GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל לב ארי: לכן גם ציינו מה הייתה הסיבה או מה הסיבה העיקרית שבגינה יכול אותו מנהל גוף, גם כן מטעמים מיוחדים, להחריג את הוראות סעיף קטן (א) לגבי פרסום דרכי התקשרות של הגוף או היחידה באופן קצת יותר מפורט מרק פריסה גיאוגרפית שלה או השירות שהיא נותנת.
אייל לב ארי: פסקה (2) גם כן קובעת את הכלל הזה, שמי שנותן, עוד פעם, שירות לקהל, אין חובה לפרסם את דרכי ההתקשרות איתו, כי הזיהוי החד ערכי לא יוסיף ולא יגרע מבחינת מהות השירות או מהות העניין שניתן לפונה.
אייל לב ארי: זה להבדיל מהפנייה לגבי עובדים ספציפיים שהתפקיד שלהם הוא מאוד ייחודי במתן שירות שרק הם או עוד בן אדם אחד אמונים ויש להם סמכות לגבי סוגים מסוימים של שירותים שלגביהם כן תהיה אפשרות לדעת מי הם או איך להגיע אליהם.
אורי מקלב: או אלטרנטיבה.
אורי מקלב: אני חושב שמערכת האיזונים נעשית.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים עכשיו להיכנס לוויכוח, להיכנס לעוד דיונים ארוכים בזה.
אורי מקלב: זה בעצם הניסוח שאנחנו חושבים שלא לאפשר את המצב שאתם חוששים ממנו, אלא לא לאפשר את המצב הזה, או שהוא כן ייתן את המענה האמיתי, את החיוב שלו ובסופו של דבר מי שצריך, גם עובד ספציפי, או מי שצריך לקבל את מתן השירות, הוא יקבל בגלל שבסופו של דבר יש כתובת.
אורי מקלב: בסופו של דבר תהיה כתובת.
שרן השכל: השאלה אם זה לא ייתן פתח לבוא ולהגיד 'אני מחריג את עצמי כי זה מעמיס עלינו' - - -
אורי מקלב: הוא לא אומר את זה, בדיוק הפוך, ביטוח לאומי, גם בפרקטיקה של היום הוא אומר בדיוק הפוך, אבל לפעמים - - -
שרן השכל: בסדר, זה או משרד אחר, השאלה אם אנחנו יכולים לשים אולי באישור השר, או באישור ועדת המדע והטכנולוגיה, באישור של מישהו, שלא כל מנהל גוף יוכל לבוא ו - - -
אורי מקלב: אין הסכמה.
אורי מקלב: שרן, אני לא יכול לחזור על זה.
אורי מקלב: אני נמצא עכשיו בשלב הסופי, על זה דיברנו, זו הייתה ההסכמה גם עם מי שמוביל את זה.
אורי מקלב: אפשר ללכת אחורנית, אבל אני לא יכול ללכת אחורנית.
אורי מקלב: זה היה הנוסח, הלכנו עם העניין הזה עד הסוף.
אורי מקלב: אלה ההסכמות.
אורי מקלב: להגיע חזרה?
אורי מקלב: מאה אחוז, בואו נסגור, נפסיק את הישיבה ונלך הביתה.
אורי מקלב: אני לא פותח את זה.
אורי מקלב: אפשר לא להסכים על זה, אבל אני באמת אומר, בתהליך של חקיקה - - -
שרן השכל: בסדר, אבל פשוט להבין גם שזה מרוקן את זה מתוכן אם כל אחד יכול לבוא ול - - -
אורי מקלב: לא, אני לא מסכים, אל תעבירי מסר כזה, זה לא נכון.
אורי מקלב: אם את מעבירה מסר כזה, ככה את מאמינה, זה גם מה שיהיה.
אורי מקלב: אני לא חושב, מותר לגוף שהוביל את זה להגיד 'כאן אני רואה הרבה יותר' ואני מכבד את זה שהוא רוצה עוד יותר לחדד ואני רוצה הרבה יותר מזה, אבל כשמגיעים להבנות צריך להגיע להבנות.
אורי מקלב: אנחנו לא רואים שאנחנו מעקרים, אנחנו לא רואים כאן שלב של התחמקות, נתנו את כל ההגנות שזה באמת יהיה.
אורי מקלב: לחשוש - - -
שרן השכל: את זה נוכל לדעת רק אחרי שהחוק יעבור, וכמו שעברה לפני כמה שנים החלטת ממשלה שכבר אמורה לחייב והרבה התחמקו מזה, אז פה גם כן ינסו להתחמק באותה צורה.
אורי מקלב: את מחוקקת כאן חוק, את צריכה להאמין בחוק הזה ואת צריכה גם לשדר את המסר שאת מאמינה שזה יעשה את השינוי.
אורי מקלב: אם את מעבירה מסר שאת חושבת שכולם יתחמקו וכל המנהלים רק ימצאו דרך לא לעשות את זה ולא יהיה שירות - - -
שרן השכל: זה לא שאני מדברת באיזה שהן הכללות, אלה דברים שנעשו עד היום.
אורי מקלב: אבל אנחנו מחוקקים חוק.
שרן השכל: אנחנו מביאים חוק בגלל שהם התחמקו עד היום ואנחנו נותנים להם עכשיו איזה שהוא פתח להמשיך ולהתחמק.
