפים ברחבי הארץ.
דב קוטלר: ממשל זמין כבר כמעט בכל דבר, מעלים בקשות לאינטרנט, מזינים מסמכים באינטרנט.
דב קוטלר: אנחנו חייבים גם לצאת מהמקום הזה.
דב קוטלר: כל שינוי בהסדרה מחייב אותנו לגמישות האין סופית הזאת שלנו.
דב קוטלר: שינוי בהסברה שלנו, שינוי בהתארגנות שלנו, שינוי בחומרים שאנחנו עובדים אתם.
דב קוטלר: עד כדי מסמך שהיה נכון בהסדרה הקודמת לפני שלושה חודשים ועכשיו אנחנו צריכים לרוץ ולהחתים את האנשים מחדש על מסמכים חדשים, על תצהירי עורכי דין חדשים ועוד ועוד ועוד, ולהגיש את זה שוב במשרדי חברת חשמל.
יעל כהן-פארן: למה צריך להגיש את הכול מחדש?
דב קוטלר: כי השתנו הסדרות והטפסים השתנו.
ארי פינצ'בסקי: שינו מילה אחת בטופס.
דב קוטלר: הנושא של ההצמדה, כמובן שיש טרייד אוף בין הצמדה לבין זה אבל בעצם אנחנו אומרים שהצרכן הפרטי בסך הכול רוצה לחסוך בחשמל ולכן בואו ונגרום לכך להיות שווה ערך למחיר חשמל.
דב קוטלר: יש לי כמה הצעות מאוד קונקרטיות שאני רוצה להציע כי אני חושב שהן חשובות.
דב קוטלר: ראשית, לגגות פרטיים לדעתי לא צריכה להיות מכסה, לא צריכה להיות הגבלה אלא כל אחד יעשה כמה שהוא צריך לפי הצריכה שלו.
דב קוטלר: לא למכור, לא להתעשר, לא להוציא חשבוניות ולא להביא פטור ממע"מ.
דב קוטלר: לצריכה עצמית, חסכון נטו בלבד.
דב קוטלר: לא צריך גם לקבל זיכוי על החשמל.
דב קוטלר: אם כן זיכוי, ברמה של עלויות ייצור.
דב קוטלר: לא צריך יותר מזה.
דב קוטלר: אתה מזרים חשמל לרשת, תקבל מה שמגיע לך.
דב קוטלר: מה שטוב למדינה, לא צריך לסבסד את זה, לא צריך לממן את זה ולא צריך לתת שום הטבה מעבר.
דב קוטלר: זו דעתי האישית בעניין הזה.
חוני קבלו: זה להרע את התנאים של ההסדרה?
קריאה: זאת כבר הסדרה שקיימת.
יעל כהן-פארן: אתם תגיבו בהמשך.
יעל כהן-פארן: יהיו עוד דוברים ואתם תגיבו לדברים שנאמרים.
דב קוטלר: אני חושב שהסדרת מונה נטו צרכנית לצריכה בלבד עם זיכוי בתעריף ייצור, נכונה יותר, מעשית יותר ותביא לביקוש הרבה יותר גבוה ובלבד שלא יהיו עלויות מערכתיות, לא גיבוי איזון ושימוש ברשת.
דב קוטלר: זה עומד מול הרבה מאוד יתרונות אחרים שייצור מקומי יודע לתת.
דב קוטלר: זה דבר ראשון.
דב קוטלר: ההגבלות האלה, המכסות שנפתחות ונסגרות, אי הוודאות שאנחנו היום מול עשרות רבות של לקוחות שאנחנו לא יודעים לומר להם האם נקלטה הבקשה, האם היא תיושם, תוך כמה זמן היא תיושם, האם זה יהיה בהסדרה הזו או בהסדרה אחרת, כיוון שההסדרה של המונה נטו מתעכבת וכן הלאה, יוצרת כאוס מאוד גדול.
דב קוטלר: החשוב ביותר זאת היציבות והאופק.
דב קוטלר: בתים פרטיים לא צריכים באמת הסדרה אלא הם צריכים פשוט לבוא.
דב קוטלר: חברת חשמל, לא צריך שלוש פעמים אלא מספיק שיבואו פעם אחת לבדוק את המערכת ולחבר אותה.
דב קוטלר: לא צריך לפני, לא צריך אחרי אלא צריך פעם אחת לבוא ולחבר.
יעל כהן-פארן: מדוע זה שלוש פעמים?
יעל כהן-פארן: זה שלוש פעמים לפי אמת המידה?
דב קוטלר: פעם אחת לפני וולנטרי לפי אמת המידה, פעם אחת אחרי לביקורת ופעם נוספת לחיבור.
