GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל אייזנמן: יש לנו שאלה כללית האם אדם חש אפליה על רקע כלשהו, בין השאר על רקע המוגבלות שיש לו ולאו דווקא בשוק העבודה, אלא באופן כללי.
יגאל אייזנמן: אנחנו רואים ש-62%, כלומר שני שליש מתקשים בכיסוי ההוצאות של משק הבית.
יגאל אייזנמן: גם כאן השיעור הרבה יותר גבוה מאשר בכלל האוכלוסייה.
יגאל אייזנמן: וחוסר שביעות רצון מהעבודה גם כן יותר גבוה פה.
יגאל אייזנמן: בנושא של טכנולוגיה, אנחנו מדברים פה בנושא טכנולוגיה בוועדת המדע, אז אנחנו רואים פה שבכל השימושים בטכנולוגיה ותקשורת, כלומר במחשב ובאינטרנט האחוזים יותר נמוכים.
יגאל אייזנמן: כלומר, גם בשימוש במחשב - - -
אורי מקלב: זה נתון שנמוך אבל נתון גם מעודד.
אורי מקלב: מצד אחד אפשר לראות את זה גם כנתון חיובי.
אורי מקלב: על אף המגבלות הקשות שאנחנו דיברנו עליהן, 54% משתמשים במחשב ואינטרנט.
אורי מקלב: זה אומר שמשאר בעלי המוגבלות האחוז הרבה הרבה יותר גבוה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן על כאלה בעלי מוגבלות קשה.
אורי מקלב: זה אומר לכל מי שיש חשיפה מאוד מאוד גדולה לכל הטכנולוגיה, לשימוש, זאת אומרת, יש קהל וקהל גדול.
אורי מקלב: הוא לא קהל מצומצם שרובם לא משתמשים.
אורי מקלב: רובם בעלי מוגבלויות משתמשים בטכנולוגיה וזה מעצים ומעשיר את הידע שלנו וגם לכאורה בשיקולים צריך להיכנס המידע הזה.
אורי מקלב: גם האחוזים הכלכליים והמחויבות שלנו היא הרבה יותר גדולה.
יגאל אייזנמן: גם האחוזים הולכים ועולים בכלל האוכלוסייה וגם במסגרת האוכלוסייה של אנשים עם מוגבלות.
יגאל אייזנמן: אנחנו רואים שבכל היישומים הרמות שימוש הן נמוכות יותר.
יגאל אייזנמן: לגבי מטרות השימוש באינטרנט, כלומר למה אדם משתמש באינטרנט אנחנו רואים שגם כאן, תסתכלו בעמודות הכחולות בצד שמאל, הרמות שימוש נמוכות יותר מאשר כלל האוכלוסייה.
יגאל אייזנמן: כמה דברים בקצרה רק לגבי דברים יותר סובייקטיביים ששאלנו אנשים, על רווחה סובייקטיבית, האם הם חשים בדידות, האם הם חשים שאין להם למי לפנות בשעת משבר או מצוקה.
אורי מקלב: זה שני נתונים שהייתי כן חושב שאתה צריך לדבר עליהם, על אנשים שאין להם למי לפנות במצוקה וגם על המתקשים למצוא מידע על זכויותיהם.
אורי מקלב: זה דבר באמת - - - במערכת הבריאות הלכו אבל חשוב, זה נתון מאוד מאוד חשוב.
אורי מקלב: זה נתון יותר מדיי גבוה, 36% מהאנשים עם מוגבלויות מתקשים למצוא מידע על זכויותיהם במערכת הבריאות זה דבר - - - אני לא יודע אם הקושי בגלל המוגבלות בגלל שאין להם את המידע, שלא נגיש להם המידע או שבכלל אין מידע.
אורי מקלב: לפי דעתי זה שני הדברים ביחד.
אורי מקלב: זה גם שבכלל אין מידע וגם הוא לא נגיש להם.
אורי מקלב: המידע שקיים הוא לא נגיש להם בגלל המוגבלות.
אורי מקלב: אז מה זה בדיוק לעומת 21% בשאר האוכלוסייה.
יגאל אייזנמן: 36% זה שליש מהאנשים עם מוגבלות מתקשים למצוא מידע על זכויותיהם במערכת הבריאות לעומת 21% ביתר האוכלוסייה.
יגאל אייזנמן: למעלה ממחצית (52%) דיווחו שחסר להם מידע בנושא מערכת הבריאות לעומת 38% ביתר האוכלוסייה.
אורי מקלב: אני באמת קורא לאנשים שבטח הרבה רוצים להתייחס לדבר הזה.
אורי מקלב: יש לך כתובת שאפשר לפנות אליך בהתייחסות, אתה חשפת פה את הנתונים האלה, לפי דעתי אנשים שמתעסקים, עמותות, ארגונים שמתעסקים יהיה להם מה להגיד בעניין הזה.
אורי מקלב: אני חושב שגם אולי דברים מקצועיים וגם דברים פרקטיים לחבר אותך, אם אתה תרשה, כמובן, תפרסם לנו כאן, תגיד לנו לאן אפשר לפנות אליך בהערות עם ע' או עם א'.
יגאל אייזנמן: אז בואו נסיים ויש כאן
יגאל אייזנמן: את אתר האינטרנט שלנו שבו נמצאים כל הנתונים שהצגתי כולל ההודעה הספציפית הזאת לעיתונות שהתפרסמה בשבוע שעבר.