שרן השכל: זו הבעיה שלי.
אורי מקלב: אני מתחבר למה שאמרתי מקודם לאוחנה, ליועץ המשפטי של הרשויות המקומיות, כשבא מישהו מרשות מקומית והיא מבקשת שזה יהיה אחרת, אני ראיתי את החלק החיובי בעניין הזה, אני לא ראיתי את ההתחמקות, אמרתי שהוא באמת רוצה ליישם את זה, הוא רוצה לא ליפול בעניין הזה, גם ברשויות הכי קטנות.
אורי מקלב: אני מבין כאן, יש כאן מסר אחר, 'אני לא רוצה להתחמק, אני רוצה לפעול וליישם, אל תכשיל אותי, או תן לי דרך יותר קלה'.
אורי מקלב: לבוא ולהגיד היום, עכשיו, שכל מה שעשינו, הסעיפים, בעצם כל מנהלי האגפים יתחמקו זה לא המסר הנכון.
שרן השכל: אני לא אומרת שכולם, אבל זה נותן להם את הפתח לעשות את - - -
אורי מקלב: את חוטאת לתפקיד שלך, את חוטאת להישג שלך.
אורי מקלב: אני לא הייתי אומר דבר כזה.
אורי מקלב: זכותך להגיד, אני רציתי שיהיה נוסח יותר, אנחנו חושבים שאנחנו עשינו כאן נוסח שמאוד מאוד לא ייתן להתחמק.
אורי מקלב: אנחנו כולנו מנהלים ולכולם יש ביקורת ויש גם דיווח.
דרור פייטלסון: לגבי סעיף 3.
אורי מקלב: סעיף 3, בבקשה.
אורי מקלב: את בקשות ההתייחסות להגיד בהתחלה ואני אעשה את הסבב.
אורי מקלב: אני רוצה לדעת שכשהגעתי לפה כבר סיימתי.
דוד ביטן: הוספנו את המילה 'משמעותית'.
אורי מקלב: נתנו לזה הרבה עוגנים.
אורי מקלב: אני לא חושב שיש התחמקות בעניין הזה, אני לא חושב שתהיה התחמקות, רק מטעמים מאוד מאוד מיוחדים.
דוד ביטן: זה נתון לביקורת של הוועדה.
דרור פייטלסון: בקשר לסעיף 3(א), איפה לפרסם דברים.
דרור פייטלסון: הסעיף כאן מדבר על פרסום באתר האינטרנט שלו, אני רוצה להתקשר למה שאמר הנציג של הביטוח הלאומי ומה שאמרה חברת הכנסת השכל קודם, שבעצם יש גם מצב שבו פנייה של האזרח היא תגובה למשהו שהגוף עשה.
דרור פייטלסון: למשל כל מסמך או פרסום של גוף ציבורי, ראוי שיהיה בו כתובת של איך לפנות חזרה בהקשר של המסמך הספציפי הזה, מי אחראי עליו, מי מטפל בו, מי יכול לספק מידע נוסף ודברים כאלה.
דרור פייטלסון: בנוסף, לגבי הדוגמה של חברת הכנסת השכל ממשרד התחבורה, אם אזרח פנה לגוף ציבורי, הגוף הציבורי ענה לאזרח, אני מקווה בצורה דיגיטלית ולא בדואר שהגיע אחרי חצי שנה, אז שבתוך התשובה של הגוף הציבורי חזרה לאזרח יהיה מוטבע כבר הקישור שבאמצעותו אפשר לפנות חזרה לגוף הציבורי כדי להמשיך את הדו שיח ולפתור את הבעיה שעליה מדובר ולא שכל פעם אתה צריך לחזור לאתר האינטרנט ולחפש מחדש מי אחראי לזה ואיפה, אתה צריך לעבור את כל השלבים.
אורי מקלב: אתם רוצים לענות משהו בעניין הזה?
עמית יוסוב עמיר: באופן עקרוני כמובן שאנחנו תומכים גם במענה דיגיטלי וגם בקישורים ובפרסום דרכי התקשורת, אבל עכשיו להכניס לחוק בשלב הזה סעיף כזה כשבכלל החוק לא עוסק במענה אלא רק במשלוח ההודעות, אלה נושאים שצריכים בחינה פרטנית, כי הם חלים על כל סוגי ההודעות שמעבירים.
עמית יוסוב עמיר: אני חושב שזה לא המקום, אנחנו לא בשלים לזה, צריך לעשות בחינה פרטנית של מה זה אומר להכניס הודעה כזאת עכשיו על כל התשובות שמעבירים כל הגופים הציבוריים.
עמית יוסוב עמיר: זה נושא רציני, זה לא נושא כלאחר יד.
אייל לב ארי: 4.
אייל לב ארי: ביצוע ותקנות.
אייל לב ארי: השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת להתקין תקנות לביצועו.
אייל לב ארי: 5.
אייל לב ארי: שינוי התוספת.
אייל לב ארי: השר, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את התוספת; ואולם, לעניין מינהל הכנסת, שינוי התוספת כאמור טעון הסכמה של יושב ראש הכנסת.
אייל לב ארי: 6.
אייל לב ארי: שמירת דינים.
