GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתנאל כהן: אני לא בא להגן כאן על החברות אבל החברות נמצאות בעידן שבו הן נדרשות - - - סלקום ופרטנר השקיעו רק בעולם התוכן שנקרא מוביליטי.
נתנאל כהן: היום הן נמצאות על כל המגרש.
נתנאל כהן: הן נמצאות גם בתשתיות עצמן, הן משקיעות הון תועפות בלהשקיע ולשדרג את מדינת ישראל לתשתיות סיבים אופטיים ונמצאים גם ברב ערוצי בהקשר הזה.
נתנאל כהן: כך שחלוקת ההשקעות שלהן, אם היא הייתה מתכנסת אך ורק בעולם המוביליטי היא כבר פרוסה גם לעולם התשתיות וגם לעולם הרב ערוצי.
נתנאל כהן: וכדי שהם יממשו את האחריות שלהם בנושא הזה אנחנו צריכים גם את הממשלה, אנחנו צריכים גם את הרשויות המקומיות, אנחנו צריכים גם את משרדי הממשלה בנושא הזה ולא בכל המקומות אנחנו מקבלים את שיתוף הפעולה הנדרש בחברות עצמן.
נתנאל כהן: רק דוגמה קטנה, ממש רלוונטית - -
אורי מקלב: כולם יודעים להתהדר ברפורמה של הסלולר ולא יודעים היום דרך פעולה על השירות.
נתנאל כהן: אני רוצה לתת דוגמה חיה כרגע למה שקרה לנו בחולון.
נתנאל כהן: ממש בימים האחרונים - -
אורי מקלב: בבית ספר- -
נתנאל כהן: אני רוצה להראות לך את הכיסוי לפני הורדת האנטנות, את הכיסוי שיש כרגע לאחר הורדת האנטנות – ואתה תגיע למסקנה בסופו של דבר שכרגע באזורים הספציפיים הללו איכות הקליטה ירדה בצורה דרמטית.
נתנאל כהן: ולטענתי ולטענת המומחים, גם איכות הקרינה גדלה בצורה דרמטית אל מול המשתמשים האחרים.
איריס שכטר: פחות ילדים חלו.
איריס שכטר: זה לא נכון.
איריס שכטר: תתייחס לזה מבחינה בריאותית.
איריס שכטר: מה אנחנו רוצים יותר קליטה או בריאות של התלמידים שלנו?
רם דישון: פחות ילדים בחולון עכשיו חווים כאבי ראש.
רם דישון: זה אתה לא ציינת וחבל.
איריס שכטר: ופחות תחלואה ופחות סרטן.
אורי מקלב: גברת שכטר עד כאן הקריאות ביניים.
איריס שכטר: זה לא נכון שהקרינה היא - -
אורי מקלב: את חותרת בכוח להיות הראשונה אחרי כבר כמה שנים שאני מכהן כיושב ראש שאני אוציא אותך מהדיון.
אורי מקלב: את תזכי בזה, כנראה בצדק.
אורי מקלב: את חותרת לכיוון הזה במהירות.
איריס שכטר: אני לא מבינה, הציבור לא יכול להשמיע את קולו?
אורי מקלב: אל תחליטי מה הציבור צריך לדעת ומה לא.
אורי מקלב: הבנו את הגישה שלך ואנחנו נגיד בסדר.
אורי מקלב: תכבדי גם את מה שאת מייצגת.
אורי מקלב: ככל שתכבדי אותה ככה גם הדברים באמת יהיו קשובים יותר, יהיו משכנעים יותר.
איריס שכטר: אני שעה מקשיבה.
איריס שכטר: מתי יינתן לי גם להתבטא?
אורי מקלב: אפשר לטייל בחוץ.
אורי מקלב: יש כאן חופשיות בעניין הזה.
אורי מקלב: ההלימה הזאת בין כמעט אלימות - -
איתן כסיף: השידור מצולם חבל שאת - - -
אורי מקלב: לא, לא- - - את הקטע הזה היא לא תפרסם.
אורי מקלב: בין אלימות מילולית והתפרצות בכוח לבין מאבק.
אורי מקלב: חבל שמאבק צריך גם להתייחס לאנשים שמנהלים את המאבק שלהם בכוחניות.