יגאל אייזנמן: וכמובן אפשר לפנות אלינו ליחידת המידע בכל שאלה ונשמח לעזור.
אורי מקלב: בגלל שהזמן שלנו מוגבל אנחנו לא יכולים לאפשר את זה אבל נראה איך - - - לפני שאני עובר ברשותך אבירם ז'ולטי אז יש לנו כאן את גברת נ.נ., חובשת באיחוד הצלה ואנחנו ניתן לך את זכות הדיבור.
נ.נ.: נולדתי חירשת.
נ.נ.: רציתי להיות חובשת וניגשתי למד"א לא רצו לקבל אותי, הם אמרו שאני לא באה ללמוד וגם לא לתקשר עם אנשים ואחרי זה פניתי לאיחוד הצלה והם גם כן אמרו לי שזה בעייתי.
נ.נ.: בסופו של דבר הם כן קיבלו אותי לקורס וישבנו עם אגף טכנולוגיה ואגף הדרכה וכולנו יחד ניסינו לראות מה יכול לעזור לי - - - אז אני במקום מירס יש לי אפליקציה שאני מקבלת את העדכונים של המקרים שיש שנוכל קצת עליו.
נ.נ.: בנוסף לזה יש לי גם וידאו שאני יכולה לדבר איתם אם אני לא מוצאת את המקום או שאני צריכה לתאם איתם משהו.
נ.נ.: זה משהו שהייתי מאוד רוצה שיתמכו בזה ושיוכלו גם להשתמש בשאר הדברים, לא רק בתחום רפואה.
אורי מקלב: כמה זמן את כבר חובשת?
נ.נ.: עשיתי את הקורס לפני שנה.
נ.נ.: סיימתי לפני חצי שנה ואני כמה חודשים בשטח.
נ.נ.: וזה פריצת דרך - - -
משה מזרחי: כבר עשתה החייאה מוצלחת.
משה מזרחי: חשוב להדגיש שהיא חובשת מן המניין כמו כל החובשים.
משה מזרחי: היא מקבלת את אלו שפשוט לנו יש מירס, לה יש אפליקציה.
משה מזרחי: לי יש שיחת טלפון למוקד, לה יש שיחת וידאו למוקד.
אורי מקלב: אנחנו היום נאלצנו לדעת, לא רק אנחנו דואגים לכם אתם היום, בעלי מוגבלויות, יכולים להציל אחרים ולדאוג לאחרים.
אורי מקלב: אז זה לא מחייב, הדברים האלה לא אומרים.
אורי מקלב: גם קצת הרצון ביחד וגם היכולות ובאמת כל הכבוד.
אורי מקלב: את דוגמא למופת, אפשר לתת לך המלצה לפרס מיוחד בעניין הזה.
אורי מקלב: אני חושב שעכשיו שר הבריאות מחלק פרסים, אני מוכן להמליץ עבורך, הוועדה תמליץ עבורך.
אורי מקלב: את נותנת לנו משהו מאוד ערכי לדיון חוץ מהנושא המעשי.
אורי מקלב: באמת ישר כוח.
משה מזרחי: החשיבות זה שלהבין שיש כבר טכנולוגיה קיימת פשוט צריך להנגיש אותה, להביא אותה החוצה.
אורי מקלב: כשאתם התלבטתם לא היה לכם אבל אתם הבאתם אותה.
משה מזרחי: אנחנו יצרנו עם האפליקציה הקיימת שנקראת - - - האפליקציה הקיימת של איחוד הצלה, פשוט הנגשנו אותה ל- - - השקענו בה פשוט פיתוח מיוחד למען חירשים.
משה מזרחי: היום כל חירש יכול להוריד את האפליקציה ובלחיצת כפתור לדבר עם המוקד בוידאו.
אורי מקלב: טוב, אבירם ז'ולטי, בבקשה, הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, משרד הכלכלה והתעשייה.
אורי מקלב: תודה על הסבלנות.
אורי מקלב: חשבנו שאתה תענה כנגד כל המדברים.
אבירם ז'ולטי: לא אענה על הכל, אני אענה רק על החלק ששייך לרשות לחדשנות כי האתגר פה הוא גדול בעצם.
אבירם ז'ולטי: אנחנו החל מ-2009 התחלנו להבין שצריך בתכנית ממשלתית מיוחדת לסייע לפתרונות טכנולוגיים בתחומים האלה.
אבירם ז'ולטי: את התכנית הזאת השקנו ברבעון הרביעי של 2011 כשיזמנו את התכנית הזאת אז חוץ מנחמן ומילב"ת אז היה דיי מדבר בארץ של חברות ומיזמים בתחומים האלה.
אבירם ז'ולטי: עד היום אנחנו בעצם השקענו 16 מיליון ₪ ב-35 תכניות שונות.
אבירם ז'ולטי: ואני חייב להגיד שזו התכנית היחידה של המדען הראשי שכל שנה יש בה כסף ויש פשוט פחות ביקוש מהיצע.
אבירם ז'ולטי: יש לנו כסף זמין, גם השנה הזאת התקציב של רשות לחדשנות נגמר בחודש יוני ואת התקציב של התכנית הזאת לא גמרנו עדיין.
אבירם ז'ולטי: בעצם יש כסף זמין.
אבירם ז'ולטי: התכנית הזאת נעשית בשיתוף עם המוסד לביטוח לאומי ששמואל יושב כאן.
