GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תהילה שוורץ אלטשולר: אבל זה לא זיוף.
תהילה שוורץ אלטשולר: אבל צריך להגיד את זה, הזיוף שאנחנו מכירים מזיופי הבחירות זה זיוף בפתקים, פה אנחנו בזיופי פרסום, זה משהו אחר לגמרי והוא לא נמצא בחוק התעמולה.
גלעד בהט: ככל שהזיוף הזה, שאת מדברת עליו, לא נמצא ולא עונה לאחד מסעיפי החוק, אנחנו לא יכולים לטפל בו.
גלעד בהט: אנחנו צריכים שזה יענה או שזה יהיה בניגוד לסעיף חוק קיים, אנחנו לא יכולים להמציא סעיפי חוק חדשים, אנחנו עובדים מול סעיפי חוק קיימים.
אורי מקלב: זה לא פוגע בחופש הביטוי, אבל ההזדהות שלך היא מזויפת.
גלעד בהט: יש הרבה מאוד מסרים שמועברים שהם חוסים בצלו של חופש הביטוי ואנחנו לא מתערבים בהם.
גלעד בהט: אנחנו לא מתערבים, לשום כיוון, רק כשאנחנו מוצאים שזה עומד בניגוד לחוק מסוים, זה הכול.
אורי מקלב: אני רק בתור אחד שקצת משתתף ומעורה, מטבע הדברים, כאיש מפלגה, המסר שאנחנו נעביר, תיכף הדובר יחזור לפה, צריך להבין שמערכת הבחירות הזו, המקומית, יש שם הרבה אנשים שאין להם את המידע ואת היכולת.
אורי מקלב: מדובר על מאות רשימות קטנות כאלה שאין להם, היה מספיק לשמוע, לא התכוונתי להעליב, את חברת הכנסת עזריה ולראות - - -
תהילה שוורץ אלטשולר: וזאת עיר מפותחת, זאת ירושלים.
אורי מקלב: אני מדבר על מישהו שהוא מיומן, יש לו כוח והוא נמצא בתוך, כחבר כנסת, ועם כל זה הרים ידיים.
אורי מקלב: אני בטוח שבחלק מהדברים לא צריכים להרים ידיים, חלק מהדברים המשטרה צריכה להיערך ולטפל בזה ואפשר לצמצם.
אורי מקלב: דרך אגב, אני נתתי דוגמה של גבעת זאב, אני אמרתי לו שיגיש תלונה על זיוף.
אורי מקלב: גם בדיגיטל, אתה יכול לקבל את המענה הזה.
אורי מקלב: שאלתי אותו אחרי זה מה קרה הוא אמר שההוא רק שמע את זה והפסיקו את התעמולה הזו.
אורי מקלב: המערכת צריכה לדעת שיש מענים, שלא יחשבו, כמו שאנחנו יודעים ששאר הדברים היום, הדיגיטל פרוץ, כל אחד כותב על השני מה שהוא רוצה, מערכת הבחירות היא מערכת שכן צריכה להיות מטופלת, היא כן חייבת להיות מטופלת, אנחנו צריכים לטפל בה בנחרצות ובמהירות ואנחנו צריכים להחזיר את האמון של המתמודדים במערכות, שנותנים להם את ההגנה בעניין הזה.
גלעד בהט: רק משפט אחד, אדוני.
גלעד בהט: אני מסכים עם כל מה שאתה אומר כמובן, רק כל הזמן לשים בראש שהכלי הפלילי הוא הכלי הקיצוני ביותר לטפל בדברים האלה, צריך שיהיו כלים מקדימים, אי אפשר להפיל הכול לפתחו של הכלי הפלילי ולצפות שזה יעשה את השינוי.
אורי מקלב: אנחנו ממש מבקשים לסיים, אבל, נעמי, רצית לתקן או להגיב על משהו שנאמר פה?
נעמי פרידמן: כן.
נעמי פרידמן: בנושא של חברת הכנסת שהעירה, אנחנו בדקנו בחברת טל-כלל לגבי השפות והשירות ניתן בחמש שפות, עברית כמובן, אבל גם ערבית, רוסית, אנגלית ואמהרית.
אורי מקלב: אני גם מידע אישי ידעתי שזה קיים וצריך באמת לפרסם שזה קיים.
ג'ורדנה קטלר: אפשר רק להגיד עוד דבר אחד קטן?
ג'ורדנה קטלר: אני רק רציתי לציין פה, להחזיר אותנו לבחירות המקומיות, אני מאוד שמחה להגיד פה שאנחנו נעשה תזכורת בפייסבוק ביום של הבחירות, ב-30 באוקטובר, כדי להזכיר לאנשים ללכת להצביע.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו נעשה את זה בעברית, בערבית, ברוסית ובאנגלית, כדי להיות חלק מהמאמצים פה להעלות את אחוזי ההצבעה.
אורי מקלב: מתוך הדברים הבנתי ממשרד הפנים, יש ועדת הבחירות המרכזית, אבל למשרד הפנים לא היה נראה לי שיש לכם ממשק, גם לא דרך מערכות הסייבר.
ג'ורדנה קטלר: בדיוק, אבל אם יש משהו שאני יכולה לעשות אני אשמח.
אורי מקלב: אני חושב שצריכה להיות מודעות גם אצלכם, גם אתם צריכים, המשרדים הממשלתיים, לא יודעים שאתם צריכים לפעול, לא להיות אדישים.
