GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסמאא גנאים: שיהיה בִּילְד אִין בתוך כל משרד נותן השירותים ולא לחכות למשהו בין משרדי, לדעתי צריך הטמעה, אבל כתהליך התחלתי זה יכול לתת את הפוש ההתחלתי.
אסמאא גנאים: הדוח האחרון שכתבתי הוא במימון ובתמיכה של איגוד האינטרנט הישראלי והאמת שיש להם את הזכות, בזה שהם הציפו את הנתונים האלה, ואמרתי להם: וואי, איזה דיליי מ-2010, שהיו לי את הנתונים האלה ולא יכולתי לקדם את זה.
אסמאא גנאים: סוף סוף זה נמצא על סדר היום.
אסמאא גנאים: מבחינת שפה, אמנם כמעט 50% מהחברה הערבית אומרים שהם גולשים בשתי השפות, ערבית ועברית כאחד, אבל פה יש הטעיה מאוד רצינית בקריאת הנתונים, בפרשנות של הנתונים.
אסמאא גנאים: גלישה באתר זה לא אומר שאני אשתמש בשירות, שירות צריך הרבה מעבר.
אסמאא גנאים: צריך אמון, אני צריכה להיות בטוחה, לא רק מהצד הטכנולוגי אלא ממה שכתוב שם וצריך באמת להיות דיוק מאוד גדול ותחושת ביטחון.
אסמאא גנאים: ההצעה שלי היא שהטפסים יהיו מתורגמים לשתי שפות באותו מקום, כי אחרת אני אגיד: ואללה, יש שירות לדוברי עברית שונה מהשירות שנותנים לי, יש זכויות יותר, או פחות.
אסמאא גנאים: אבל אם זה יהיה באותו טופס, זה לא רק ינגיש מבחינת שפה אלא ייתן לי גם את תחושת האמון והביטחון בתרגומים.
אסמאא גנאים: אז שימוש פונקציונלי זה לא אומר גלישה, זה שני דברים שונים.
אסמאא גנאים: אני יכולה לגלוש בשפה האנגלית ולהבין, ברגע שיש לי טופס שאני צריכה למלא אז אני כבר לא בטוחה שאני מספיק טובה בשביל שירות פונקציונלי.
אסמאא גנאים: ארגונים ועסקים.
אסמאא גנאים: פה אנחנו מדברים גם על משרד התחבורה, תקשורת וכל זה.
אסמאא גנאים: אני גם בחנתי בכמה רשויות מקומיות בכמה יישובים בחברה שלנו.
אסמאא גנאים: קיימת המודעות, כולם אומרים אוקיי, זה ההווה, זה העתיד, כולם רוצים, אבל התשתיות אינן יציבות, ניתוקי רשת שלא מעודדים אפילו לעסקים הקטנים באמת לסמוך על האינטרנט ותשתית האינטרנט.
אסמאא גנאים: אז תשתיות זו בעיה מאוד רצינית.
אסמאא גנאים: הדבר השני הדיגיטציה עדיין לא נמצאת בסדר העדיפויות, כפי שהיא לא נמצאת פה במשרדים הממשלתיים, גם שם, לצערי הרב היא לא נמצאת בסדר העדיפויות.
אסמאא גנאים: במודעות כן, אבל לא תקציבית.
אסמאא גנאים: ברגע שמגיעים לתקציבים זה נדחק הצדה.
אסמאא גנאים: מצד שני, גם אם יש לנו, אז המיומנויות הפונקציונליות צריכות הרבה שיפור ורוב העבודה עדיין נמצאת בצורה מאוד מאוד מסורתית.
אסמאא גנאים: זה גם מקום שצריך לטפח אותו.
אסמאא גנאים: אגב, בסקר מצאנו שכמעט 60% מהחברה הערבית אומרים שהם מוכנים ורוצים להתקדם מבחינת מיומנויות דיגיטליות.
אסמאא גנאים: כלומר, אם מנגישים, לא רק את השירות אלא גם את השימוש בשירות הם יהיו מעוניינים ללמוד ולהתקדם בו.
אסמאא גנאים: וגם אי אפשר להתעלם מעניין האלימות ברשת.
אסמאא גנאים: ערכנו סקר גם על אלימות ברשת בקרב ילדים, שהיא גם כן מאוד מאוד מדאיגה.
אסמאא גנאים: אני מציגה את זה, זה כאילו מערך של קידום מיומנויות ומודעות שצריך בתחומים הדיגיטליים, כי הם מכסים כמעט את כל החיים שלנו.
אורי מקלב: אני דווקא חשבתי שאת מתייחסת לזה, נניח אם משרד החינוך לא עושה, אם למשרד החינוך יש, ובחלק מהמסקנות שלכם אני חושב שמופיע משהו על משרד החינוך - - -
אסמאא גנאים: כן, משרד החינוך וגם משרד המדע והטכנולוגיה, לדעתי.
אורי מקלב: ואז הוא יכול לתת, מה שהוא היום פועל בשפה העברית, במודעות ובאפשרות להתמודד, השאלה אם זה לא קיים בשפה הערבית אז אנחנו באמת - - -
אסמאא גנאים: כיום זה לא מספיק בעיניי.