אייל לב ארי: אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מתוקפו של חיקוק האוסר גילוי או מסירה של מידע שבידי גוף ציבורי.
אייל לב ארי: 7.
אייל לב ארי: תיקון פקודת העיריות.
אייל לב ארי: בפקודת העיריות, סעיף 248ג – בטל.
אייל לב ארי: 8.
אייל לב ארי: תיקון פקודת המועצות המקומיות.
אייל לב ארי: בפקודת המועצות המקומיות, בסעיף 13ו –
אייל לב ארי: במקום "סעיפים 248ב ו-248ג" יבוא "סעיף 248ב".
אייל לב ארי: זה בעצם הביטול של הדואר האלקטרוני של היום ברשויות מקומיות.
דנה צרנובלסקי: אפשר לסעיף 5, שאלת הבהרה?
אורי מקלב: כן, על כל הסעיפים תוכלו לדבר, בין 4 עד 10, תוכלו לדבר.
אייל לב ארי: 9.
אייל לב ארי: תחילה.
אייל לב ארי: תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
אורי מקלב: בבקשה, חברת הכנסת שרן השכל.
שרן השכל: בסעיף ב(1), זאת אומרת שכל הסעיפים של 4, 5, 6, 7 צריכים בשביל להתקין את התקנות האלה?
שרן השכל: או שזה פשוט בקשר לשינוי של החוק?
אייל לב ארי: יש כאן שתי הסמכות.
אייל לב ארי: אחת בעצם זו אפשרות הסמכה כללית של תקנות, זה אישור - - - והסמכה ספציפית לשינוי התוספת, שאפשר להוסיף עליה גופים או לגרוע.
אייל לב ארי: וגם לגבי מינהל הכנסת, בגלל שלכנסת יש את המעמד שלה - - -
שרן השכל: זאת אומרת התוספת של הגדרה של גוף ציבורי.
אורי מקלב: למה בשני סעיפים, 4 ו-5?
אייל לב ארי: אפשר - - -
אורי מקלב: בסדר, רק רציתי לדעת אם יש כאן איזה בעיה.
אורי מקלב: אז זה טכניקה.
אורי מקלב: רציתי לדעת אם יש פה משהו מתורת הנסתר.
אייל לב ארי: לא, לא, לא.
דנה צרנובלסקי: רק שאלת הבהרה לגבי סעיף 5, הסמכות לשנות את התוספת.
דנה צרנובלסקי: היא חלה על שינוי בתוכן או גריעה והוספה?
דנה צרנובלסקי: אני אסביר את השאלה, המשרד לבטחון פנים פירט דווקא באופן פוזיטיבי בתוספת את רשימת הגופים, כמו שאתה זוכר, השאלה היא אם שינוי ברשימה הזו לא יעלה על הדעת שייעשה בידי השר, בלי שלפחות אנחנו בתמונה.
אייל לב ארי: אבל זו בעצם הנחיית יועץ משפטי בנושא חקיקת משנה, אם חקיקת משנה נוגעת לעוד משרד, למרות שהסמכות היא בידי השר המתקין, הוא חייב להביא ל - - -
דנה צרנובלסקי: בסדר, זאת השאלה שלי.
דנה צרנובלסקי: הרעיון הוא לגרוע או להוסיף, אבל אם יש שינוי מתבקש בתוך, בגוף שכבר מנוי בתוספת, בתוכן שלו, באופן שבו הוא מנוי, איך מתבצע שינוי כזה?
דנה צרנובלסקי: זה משהו שיובא לידיעתנו?
אייל לב ארי: בדרך כלל שינוי יגיע אם כך מהגוף עצמו.
אייל לב ארי: לצורך העניין המשטרה, המשטרה בעצם תצטרך לפנות לשר - - -
דנה צרנובלסקי: להוסיף עוד יחידות?
אייל לב ארי: לצורך העניין.
אייל לב ארי: צריך לפנות לשר לבקש ממנו להפעיל את סמכותו לתקן את התוספת.
דנה צרנובלסקי: רק כדי שיהיה ברור, אין אפשרות לגורם חיצוני להשפיע על הפירוט של הגופים שלנו כרגע?
אייל לב ארי: מי זה גורם חיצוני?
דנה צרנובלסקי: השר.
דנה צרנובלסקי: זה מה שאני שואלת, אם הוא יכול רק להוסיף ולגרוע או - - -
אייל לב ארי: זה מה שאמרתי, אם השר מחליט מיוזמתו לשנות את התוספת שקשורה למשטרת ישראל עדיין הוא מחויב, מבחינת הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, לפנות אליכם.
אייל לב ארי: זה חקיקת משנה לכל דבר ועניין, גם הצו הזה.
לינור דויטש: אמנם הורדנו לשנתיים, אבל זה לא מספיק - - -
אורי מקלב: עוד לא הקראנו את זה.
לינור דויטש: אמרת סעיף 10.
אורי מקלב: עד סעיף 10.
אייל לב ארי: 10.
אייל לב ארי: דיווח לכנסת.
אייל לב ארי: לא יאוחר מתום שלוש שנים מיום התחילה ידווח גוף ציבורי לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת על יישומו של חוק זה בגוף הציבורי.
אורי מקלב: כל כמה זמן?