אורי מקלב: כוחניות זה גם התפרצויות בתוך ישיבה ובתוך דיבור.
אורי מקלב: אני מצפה מאנשים שאני מזדהה איתם ואני חושב שבאמת חשוב להיאבק על קרינה ועל בריאות הילדים שהערכים שהם מייצגים שהם יתנו דוגמה אישית איך מתנהלים ואיך מתנהגים.
אורי מקלב: יש עוד אנשים שנמצאים פה.
אורי מקלב: חברות הסלולר היו פה, גם לא החמיאו להם הרבה והם לא התפרצו ויש להם הרבה מה להגיד גם בעניין הזה והם מבקשים רשות דיבור ואם ירצה השם הם גם יקבלו את זה.
אורי מקלב: ככל שהערכים הקבועים שאת מתיימרת להציג אותם ככה נדרש מעצמך לעמוד בהם.
איריס שכטר: איפה החוקרים, איפה הרופאים?
נתנאל כהן: חשוב לי מאוד לציין בתחילת דבריי שכלל חברות הסלולר פועלות על פי חוק ועל פי מדדים וקריטריונים שמוגדרים על ידי המשרד להגנת הסביבה.
נתנאל כהן: כאן אני רוצה להראות רגע דוגמה שהיא דוגמה מייצגת, היא דוגמה מהימים האחרונים - -
אורי מקלב: הורדה של - -
נתנאל כהן: זה תורן האנטנה לאתר שהיה פעיל וזה בירוק אתה יכול לראות את הכיסוי – 360 מעלות.
נתנאל כהן: לאחר הורדת הפנל לכיוון בית ספר אורט אתה יכול לראות איך הפנל הזה ממשיך לשרת את השכונה הזו, את השכונות המערביות וכל מה שקשור למזרח.
נתנאל כהן: כלומר, גם הבית ספר עצמו אבל גם אפשר לראות את הבתים עצמם שכנראה אין להם כיסוי- -
אורי מקלב: חבל שרק אנחנו רואים את זה אבל אני מעיד - -
נתנאל כהן: וזה למעשה כיסוי ללא האתר שבקרבת אורט - - - כלומר, ברגע שאנחנו מסירים את התורן הזה לגמרי זה התוצאה שתהיה.
נתנאל כהן: כלומר, זה יהיה פשוט אדום לחלוטין.
נתנאל כהן: עכשיו ממה נפשך בסופו של דבר?
נתנאל כהן: תראו, אני לא בא ואומר איפה נכון למקם את התורן או איפה לא נכון למקם את התורן.
נתנאל כהן: אבל מקובל מאוד בעולם שהסוגיה הזו היא סוגיה שהיא לא רק עניינו של הרגולטור ושל החברה עצמה, אלא המעורבות מתקיימת גם על ידי השלטון המקומי, גם על ידי העירייה.
נתנאל כהן: כי מבינים שחלק מזה שהחברה אמורה לספק את השירות זה חלק מהעניין שלהם.
נתנאל כהן: אין מה לעשות- -
אורי מקלב: נתי, כיוון שאני אמרתי ואני אומר את זה גם לאחרים שאמרו – הנושא של הקרינה זה שווה דיון מיוחד.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על תשתיות.
אורי מקלב: טוב שהתייחסת לזה, זה בסדר, אבל אני גם לא הולך להרחיב את הנושא הזה.
אורי מקלב: אני אמרתי בתחילת דבריי, עוד לפני שידעתי שיש כאן פעילים שהם נגד הצבת האנטנות, שהנושא הוא שאנחנו מתמקדים יותר בהצבת המוקדי שידור האלה מנקודת הנחה שככל שיש מוקדי שידור שעומדים בסטנדרטים ובתנאים שהם חייבים, מרחק מבית ספר, מרחק ממקום מגורים אני - -
איריס שכטר: על איזה סטנדרטים מדברים?
אורי מקלב: את לא מרגישה שאת מבזה את עצמך?
אורי מקלב: את מבזה את מה שאת בכלל מייצגת.
אורי מקלב: את לא ראויה באמת לייצג מאבק.
אורי מקלב: את יכולה לקחת מגפון ולצעוק.