אורי מקלב: אני ראיתי בחלק של איגוד האינטרנט, אתם מתייחסים למשרד החינוך, אנחנו רוצים להכניס את זה גם במסקנות, לפתח ולתקצב תכניות ייעודיות לאוריינות דיגיטלית ולביטחון האישי.
אסמאא גנאים: מותאמות.
אורי מקלב: מותאמות ודאי, לביטחון אישי דיגיטלי.
אסמאא גנאים: לגמרי.
אסמאא גנאים: ולכן אני מציגה פה - - -
ניבין אבו רחמון: יש את זה בערבית, אבל זה לא מותאם.
אסמאא גנאים: יש בערבית, אבל התכניות עדיין לא מותאמות מספיק לקונטקסט, להקשר, בצורה ובשלב הדיגיטלי שהחברה נמצאת בו, לא רק לתרבות.
אסמאא גנאים: כאילו בהתאם לשלב, גם צריך לפתח תכניות מותאמות לשלב שזה נמצא שם.
אסמאא גנאים: אני רוצה לסכם בכמה צעדים שאני חושבת שחשוב להתייחס אליהם.
אסמאא גנאים: קודם כל צריך ייצוג הולם לחברה הערבית בכל מיני ועדות.
אסמאא גנאים: אני מכירה כל מיני החלטות שהן לצערי לא מותאמות.
אסמאא גנאים: שוב, עניין ההתאמה, הן מצוינות, אבל לא מותאמות לשלב ולקונטקסט של החברה הערבית.
אסמאא גנאים: אני אתן דוגמאות עוד מעט.
אסמאא גנאים: התשתיות, זה קריטי פיתוח התשתיות, כי זה גם כן מושך אליו ומעודד התקדמות תעסוקתית, התקדמות בכל התחומים.
אסמאא גנאים: אז התשתיות צריכות ממש קידום מאוד רציני.
אסמאא גנאים: והתעסוקה, למה לא לעודד גם פתיחת כל מיני ענפים וכל מיני עסקים, אפילו קטנים.
אסמאא גנאים: לעודד תעסוקה, כי מצאנו שהתעסוקה היא המנבא הכי חזק לסגירת הפערים הדיגיטליים.
אסמאא גנאים: אנחנו נמצאים במעגל סגור כזה של חוסר במיומנויות, אז פחות תעסוקה ושוב חוסר תעסוקה זה גם פחות מיומנויות.
אסמאא גנאים: העלאת המודעות, יש צורך.
אסמאא גנאים: גם אם יש שירות וגם אם עושים את התרגום וגם אם עושים את הכול צריך תיווך למישהו ש – כולנו, כל אחד יזכור איזה שהוא שירות דיגיטלי, אם רכשתם כרטיס של משהו פעם ראשונה מאתר, תמיד את תחושת אי הביטחון הזה שהתקבל, התשלום עבר, לא עבר, לכולנו יש את זה.
אסמאא גנאים: התיווך של מישהו או של תכנית מסוימת, רק לעבור את הערוץ הזה ואחרי זה הכול יתקדם ויתקדם מהר, אבל התיווך הזה הוא קריטי.
אסמאא גנאים: כמובן קידום המיומנויות הדיגיטליות, הפונקציונליות ולא רק שימושים.
אסמאא גנאים: יש הרבה תכניות, אבל, שוב, לא מותאמות לצורך ולשלב.
אסמאא גנאים: אני לא אומרת שהן בכלל לא תואמות, הן נמצאות, הן טובות, אבל לא כל כך מתאימות לצורך ולא לפונקציונליות שאנחנו רוצים אותה.
אסמאא גנאים: עניין פיתוח תכניות מותאמות, אני רוצה לציין דוגמה.
אסמאא גנאים: למשל כשרוצים לתמוך ביזם בתחומים דיגיטליים ואז נותנים תקציב, יש קול קורא ומגישים וכו', אבל התנאים שם מה אומרים?
אסמאא גנאים: דוגמה אחת, שאתה תקבל את זה בתנאי שיש לך כבר חמישה עובדים לאורך שנתיים בצורה קבועה.
אסמאא גנאים: יכול להיות שזה מתאים לחברה היהודית כי כבר נמצאים בשלב של יזמות והתקדמות כלכלית, אבל בחברה הערבית צריך בהתחלה של ההתחלה, כי צריכים קודם כל להגיע לאיזה שהיא רמה בסיסית ואחרי זה כל התנאים האלה יעבדו.
אסמאא גנאים: זו דוגמה אחת של מה זאת אומרת להתאים את התמיכה גם כשהיא ישנה, אבל לקונטקסט שנמצא בחברה הערבית.
אורי מקלב: באמת מרשים מאוד ואני מציע שמי שרוצה ללמוד שיסתכל על כל הדוח.
אורי מקלב: אני לא עברתי על הכול, הוא מופיע באתר, אבל באמת היו הרבה דברים שעניינו אותי וזה דבר חשוב.
אורי מקלב: גם מי שלא נמצא בחברה הערבית, כל מי שמתעסק בעניין הזה, המשרדים הממשלתיים, השלטון המקומי ובכלל כל מי שרוצה לראות מה זה פער ודוח טוב שנותן תמונה ברורה, אני הזדהיתי עם זה.