אייל לב ארי: כרגע בנוסח הזה יש דיווח אחד.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לצמצם את זה לשנתיים.
אייל לב ארי: כל שנתיים?
דוד ביטן: כן, לא פעם אחת.
אורי מקלב: כל שנתיים או כל שנה?
אורי מקלב: ענת יוצאת לפנסיה, אז להטיל על הוועדה על שנה זה - - -
ענת לוי: כל שנה, כי בטכנולוגיה שנה זה כמו עשור בדברים אחרים.
אייל לב ארי: בסדר, אבל כל גוף ציבורי?
אייל לב ארי: זה יהיה דיווח מאוד גדול, כי זה כל גוף מדווח בנפרד.
אייל לב ארי: החובה כאן מוטלת על הגוף הציבורי, לא על השר, כל גוף ידווח לוועדה.
אייל לב ארי: אני חושב שאם ככה, כיוון שכל גוף ציבורי צריך לדווח לוועדה - - -
דוד ביטן: הם צריכים לדווח בכתב ויהיה דיון.
קריאה: דיגיטלי, לא בכתב.
אורי מקלב: זה מובן מאליו כבר היום.
דוד ביטן: אפשר בכתב גם בדיגיטלי, לא?
ענת לוי: צריך איזה מישהו שירכז את זה כמו - - -
אייל לב ארי: יש גופים שלא כפופים בהכרח ספציפית לשר כזה או אחר ולכן החובה הייתה כל גוף באשר הוא.
אייל לב ארי: משרד זה בעצם השר, או לצורך העניין מנכ"ל המשרד, תאגיד מים זה מנכ"ל תאגיד המים, קופת חולים זה מנכ"ל קופת החולים.
אייל לב ארי: מה שלי כאן כרגע יותר ברמה הטכנית קופץ, כיוון שזה לא בא במרוכז צריך לקבוע תאריך שלא יאוחר ממנו יגישו את הדיווח לוועדה.
ענת לוי: מישהו צריך לרכז את זה, זה לא יכול לבוא ב - - -
אייל לב ארי: אין אפשרות.
אורי מקלב: אני הייתי מציע, הצעת פשרה, שבשנתיים הראשונות זה יהיה כל שנה, אחר כך זה יכול להיות לתקופות יותר ארוכות.
דוד ביטן: אתה צריך לכתוב בחוק.
אורי מקלב: לכתוב את זה.
אורי מקלב: הייתי הולך בשנתיים הראשונות כל שנה ואחרי זה אני נותן מרווחים.
אורי מקלב: אני חושב שאחרי שזה יעלה על המסלול אפשר כל שלוש שנים.
אייל לב ארי: אחרי שנתיים?
אורי מקלב: לא, אחרי שנה, שנה ושנה, ואחרי זה אנחנו נלך לפרקי זמן יותר - - -
אורי מקלב: כל שנתיים, אפילו שלוש מבחינתי.
לינור דויטש: שאלה.
לינור דויטש: לפי מה שאתה אומר הדיווח הראשון יהיה שנה מיום התחולה, זה אומר שנתיים מהיום, כי יש עכשיו שנה להחלת החוק ואז עוד שנה עד הדיווח, שנתיים מהיום יהיה הדיווח הראשון.
אורי מקלב: שנה ועוד שנה.
אורי מקלב: בשלוש השנים הבאות זה יהיה בעצם מעוד שנה שנה ושנה ואחרי זה - - -
אייל לב ארי: שני הדיווחים הראשונים יהיו שנה לאחר שנת התחילה והדיווח השני שנה לאחר הדיווח הראשון, ואחרי זה, מהדיווח השלישי ואילך כל שלוש שנים.
לינור דויטש: אוקיי, ועוד שאלה לגבי הנושא של התחולה של השנה.
לינור דויטש: למה צריך כל כך הרבה זמן בשביל להחיל את החוק הזה?
לינור דויטש: אי מייל ואמצעים כאלה אלה דברים ש - - -
דוד ביטן: לא, כי יש פה הכנת נהלים, כל מיני דברים שצריך לעשות אותם.
אורי מקלב: קחי בחשבון שיש מקומות שאין להם - - -
אייל לב ארי: - - - זמן היערכות של שנה.
דוד ביטן: כל גוף צריך לשבת, לעשות נהלים, לפרסם - - -
אורי מקלב: גם הממשלה ומה עם הרשויות המקומיות?
אורי מקלב: בואו ניקח את החלק החלש שלנו, הרשויות המקומיות, הם צריכים את הזמן שלהם.
אורי מקלב: אם זה הממשלה, הממשלה יכולה להיערך בזמן יותר קצר, אבל צריך לחשוב - - -
ענת לוי: אני הייתי מציעה אחרת.
אורי מקלב: בבקשה, מנהלת הוועדה.
ענת לוי: אני הייתי מציעה שהדיווח הסופי יגיע לוועדה, אבל שיגיע קודם כל דיווח לגוף שהוא יותר מקצועי, כמו רשות התקשוב, שיידעו מה לעשות את זה והם יביאו את הדיווח.
דוד ביטן: לא, רשות התקשוב לא.
דוד ביטן: קחי את הסעיף הזה שמדבר על כך שמנהל הגוף יכול לפטור, איך רשות התקשוב יכולה לבדוק דבר כזה?