אבירם ז'ולטי: יש לנו ועדת היגוי משותפת ושני דברים אני יכול להגיד לך, אדוני היושב ראש, דבר ראשון, אנחנו יודעים, יעל דיברה טיפה על דברים שצריך לתקן ולשפר בתכנית הזאת.
אבירם ז'ולטי: אנחנו מודעים לזה, הוועדת היגוי שלנו כבר - - - ואנחנו כן מדברים על שינוי הקריטריונים ופתיחת התכנית באופן כזה שיותר מיזמים יוכלו להיכנס לתכנית הזאת.
אבירם ז'ולטי: השינויים האלה יצטרכו לעבור את האישור של מועצת הרשות.
אבירם ז'ולטי: אנחנו מקווים שזה יקרה ברבעון הראשון של 2017.
אבירם ז'ולטי: דבר נוסף שאני יכול להגיד זה שהרשות לחדשנות הבינה את הצורך בקידום התחום באופן משמעותי ובעצם אנחנו הקמנו זירה חברתית ציבורית שהתכנית הזאת תשב בתוכה.
אבירם ז'ולטי: ואנחנו גם כן מגייסים ראש זירה ברבעון הראשון של 2017 והתכנית הזאת מבחינתנו היא בפוקוס ואנחנו עושים את כל מה שאנחנו יכולים בשביל לעזור ולסייע.
אבירם ז'ולטי: אני כן אתייחס שנייה גם לנושא חוק עידוד והשקעות הון וחוק האנג'לים.
אבירם ז'ולטי: כל חברה טכנולוגית, לא משנה באיזה תחום היא עוסקת יכולה היום להיכנס לחוק עידוד, זה מסלול ירוק ולהבנתי החברות הטכנולוגיות שעוסקות בתחום לא צריכות איזשהו שינוי.
אבירם ז'ולטי: כנ"ל לגבי חוק האנג'לים.
אבירם ז'ולטי: חוק האנג'לים זה גם חוק שמטופל על ידי הרשות לחדשנות.
אבירם ז'ולטי: ההטבה היא של רשות המיסים אבל אנחנו מתפעלים את החוק.
אבירם ז'ולטי: וגם כן כל חברה טכנולוגית יכולה להיכנס בחוק האנג'לים הקיים.
אבירם ז'ולטי: נכון שהטבת מס היום ניתנת למשקיעים, לא ניתנת לחברות אבל הדבר הזה כבר מבחינתנו קיים.
אבירם ז'ולטי: אני כן מזמין כל מי שישי לו איזשהי הצעה או רעיון או דברים לשפר ולייעל את התכנית לפנות או אלינו או אל המוסד לביטוח לאומי, אנחנו בטח קשובים לצרכים שיש.
אורי מקלב: אבירם אתה אומר שכולנו יכולים להגיש, השאלה אם אתם לא יכולים לענות לכולם.
אורי מקלב: יש לכם מגבלות.
אבירם ז'ולטי: יש לנו כסף, אין לנו בקשות.
אבירם ז'ולטי: זו התכנית היחידה שיש בה יותר כסף מבקשות, זה דבר נדיר.
אורי מקלב: אולי מחוסר מודעות.
אורי מקלב: יכול להיות שיזמים עדיין לא יודעים, לא מודעים לזה, אין לי ספק שאתם לא תוכלו - - - אבל אני שואל, גם שאלתי וגם בקשתי בעניין הזה, אני חושב שצריכה להיות לזה קדימות לכשיגיע הזמן ואני מניח שיהיה היצף של העניין.
אורי מקלב: ברגע שאנשים יהיו יותר מודעים ויראו שגם אתם נגישים ולא צריך לעבור בירוקרטיה ויכולים באמת לענות למבחנים שאתם עושים צריך שיהיה באמת עדיפות לכאלה שמתעסקים בתחום המוגבלות לא רק בגלל שהאנשים שעומדים בקצה השני אלא זה באמת הם מוגבלים ב - - - זה נכון אני רוצה לברך אתכם על הדבר הזה, באמת פריצת דרך, אני חושב שזה באמת מסר של הבנה שיש פתיחות ויש רצון לקדם את הנושאים האלה, אבל בתחום הזה הם צריכים עידוד ותמריצים הרבה יותר גדולים וצריך לקחת את זה בחשבון.
אורי מקלב: אנחנו כבר עברנו את הזמן שיש לנו.
אורי מקלב: את עורכת דין רוני רוטלר, את רצית לשאול שתי שאלות, ממש בחצי דקה.
אורי מקלב: אחת השאלות דווקא לך, יגאל, היא שואלת שאלה מאוד נכונה, האם האתר שלכם נגיש?
רוני רוטלר: אני אשמח לשמוע את התשובה אבל השאלה שלי הייתה טיפונת שונה.
רוני רוטלר: היו לי בעצם שתי הערות.
רוני רוטלר: אחת לגבי ההגדרה של מוגבלות תפקודית חמורה לא ראיתי שם אפשרות של אנשים עם מוגבלות נפשית להיכנס לתוך הגדרה של מוגבלות תפקודית חמורה וזה נראה לי מאוד מאוד חסר.
רוני רוטלר: דבר נוסף, השאלה שלי לגבי ההנגשה של הסקר.