אורי מקלב: אני גם מייצג אוכלוסייה ואני יודע מה זה כשאין נגישות, כמה זה פוגעני היום, אתה לא מקבל הרבה דברים, כולל זכויות, אנשים מתקשים להגיע למה שאחר מגיע, לאט לאט שירותים אחרים מתמעטים ונהיים יותר קשים, ככה שהוא מודר וכל מה שאמרתם הוא נכון מאוד.
אסמאא גנאים: אני יכולה לתת רק דוגמה אחת משירותים ממשלתיים?
אסמאא גנאים: באחד השירותים שאני צרכתי אותם, הלכתי לשם, קבעתי תור באינטרנט, שילמתי באינטרנט, הגעתי לשם והכול הלך טוב ויפה.
אסמאא גנאים: הסתכלתי מסביב, רוב אלה שמחכים בחוץ, שלא יודעים מה לעשות, מהחברה הערבית, באמת יושבים כי השומר שם שואל אותם: קבעת תור?
אסמאא גנאים: הזמנת תור באינטרנט?
אסמאא גנאים: והם לא יודעים על מה מדובר.
אסמאא גנאים: יש אוכלוסייה מבוגרת, אוכלוסייה שלא נגישה לאינטרנט, שלא יודעת את השפה, הם מחכים בחוץ, לא יודעים.
אסמאא גנאים: אמרתי, אוקיי, דברים שהם פשוטים, מה יקרה אם תהיה עמדה בחוץ למישהו שינגיש, לפחות לתווך?
אסמאא גנאים: במקום להגיד: לא קבעת, תלך הביתה, או תחכה, כשהוא לא יודע למה לחכות, שיהיה מישהו שיתווך, בעמדה דיגיטלית.
אסמאא גנאים: זה שלב, לאט לאט בפעם הבאה הם יידעו מה לעשות ואיך לעשות.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על זה גם בדברים אחרים, כמו ברב קו, בהטענה, בבנקים, דיברנו על דיילים.
אורי מקלב: אז עשו ולא עשו, עשו שלב ראשון כדי לצאת ידי חובה ואנחנו היום רואים שלא עושים את זה מספיק, לא נמצאים.
אורי מקלב: היום הרבה אנשים, אוכלוסיות גדולות מאוד, מודרים מהרבה דברים.
ג'מאל זחאלקה: הנושא הזה הוא חובק הכול, כלומר אנחנו מדברים על הכול, כמעט כל העניינים שדיברה עליהם אסמאא ויש עוד, אנחנו לא מדברים על מקום ספציפי עם פקיד ספציפי או עם תכנית ספציפית, אלא מדברים על כל כך הרבה דברים, תשלומים באינטרנט, ארנונה, רשות מקומית, לימודים, הכול הכול בעצם, אנחנו מדברים על הכול.
ג'מאל זחאלקה: השאלה איך אפשר לחולל את השינוי המיוחל כאשר מדובר, בזכרנו את המשל תפסת מרובה לא תפסת.
ג'מאל זחאלקה: אני תוהה איזה גוף ייקח על עצמו את האחריות לשנות את המצב, גם הכשרת האנשים לעבוד עם האינטרנט ולעבוד עם המדיום הדיגיטלי וגם התאמת המדיום הדיגיטלי לאנשים.
ג'מאל זחאלקה: יש הרבה מה לעשות וזה אחד המכשירים היעילים ביותר לשינוי, גם בתחום החינוך, גם בתחום התעסוקה וגם בתחום הנוחות של החיים של האזרח.
ג'מאל זחאלקה: הנה למשל אני רואה את בנק הפועלים, אין פקידים שם, הכול דיגיטלי.
ג'מאל זחאלקה: הכול דיגיטלי ביישוב שיש בו הרבה אנשים להתמודד עם הדבר הזה וזה עולה לאנשים בעצבים, זה עולה להם אפילו בנטישת השירות, כל מיני דברים שכאילו הדיגיטציה דוהרת וכאשר החברה לא מספיק רצה אחריה מסיבות שונות.
ג'מאל זחאלקה: אתה הצגת איזה שהוא גוף שייקח אחריות על הנושא הזה, כי אני לא חושב שמישהו – כמובן אפשר לפנות לכל משרד להיות כלב שמירה על הדיגיטציה, אבל צריך מישהו שייקח על עצמו.
ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם המשרד לשוויון חברתי מוכן לקחת את העניין הזה על עצמו, שיעקוב, כי צריך פה משהו הוליסטי, אתה לא יכול להגיד שאתה פה רוצה לשנות, אלא אתה צריך לשנות גם באוניברסיטאות, גם בבתי ספר, גם ברשויות מקומיות ערביות שמדברות עם האזרחים בעברית, שולחות מכתבים בעברית וגם בדיגיטציה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך פה גוף שייקח על עצמו את האחריות הזו.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע, היות שיש את המשרד הזה של שוויון חברתי - - -
אסמאא גנאים: אין בו מידע בשפה הערבית.
אורי מקלב: הוא מדבר על המשרד - - -
ג'מאל זחאלקה: אבל אני חושב שצריך שמישהו ייקח על עצמו.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול להטיל את זה, לא על משרד החינוך, לא על משרד הכלכלה, לא על המשרד הזה, צריך מישהו שזה יהיה האישיו שלו, או צריך להקים יחידה במשרד הזה לסגירת פערים דיגיטליים.
אורי מקלב: אנחנו נשמע את יאיר פראנק.