ענת לוי: לא, רק את הדיווח על איך - - -
עמית יוסוב עמיר: רוב הגופים שהחוק חל עליהם, אין לרשות התקשוב שום סמכות לגביהם.
אייל לב ארי: יש לכם רק על משרדי הממשלה, לא?
עמית יוסוב עמיר: רובם, גם לא כולם.
אייל לב ארי: נכון, לא המוחרגים המיוחדים.
אייל לב ארי: מה שלמדתי היום.
דוד ביטן: רצינו כל שלוש שנים.
אורי מקלב: אני מוריד את זה לשנתיים, אני חושב ככה, דוד, להוריד את זה לשנתיים.
אורי מקלב: זה גם יפתור את כל הבעיה, דיווח כל שנתיים, דיגיטלי.
אורי מקלב: שלוש שנים זה נשמע קצת הרבה.
אייל לב ארי: בסדר, רק שימו לב שהדיווח הזה הוא דיווח על היישום, הם נותנים בעצם את אמצעי הקשר הדיגיטליים, כמה החריגו, מאיזה סיבות.
דוד ביטן: כן, לא על - - -
אייל לב ארי: זה הדיווח.
אייל לב ארי: תוספת (ההגדרה "גוף ציבורי" בסעיף 1)
אייל לב ארי: אני רק מבהיר, כיוון שהשאלה הזאת עלתה, ההחרגה עד היחידות והאגפים של משרד הביטחון בפסוקית שבין 'למעט שירות הביטחון הכללי' עד 'ויחידות ואגפים של משרד הביטחון', זו החרגה גורפת.
אייל לב ארי: הייתה שאלה כזאת לגבי הפרשנות של הניסוח.
אייל לב ארי: ההחרגה היא גורפת, הם מוחרגים מהחוק.
אייל לב ארי: יחידות ואגפים של משרד הביטחון ויחידות הסמך שלו, אלה שיוחרגו הן אלה שאינן נותנות שירות לציבור.
אייל לב ארי: לכן הפרדנו בפסיק לפני 'ויחידות ואגפים'.
אייל לב ארי: לשכת נשיא המדינה;
אייל לב ארי: משרד מבקר המדינה;
אייל לב ארי: משטרת ישראל – בתחומים הבאים: פניות ליחידה לתלונות ציבור; פניות בנושא חוק חופש המידע; פניות בנושאי דוברות והסברה; פניות בנושאי רכש;
אייל לב ארי: (8א) שירות בתי הסוהר – לעניין היחידות הבאות: גיוס ומיון עובדים; תלונות הציבור; דוברות והסברה; פניות לפי חוק חופש המידע; תיאום סיורים בשב"ס; נפגעי עבירה;
אייל לב ארי: תאגיד מקומי שלפחות מחצית ההון או לפחות מחצית כוח ההצבעה בו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי רשות מקומית או בידי תאגיד מקומי אחר, או שיש לרשות מקומית או לתאגיד מקומי אחר, במישרין או בעקיפין, זכות למנות לפחות מחצית ממספר הדירקטורים בו או את המנהל הכללי שלו והכול כשההחזקה או זכות המינוי כאמור הם של הרשות המקומית, לבדה או יחד עם אחד או יותר מאלה: רשות מקומית אחרת, אחת או יותר; המדינה; תאגיד מקומי אחר, אחד או יותר; בית חולים ציבורי כללי, כהגדרתו בסעיף 54 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, למעט בית חולים ממשלתי כללי כמשמעותו באותו סעיף; קופת חולים כהגדרתה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994; תאגיד שהוקם בחוק או לפיו; חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.
אורי מקלב: מישהו?
אורי מקלב: דוד, אנחנו רוצים לעדכן שאנחנו כתבנו, בעקבות הערה או בקשה של הביטוח הלאומי, הוא לא נמצא, הוא יצא לרגע, הוא חושב שבעידן של היום, בתביעות מאוד רגישות ואנשים מאוד רגישים, אז יכול להיות בשיקולים גם שיקולים של ביטחון העובד.
דוד ביטן: על איזה סעיף אתה מדבר?
אורי מקלב: על הפרסום של השמות.
אורי מקלב: גם ביטוח לאומי הבין שהוא צריך לפרסם את השם ממש של העובד, על אף שאנחנו לא הבנו ככה, שצריך לפרסם את התפקיד וההגדרה של מה הוא עושה.
דוד ביטן: 3(ב)(1)?
אייל לב ארי: שיהיו שיקולים, לא רק שפרסום כאמור הולך לפגוע משמעותית ברמת השירות הניתנת, או, אנחנו ננסח את זה, עלול להביא לאיומים או לסיכון שלומו של עובד הגוף הציבורי.
דוד ביטן: תגיד את זה עוד הפעם.
דוד ביטן: אם סבר בין היתר שפרסום - - -
אייל לב ארי: עלול לפגוע משמעותית ברמת השירות הניתנת לציבור או עלול לגרום לחשש ממשי לפגיעה או לביטחונו של עובד הגוף הציבורי.
אורי מקלב: אני לא חושב שיכולה להיות בעיה.
דוד ביטן: איזה מקרים יכולים להיות?
אורי מקלב: הוא אומר שיש איומים על עובדים.