רוני רוטלר: זאת אומרת האם האנשים עצמם שהולכים ועושים את הסקר, אם זה סקר טלפוני או שהם באים לבתים או למקומות שבהם נמצאים אנשים עם מוגבלויות, הסקר עצמו האם הוא מונגש, האם אנשים שאין להם אפשרות לענות - - - האם בעצם אנחנו מפספסים כאן אולי אנשים שלא יכלו לענות לסקר בעצמם כי הסקר מבוסס על דיווח עצמי.
אורי מקלב: שאלה יפה וטובה ואני אעלה את השאלה, אבל השאלה אם הסקר הזה עכשיו הוא מונגש כדי שיוכלו לענות אם מי שירצה להתייחס לסקר.
יגאל אייזנמן: אז אני אענה לפי הסדר.
יגאל אייזנמן: השאלה הראשונה הייתה לגבי הגדרה.
יגאל אייזנמן: אז אמרנו שאחת מהפעולות זה קושי לזכור ולהתרכז.
יגאל אייזנמן: אם אנשים עם מוגבלות נפשית אין להם קושי לזכור ולהתרכז הם לא נכללים בהגדרה פה, ואנחנו נסמכים על הגדרה בינלאומית של האו"ם.
יגאל אייזנמן: כלומר, זה לא הגדרה שאנחנו המצאנו ואנחנו מחוייבים לסטנדרטים בינלאומיים.
יגאל אייזנמן: אם האו"ם ישנה את ההגדרה שלו אנחנו בהתאם נשנה גם את ההגדרה שלנו.
יגאל אייזנמן: לגבי השאלה - - -
אורי מקלב: הסקר הזה הוא סקר מקצועי מאוד, אבל הוא נכנס לתוך כלים מסויימים, הוא לא יכל לתת מענה בגלל שהוא רצה להיכנס לתוך הגדרות כאלה אז הוא לא יצר את ההגדרות - - - בתור דברים שהם בינלאומיים, לכן, אם מישהו - - - ואני קיבלתי כמה פתקים שרוצים להתייחס, ודאי שלא יכלת לתת מכוון שהיית מחוייב לכלים מקצועיים מאוד שלכם, לכן בסקר הזה מגבלות.
יגאל אייזנמן: לגבי השאלה השנייה של הנגישות של הסקר עצמו.
יגאל אייזנמן: הסקר מתבצע באמצעות ראיון פנים אל פנים תמוך מחשב בבית של הנדגם.
יגאל אייזנמן: ואם הנדגם מתקשה בשמיעה הוא יכול להסתכל על המסך ולראות את השאלות במסך.
יגאל אייזנמן: אם הוא לא רואה טוב אז הוא יכול לשמוע טוב, אם הוא עדיין מתקשה אז אפשר לתת לו את זה בשאלון בנייר, אבל מעבר לזה אין לנו יכולת.
יגאל אייזנמן: ולכן אמרתי בהתחלה שיש תת ייצוג של אנשי מוגבלות מכוון, בין השאר, שאנשים שבגלל המוגבלות שלהם הם לא יכלו להתראיין לסקר.
יגאל אייזנמן: אני הזכרתי את זה גם קודם.
יגאל אייזנמן: ועוד דבר, הערה בתשובה לדברים של של היושב ראש עכשיו, חבר הכנסת מקלב, שאנחנו בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כבר שנים מאוד מאוד מעוניינים לקיים סקר ייעודי בנושא מוגבלות, אבל לצערנו אנחנו בקשיים של תקציב ואם מישהו מוכן להרים את הכפפה ולעזור לנו בתקצוב הזה אנחנו נשמח מאוד.
יגאל אייזנמן: יש לנו כבר שאלון שהוא מוכן בנושא הזה של סקר ייעודי בנושא מוגבלות שהוא יהיה הרבה יותר מפורט מהשאלון של הסקר החברתי שמטבע הדברים עוסק בדברים נוספים.
אורי מקלב: אוקיי, ש..
ש.: מה שאמרת זה לעזור נכון.
ש.: אז אצלי זה משהו אחר.
ש.: אני עוזרת לכולם.
ש.: כמו למשל כביסה, אני גם מנקה את הרצפה, כולם עוזרים אחד לשני וגם לאחרים אם אנשים עם מוגבלות שכלית ואני תמיד עוזרת ואני מתקדמת הלאה.
ש.: יש חלק שעוזרים ויש חלק שלא.
ש.: אז אני רוצה לשאול אותך שאלה.
ש.: למה אנשים לא עוזרים לפעמים שאני תמיד עושה הכל?
אורי מקלב: זה שאלה מצויינת.
אורי מקלב: אבל לא אמרת לו שאת גם מומחית למחשבים נכון?
אורי מקלב: את רואה שאני כן יודע את זה.
ש.: אני אגיד לך אני יודעת - - - אני עושה הכל - - -
אורי מקלב: באמת כל הכבוד ש..
אורי מקלב: אנחנו מוגבלים לא אחרים מוגבלים.
עודד בן דב: אהלן, נעים מאוד, עודד בן דב מחברת "ססמי אנייבל".
עודד בן דב: מדברים פה הרבה על טכנולוגיה מנגישה.
עודד בן דב: אנחנו אחת החברות בארץ שעוסקות הרבה במלאכה.
עודד בן דב: אני שמח לראות פה, אני ספרתי ששה סטרט אפים שאנחנו מלווים אחד את השני לאורך כל הדרך.
עודד בן דב: זה תחום שכולם בו חברים, אפילו אנשים שהולכים אחרי אותו שוק.
עודד בן דב: בסופו של יום אנחנו עוזרים לאנשים ואין פה באמת מתחרים.