אורי מקלב: אם יש פניות, אם יש אנשים שמתלוננים, לפעמים נעצרים במשרד הפנים והם לא מעבירים את זה הלאה.
אורי מקלב: המערכת שלכם, צריכים גם לתת מענה.
אורי מקלב: יש אנשים שמשרד הפנים זה הכתובת, הוא מגיש תלונה, אתם אולי לא יודעים, צריך להתחיל להפעיל את המערכות האלה ולתת מענה.
אורי מקלב: רבותיי, אני אקצר בדברי הסיכום שלי, בגלל שבעצם אנחנו לא מסכמים.
אורי מקלב: אנחנו פתחנו את הנושא ואני כן רוצה לסכם שאנחנו נמשיך בנושא, לא דווקא על ציר הבחירות.
אורי מקלב: ראינו חשיבות לעורר את הדבר הזה גם על הציר הזה, להכניס למודעות, לשמוע את הדברים, אני חושב שהצפנו חלק מהדברים, אנחנו ניבחן אם אנחנו נמשיך את הדיונים אחר כך ואנחנו לא נעצור אותם בשלב הזה.
אורי מקלב: וגם צריך להגיד שאנחנו לא יודעים, שלא תבינו שאני רואה את הבחירות לכנסת עוד הרבה זמן, זה גם יכול להיות בקרוב, את זה נדע גם בימים הקרובים, אז ככה שוודאי וודאי שאנחנו צריכים להמשיך.
אורי מקלב: המציאות תוכיח, ההערכות שלי שזה לא ממש לפתחנו, אבל בימים הקרובים נדע הרבה יותר.
אורי מקלב: אבל גם אם הן יהיו במועדן, בעוד שנה, אנחנו צריכים להתחיל מעכשיו.
אורי מקלב: אני מודה לכל המשתתפים, באמת העשרתם אותנו בידיעות, אני חושב שזה היה מעניין ומרתק וזה השאיר אותנו עם טעם של עוד, שלא מספיק מיצינו את הנושא.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח את ישיבת עדת המשנה של ועדת המדע והטכנולוגיה למעקב אחר יישום הממשלה את החלטות בהמשך להסכם פריז שהיא חתומה עליו ולקידום טכנולוגיות של אנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: זה בוקר חגיגי כי זה הכנס האחרון, כנס החורף, של הכנסת ה-20.
יעל כהן-פארן: לא משנה מתי יהיו הבחירות, זה הכנס האחרון.
יעל כהן-פארן: מושב ארוך לפנינו.
יעל כהן-פארן: אני כמובן מקווה שיהיו בחירות מוקדמות אבל אנחנו בינתיים מתכננים הכול כרגיל ומארגנים תכנית שלמה של הוועדות למושב עד סוף מושב החורף.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח באיזשהו חיובי.
יעל כהן-פארן: אתמול ישבתי גם בוועדת הכספים וגם בוועדת הכלכלה ואישרנו בהן כספים ותקנות, בהמשך לאותה החלטת ממשלה שמיישמת את הסכם פריז לקידום התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: אתמול אושרה ערבות מדינה ל-200 מיליון שקלים עבור המכרז לבנקים שמקיים משרד הכלכלה בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: תקנו אותי אם אני טועה.
אמיר רשף: משרד האוצר.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר עושה את המכרז?
אמיר רשף: החשב הכללי.
יעל כהן-פארן: אם כן, טעיתי.
יעל כהן-פארן: עד היום טיפל בנושא מרכז ההשקעות והמשרד להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: ברכות למשרד האוצר שנכנס בעובי הקורה ומנהל את המכרז לבנקים שישימו מאות מיליוני שקלים.
יעל כהן-פארן: המדינה תיתן להם ערבות וכך נקדם פרויקטים שעולים מיליארדי שקלים של התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: זה מרגש שהמדינה גם שמה את הכסף, גם אם זאת ערבות, אבל זה הרבה מאוד כסף, וגם בעצם מסמנת לשוק ולמשק לאן צריך לצעוד.
יעל כהן-פארן: זו אולי המשמעות הגדולה ביותר של הקרן הזאת.
יעל כהן-פארן: כמו שאמרתי אתמול בוועדת הכספים, היו צריכים לאשר כבר עתה את ה-500 מיליון שקלים ושהפעימה הבאה תוסיף עוד מיליארד שקלים, אבל כרגע מדובר רק ב-200 מיליון שקלים.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שמהר מאוד נראה פרויקטים קורמים עור וגידים, מתקדמים ומוכיחים את עצמם והמדינה תשים עוד ועוד כסף כי ברור לנו שהתייעלות אנרגטית זה מה שנקרא הפירות הנמוכים, הדברים שהכי קל לקטוף אותם, ליישם אותם והם הזולים ביותר והנקיים ביותר.
יעל כהן-פארן: כל האנרגיה הזולה והנקייה היא זו שאינה מיוצרת.
יעל כהן-פארן: בתחום השני, בוועדת הכלכלה אישרו את התקנות מכוח חוק מקורות אנרגיה, תקנות התייעלות אנרגטית שבעצם מקדמות יותר את ההתייעלות האנרגטית של מוסדות שצורכים הרבה אנרגיה, אם זאת תעשייה, אם זה מגזר ציבורי, והם יהיו מחויבים יותר ליישם את סקרי האנרגיה שגם כך לפי החוק הם מחויבים לעשות.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שגם זה יקדם ונראה בשנים הקרובות הרבה יותר פרויקטים כי זה באמת מקדם אותנו כמה צעדים יפים מאוד קדימה.