אורי מקלב: אתה מגיש תביעה, הוא עומד איתו בקשר, הוא אומר - - -
אורי מקלב: לא צריך, אני לא חושב שאנחנו צריכים - - -
דוד ביטן: לא היו מקרים כאלה, אבל בסדר.
חן וונדרסמן: אפשר שאלה?
חן וונדרסמן: עורכת דין חן וונדרסמן, משרד הבריאות.
חן וונדרסמן: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה לעניין היישום.
חן וונדרסמן: אני מבינה נכון שבעצם אם אנחנו רוצים להחריג נושאים מסוימים שקשורים לבריאות אז אנחנו מחויבים תוך שנתיים לפרסם אותם באתר המשרד?
חן וונדרסמן: כקביעה.
חן וונדרסמן: זאת אומרת אנחנו לא מחויבים בנוהל, אלא אנחנו מחויבים לפרסם אותם כקביעה בתוך שנתיים.
חן וונדרסמן: אני מבינה נכון?
אייל לב ארי: תוך שנה, שנה מיום הפרסום.
חן וונדרסמן: והפרסום הוא באתר האינטרנט באופן רגיל?
חן וונדרסמן: זה יכול להיות כחוזר, זה יכול להיות בפרסום של הודעת דובר.
חן וונדרסמן: זאת אומרת אין חיוב, מרגע שהסרתם את החיוב בנוהל, הפרסום הוא - - -
דוד ביטן: אתה רוצה להוסיף - - -
אורי מקלב: תמצאו נוסח אחר.
אורי מקלב: לפעמים יותר משאתה מבהיר אתה פשוט מצמצם.
אורי מקלב: אני מציע שככל שתחשבו שצריך אותו נוסח שמשקף את מה שאנחנו אומרים, מקובל.
אורי מקלב: רבותיי, אני רוצה להעמיד להצבעה את הצעת החוק הזו כפי שהקראנו אותה ובתוספת ההערות שסיכמנו עליהן שכתובות אצל היועץ המשפטי.
אורי מקלב: מי בעד הצעת החוק?
אורי מקלב: כפי שהוקראה ובכפוף לתיקונים שסוכמו בישיבה – אושרה פה אחד.
אורי מקלב: יש לנו עוד משהו שאנחנו צריכים?
דוד ביטן: משרדי הממשלה, זהו, נגמר?
דוד ביטן: אין טענות?
אורי מקלב: לא, לא נתתי להם.
אורי מקלב: ראית שהייתי עקבי, לא אפשרתי למשא ומתן - - -
דוד ביטן: בפעם שעברה אמרתם לי כן, יצאתי החוצה, אמרתם לי 'ועדת שרים'.
אורי מקלב: אנחנו לא מאמינים שזה קורה, אבל הנה זה קרה.
אורי מקלב: דוד, אנחנו מאחלים לך באמת הצלחה על העמידה העקבית בהצעת החוק הזו, אנחנו מקווים שהיישום יהיה מהיר, הציבור מייחל, אנחנו חושבים שיש כאן באמת שינוי וכל מי שפעל ועשה בהצעת החוק הזו יבורך.
אורי מקלב: לנגד עינינו היו האזרחים, אלה שפונים, אלה שצריכים לקבל את השירות.
אורי מקלב: היינו גם קשובים למשרדים שמטילים עליהם באמת אולי, חלק מהדברים היה נראה שמטילים עליהם עוד בעניין הזה, בסופו של דבר כל תפקידנו זה לשרת את הציבור, עבור הציבור ואני חושב שנעשו כאן דברים מאוד חשובים.
אורי מקלב: כחברי כנסת שמקבלים הרבה מאוד פניות מציבור אנחנו יודעים שדרך ההתקשרות היום היא דבר בסיסי במתן השירות.
אורי מקלב: אני אומר שכל מה שעשינו כאן, בלי לפגוע באנשים שעדיין מקבלים את השירות באופן הישן ואנחנו צריכים לתת להם.
אורי מקלב: יש לנו פערים היום, במדינה נוצרים, עם ההתפתחות הטכנולוגיות, פערים בין קבוצות אוכלוסייה שונות ואנשים שונים שלא יודעים עוד, לא יכולים לפעול באמצעים היותר מתקדמים, אנחנו כל הזמן מנסים לאזן וגם לצמצם את הפערים האלה, אנחנו כאן צועדים צעד קדימה כשנשת
אורי מקלב: דל לא לפגוע באלה שנמצאים עדיין מאחורינו ואני חושב שהתוצאה של מה שעשינו כאן תוכיח אם באמת, בהקלות שעשינו ובגמישות של המציעים, תוך הנחה ותוך אמון בנותני השירות לציבור, שהם יראו מה שעומד מאחורי זה, לתת את המקסימום, ולא ללכת להגדרות ולברוח לכל מיני יציאות שנתנו רק באמת במקרים מאוד חשובים, הכלל והבסיס יהיו לתת את מיטב השירות לציבור והשירות המתחדש.
דוד ביטן: תודה ליושב ראש ולכל מי שעסק בנושא.
אורי מקלב: אז קודם כל נפתח באופן פורמלי.
אורי מקלב: היום יום שני, ו' בחשוון תשע"ט, 15.10.18, היום זה גם היום של פתיחת המושב, כפי שידוע, ואנחנו מאחלים למושב טוב, שנשב בו.