עודד בן דב: אני שמח לראות פה הרבה פרצופים מוכרים.
עודד בן דב: לתת קצת נקודת השקפה מאיפה אנחנו עומדים בתור סטרט אפים בתחום.
עודד בן דב: משקיעים קונבנציונלים, דיי אפשר להגיד, נרתעים מהשקעה בצרכים מיוחדים.
עודד בן דב: אם כשמציגים להם את הפייסבוק הבא מדברים על פלח שוק מכל האוכלוסייה אנחנו נקודת התחלה של אחוז מהאוכלוסייה, 10% מהאוכלוסייה, כל אחד והנכות שהוא פותר.
עודד בן דב: אז רוב המשקיעים יירתעו.
עודד בן דב: אני כן רוצה לציין לחיוב ותודה את הרשות לחדשנות, ססמי אנייבל לקחה פעמיים את התקציב בדיוק שדובר פה עליו - - -
אורי מקלב: יפה מאוד, הוא לא נמצא פה אבל אנחנו נעביר לו את הדברים.
אורי מקלב: מה שאתה אמרת, מותר להיות חברה כלכלית אבל תלוי מה המחשבה.
אורי מקלב: אם יש מחשבה מותר, לא רק מותר, צריך להיות חברה כלכלית, רק כשמישהו לא - - - כשאתה רוצה לקבל שירות ממישהו והוא לא כלכלי אתה לא רוצה לקחת ממנו.
אורי מקלב: צריך להרוויח אבל תלוי גם מה המחשבה שיש לבנאדם.
אורי מקלב: המשל הידוע של חפץ חיים, הרופא בעיירה לא היה נחשב למישהו מהחשובים של הקהילה הוא תמיד היה בצד.
אורי מקלב: והוא שאל למה.
אורי מקלב: הוא האיש, שלכאורה, עושה הכי הרבה חסדים.
אורי מקלב: הוא השכם בבוקר בקיץ עומד מול התנור החם ואנשים שקמים בבוקר כבר יש להם את הלחמים, לצאת לעבודה, ללכת ללמוד.
אורי מקלב: ובחורף הוא הראשון שפוסע בשלג וצריך באמת את השלג הזה לפנות כדי שהוא יוכל להגיע ואחרי זה להגיע לבתים.
אורי מקלב: ובסופו של דבר לא מחשיבים אותו.
אורי מקלב: התשובה היא תלוי במחשבה.
אורי מקלב: אם המחשבה שלו, אני רוצה, אנשים צריכים לחם, אנשים צריכים לאכול, בשבילם אני צריך, גם להרוויח זה בסדר.
אורי מקלב: אבל אם הוא בכלל לא חושב על הפן הזה, הוא רק מסתכל, רק אני צריך להרוויח אז מחשיבים אחד מרוויח והוא עובד בעבודה שלו.
אורי מקלב: מותר להרוויח, מותר להיות חברה יזמית ותלוי מה המחשבה.
אורי מקלב: אנחנו בעצם סיימנו אבל יש את ס.
אורי מקלב: עם הסוודר הלבן, אז להגיד לנו שלום רצית, לברך אותנו נכון?
ס.: האמת יש לי כמה בקשות ושאלות לגבי הנושא הזה.
ס.: שאלה לא ממש גדולה.
ס.: קוראים לי ס.
ס.: ואני שחקנית ואני מופיעה בהרבה מאוד הצגות.
ס.: עכשיו יש דיור בקהילה ושכר הוגן.
ס.: בוא נגיד שאני והחבר שלי עומדים לעבור דירה.
ס.: עומדים גם להתחתן ממש בקרוב.
ס.: השאלה היא, כל השאלות שנתת לנו ולמדנו מפה הרבה דברים, יש איזה מגבלה בגב או פריצת דיסק בגב שחבר שלי וגם אני כי אני כאישה גם אני מטפלת בו ואני שייכת לו.
ס.: אם הוא צריך אותי במשהו או כל שאלה שאפשרית.
ס.: הבנאדם הזה הוא מקבל רק 1000 ₪ מינימום וגם אני.
ס.: אנחנו רוצים להעלות את השכר.
ס.: זה מה שנותר לנו אנחנו חייבים א זה.
אורי מקלב: זה גם שאלה שאין תשובה ואת צודקת.
אורי מקלב: אנשים שרוצים גם להשתלב בעבודה.
אורי מקלב: צריך להתייחס לזה אחרת.
אורי מקלב: מה שנותנים, הקצבה שנותנים, היא יכולה להיות קצבה שהיא מינימלית למי שגר אצל ההורים אולי.
אורי מקלב: אבל למי ש- - - אני חייב, אני מתנצל, בהזדמנות אחרת.
אורי מקלב: תבינו אותי גם.
אורי מקלב: אני רק רוצה קודם כל להודות לאנשים שיזמו את הדיון, חברי הכנסת שהם בשדולה.
אורי מקלב: מעבר לכך גם לבית איזי שפירא שאתם הייתם שותפים יחד עם הנהלת הוועדה, עם נציגות הוועדה.
אורי מקלב: שיתוף הפעולה שלכם הוא שיתוף פעולה טוב ופורה ויעיל מאוד.
אורי מקלב: אנחנו בסופו של דבר, אני חושב שמה שאמרנו בתחילת הדברים שאנחנו רוצים לקדם את הדברים.