יעל כהן-פארן: כמו שאמרתי, צריך גם לברך כשיש על מה.
יעל כהן-פארן: שלא כמנהגנו, אנחנו לא נפתח את הדיון בדיווח על התקדמות בהחלטת הממשלה כי יש לנו כאן היום שעתיים לשני נושאים מאוד מאוד ממוקדים ואנחנו נתחיל בראשון שהוא ייצור חשמל על גגות, הסטטוס והמצב.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שבקיץ האחרון הנושא הזה קיבל מהתעשייה ומהמבצעים של התחום הרבה תשומת לב ציבורית.
יעל כהן-פארן: יש כאן דברים חדשים שנכנסו וסימן שאלה מאוד גדול לאן התחום הזה מתקדם ואם הוא מתקדם כמו שצריך.
יעל כהן-פארן: הנושא השני שאני מעריכה שלגביו תהיה איזושהי תחלופה בין היושבים מסביב לשולחן הוא בכיוון אחר של ההיערכות של ישראל לשינויי אקלים ובפרט היערכות מערכת הבריאות לאור תופעות כמו שחווינו בקיץ האחרון של מחלות שלא היו כאן או שהתגברו בצורה מאוד קיצונית בשל שינויי אקלים.
יעל כהן-פארן: אנחנו נתחיל בייצור חשמל סולארי על גגות, תחום שאני מאמינה שכל מי שיושב כאן מסביב לשולחן מאמין בו.
יעל כהן-פארן: אני מקווה ורוצה לקוות שכולנו מאמינים בו, שהוא אחד התחומים הכי מיידיים, עם אפשרות מהירה לקידום ורק צריך לתת את הסביבה הכלכלית הנכונה כדי שזה פשוט ירוץ ויעוף.
יעל כהן-פארן: זה לא קורה וכבר הרבה שנים אנחנו מדברים ושואלים למה זה לא קורה ומנסים לפתוח כל חסם אפשרי.
יעל כהן-פארן: אם כן, באנו לפתוח כאן את הדיון על התקדמות, על אי התקדמות ואיך אנחנו רוצים שזה יתקדם כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: יפתח דוקטור אסף אילת שאני מאוד שמחה שהגיע לכאן הבוקר, יושב ראש רשות החשמל.
אסף אילת: בוקר טוב לכולם ותודה לכל מי שהגיע.
אסף אילת: אני אציג ארבעה שקפים ואדבר בקצרה כי אני יודע שאנשים כאן רוצים להתייחס, לשאול שאלות ולטעון טענות.
אסף אילת: ניתן לכם את הזמן ואחר כך נשמח לענות על כל השאלות.
אסף אילת: הערה.
אסף אילת: לפחות בעינינו הדיון הוא לא למה זה לא מצליח ולמה אנחנו תקועים ומה החסמים.
אסף אילת: אנחנו ודווקא רוצים להראות שיש הצלחה מאוד מאוד גדולה בתחום הגגות.
אסף אילת: תחום הגגות מתפתח בתאוצה שלא הייתה כמוה ובערך בשנה וחצי אנחנו הולכים להקים מספר גגות זהה לזה שהוקם בכל העשור האחרון.
אסף אילת: אנחנו נציג מה אנחנו עושים והיכן אנחנו עומדים.
אסף אילת: סליחה שהפונטים קצת קטנים.
אסף אילת: לגבי צפי עמידה ביעד אנרגיה מתחדשת.
אסף אילת: החמצנו את היעד הקודם של 2014.
אסף אילת: כמו שאנחנו רואים בגרף, אנחנו מאמינים שאנחנו נמצאים באזור היעד של 2020.
אסף אילת: רואים את ההתקדמות המאוד מאוד גדולה של האנרגיה המתחדשת בשנתיים האחרונות וגם צפי לשנתיים הבאות ורואים שבאמת יש דחיפה מאוד מאוד גדולה של התחום.
אסף אילת: למי שלא רואה את המספרים.
אסף אילת: בגדול, הקו הכחול הוא הצפי שלנו והקו הירוק והאדום, אלה תחזיות יותר אופטימיות ופסימיות.
אסף אילת: ההבדל בין האופטימי לפסימי, בגדול הוא שלושה דברים: האחד, תחום הגגות ועד כמה ייבנו גגות, ותכף נראה לכם שאנחנו אופטימיים בעניין.
אסף אילת: הדבר השני, מכרזי קרקע שעדיין יש לנו אבל יש המון חסמים.
יעל כהן-פארן: אכן זה פונט קטן ואני לא מצליחה לראות את השנים.
נורית פלתר: זה מסתיים ב-2020.
יעל כהן-פארן: זה כמו בבדיקת ראייה כשמגיעים לשורה התחתונה.
אסף אילת: אני אסביר.
אסף אילת: בשורה התחתונה, זה מתחיל משמאל, ב-2013 וזה מסתיים בימין ב-2020.
יעל כהן-פארן: הצד הימני הוא 2020.
אסף אילת: הצד הימני הוא 2020 כאשר 2020 הוא עד 31 בדצמבר 2020.