אורי מקלב: איילת, מנהלת הוועדה, זו הישיבה הראשונה שהיא יושבת כמנהלת הוועדה, היא נבחרה לפני זמן מה.
אורי מקלב: עד היום הייתה ענת מנהלת הוועדה, חלק מהוותיקים יודעים, ומהיום, זו הישיבה הראשונה שאיילת מקיימת את הישיבה כמנהלת הוועדה.
אורי מקלב: אנחנו מאחלים לה מכולנו בהצלחה.
אורי מקלב: על סדר יומנו המוכנות הטכנולוגית של משרד הפנים והרשויות לבחירות לרשויות המקומיות, זה סעיף אחד, שתיים, הפצת מידע כוזב ותקיפות סייבר והשפעתן על מערכת הבחירות לרשויות המקומיות.
אורי מקלב: מיותר לציין את העיתוי, למה אנחנו בחרנו ביום הראשון במושב הזה לדבר על הנושאים האלה.
אורי מקלב: בציר הזמן של בחירות מקומיות, שאמורות להתקיים בעוד כשבועיים, ודאי וודאי הדבר הזה מעניין, הדבר הזה חשוב, הדבר הזה דורש מאיתנו לעקוב בעידן של היום, בעידן הדיגיטלי, בעידן של הרשתות החברתיות וכל הנלווה לכך גם מערכת הבחירות מתקיימת על ידי הטכנולוגיה המתחדשת.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע, היא גם משפיעה על התנהלות הבחירות שלנו, מטעם הרשויות המוסמכות.
אורי מקלב: וכמובן הסעיף השני, הפצת מידע כוזב.
אורי מקלב: אמנם אנחנו קיימנו דיון לפני כשנה או יותר, קיימנו דיון בנושא הבחירות לכנסת וההשפעה על הבחירות, שם שמנו דגש גם על תקיפות סייבר, אבל ההשפעה של מדינות זרות כפי שהיה במידעים כאלה וניסיון להחדיר מסרים סמויים, הטיה מכוונת של הבחירות ושתילת מידע בתוך מערכות הבחירות.
אורי מקלב: אולי ברשויות המקומיות זה פחות רלוונטי, התערבויות של מדינות זרות, אפילו שבאופן תיאורטי זה יכול להיות, אבל ניקח את ירושלים, בירת מדינת ישראל, נמצא כאן גם איתמר קורנפלד מעיריית ירושלים, אנחנו הכרנו תקופת מה, אני רואה שעיריית ירושלים ראתה חשיבות להשתתף בדיון הזה, אבל בוודאי שאם כל תושבי ירושלים היו מצביעים לבחירות אין ספק שהדבר הזה היה מעניין ויכול להיות גם מעניין ההשפעה של עוד מדינות על ירושלים ועל המשמעות שלה.
אורי מקלב: אבל גם אם לא, אין ספק שהנושא הזה נמצא על סדר היום.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע את החברים, אנחנו רוצים לשמוע את המוכנות.
אורי מקלב: כפי שידוע יש רשויות שונות במדינת ישראל, ועדת הבחירות לכנסת היא זו שאחראית, היא הסוברנית.
אורי מקלב: אני אגיד לכם במאמר מוסגר, הייתה התנגדות בכלל אז בזמנו של ועדת הבחירות הממשלתית, הארצית, לקיים דיון בכלל בנושא ההשפעות, 'אנחנו גוף שלא מושפעים', אבל התברר תוך כדי שוודאי יש חשיבות מאוד גדולה לדיונים והיום כבר הם בעצמם נערכים.
אורי מקלב: מאז שאנחנו דנו ועד היום כבר יש שינוי גדול מאוד, גם בהיערכות, גם בהטמעה וגם הכוונה של הנושא של ועדת הבחירות.
אורי מקלב: אבל זה לא הנושא שלנו, הנושא שלנו זה הבחירות המוניציפליות.
אורי מקלב: ברשותכם, לפני שאולי חברי הכנסת ירצו להתייחס, אנחנו נפנה למשרד הפנים שיציג לנו את ההכנות והמוכנות, בדגש טכנולוגי למה אתם נערכים ולמה אנחנו צפויים בנושא הבחירות המקומיות.
אורי מקלב: יש לכם מצגת מאוד קצרה, אני אשמח שאחרי זה אתם גם תתייחסו.
אורי מקלב: זו ממש מצגת של כמה דקות, זה ייתן את הבסיס של הסעיף הראשון ואחרי זה אנחנו נעבור גם לסעיף השני.
אורי מקלב: אז, בבקשה, מי ממשרד הפנים מציג?
נעמי פרידמן: אני.
יוליה מלינובסקי: אפשר לקבל מצגת מודפסת?
רועי פולקמן: זו ועדת הטכנולוגיה, paperless.
יוליה מלינובסקי: לא, עדיין.
יוליה מלינובסקי: אני עדיין גם וגם.
אורי מקלב: אני יכול לתת לך את שלי.
נעמי פרידמן: בוקר טוב.
נעמי פרידמן: שמי נעמי פרידמן, אני מנהלת אגף מערכות מידע במשרד הפנים.
נעמי פרידמן: באנו עם מצגת קצרה לדבר קצת על הבחירות לרשויות המקומיות.