נתנאל כהן: ישנה תופעה נוספת של השחתה של אתרי קצה, במיוחד במקומות שבהם נותנים שירות גם לתושבים וגם לצירים הראשיים, במיוחד באזורי הדרום.
נתנאל כהן: אנחנו בקשר רציף כרגע, פתחנו איזה שהם ממשקי עבודה ויחסי גומלין עם הרשות לפיתוח הבדואים.
נתנאל כהן: אפשר לראות כאן, לדוגמה, שרפה של אתר של סלקום ברהט.
נתנאל כהן: אפשר לראות כאן שרפה של אתר פלאפון ברהט.
נתנאל כהן: והדברים הללו למעשה גורמים לכשל שהוא כשל כפול – אחד זה אל מול התושבים, שאני אומר לך שגם הרשות מאוד אינטרסנטים לקדם ולפתח את האוכלוסייה שם, ואנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה.
נתנאל כהן: אני לא אכנס למה אנחנו עושים ביחד עם שיתוף הפעולה של חברות נוספות.
נתנאל כהן: וגם לצירים, הצירים עצמם, במיוחד צירים שנמצאים ארוכים בדרום האתרים עצמם נמצאים בדרך כלל בשטח שהוא שטח פתוח, שהוא לא שטח שהוא שטח ציבורי.
נתנאל כהן: וגם שם ברגע שיש חבלה אז זה גורם לנזק מאוד מאוד גדול הן לתושבים עצמם והן - -
אורי מקלב: בשלב הזה יכול להיות - - - קודם כל אני מאוד מודה לך על ההשתתפות שלך בוועדה וכל הפעילות שיש לך.
אורי מקלב: אני ציינתי, לא יודע אם שמת לב, קיבלת אז את החומר, מנהלת הוועדה הכינה לי את הדברים שאתה אמרת בכנס של אנשים ומחשבים שהתקיים לפני 14 יום, ב-18 בנובמבר, ושם אמרת את הדברים באומץ.
אורי מקלב: כמשרד אתה לוקח לעצמך את האחריות, אתה חושב שאנחנו צריכים לתת שירות, אנחנו לא נמצאים במקום טוב, אנחנו חושבים שמעבר לרק מחיר אנחנו צריכים לתת שירות ומחויבים בנושא הזה.
אורי מקלב: ואני רק שואל שאלה לפני, אם יש לכם איזה שולחן עגול עם חברות הסלולר.
אורי מקלב: זאת אומרת, אתם יושבים ודנים גם לראות את הבעיות שיש להן.
אורי מקלב: מועצת השמן, אני חושב, או משרד החקלאות מפרסם שליטר שמן זית צריך לעלות בסביבות ה-40 שקל.
אורי מקלב: אם מישהו מוכר לכם ב-20 שקל סימן שיש בעיה בשמן.
אורי מקלב: שמן זית אמיתי לא יכול להימכר בפחות.
אורי מקלב: אנשים חושבים שהם קונים מציאות אבל הם לא קונים את השירות.
אורי מקלב: אני יודע שבתחרות ביניהם אין משהו שבא ואומר שמתחת לרף הזה אי אפשר לרדת.
אורי מקלב: גם כלקוחות אני רוצה גם שיכריחו אותי.
אורי מקלב: אני חושב שכל אחד מאיתנו.
אורי מקלב: ואם לא, אז הרוב צריך להחליט, ולכן יש לנו רגולציה שאם המחיר הוא מתחת למחיר כזה זה בעצם אי מתן שירות ויש רף מסוים שאי אפשר לרדת ממנו.
אורי מקלב: התחרות צריכה להיות על דברים אחרים.
אורי מקלב: צריך לתת לשוק החופשי גם קווים אדומים.
אורי מקלב: מתחת לזה אי אפשר - - - אני לא חושב, אני לא יודע, אני שאלתי בישיבת הכנה שהייתה לנו מה ההיקף הכספי של חברות הסלולר, מה הרווחיות שלהן.
אורי מקלב: כשבאים פעם - - - בוועדות כאן בכנסת מגיע בנק ישראל ורוצה להגן על הבנקים, החסינות של הבנקים, והבנקים צריכים להיות עם חוסן כלכלי וצריך לא לפגוע ברווחיות שלהם.