אורי מקלב: אני מניח שהם יעשו את זה לפי שיקולים מקצועיים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך כתובת שנבוא אליה.
אסמאא גנאים: יש את המטה לישראל דיגיטלית.
ג'מאל זחאלקה: אז המטה לישראל דיגיטלית, שאחת המטרות שלו תהיה לסגור פערים דיגיטליים ואנחנו צריכים מהם דוח.
ג'מאל זחאלקה: אני מציע לפנות אליהם ושיגישו לוועדה דוח, נגיד כל שישה חודשים, מה ההתקדמות בנושא הזה.
ג'מאל זחאלקה: ולהטמיע את זה בכל התכניות הממשלתיות.
ג'מאל זחאלקה: למשל תכניות הכשרה מקצועית, אני חושב שאסור שתהיה תכנית להכשרה מקצועית בלי שתהיה הכשרה דיגיטלית.
ג'מאל זחאלקה: למשל, בתור דוגמה.
ג'מאל זחאלקה: גם התכניות בבתי ספר, הן לא כל כך מותאמות דיגיטלית לתלמידים.
אסמאא גנאים: הן עוד רחוקות.
ג'מאל זחאלקה: אתה מנסה להכשיר, משקיעים כסף, אני אפילו לא מדבר על כסף, משקיעים כסף גדול בעניין הדיגיטציה בבתי הספר, אבל התכניות לא מותאמות לתלמידים ואז נוצר ניכור ונוצר חוסר ידע וזה מגדיל את הפערים החברתיים בסופו של דבר, כפי שאסמאא אמרה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם הוועדה תצא מכאן בהחלטה או באיזה שהוא כיוון להצביע על כתובת שתטפל בעניין הזה בצורה הוליסטית, דיינו.
אורי מקלב: אני מבקש מיאיר פראנק, ואחרי זה חבר הכנסת ג'בארין.
יאיר פראנק: שלום לכולם.
יאיר פראנק: לי קוראים יאיר פראנק, ראש רשות התקשוב במשרד ראש הממשלה.
יאיר פראנק: אנחנו חושבים בהחלט שהנושא הזה הוא חשוב וראוי וצריך לטפל בו ואני עוד רגע אתן כמה נתונים על דברים שאנחנו מטפלים ועל מה נלך לטפל, אבל מהנושאים הרחבים מאוד שנפתחו כאן מהסקירה של ד"ר אסמאא, אנחנו חוזרים חזרה ומצמצמים מאוד בהתייחסות שלי לנושא שירותי ומידע בממשלה.
יאיר פראנק: אני לא יכול להתייחס, חוץ מאשר ידע כללי ודברים כאלה, אבל לא בפן המקצועי, לעולם האוריינות הדיגיטלית והפונקציונליות של השימוש וכן הלאה וכן הלאה.
יאיר פראנק: נחזור רגע אחד לסיפור של משרדי הממשלה.
יאיר פראנק: אני אתן רק כמה מספרים ואחר כך אני ארחיב בקצרה.
יאיר פראנק: נכון להיום מפורסמים באתר הממשלתי האחוד, אתר gov.il, שהתחלנו לעבוד עליו ב-2016 והיום יש בו כ-46 משרדים משולבים, יש בו כ-515 שירותים.
יאיר פראנק: אני מבחין במילה שירותים ולא מידע, עוד רגע ארחיב על זה, 515 שירותים מתורגמים לשפה הערבית.
יאיר פראנק: סליחה, לא מתורגמים לשפה הערבית, השתמשתי במונח הלא נכון, כתובים בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: זה מונח יותר טוב.
יאיר פראנק: כן, אני עוד מעט אתייחס למה אני מתקן את עצמי.
יאיר פראנק: מתוך כ-1,000 ומשהו ומתוכם 114 שנמצאים בשלבים האחרונים לקראת פרסום.
יאיר פראנק: אני רוצה להגיד ככה, אנחנו היום מבחינים, ואני מבקש שהממ"מ מהיום יזכור אותנו ככה, אנחנו היום מבחינים בין שירותים לאזרח לבין מידע לאזרח שנמצא ברמת המשרד.
יאיר פראנק: מי שמסתכל על האתר האחוד רואה שהאתר מדבר דבר ראשון על השירותים לאזרח, הורים וילדים, במצבי חיים וכן הלאה וכן הלאה, ואחר כך אפשר להגיע אל המידע המשרדי.
יאיר פראנק: שירות, נניח לצורך העניין, זה מתן שם לילד, שירות זה תשלום של משהו, נסח טאבו, ומידע זה מה אני צריך לעשות כדי להגיש בקשה, או מתי פתוח איזה שהוא מרכז שירות.
יאיר פראנק: כל הנושא של השירותים הוא באחריות, נגיד את זה בצורה די דיקטטורית, של רשות התקשוב.
יאיר פראנק: אנחנו כותבים את זה ולקח לנו הרבה מאוד זמן להגיע ליכולת כתיבה, אבל יש לנו היום יכולת כתיבה מצוינת, עושה את זה גב' רונית מאי שעבדה כמה שנים טובות ברשות השידור.
יאיר פראנק: אנחנו כותבים ערבית.
יאיר פראנק: למה אני מתכוון כותבים ערבית?