יעל כהן-פארן: יש תחזית שאנחנו נעלה מעל היעד?
אסף אילת: רגע.
אסף אילת: זה אומר שב-31 בדצמבר, אם מסתכלים על כלל ההספק המותקן שיש בישראל, מה הוא יודע לייצר, בסוף 2020 אנחנו חושבים, מבחינת התחזית, שאנחנו קצת נעלה על היעד.
אסף אילת: יכול להיות שנהיה קצת מעליו או קצת מתחתיו וזה תלוי בעיקר בשלושה גורמים: קצב בניית הגגות, הצלחת המכרזים הקרקעיים הקרובים שלנו שבעיקר תלויים בהיצע הקרקע, וחיבור חוות הרוח עמק הבכא שאמורה להתחבר ב-2021 ויכול להיות שתוקדם ל-2020.
אסף אילת: בגדול זה ההבדל בין הקו האדום לקו הירוק.
אסף אילת: בכל מקרה אנחנו בסביבה של עמידה ביעד.
אסף אילת: זו אמירה מאוד פסימית בתקופות קודמות אבל עכשיו אני חושב שאנחנו די באזור.
אסף אילת: החישוב הוא שב-31 בדצמבר מסתכלים על ההספק המותקן ורואים שמתוך כלל הצריכה הצפויה, כמה מהצריכה הזאת תסופק על ידי אנרגיות מתחדשות.
אסף אילת: לגבי התמהיל ב-2020.
אסף אילת: אנחנו רואים שהוא מאוד מאוד מוטה סולארי.
אסף אילת: מה שאתם לא רואים בפונטים זה בהקמה וקיים ופחות חשוב.
יעל כהן-פארן: תעשה לנו סדר כי בפונטים לא רואים כלום.
אסף אילת: כל הכחול והאדום, זה סולארי.
יעל כהן-פארן: האדום הוא טרם מומש.
אסף אילת: כן.
אסף אילת: הכחול, חלקו מומש, והאדום, מחולק לקרקעי ולא קרקעי.
יעל כהן-פארן: כמה גגות מתוך זה?
אסף אילת: אני תכף אראה באופן ספציפי.
אסף אילת: הכחול והאדום ביחד זה סולארי והירוק הוא תרמו סולאר וכל השאר זה שאריות של רוח וביו גז.
אסף אילת: רואים שבאמת מדינת ישראל מאוד מאוד ממוקדת בסולארי.
אסף אילת: אם מסתכלים קדימה ל-2030, זה אפילו הרבה יותר מובהק.
אסף אילת: בעצם כמעט כל מה שאנחנו מצפים שיהיה ב-2030 יהיה סולארי.
אסף אילת: זאת באמת קריאה לחשוב גם על מגוון.
יעל כהן-פארן: יש לך את זה במגה-ואטים?
יעל כהן-פארן: אני לא רואה מספרים.
חוני קבלו: 3,600 מגה-ואט סולארי ב-2020 מתוכם החלק הארי, כאמור, הוא גגות.
חוני קבלו: יש לנו 240 מגה-ואט באשלים ועוד כמה מאות מגה-ואטים סולאריים קרקעיים.
יעל כהן-פארן: כמה מאות או יותר 1,000?
חוני קבלו: היום יש לנו סדר גודל של 500 מגה-ואט סולארי קרקעי שהוקמו, עוד 270 שמתחברים עכשיו ועוד 100 מגה-ואט במכרז הסולארי השני.
חוני קבלו: זה מביא אותנו לסדר גודל של עד 1,000 מגה-ואט סולארי קרקעי.
חוני קבלו: נקווה שנצליח להגדיל את זה.
חוני קבלו: זה מאוד תלוי בהיצע התכנוני שיהיה זמין לנו.
יעל כהן-פארן: סולארי טבעי.
יעל כהן-פארן: חוץ מאשלים.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת שבערך 2,600 גגות.
חוני קבלו: 2,400.
אסף אילת: השקף הבא מתאר את הסדרות הגגות החדשות שלנו שיצאו לפני חודשיים.
אסף אילת: זה מראה את קצב מימוש המכסה על פני זמן.
אסף אילת: מדובר רק על המכסות התעריפיות שלנו.
אסף אילת: אנחנו רואים שבתוך חודשיים נרשמו מעל 3,300 גגות ומעל 200 מגה-ואט, ואלה באמת מספרים אדירים, וזה באמת תוך זמן מאוד קצר כאשר עוד לא עשינו קמפיין וחברת החשמל עוד נאבקת כדי לעשות את זה כמו שצריך.
אסף אילת: יחד עם זאת, למרות שזו התחלה, אנחנו באמת רואים כמות גגות שלא ראינו בעבר.
אסף אילת: אם משווים את השנתיים האלה, 2019-2018, לעשור הקודם, צפי מאוד שמרני של כמה גגות יוקמו ב-2019-2018 מראה שב-2019-2018 יוקמו יותר גגות מאשר בכל העשור הקודם.
אסף אילת: התחום הוא באמת פורח ואנשים נרשמים והגגות מוקמים.
אסף אילת: סיימתי עם השקפים.
אסף אילת: מילה על הסדרות הגגות שלנו.
אסף אילת: יש את העניין של הסדרת מונה נטו שאני בטוח שיהיו על זה הרבה טענות.