אורי מקלב: אנחנו ניזום איזה שולחן עגול גם של הממשלה וגם של , במיוחד, האנשים של העמותות והארגונים שמתעסקים עם הדבר וגם החלק העסקי והיזמי, ביחד שישבו לשולחן אני חושב שנוכל להגיע לתועלת לטובת ציבור המוגבלים להישגים טובים מאוד.
אורי מקלב: היום יום שני, כ"ז בחשוון, 5.11.2018.
אורי מקלב: היום על סדר יומנו היערכות מדינת ישראל להטמעת פרוטוקול IPV6, בהשתתפות מנכ"ל משרד התקשורת, מר נתי כהן.
אורי מקלב: אנחנו באמת מקדמים אותך בברכה, מיד נעביר לך את רשות הדיבור, אבל, ברשותכם, הקדמה קצרה.
אורי מקלב: התובנות שיש לי, כששואלים אותי הרבה פעמים מה הוועדה עושה, במה היא מתעסקת, אז קל להגיד את הדברים שהתקשורת מדברת עליהם, דברים שמאוד מאוד ידועים, דברים שיש להם חשיפה וידע בציבור.
אורי מקלב: אם אנחנו נדון בישיבה בשבוע הבא, למשל, על הנושא של אתר משרד הפנים שבבחירות קרס, כולם יידעו על מה מדובר.
אורי מקלב: דווקא אני רואה חשיבות בדיונים האלה שהם מקצועיים בעיקר, מה שהיה עד היום, מקצועיים, ממשלתיים, גופים רבים וחשובים שמתעסקים עם זה, ופחות הציבור נחשף אליהם.
אורי מקלב: אמנם יש את צד התקשורת, אבל זה לא הפך להיות משהו שמבחינה ציבורית יודעים את החשיבות.
אורי מקלב: אני חושב שאלה הדוגמאות לדברים החשובים באמת, היערכות חשובה מאוד, הכנה חשובה מאוד ואנחנו צריכים לתת לזה גם חשיפה ציבורית, אבל בעיקר יש לנו תפקיד, לפקח על התהליכים האלה, להציף אותם ואחרי זה לעקוב אחרי ההתקדמות.
אורי מקלב: אני מניח שכשרואים את המיקום של מדינת ישראל בנושא הזה של הטמעת פרוטוקול IPV6, אני לא חושב שזה מכבד אותנו, זה גם לא מתאים, מצד אחד, למה שאנחנו יודעים בכל תחום הדיגיטציה והידע שלנו והיכולות שלנו, ומצד שני ההתקדמות שלנו בדברים האלה.
אורי מקלב: אבל קודם כל אנחנו שמחים שיש היערכות ויש הכנה בדברים האלה, יש הרבה יותר מהכנה, יודעים את המשימה, יודעים את היעדים, יודעים את התכניות, אנחנו רוצים על זה לשמוע ואנחנו יותר באים לדון באיך מיישמים, חלוקה לסקטורים, כל גוף, על מה הוא אחראי, אם יש רגולציה, אם אנחנו מפעילים רגולציה, מה אנחנו רוצים לעשות, אם יש לנו סמכות, אנחנו צריכים גם לדבר על הסמכות שלנו בנושא ואנחנו נגיע מהגופים הגדולים למגזרים השונים, לפי דעתי עד לקצה, עד לצרכנים הפרטיים.
אורי מקלב: כל זה ועוד צריך להיות על שולחננו.
אורי מקלב: אנחנו מתחייבים פה לעקוב אחרי הדברים, ללוות את הדברים, לראות באמת שהיישומים והיעדים מתמלאים.
אורי מקלב: אנחנו נעזור גם בעניין וגם נפקח ואנחנו גם נהיה שותפים בכל התהליך הזה בגלל שאנחנו רואים את זה כדבר חשוב.
אורי מקלב: מי שלא מסתכל על העתיד לא יכול להישאר בעבר.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהדברים שהיו לא יכולים להיות רלוונטיים, הם כבר נמצאים, אנחנו כבר נמצאים בתהליך של השימוש היום בפרוטוקולים של היום, אנחנו מחפשים פתרונות איך לעקוף את הבעיות כי אנחנו יודעים שאנחנו צריכים ללכת למקום אחר לגמרי.
אורי מקלב: מנכ"ל משרד התקשורת, מר נתי כהן, יציג בפנינו גם שקפים, גם מצגת קטנה, אנחנו גם נרצה לשמוע את יורם הכהן.
אורי מקלב: יכול להיות שנספיק לשמוע עוד דברים, אבל כל זאת בבקשה מראש, לאיילת, מנהלת הוועדה, יש לנו את הדפים שאפשר לבקש רשות דיבור.
אורי מקלב: יש לנו כאן דפים, מי שרוצה יכול להפנות.
אורי מקלב: זה כבר חולק?
נתנאל כהן: צהריים טובים, חבר הכנסת מקלב, יושב ראש הוועדה, אורחים נכבדים.
נתנאל כהן: ראשית אני רוצה לפתוח ולהודות לוועדה על העלאת הנושא לסדר היום.
נתנאל כהן: בהזדמנות הזאת אני רוצה לברך את איגוד האינטרנט הישראלי על העלאת הסוגיה החשובה והמרכזית לסדר היום הציבורי והטריגר של האיגוד על כך שאנחנו כמשרד תקשורת קיבלנו החלטה אסטרטגית, לקחת את הנושא הזה ולהוביל אותו קדימה כחלק מרעיון מסדר שלם, חלק מאסטרטגיה שאותה המשרד מוביל ואני אפרט אותו במהלך הדרך.