יאיר פראנק: כשאני נכנסתי לתפקיד או קצת אחרי, לפני שלוש שנים, והתחלנו לדבר על האתר האחוד, עשינו שולחן עגול עם החברה הערבית ביפו ואני באתי עם דף הבית של האתר האחוד והייתי בטוח שכולם יגידו לי איזה יופי ולא היה אחד שלא הטיח בי: אה, לא, כתוב פה בעברית שתרגמת אותה לערבית, אנחנו לא משתמשים במונחים האלה.
יאיר פראנק: התפתח דיון שלם.
יאיר פראנק: דרך אגב, אני חשבתי כשנכנסתי לדיון שיש ערבית ספרותית וערבית מדוברת, כך אותי לימדו בבית הספר, ואז התברר שיש ערבית של צפון ויש ערבית של דרום ויש ערבית של ערים מעורבות והתחלנו למצוא את עצמנו לא מסוגלים להבין באיזה ערבית אנחנו צריכים לכתוב.
יאיר פראנק: המצאנו איזה מושג שנקרא שפת הפקיד, שהפקיד מנהל דו שיח, באיזה שפה הוא מדבר.
יאיר פראנק: אז יש לנו בעיה קשה בנושא התרגום.
יאיר פראנק: אני אומר עוד פעם, ברמת השירותים אני מקווה שפתרנו את זה ורמת השירותים תיכתב בערבית ולא תתורגם לערבית ותיכתב כמו שצריך וכמו שאמרתי קודם, יש מספרים.
אורי מקלב: מה היעד שלך להגיע לכל השירותים?
יאיר פראנק: הכול, הכול.
אורי מקלב: אתה נמצא ב-50%, באיזה תקופה?
יאיר פראנק: אנחנו יותר מ-50%, אנחנו ב-60%, אנחנו נרצה להגיע לכול.
אורי מקלב: אמרת שהם בתהליך.
יאיר פראנק: אני לא יודע לנקוב מספר, אבל אם בשנה וקצת הגענו ל-600, אני מקווה שבשנה וקצת נסיים את האירוע.
אורי מקלב: פחות, ההתחלה יותר קשה.
יאיר פראנק: ההתחלה לא יותר קשה, דווקא הזנב יותר קשה תמיד, כי זה השירותים היותר מורכבים, היותר בקצה.
יאיר פראנק: הזנב תמיד יותר מורכב, הפארטו תמיד עובד.
יאיר פראנק: לגבי המשרדים, פה הנושא הרבה הרבה יותר מורכב.
יאיר פראנק: כל משרד פה הולך - - -
אורי מקלב: המידע.
יאיר פראנק: לגבי המידע, כל משרד הולך פה לעצמו.
יאיר פראנק: המומחיות בתוכן היא קריטית, ואליבא דהצעה שלך מקודם, אני לא יודע לקחת אחריות על זה כי התוכן הוא אחר לגמרי.
יאיר פראנק: אני מניח שזה לא יהיה אותו אחד שכותב במשרד הבריאות שיידע גם לכתוב במשרד התחבורה.
יאיר פראנק: כמו שבעברית זה לא אותו אחד, אז אין סיבה שבערבית זה יהיה ככה.
אורי מקלב: השילוב של הדברים.
אורי מקלב: השאלה אם לא כדאי שאתה – כמו שעשית בשירותים, באותה מידה תעשה את זה גם במידע.
יאיר פראנק: אלה היקפים אחרים לגמרי, זה רמת מורכבות, אבל כיוון שהיושב ראש מעלה את זה אנחנו נבחן את זה ונחזור בתשובה, אבל אני חושש שזו משימה בלתי אפשרית.
יאיר פראנק: כמו שאמרתי, אנחנו נבחן את זה.
יאיר פראנק: אני אולי אתן עוד נתון אחד, האתר שלנו, אתר gov.il האחוד שכל המשרדים עוברים אליו, הוא רספונסיבי לגמרי, אסמאא.
אסמאא גנאים: אני יודעת.
יאיר פראנק: אני יודע שאת יודעת, אנחנו מאותו הכפר.
יאיר פראנק: אסמאא עשתה קורס מובילים דיגיטליים, היא אחת מהבוגרות שלנו ואנחנו גאים על כך.
אסמאא גנאים: תודה.
יאיר פראנק: זה מראש בנוי לדבר הזה, אבל עוד נתון שעלה שם, אסמאא גם התייחסה אליו, הוא עלה בשולחן העגול, אמרו לי כמה וכמה אנשים: כשאני אכנס לצרוך שירות בשפה הערבית אני ארוץ לדף בעברית לראות שזה אותו דבר.
יאיר פראנק: בעיית אמון מאוד מאוד מאוד קשה שאנחנו סובלים ממנה.
יאיר פראנק: אנחנו לא היצרנים שלה, אנחנו סובלים ממנה.
יאיר פראנק: אני מקווה מתי שהוא שגם הבעיה הזאת תיפתר.
אורי מקלב: איך אתה מסביר את הפערים בין המשרדים?
אורי מקלב: יש פערים מאוד גדולים בין המשרדים.
אורי מקלב: שאנחנו נדע אם יש חסם שם.
יאיר פראנק: אני חושב שכמו כל דבר בחיים זה עניין של תשומת לב ודגשים, אני לא חושב שיש כאן איזה משהו אחר.
יאיר פראנק: ואני אומר עוד פעם, יש באמת קושי אמיתי בלגייס את הכותב הנכון הזה של שפת התוכן.