אסף אילת: באופן עקרוני אנחנו מצד אחד מאוד מאוד רוצים לדחוף אנרגיות מתחדשות בגגות ומצד שני אנחנו מאמינים שכדי לקדם את תחום האנרגיות המתחדשות, זה לא יכול להיות תחום שנבנה על הגנות ינוקא ועל כל מיני הטבות, על כל מיני גופים וכל מיני הסדרים שהם לא כלכליים.
אסף אילת: אנחנו חושבים שאם אנחנו באמת רוצים לעשות את זה במסות, כאשר משהו קטן, אפשר לסייע לו, וכשמשהו גדול, הוא צריך להיות חלק מהמשק.
אסף אילת: מונה נטו, זו הסדרה שהיא מאוד אורתוגונלית לכל מה שקורה במשק.
יעל כהן-פארן: שכחתי את לימודי הגיאומטריה שלי.
יעל כהן-פארן: מה זה אורתוגונלית?
אסף אילת: היא מאוד לא מדברת.
אסף אילת: יש לנו כללי רוחב שאנחנו מנחילים במשק וכללי הרוחב האלה אומרים לדוגמה שכל אחד שמייצר בחצרו יכול לצרוך כמה שהוא רוצה ואת השאר להוציא לרשת ללא הגבלה.
אסף אילת: הם אומרים שכאשר אנחנו רוצים להקים הספק, אנחנו מקימים אותו באופן מכרזי-תחרותי ככל האפשר, ואם לא, משתדלים שתהיה תחרות על מכסות.
אסף אילת: זה אומר שאנחנו מתייחסים לכל הצרכנים כשווים ולא מתעדפים כל מיני איגודים או גופים כאלה ואחרים.
יעל כהן-פארן: מונה נטו נתפס בתוך זה.
אסף אילת: למונה נטו יש המון מגבלות שלא מסתדרות עם המשק.
אסף אילת: מגבלה אחת היא שבגדול ההקמה מוגבלת לגודל החיבור ואתה לא יכול למצות את כל הגג שלך שזה משהו מאוד עצוב.
אסף אילת: יש למישהו גג ענק ואנחנו רוצים שהוא ייצר כמה שיותר ומונה נטו מגביל אותו.
אסף אילת: הדבר השני הוא שמונה נטו מתבסס על חילופים ולא מתבסס על תשלום.
אסף אילת: חילופים זה משהו שמאז המצאת הכסף הוא הרבה פחות פופולרי והוא הרבה פחות יעיל.
אסף אילת: הוא גורם להמון קשיים, לכל מיני קשיי התחשבנות ואם הקמת מונה נטו ונעלם לך הצרכן, עכשיו כבר לא ברור בדיוק מה קורה עם הקוצ'ים שלך.
יעל כהן-פארן: זה סיכון שלוקח הצרכן עת הוא מתקין את המונה נטו.
אסף אילת: כן, אבל זה גורם לקשיים מימון וזה גורם לזה שנצטרך לתת הטבות אחרות.
אסף אילת: כל אחד אוהב לקחת סיכונים כל עוד נותנים לו מספיק רשתות ביטחון כדי שגם עם הסיכונים הוא ירוויח.
אסף אילת: לכן תמיד כאשר יזמים אומרים שהסיכון עליהם, נלווית לזה רשת ביטחון מאוד משמעותית מצד צרכני החשמל במונה נטו רשת הביטחון הזו מתבטאת בכך שלדוגמה אם אני היום בבית ואני מקים מונה נטו, בעצם המערכת מתחייבת לי שאני יכול גם בעוד עשר שנים להוציא קילוואט בצהרים, שכנראה יהיה שווה מעט מאוד, ולקבל בתמורה קילוואט בערב, אז כנראה הוא יהיה שווה המון כסף.
אסף אילת: מה העלות של זה?
אסף אילת: אף אחד לא יכול לומר.
אסף אילת: אני כרשות חשמל, כאשר אני מעניק למישהו את הזכות להחליף קילוואט שעה לצהרים על קילוואט שעה לערב, אין לי מושג בכמה צרכני החשמל מסבסדים את הדבר הזה.
אסף אילת: אני יודע היום לומר שהערך של קילוואט שעה בצהרים יהיה מאוד נמוך כי המון סולארי בישראל ולעומת זאת כנראה הערך של קילוואט שעה בערב יהיה מאוד גבוה כי נצטרך לבנות תחנות שיעבדו רק בערב כאשר הסולארי לא עובד.
אסף אילת: לכן אני יודע כבר היום שהעלות של קילוואט בערב היא הרבה הרבה יותר גבוהה.
אסף אילת: מה שצרך לעשות באופן אחראי זה להבין כמה אני מוכן לשלם היום על קילוואט בצהרים ובערב כולם ישלמו את מה שעולה בערב.
אסף אילת: הסדרת מונה נטו מאפשרת חילוף.
אסף אילת: אני מתחייב מראש שאת תוכלי בעוד עשר שנים לייצר קילוואט בפרדס חנה ולצרוך אותו בירושלים.
יעל כהן-פארן: כי היום זה הפוך.
יעל כהן-פארן: היום היקר הוא בצהרים.
אסף אילת: זה ישתנה.
אסף אילת: לכן לשלוח הרבה אנשים לאיזשהו דיל שהוא לא ממש ברור, שיש בו הרבה סיכונים, שמגביל את גודל הגג, זה פשוט משהו שהמערכת יודעת להתמודד אתו כשהוא מאוד קטן.