נתנאל כהן: (מצגת).
נתנאל כהן: אני אתן את התוכן של המצגת בארבעת הנושאים הבאים.
נתנאל כהן: האחד זה רכב כללי, מה זה פרוטוקול של Internet Protocol Version 6, הצורך בפרוטוקול הזה ואנחנו גם נראה את המיקום, כפי שציינת, חבר הכנסת מקלב, איפה אנחנו נמצאים באופן יחסי בעולם, וגם ההבנה שאם אנחנו לא ניקח את זה כיעד לאומי אנחנו נמצא את עצמנו במצב שאנחנו לא רוצים להיות בו בעוד מספר שנים.
נתנאל כהן: פעולות משרד התקשורת להטמעת הפרוטוקול, בדברים שהם בסמכותנו ובאחריותנו ועליהם אנחנו כמובן מפקחים, והמלצות שלנו לגבי מגמות בהמשך וכמובן, כפי שציינת, אנחנו צריכים לראות שזה למעשה איזה שהיא התנעה ליציאה לדרך וכמובן שנצטרך לעשות תהליכי מעקב ובקרה אחרי יישום קבלת ההחלטות.
נתנאל כהן: אז מבחינת הרקע, אנחנו עולם שהופך להיות עולם רשתי.
נתנאל כהן: כולם רואים את זה וחווים את זה יום יום שעה שעה.
נתנאל כהן: אנחנו מתקרבים למצב שבו כל רכיב זקוק לכתובת IP ייחודית על מנת להתחבר לרשת.
נתנאל כהן: ככל שהזמן עובר יותר ויותר רכיבים, כולל הטלוויזיות שלנו בבית ואפילו מכונות הכביסה ובעתיד כמובן גם יהיו הרכבים שלנו וכל מה שקשור בעידן הערים החכמות, תחבורה אוטונומית, אפילו חקלאות אוטונומית, כל רכיב בסופו של דבר יתחבר לרשת ועל כך אנחנו נצטרך בסופו של דבר כתובות IP.
נתנאל כהן: הפרוטוקול הקיים היום ברשת האינטרנט הינו IPV4, שהוא למעשה מגיע לסף של 4.3 מיליארד כתובות על פי נוסחה של 2 בחזקת 32.
נתנאל כהן: למעשה מרחב הכתובות שהתאים מאוד כשיצאנו לעידן האינטרנט בתחילת שנות האלפיים, או לקראת סוף שנות ה-90, בהחלט התאים לתקופה הזו והעולם לא ראה צורך בלהתאים את הפרוטוקול.
נתנאל כהן: וכאשר אנחנו מבינים, בשנת עבודה 2018, שאנחנו הולכים ומתקדמים עם הרכיבים בתוך מרכיבי הרשת, מעגל הכתובות של IPV4 הולך ואוזל ואין יותר הקצאת כתובות בכלל.
נתנאל כהן: גם אצלנו בישראל ישנן עדיין כתובות, רק החלוקה שלהן הולכת ומצטמצמת בצורה מאוד מאוד נרחבת.
נתנאל כהן: בעידן ה-IOT, ה- Internet of Things, שהוא עידן אינסופי, יתווספו רכיבים נוספים לרשת אשר ידרשו תוספות משמעותיות של כתובות IP, דברים שאנחנו יודעים בוודאות עכשיו ודברים שכמובן יילכו ויתעצמו, וכל שנה אנחנו רואים התפתחות והתחדשות של עולמות ה-IOT.
נתנאל כהן: חשוב מאוד להגיד שאנחנו כמשרד התקשורת נערכים, החזון שלנו זה להיערך לעידן הזה בשלושת הווקטורים הבאים, וקטור אחד זה הווקטור התשתיתי, שבו אנחנו רוצים להפוך את מדינת ישראל תוך חמש שנים ש-80% מבתי אב במדינת ישראל יהיו מחוברים כבר לסיבים אופטיים, הווקטור השני הוא וקטור המוביליטי, היציאה שלנו אוטוטו למכרז של ספקטרום התדרים לעידן דור חמש עומד לפנינו בפתח, והווקטור השלישי זה הקצוות, הקצה שבסופו של דבר יצטרך את הפרוטוקול.
נתנאל כהן: אם אני מחבר את שלושת הווקטורים האלה ביחד אנחנו מבינים שכאן צריכה להיות הליכה או הבנה אסטרטגית שבסופו של דבר שלושת הווקטורים, שלושת הצירים האלה, חייבים להתכתב אחד עם השני כל הזמן.
נתנאל כהן: על כך אנחנו אמונים ועל כך לקחנו אחריות מרחיבה כמשרד התקשורת.
אורי מקלב: הווקטור השני הוא חומרה?
נתנאל כהן: לא, הוא יותר ביכולת שלנו לעבור מדור שלוש ודור ארבע לדור חמש ולמעשה הוא התנאי התשתיתי להיכנס לעידן הבא, לעידן ה-IOT.
נתנאל כהן: זה לא רק רוחב הפס בטלפונים שלנו, זה בעיקר היכולת שלנו להעביר פס גבוה, להרים חכם מאוד לתחנה אוטונומית, לבתים חכמים וכדומה.
נתנאל כהן: פרוטוקול IPV6 נוצר בעיקר על מנת לפתור את מצוקת הכתובות בפרוטוקול הקיים והישן.