יאיר פראנק: אני באמת חושב שזה יהיה נכון לתת למשרדים להגיד את מה שיש להם להגיד, אני חושב שזה יהיה נכון לפנות אליהם, אני חושב שזה יהיה נכון שאנחנו נעזור ונסייע, אבל שם באמת הנושא הוא קשה.
יאיר פראנק: משפט אחרון אולי שחשוב להגיד.
יאיר פראנק: אני חושש – אולי אני אגיד את זה לפני כן, עוד מעט אני אגיד כמה מספרים, אבל אחוז השימוש בשירותים בערבים ובדפים בערבים הוא מאוד מאוד נמוך.
יאיר פראנק: מאוד מאוד מאוד נמוך, הוא עד כדי מייאש מלעשות את כל העבודה הזאת.
יאיר פראנק: אתה משקיע משקיע משקיע ובסוף אחוז השימוש הוא מאוד נמוך.
יאיר פראנק: אנחנו מקווים שעם הזמן זה יילך ויגדל, זה לא מרפה את ידינו, אנחנו נמשיך לעשות את העבודה, אבל צריך לנסות לראות גם מה עושים בכיוון הזה.
אורי מקלב: באמת מה הסיבה?
יאיר פראנק: אני לא יודע לענות.
אסמאא גנאים: אני יכולה להתייחס לזה.
יאיר פראנק: אני לא יודע לענות, למעט אולי מה שאמרתי קודם, עניין האמון ששולח את מי שכבר - - -
אורי מקלב: לא, האמון, מה שאמרת, אמון, אמרת שהוא בודק פה והוא בודק גם במקום אחר, אבל אתה אומר שהאמון כבר פוגע בהתחלה.
אורי מקלב: הכניסות היו צריכות גדולות.
יאיר פראנק: נכון.
יאיר פראנק: אני מקווה שזה יעלה, אני אומר שזה קצת מייאש, אבל אני מקווה שזה יעלה.
אורי מקלב: כדי שהתקוות יתממשו אתה צריך אולי לנסות לפעול, לזהות את הבעיה, לזהות את הנקודה, ואז לראות אם אפשר לשפר אותה.
אורי מקלב: לפעמים זה יכול להיות חוסר מודעות או - - -
יאיר פראנק: אז אולי הנקודה האחרונה שהייתי מציע, שאולי שווה שהוועדה תמצא דרך לעסוק בה, זה סיפור האוריינות.
יאיר פראנק: אני חושב שהאוריינות הדיגיטלית זה המפתח לכל מה שנאמר פה.
יאיר פראנק: הוא ישתקף גם בשימוש בתוכן הממשלה, זה יהיה לתעסוקה, זה יהיה לצרכים הפונקציונליים, כפי שאסמאא פירטה אותם, בבנק, בקופת חולים וכן הלאה, וזה יעלה גם את השירות הממשלתי.
יאיר פראנק: כל הפוקוס רק על השירות הממשלתי לא יחולל את השינוי, מה שיחולל את השינוי זה התעמקות בעולם האוריינות.
יאיר פראנק: כמה שיותר אוריינות וזה ישתקף.
יאיר פראנק: אבל כמו שאמרתי קודם, אנחנו נמשיך לעשות את העבודה שלנו, אנחנו נסיים בסוף את הכול.
אורי מקלב: חבר הכנסת ג'בארין, הודינו לך, חברת הכנסת ניבין הודתה לך, שאתה ביקשת והמסמך נכתב לבקשתך.
אורי מקלב: שמענו ממתן על הדוח וכולנו התייחסנו לדוח, אז זה בזכותך, אני מצטרךף לברכות.
יוסף ג'בארין: תודה, אז אתם מודים לי ואני מודה לכם.
יוסף ג'בארין: גם לחברתי ניבין אבו רחמון על היוזמה ובאמת גם לך, אדוני היושב ראש, אנחנו מלווים את הנושא הזה ביחד זה כבר שנתיים.
אורי מקלב: ציינו את זה, שנתיים וחצי, ממאי 2016.
יוסף ג'בארין: כן, בדיוק.
יוסף ג'בארין: אני חייב לומר שבאמת אני רואה מטעמך מחויבות לנושא, לא כי אנחנו ביקשנו אלא כי באמת הנושא חשוב לך ואכפת לך ממנו.
אורי מקלב: אני גם אמרתי שאני מכיר אוכלוסיות שיש להן בעיה של נגישות, אני מאוד מזדהה עם העניין הזה מפני שאני מכיר את זה מקרוב ואני יודע כמה זה באמת פוגעני ויש מה לעשות ואפשר לעשות ואני רואה גם נכונות.
אורי מקלב: כשעשינו את זה התקדמנו הרבה.
אורי מקלב: אני אומר להם תמיד, אנחנו רואים גם אנשים מבוגרים ולכל אורך השדרה אנחנו רואים אנשים שאם רק נותנים להם את האפשרות הם רוצים ללמוד, מתעדכנים, הם רוצים ללמוד איך משתמשים בדיגיטל.
אורי מקלב: אנשים מנותקים כשהם לא, הם מרגישים כמה הם מודרים מהרבה שירותים.
אורי מקלב: יש להם רצון מאוד גדול, גם בתוך המשפחה, עם הנכדים, זה כבר משהו אחר לגמרי.