אסף אילת: ברגע שזה גדל, המערכת יוצרת סבסוד מאוד מאוד גדול של שאר צרכני החשמל וגם אי אפשר לומר מהו הסבסוד שזה הדבר הכי מדאיג.
אסף אילת: כשאני היום משלם 48 אגורות לגג, אני יודע בדיוק כמה צרכני החשמל שילמו על כך שזה גג ולא קרקע.
אסף אילת: לעומת זאת, כשאני אומר למישהו ללכת להקים מונה נטו, שואלים אותי כמה צרכני החשמל שילמו ואין לי מושג.
אסף אילת: זה תלוי בחילופים שייעשו בעוד 12 שנים, הוא יוכל לקבל קילוואט בערב, ולאף אחד אין מושג כמה זה שווה.
אסף אילת: לכן ירדנו מהסדרות של מונה נטו.
אסף אילת: אנחנו מאמינים במכרזים ובתחרות למרות שכולם תמיד מתרעמים על כך בהתחלה מסיבות שונות, אבל בסוף גם השוק יהיה מוכוון לזה והמכרזים הסולאריים שעשינו הקרקעיים לפני שנתיים, היום מוקמים כל השדות בהצלחה גדולה.
אסף אילת: גם בתחום הגגות אנחנו מאמינים שדרך המלך הם המכרזים.
אסף אילת: כל מי שיש לו גג גדול, כל מי שרוצה להקים על מאגר המים, אנחנו נעשה סדרה של מכרזים שהראשון בהם יהיה מאוד מאוד בקרוב וכל אחד יוכל להתחרות, להציע את המחיר הכי טוב לצרכני החשמל וצרכני החשמל יקנו את זה הכי בזול.
אסף אילת: יוצא הדופן הוא גגות קטנים כאשר הגגות הקטנים אצלנו הם לא כל כך קטנים אלא הם די גדולים, עד 1,000 מטרים גג, ולגבי הגגות האלה, למרות שבאופן אידיאלי גם הם היו ניגשים למכרזים, אנחנו מבינים שיש קשיים לגשת למכרזים ואנחנו מציעים דיל מעולה.
אסף אילת: אנחנו אומרים להם, אתה שם פאנלים על הגג, מתי שאתה רוצה בזמן אמת, אתה צורך את האנרגיה שלך שאתה ייצרת ומתי שאתה רוצה להוציא לרשת, אתה יכול להוציא באופן בלתי מוגבל לרשת ותמיד הרשת תקנה את זה במחיר גבוה, קבוע מראש ומובטח על פני 25 שנים.
יעל כהן-פארן: זה 48 אגורות.
אסף אילת: זה 48 אגורות.
יעל כהן-פארן: שזה לא צמוד למדד.
אסף אילת: נכון.
אסף אילת: תמיד יש את השאלה צמוד למדד או לא צמוד למדד.
יעל כהן-פארן: המדד, אתה יודע, אנחנו חיים במדינה שפתאום יכולה להיות אינפלציה.
אסף אילת: יש תחליפיות.
יעל כהן-פארן: פתאום תהיה אינפלציה וה-48 אגורות אלה לא יהיו שווים כלום.
אסף אילת: אחד לאחד, 48 אגורות לא צמוד למדד, הוא זהה למספר קצת יותר נמוך והוא כן צמוד למדד.
אסף אילת: נגיד, 45 אגורות כן צמוד למדד.
יעל כהן-פארן: זה בהנחה שהמדד יפסיד שני אחוזים, שלושה אחוזים גג.
אסף אילת: אני אציע למישהו ש-48 לא צמוד למדד.
אסף אילת: אם זה צמוד למדד, כמה אתה רוצה והוא ייתן לי איזה מספר בהתאם לציפיות שלו.
יעל כהן-פארן: משבר כלכלי ענק ואינפלציה מטורפת פתאום, לא יודעת מהיכן זה צץ, זה יכול לצוץ ופתאום הכסף, הזה לא שווה כלום.
אסף אילת: אין לנו שום בעיה לתת מחיר יותר נמוך ולהצמיד למדד.
אסף אילת: בהסדרות של מתקני גז קטנים יצאנו לשימוע עם תעריף מובטח צמוד למדד.
אסף אילת: הגיעו אלינו אלפי אנשים.
אסף אילת: אגב, כל האנשים האלה גם הגיעו בסולארי והסבירו לנו שכאשר זה צמוד למדד, בעצם טווח ההשקעה הוא 20 שנים ואף מפעל ואף משק בית לא חושב לטווח כל כך ארוך.
אסף אילת: לכן יש ערך מאוד מאוד גדול לצמצם את החזר ההשקעה כדי שזה יהיה תוך פחות שנים.
אסף אילת: איך מצמצמים את החזר ההשקעה בהינתן מה שנותנים.
אסף אילת: מתחילים לתת לו יותר כסף בהתחלה ופחות כסף בסוף כאשר אחת האפשרויות היא חוסר הצמדה למדד.
אסף אילת: אין לנו שום בעיה, זה עדיף לצרכני החשמל, שזה יהיה יותר נמוך וצמוד למדד.
אסף אילת: פשוט עשינו את זה למען אלה שמבקשים.
אסף אילת: אמרנו, בסדר, תקבלו יותר מהכסף בהתחלה.