יעל כהן-פארן: חברת חשמל בפועל דורשת שלוש פעמים.
דב קוטלר: בפועל, מתוך הפעמיים רצוי לעשות את השלוש כי הפעם הוולנטרית, אם לא עושים אותה, בדרך כלל יש עם זה צרות.
דב קוטלר: בחלק גדול מהמקרים יש עם זה צרות וסיכונים שאנחנו לא יכולים לקחת על עצמנו.
דב קוטלר: אם כן, בפועל שלוש פעמים.
דב קוטלר: כמובן ממשל זמין, להעלות את הכול לאינטרנט להגשות כך שלא נצטרך להגיע לחברת חשמל עוד פעם ועוד פעם.
דב קוטלר: אני חושב שיש מקום גם לשלב את זה במסגרת של תקנות תכנון ובנייה, בוודאי לבתים פרטיים, להתיישבות כפרית.
יעל כהן-פארן: לשלב את זה כחובה?
יעל כהן-פארן: זה משהו שמאוד היינו רוצים.
יעל כהן-פארן: אני אתך אבל זה מעלה את העלות הראשונית של הבית וזה החסם.
דב קוטלר: היום זה סכום זניח לעומת עלות של בית פרטי.
יעל כהן-פארן: לעומת עלות של בית.
יעל כהן-פארן: זה משהו כמו 30,000 שקלים וזה כלום.
דב קוטלר: 50,000 שקלים מול בית שעולה מיליון וחצי שקלים.
יעל כהן-פארן: ברור, אבל עדיין הם לא רוצים להעלות אפילו ב-5,000 שקלים ועם זה אנחנו מתווכחים.
דב קוטלר: אנחנו נגיע לשם.
דב קוטלר: השאלה אם נעשה את זה היום או שנעשה את זה בעוד 10 שנים.
יעל כהן-פארן: גיל פונדיק, אנרגיה ירוקה.
יעל כהן-פארן: בבקשה תנסה לא לחזור על דברים שנאמרו.
גיל פונדיק: אנחנו מייצגים את עולם הגגות עם הרבה מאוד פרויקטים.
גיל פונדיק: בסך הכול אפשר לפרגן לרשות החשמל על ההסדרות ועל המגוון.
גיל פונדיק: לגבי דברים שאמרו, רישום בעייתי מול חברת חשמל, כל ההליך מאוד מסורבל ובלוחות זמנים בלתי אפשריים.
גיל פונדיק: חייבים לעשות בזה סדר.
יעל כהן-פארן: נמצאת כאן נציגת חברת החשמל?
יעל כהן-פארן: הייתה רשומה ענת אורן אלעד.
איל גבאי: נציג.
גיל פונדיק: אם הייתה הקפאה של מונה נטו ופתאום שחררו את הכול, אי אפשר להתייצב מהיום למחר עם כל האישורים ועם כל התצהירים.
גיל פונדיק: בזה חייבים לעשות סדר.
גיל פונדיק: דבר שני.
גיל פונדיק: איתן דיבר על תקופת ביניים.
גיל פונדיק: הרבה מאוד הסדרות שבאמת תוכננו למונה נטו וכרגע נסגרו.
גיל פונדיק: חייבים לייצר איזושהי תקופת ביניים של מעבר.
גיל פונדיק: כיום ה-100 קילו מקבילים לגגות קטנים.
גיל פונדיק: יש הרבה מאוד גגות שנמצאים בטווח ביניים של 250-200 ו-300 שלא ילכו למכרזים וכרגע נופלים בין הכיסאות, גגות שהיו אידיאליים למונה נטו.
יעל כהן-פארן: עליהם לא יהיה כרגע?
גיל פונדיק: כרגע מנסים למצוא כל מיני פתרונות.
גיל פונדיק: אני אומר שעצירה מאוד חד פעמית ובלתי צפויה של המונה נטו, גם מבחינת השקיפות, זאת אומרת, אף פעם לא ידענו היכן אנחנו נמצאים מבחינת מימוש המכסות, מבחינת חברת חשמל.
גיל פונדיק: דיברו על זה.
גיל פונדיק: גם היום בהסדרה התעריפים לא יודעים כמה נרשמו, כמה מומשו, כמה הגיעו לידי גמר, כמה הגיעו לתיאומים טכניים, כמה יבוטלו.
גיל פונדיק: כל הזמן יש ביטולים של ההסדרות האלה.
גיל פונדיק: בקטע הזה חייבים באמת יותר שקיפות ואיזושהי הוראת מעבר.
גיל פונדיק: עם כל הכבוד, כושר הייצור הסולארי – ואני מדבר כאן על מספרים דה פקטו בשטח – אפשר להקים היום 100 מגה בשנה.