יוסף ג'בארין: אני לא בטוח מה התשובה לשאלה אם אנחנו מתקדמים, אין ספק שהמודעות גוברת והכתיבה על הנושא גוברת, אבל לגבי אם יש התקדמות משמעותית, אני לא יודע אם יש לכם תשובה החלטית לשאלה הזו.
יוסף ג'בארין: מה שכן, אני חושב שבמרכז המחקר של הכנסת, גם מגיע להם צל"ש על כך שהם עשו מודל כזה, הם עשו מודל שדרכו אפשר גם לראות איך משרדי הממשלה מתמודדים עם הסוגיה הזאת.
יוסף ג'בארין: זה הקל עלינו לא רק ככה להרים סיסמאות של הנגשה וכדומה, אלא ממש לראות בשלבים השונים.
יוסף ג'בארין: אבל המודל הזה דווקא עזר לנו לראות את הבעיות.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם, לקבל את התוצאות של החודש הזה, מה קורה כיום באתרים של משרדי הממשלה, בחלק ממשרדי הממשלה זה באמת שערורייתי.
יוסף ג'בארין: למשל המשרד לשוויון חברתי, אני פשוט לא מעכל את זה, איך אפשר לקרוא לו המשרד לשוויון חברתי וכמעט אין ערבית.
יוסף ג'בארין: זה להגיד דבר והיפוכו.
יוסף ג'בארין: וגם להצביע על לפחות חמישה משרדי ממשלה שכל הערבית שם מסתמכת בכמה מילים על המשרד.
יוסף ג'בארין: אני חושב שמהנתונים שאני ראיתי במחקר אני רואה שפחות או יותר 50% ממשרדי הממשלה, אי אפשר להגיד שהם נגישים בכלל.
יוסף ג'בארין: מצד שני אני גם רואה במחקר שאין אף משרד ממשלתי שיכול להגיד שהנגישות אצלו היא מלאה.
יוסף ג'בארין: גם באותם משרדים שיש ערבית פחות או יותר בכל הלינקים, אז כשמגיעים לטופס אז הטופס עצמו בעברית.
יוסף ג'בארין: זה גם בעייתי, כי זה לא פותר את הבעיה.
יוסף ג'בארין: אמנם זה עוזר לי להגיע לטופס, אבל כשהטופס עצמו הוא רק בעברית זה גם מקשה.
יוסף ג'בארין: לכן אני מצד אחד מזהה שיח חיובי על הנושא הזה, וזה באמת מבורך שכל הדוברים וכל משרדי הממשלה אומרים שהם מחויבים לנושא, מצד שני אני מזהה קשיים ביכולת ההתקדמות שלנו.
יוסף ג'בארין: אני גם שמח שאנחנו מצליחים לנהל את הדיון הזה בלי כל הרגישות הפוליטית שלכאורה הנושא הזה אמור לעורר, כי אנחנו מסכימים שיש כאן צורך אמיתי, שזה משרת, שעקרונות של שירות ציבורי הוגן ושוויוני מחייבים שהשפה הערבית תקבל את המעמד הראוי שלה בשירותים הללו.
יוסף ג'בארין: אני רק מקווה שנוכל להתקדם ליותר ובעוד שנה או בעוד חצי שנה כשנשב נראה שיש התקדמות.
יוסף ג'בארין: אין ספק שזה, כבוד היושב ראש, מצריך משאבים וצריך להשקיע משאבים בפרויקט הזה, אולי תכנית חומש של משרד ראש הממשלה, המשרדים השונים יהיו מחויבים לה, אחרת אני מתקשה לראות איך אנחנו מתקדמים.
אורי מקלב: אני גם חושב שזה לא קשור לנושא הפוליטי בכלל.
אורי מקלב: אמנם במחקר עכשיו התחלת בזה שיש היום מקום לשפה הערבית, אבל אני חושב שלא צריך להגיע לזה, צריך לתת מתן שירותים וצריך להביא את זה.
אורי מקלב: אני חושב שדווקא בשפה הערבית יש דגשים מיוחדים, לא קשור לגודל האוכלוסייה.
אורי מקלב: יש שפות אחרות שגם מנגישים אותן, כמו רוסית, אבל אני חושב שגם מי שדובר רוסית, ברובם, גם אלה שמתקשים, אני חושב שעברית להם היא הרבה יותר מדוברי השפה הערבית, בחיי היומיום הם יותר קרובים, ודובר ערבית, המיומנות שלו בעברית היא חלשה יותר, לא רק כשפת האם, ביום יום שלו הוא פחות בגלל שהוא חי בחברה מסוימת מאשר מי שנמצא ויש לו הרבה הזדמנויות ללמוד, להיות פתוח ולקבל את המיומנות הזאת.
אורי מקלב: מי שדובר בשפה הערבית, אנחנו צריכים לייצר לו את זה.
אורי מקלב: מי שצריך לקבל שירותים במשרדי הממשלה הוא צריך לקבל את זה כי זו השפה שהוא מגיע, אנחנו מחויבים לו מבחינת מתן השירות, עוד לפני מעמד בכלל של השפה.