אסף אילת: אבל אז הם אומרים שזה לא צמוד למדד.
אסף אילת: אז נגיד שזה צמוד למדד והם יאמרו שעכשיו זה לא מההתחלה.
אסף אילת: אם כן, 48 לא צמוד, אנחנו רואים את זה כהטבה ענקית.
אסף אילת: היינו יכולים לעשות את זה 44 כן צמוד.
יעל כהן-פארן: קודם היית ב-45.
אסף אילת: כשהצד השני קשוח, אני מנסה להתאים את עצמי.
חוני קבלו: הצרכנים מצביעים ברגליים.
יעל כהן-פארן: תכף נדבר עם הצרכנים.
יעל כהן-פארן: 2,400 מגה-ואט, אמרת עד 2020 על גגות.
יעל כהן-פארן: זה בערך המספר שאתה מעריך כדי לעמוד ביעד.
חוני קבלו: 1,400.
יעל כהן-פארן: אמרת 1,400.
יעל כהן-פארן: המספר היה 3,600 פחות הקרקעי.
יעל כהן-פארן: זה יוצא 2,400.
אסף אילת: אנחנו תכף נבדוק את המספרים ונאמר באופן ספציפי.
יעל כהן-פארן: אלה המספרים ששמעתי כאן לפני חמש שנים.
יעל כהן-פארן: אם אפשר לשאול, או לי תענה על זה אחר כך, אחרי שנשמע עוד אנשים, איך מגיעים ליעד הזה כאשר אני מבינה שההסדרות הקיימות הן רק על כמה מאות מגה-ואטים מוגבלים.
אסף אילת: לא.
אסף אילת: גם זה מאוד חשוב לומר.
אסף אילת: חשוב שכולם ישמעו.
אסף אילת: היו ימים בהם היו לנו כל מיני מכסות שמוקמות ונגמרות ומוקמות ונגמרות וכל היזמים התנפלו על המכסה, ומי שלא הספיק או מי שהוא יותר איטי כמו מרכז השלטון המקומי לא יכול להתחרות ולא בגללו אלא כי התהליכים הם ארוכים, ועד שהוא מצליח להתארגן כבר המכסה נעלמת.
אסף אילת: המכסה של הגגות לא תיעלם אף פעם.
אסף אילת: זה מאוד חשוב לומר.
אסף אילת: תמיד תהיה מכסה של גגות.
אסף אילת: תמיד אנחנו נרצה שיוקמו גגות במדינת ישראל.
אסף אילת: כל יזם שחושב האם להיכנס לתחום, אנחנו אומרים לו בוא תיכנס לתחום, הוא לא הולך להיעלם, אנחנו כאן בשביל להישאר, תמיד נרצה שיקימו גגות.
אסף אילת: מה שעשוי להשתנות עם הזמן, כמובן זה התעריף וגם הוא לא אמור פתאום להשתנות בקפיצות מאוד גדולות.
אסף אילת: עם הזמן, ככל שנראה שיש לנו מספיק גגות, זה לא צפוי בזמן הקצר, יכול להיות שהתעריף ירד כדי לשקף את זה שצרכני החשמל כבר לא צריכים לשלם כל כך הרבה, אבל בכל העתיד הנראה לעין, זה התעריף.
אסף אילת: תמיד יהיו מכסות פתוחות של גגות.
אסף אילת: באמת על המכסות יש התנפלות ואנחנו רואים המון התעוררות במשק.
אסף אילת: יש הרבה טענות מול חברת החשמל וכל מיני גורמים שאני בטוח שחלקן מוצלחות אבל הן באמת תוצאה של פעילות מאוד מאוד גדולה במשק.
אסף אילת: אנשים לא מצליחים להשיג מתקינים, לא מצליחים להשיג בודקים.
יעל כהן-פארן: כי יש מעט מדי?
אסף אילת: כי השוק עכשיו צומח בצורה מאוד מאוד גדולה, בעיקר בגגות.
אסף אילת: תסתכלו על הגרף הזה.
אסף אילת: תוך חודשיים הוקמו מעל 3,000 גגות והשוק מבחינת ההיצע והבנייה עדיין מתארגן לזה.
אסף אילת: עכשיו, כאשר אנשים מבינים שהרבה מהעתיד הוא בגגות, שהסדרות הגגות ימשיכו, שהדבר הזה קורה ואנשים רוצים להתקין גגות, מן הסתם גם ייכנסו גורמי ייצור ובודקים ויהיה הרבה יותר קל להמשיך לנהל את השוק הזה בצורה יעילה.
אסף אילת: בשורה התחתונה.
אסף אילת: אם באמת מסתכלים על יעדי 2020, היכן הצלחנו והיכן לא, אני חושב שבעיקר לא הצלחנו ברוח כי סולארי וכל השאר הם בגדול לפי התכנית.
אסף אילת: הרוח נתקע הרבה מעבר למה שחשבנו ואנחנו מנסים להוציא את זה מהבוץ.
אסף אילת: כל הרוח אנחנו משלימים בסולארי, הרבה מאוד בגגות, ואנחנו מאמינים שלפי קצב הגגות הנוכחי ולפי ההיענות המאוד גדולה להסדרות שלנו, אנחנו נוכל למלא את מקומה של הרוח.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור לנציג השלטון המקומי, איתי חוטר, סמנכ"ל כלכלה.