נתנאל כהן: הצורך הוא כמובן תמיכה בצמיחה עתידית בתקשורת המתבססת על רשת האינטרנט.
נתנאל כהן: אם תשאל אותי כרגע אם אנחנו במצוקה, התשובה היא לא, במדינת ישראל התשובה היא לא, אבל ככל שהזמן נוקף, ככל שהזמן עובר, אין ספק שאם אנחנו לא ננקוט כרגע בצעדים סביב כל האנשים שיושבים פה סביב השולחן אנחנו לא נהיה ערוכים לדור הבא.
נתנאל כהן: אנחנו יושבים כאן ואנחנו צריכים להיות ערוכים לדור הבא, לעוד חמש, עשר שנים, בשלושת הווקטורים שציינתי קודם.
נתנאל כהן: אנחנו לא מסתכלים רק על הפרוטוקול בקצה, אנחנו מסתכלים כמובן על תשתית, אנחנו מסתכלים כמובן על יכולת של מוביליטי ואנחנו מסתכלים בסופו של דבר על העולם היישומי.
נתנאל כהן: מאגר הכתובות בעידן IPV6 אינו מוגבל, כלומר הוא מכפיל את עצמו במספר מונים ולמעשה הוא מביא את עצמו לידי ביטוי בנוסחה של 2 בחזקת 128.
נתנאל כהן: אפשר לראות כרגע, חבר הכנסת מקלב, את המצב שלנו בעולם.
נתנאל כהן: השקף הזה מראה שני דברים מאוד מרכזיים שאני רוצה להמחיש.
נתנאל כהן: דבר ראשון, מה הוא ממחיש?
נתנאל כהן: את האחוז של הפעילות סביב הפרוטוקול שנקרא IPV6 ואנחנו רואים שני דברים.
נתנאל כהן: קודם כל מצבנו מבחינת אחוזים הוא במקום מאוד מאוד נמוך.
נתנאל כהן: בכוונה הבאתי כאן גם מדינות לא בהכרח מתפתחות מי יודע מה, כמו מלזיה, כמו הודו.
נתנאל כהן: זה דבר ראשון.
נתנאל כהן: דבר שני שאני ממחיש כאן, שההבדל בין 2017 ל-2018 הוא כלום, הוא נשאר אותו, כך שאם אנחנו לא נפעל בפעולה כירורגית ונצא לדרך כמו שצריך אנחנו פשוט נדשדש, אנחנו נישאר באותו מקום ולא נדע להגיע עם הליבות שלנו ועם הספקים שלנו לעידן הבא.
אורי מקלב: למה אתה אומר באותו מקום?
אורי מקלב: ירדנו.
נתנאל כהן: לא, אנחנו נשארים באותו מקום.
אורי מקלב: אותו מקום?
אורי מקלב: ממקום 45 למקום 65.
נתנאל כהן: מצד אחד אנחנו מכנים את עצמנו סטארט אפ ניישן, אנחנו רוצים להתקדם ולהיות חברה מתקדמת טכנולוגית ומנגד אנחנו לא נערכים כמו שצריך, כי באמת הרגולציה לא לקחה את זה קדימה.
נתנאל כהן: חשבנו שזה איזה שהוא משהו שהוא וולונטרי ואנחנו רואים את הנתונים, בכל המקומות שבהם אנחנו רואים קפיצה אנחנו רואים שהיה מישהו בממשלה שלקח את זה כיעד וכיוון את זה כמו שצריך.
אורי מקלב: רק שנבין את הגרף הזה.
אורי מקלב: כשאתה אומר 'ירדה למקום', למה זה מושווה?
אורי מקלב: לגופים הפרטיים, המסחריים, לגופים ממשלתיים?
אורי מקלב: השימוש הכולל?
אורי מקלב: סך הכול?
נתנאל כהן: כל התעבורה ברשת, זה אחוז התעבורה ברשת דרך פרוטוקול שנקרא IPV6.
אורי מקלב: זאת אומרת אם אנחנו ניקח את זה, אני מניח שאם החברות הגדולות, שהם גם נספרים - - -
נתנאל כהן: ודאי.
אורי מקלב: אז אני מניח שהם כן נמצאים שם, אז זה אומר שבאופן יחסי אנחנו מאוד מאוד נמוך, בגלל שאם הם מאזנים קצת לכיוון כזה ועם כל זה הם לא מצליחים לאזן את זה, כי אתה לא העלית את הרף, זאת אומרת השיח ברשת, כל מה שנעשה ברשת הוא ממש נמוך.
נתנאל כהן: לא, הוא פשוט תומך את הפרוטוקול הישן.
יורם הכהן: רוב התעבורה הזאת היא תעבורה בכלל של גופים בינלאומיים, גוגל, פייסבוק, שמשתמשים ב- IPV6 גם מול הרכיבים שלהם פה בארץ.
יורם הכהן: אין כמעט שימוש ישראלי ב-IPV6.
אורי מקלב: הגרף הזה, מה הוא בא לייצג?
אורי מקלב: את השימוש הישראלי?
אורי מקלב: כל אמזון שמשתמשים בזה, זה נספר או לא נספר כאן?
אורי מקלב: זה נמצא בתוך ההשוואה, בתוך מסמך ההשוואה?
אתי שמואלי: כן, אם לקוח ישראלי גולש לאמזון, שהוא תומך ב-IPV6, אז - - -