אורי מקלב: לא צריך להגיע לזה בכלל.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להביא בקצרה שני משרדים, מה שאמרתם דבר והיפוכו, ניקח את רויטל חרמון ממשרד הבריאות, שתגידו מילה על המשרד שלכם, ונבקש גם את הנציג של המשרד לשוויון חברתי שיתייחס לבעיה יותר.
אורי מקלב: משרד הבריאות, איך עשיתם את זה?
אורי מקלב: איפה אתם נמצאים היום?
רויטל חרמון: שלום רב.
אורי מקלב: זה במסגרת דיון מהיר, זה לא מסגרת דיון רגיל.
רויטל חרמון: אני אעשה את זה מאוד מהר.
רויטל חרמון: רויטל חרמון, אני ממשרד הבריאות, בתפקידי גם אחריות על אתר האינטרנט, אנחנו גם משתלבים באתר האחוד.
רויטל חרמון: אני רוצה לומר שהיום באתר האינטרנט של המשרד יש לנו מידע רב בערבית.
רויטל חרמון: מבחינת תהליכי עבודה כל מידע שמגיע לפרסום עובר גם לתרגום ובמהלך השנים האחרונות נתקלנו בקושי מאוד משמעותי בתרגום איכותי.
רויטל חרמון: אחרי הרבה מאמצים הצלחנו להכניס אלינו עורך תוכן בשפה הערבית וזה היה באמת אחרי שהצלחנו למצוא תקציבית במשרד את שיתוף הפעולה ובאמת את המאמץ שיהיה לנו עורך תוכן בשפה הערבית.
רויטל חרמון: מה המשמעות של עורך תוכן שהוא ייעודי רק לשפה הערבית, דובר השפה?
רויטל חרמון: זה קודם כל בקרה על תרגומים שיהיו באמת איכותיים, מתאימים ושבאמת יכולה להיות תקשורת רציפה מול גורמים במשרד.
רויטל חרמון: זה אומר שכל איש קשר שיש לנו, כל תוכן שמגיע אלינו מאנשי מקצוע במשרד, עובד מולו בן אדם ייעודי, אותו עורך תוכן בשפה הערבית שיכול להנגיש את המידע.
אורי מקלב: אתם עוקבים אחרי הכניסות והשימוש במידע הזה?
אורי מקלב: מה שהזכיר יאיר.
רויטל חרמון: כן, אנחנו עוקבים.
רויטל חרמון: אנחנו רואים שמהרגע שהכנסנו בן אדם שיש לו את השפה כחלק מהצוות ואנחנו מקפידים על איכות תרגום גבוהה יותר מספר הכניסות עולה.
רויטל חרמון: אין לי את הנתונים כרגע, לא הבאתי איתי, אבל כמובן אפשר להציג את זה.
רויטל חרמון: אני יכולה לומר גם כן שתרגומים כאלה, יש נכונות במשרד לתרגם את המידע, אבל הקושי הגדול בנושא הזה היה הזמינות של אדם מקצועי שדובר השפה ושיכול להיות חלק מהצוות של אתר האינטרנט.
רויטל חרמון: אחד הדברים שאני כן הייתי רוצה, שגם היה יכול לעזור לנו ושכן יכול לאפשר את הנושא של שירותים בכלל, זה הנושא של הנחיות שיהיו ברורות בנושא של טפסים.
רויטל חרמון: אנחנו ניסינו לעשות איזה שהוא מהלך של תרגום טפסים, זה לא היה פשוט בכלל.
רויטל חרמון: אחת הדרכים שהצלחנו לקדם את התקצוב של דובר ערבית בצוות זה המטרה שלנו ללכת לתרגום של טפסים בערבית.
רויטל חרמון: בלי כוח אדם פנימי, שיהיה חלק מאיתנו בצוות, שיוכל לבצע את התרגום, זה כמעט בלתי אפשרי.
אורי מקלב: הטופס יותר קשה ממידע?
אורי מקלב: המהלך של תרגום הטופס הוא יותר קשה?
רויטל חרמון: הוא יותר מורכב.
ניבין אבו רחמון: אבל את זה לא עשיתם, כמו שהבנתי.
רויטל חרמון: התחלנו.
אורי מקלב: כן, מה שמאוד עזר להם בתרגום הטפסים זה ברגע שיש להם את מתרגם התוכן.
רויטל חרמון: נכון, יש לנו עורך תוכן.
רויטל חרמון: בעצם הוא גם עובר על התכנים - - -
אורי מקלב: עורך תוכן.
אורי מקלב: תודה, רויטל, אני רוצה לתת לעוד.
אורי מקלב: בוודאי שזו דוגמה טובה.
אורי מקלב: מי הנציג של המשרד לשוויון חברתי?
רועי אסף: רועי אסף, ראש אגף פיתוח חברתי ברשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית.
רועי אסף: אנחנו מרכזים את תכנית 922, ששם לא הייתה התייחסות לנושא הדיגיטלי.
רועי אסף: אנחנו כמובן סומכים על עמיתינו ברשות התקשוב שהם אחראים, וזה נושא הדיון, לתרגום של אתרי הממשלה וכשזה ייכנס לאתר האחוד, כמו שאמר ראש הרשות, אז אני מניח שזה יתקדם יותר.
רועי אסף: כרגע להערה של חברי הכנסת, אז האתר שלנו כבר עכשיו מתחיל את התהליך של התרגום, עוד במתכונת שלו הנוכחית, לפני שזה עובר סופית.