נעמי פרידמן: אצלנו הנושא הזה מנוהל באגף המפקחת על הבחירות ברשויות המקומיות.
נעמי פרידמן: קצת פרטים על הבחירות השנה.
נעמי פרידמן: הבחירות השנה, יש בהן הרבה דברים שזאת להם פעם ראשונה שהם קורים, גם איחוד של הבחירות במועצות האזוריות וברשויות המקומיות, כולם יחד, יש לנו ארבע רשויות דרוזיות ברמת הגולן שבוחרות לראשונה ויש גם הצבעה בבתי הסוהר, בתי המעצר ובתי אבות.
נעמי פרידמן: גם השנה לראשונה יום הבחירות לרשויות המקומיות, בדומה ליום הבחירות הכללי, יהיה יום שבתון.
נעמי פרידמן: הבחירות במספרים.
נעמי פרידמן: מדובר על מערכת הבחירות הגדולה ביותר, בעקבות האיחוד, 251 רשויות ומועצות בהן מתקיימות הבחירות, 1,238 יישובים, רק ארבע רשויות שבהן לא מתבצעות בחירות, 6.6 מיליון בעלי זכות בחירה, 12,000 קלפיות.
נעמי פרידמן: מתוך הגשות המועמדים והסיעות שהוגשו עכשיו והם בתהליכים אחרונים, יש עוד קצת ערעורים, אבל רוב מי שהגיש את המועדות כבר אושר, 330 מנהלי בחירות ו-15 מזכירי קלפי, כולל מזכירים נוספים, יש קלפיות שיש בהן מזכיר שני ורזרבה.
אורי מקלב: יש לכם גידול בקלפיות, כמה במספר?
אורי מקלב: אני לא מדבר בגלל תוספת ערים, אבל באותן ערים סך הכול יש גידול במספר הקלפיות?
אורי מקלב: נניח מקום כמו תל אביב, כמו רמת גן, יש גידול במספר הקלפיות?
נעמי פרידמן: יש גידול מסוים במספר הקלפיות, אני לא יודעת בדיוק את ה - - -
אורי מקלב: מה מנחה אתכם, לצמצם, חיסכון, להגדיל את מספר המצביעים בכל קלפי, או שאתם צמצמתם את זה והגדלתם את מספר המצביעים?
אורי מקלב: אני עבדתי בקלפי שהתפצלה, היה הבדל דרמטי, זו הייתה קלפי גדולה, בזמן ההמתנה, בנגישות, לבין כשהקלפי הייתה גדולה יותר, זה גרם לתורים ארוכים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים באשכול של קלפיות, ראינו את זה אותו דבר, לא רק בקלפי שלי, בכמה קלפיות שיש ביחד, שיש לזה השפעה דרמטית על תהליך הבחירות, על תהליך ההצבעה, כשמספר המצביעים הוא יותר נמוך.
נעמי פרידמן: אני יודעת שמספר המצביעים לקלפי הוא כ-700 וכאשר זה עולה מתפצלות הקלפיות.
נעמי פרידמן: יש מקומות שזה פחות.
נעמי פרידמן: לצערי אני לא אמונה על המידע הזה, המידע הזה יותר מנוהל בתחום של רשות האוכלוסין, יש פה גם נציג של רשות האוכלוסין.
אורי מקלב: וארבע הרשויות שאין - - -
קריאה: זה ועדות קרואות.
רועי פולקמן: כן, יש איזה 20 או יותר רשויות שאין בהן בחירות כי יש מועמד יחיד, ויש רשויות שיש בהן ועדות קרואות ואין בהן בחירות, כי אין בחירות.
אורי מקלב: ועדה קרואה, זאת אומרת - - -
רועי פולקמן: לא, זה מינוי.
רועי פולקמן: ויש איקס רשויות שאין בהן בחירות, כי יש מועמד יחיד, יש 20 ומשהו רשויות כאלה.
נעמי פרידמן: פחות מ-20.
נעמי פרידמן: ככל הידוע לי פחות מ-20.
רועי פולקמן: שאין בהן בחירות?
נעמי פרידמן: כן, זה ארבע.
רועי פולקמן: לא, קרוב ל-20, אני יודע על איזה שש מועצות אזוריות ועוד איזה עשר - - - בסדר, בין 15 ל-20.
אורי מקלב: אני מכיר שתיים, רכסים ו - - -
רועי פולקמן: רמת נגב, חבל אילות, במודיעין אין בחירות.
רועי פולקמן: יש הרבה רשויות שיש מועמד יחיד.
יהודה קונפורטס: במודיעין אין בחירות?
רועי פולקמן: אין בחירות כי יש מועמד יחיד.
רועי פולקמן: במבשרת ציון אין בחירות.
נעמי פרידמן: אם יש מועמד יחיד אבל יש סיעות, אז עדיין מתקיימות הבחירות.
רועי פולקמן: זה נקרא מועמד יחיד, זאת אומרת יש בחירות - - -
אורי מקלב: מילא הרשות המקומית, אני מדבר איתך על המועצה.
רועי פולקמן: לא, זה בסדר, אני אומר לראשות המועצה אין בחירות.
אורי מקלב: לראשות המועצה, אבל יש בחירות למועצה עצמה?