איתי חוטר: אחרי המצגת של אסף, נראה לי שהמצגת שלי מיותרת.
יעל כהן-פארן: תציג את זה ברוח חיובית.
איתי חוטר: בוקר טוב, גברתי יושבת הראש.
איתי חוטר: תודה רבה על ההזדמנות.
איתי חוטר: תודה על המצגת.
איתי חוטר: האמת היא שחידשת לי כמה דברים ומסתבר שאנחנו צריכים לדבר בתדירות קצת יותר גבוהה.
איתי חוטר: אנחנו רואים את הדברים קצת אחרת ודברים שאנחנו מכירים מהשטח נראים קצת שונה.
איתי חוטר: זה שקף שהוא לא של השלטון המקומי אלא מראה את יעדי הממשלה.
איתי חוטר: בסך הכול הגידול הנדרש לפי יעדי הממשלה עד ל-7,500 מגה-ואט ב-2030.
איתי חוטר: לפי היעד הזה ומהנתונים שיש לנו, על מנת לעמוד ביעדי הממשלה בקידום אנרגיות מתחדשות, נדרשת תוספת ייצור חשמל של פוטו וולטאי בהספק של סך כל 2,500 מגה-ואט עד 2020.
איתי חוטר: למיטב הבנתנו נמצאים בהליכי תכנון וקמה מתקנים קרקעיים בהספק של 1,00 מגה-ואט ועד כאן אנחנו די מיושרים עם אסף, או שאני טועה.
איתי חוטר: לאור זאת יש חוסר של 1,500 מגה-ואט שצריכים להיות מותקנים על גגות עד 2020.
איתי חוטר: מההסדרות שאנחנו ראינו, הסדרת מונה נטו והסדרת תעריפים של גגות קטנים עד 100 קילוואט, סך הכול יש הסדרות של 600 מגה-ואט בצנרת ובסך הכול עוד 900 מגה-ואט של חוסר כדי להשיג את היעד הממשלתי ל-2020.
איתי חוטר: השלטון המקומי, זה לא סוד, בעלים של הרבה מאוד מוסדות ציבור והרבה מאוד שטחי גגות.
איתי חוטר: לפי מה שהעירו לי כאן, אנחנו שחקן משמעותי אבל אנחנו יכולים להיות שחקן עוד הרבה יותר משמעותי.
איתי חוטר: עשינו בדיקה של סך הפוטנציאל שיש על גגות של מוסדות ציבור קיימים וגם מוסדות ציבור שעתידים להיבנות במסגרת הסכמי הגג והתכניות החדשות לדיור.
איתי חוטר: אנחנו מעריכים שיש לנו אפשרות להוסיף עוד 540 מגה-ואט.
איתי חוטר: לתרום עוד כ-540 מגה-ואט שרובם הגדול הוא בערים בינוניות ומועצות מקומיות.
יעל כהן-פארן: על מבני ציבור.
איתי חוטר: על מבני ציבור.
איתי חוטר: האומדן שלנו מתייחס לגגות של מוסדות ציבור קיימים ומדי שנה לפי הערכה שלנו מוקמים עוד מוסדות ציבור עם פוטנציאל של 30 מגה-ואט נוספים מדי שנה.
איתי חוטר: צריך לזכור שמעבר להתקנה על גגות של מוסדות ציבור קיימים, יש עוד פוטנציאל נוסף של קירוי של מגרשי ספורט בפאנלים סולאריים, ניתן לעשות הצללות וכדומה, דבר שמוסיף לנו עוד לפוטנציאל.
איתי חוטר: מה הם יתרונות ההתמקדות בשלטון המקומי.
איתי חוטר: כפי שאמרתי, אנחנו יכולים להיות שחקן יותר משמעותי ויש לנו יתרון גדול.
איתי חוטר: אנחנו בעלים של שטחי גגות מאוד משמעותיים ואנחנו מוכנים להתגייס ולסייע לממשלה לעמוד ביעדי הייצור שהיא קבעה לעצמה.
איתי חוטר: למה אמרתי שהמצגת שלי מיותרת.
איתי חוטר: אם אנחנו מעל לצפי של הפוטנציאל ולצפי של היעדים, יכול להיות שהכול מתנהל כשורה, כמו שצריך ואנחנו נגיע ליעדים בלי מעורבות של השלטון המקומי, אבל בכל זאת אני רוצה להציע הצעה ולומר שאני חושב שאנחנו יכולים לסייע לממשלה לקדם את היעד הזה.
איתי חוטר: יש כאן סוג של וין-וין.
איתי חוטר: הרשויות המקומיות מעוניינות לחסוך בהוצאות אנרגיה, דבר שהוא ברור, ואף לייצר מקורות הכנסה חדשים.
איתי חוטר: זה וין-וין.
איתי חוטר: כמובן שאם אנחנו מצליחים לייצר מקורות הכנסה חדשים, זה בא לטובת שיפור שירות לתושב.
איתי חוטר: בתחומי הרשויות המקומיות, יש גגות בגודל בינוני-גדול, דבר שמאפשר פריסה פשוטה יחסית של המתקנים ובזמן יחסית קצר.
איתי חוטר: זאת אומרת, צריך לעבוד הרבה יותר קשה על הרבה מאוד שחקנים קטנים ושטחי גג קטנים יחסית של עד 100 קילוואט.