אורי מקלב: אבל כשאנחנו רואים את הרווחיות אנחנו יודעים שיש עוד הרבה שומנים ועוד הרבה קצפת שאפשר לגרד.
אורי מקלב: אני לא יודע היום את הנתונים אבל צריך גם לראות בסופו של דבר יש מדדים גם להראות האם חברות הסלולר נמצאות בקצה ביכולת שלהן לתת שירות או שיש להן מספיק יכולות והן יכולות לעמוד בדרישות שלנו לתת שירות יותר טוב ושירות מינימאלי יותר טוב.
נתנאל כהן: ברשותך, רק להשלים וגם לענות למה שאתה אומר כרגע.
נתנאל כהן: אז מה אנחנו לוקחים לעצמנו מתוך הדיון הזה בשנת 2019 – אז דיברתי על הגברת הפיקוח ואמצעים שהם אמצעים יותר טכניים ומדידים.
נתנאל כהן: הדבר השני, טיפול בכיסוי הסולרי ביישובי הבדואים שגם ייתן כיסוי גם לצירים ולכבישים, כיסוי בקליטת יישובי ניצן ומימוש פתרון לכביש 672.
נתנאל כהן: וכמובן שיש כאן עניין של אישורי ממשלה - -
אורי מקלב: מה זה 672?
אורי מקלב: 60 אני יודע שהייתה הבעיה.
נתנאל כהן: יש שם ציר שלא - -
אורי מקלב: אה שם.
אורי מקלב: אנחנו מקיימים כאן דיון בוועדות, כולל גם שאנחנו שותפים לדיון על כביש 60 - -
נתנאל כהן: אבל חשוב לי מאוד להגיד ככה: אנחנו לקראת עידן הדור החמישי.
נתנאל כהן: הדור החמישי מתנהל גם ספקטלית בצורה שונה מדור 3 ודור 4.
נתנאל כהן: וישנן מספר טכנולוגיות, זה לא רק תדרי ה-700 והתדר הראשון, זה תדרי 3500 ו-2600 ו - - - וכדומה.
נתנאל כהן: ויש כאן מש מאוד מאוד גדול של ערים שלמות שכרגע מבצעות פיילוט על הדור החמישי כמו לוס אנג'לס, סן פרנסיסקו, ניו יורק, מנהטן וכדומה.
נתנאל כהן: ושם הרשות המקומית מאפשרת לעשות את הפיילוט, זה חלק מתוך - -
אורי מקלב: זה סוג תשתיות שיהיו בנויות על פסי - - - של תשתיות בתוך - - -באיזשהו מקום פיזיות.
נתנאל כהן: זה תשתיות שיצטרכו להגיע למהירות של 1 ג'יגה והמהירות הזאת תצריך פריסה אינטנסיבית של אמצעים ותשתיות.
נתנאל כהן: למה אני אומר את זה?
נתנאל כהן: כי אנחנו מבינים שאנחנו צריכים גם לתת מסמך הצדקה.
נתנאל כהן: כשאנחנו יוצאים למכרז אנחנו צריכים להסתכל על כל המגרש.
נתנאל כהן: אנחנו מבינים את זה.
נתנאל כהן: אבל אי אפשר לחשוב שלא נקים תשתיות ושיהיה כיסוי סלולרי ושתהיה איכות של גלישה ו- - - ודור חמישי וכדומה.
נתנאל כהן: זה לא הולך ביחד, הדבר הזה.
נתנאל כהן: לגבי הסוגיה של תחרות וכדומה – המשרד בצדק רב ובעמל רב בשנים האחרונות, מרכז הכובד של המשרד היה לייצר שוק תחרותי במחיר הוגן ללקוח.
נתנאל כהן: הוא עשה את זה בצורה מאוד מאוד מוצלחת בעולם המוביליטי, בעולם הסלולר.
נתנאל כהן: אנחנו מבינים שהעת כרגע היא לעבור מהמיקוד שלנו, מרכז הכובד של המשרד עובר מהגברת התחרות והשירות של המחירים לצרכן להשקעה בתשתיות.
נתנאל כהן: ומרכז הכובד הזה זה לא שהוא מזניח, חס וחלילה, את התחרות בשוק ואת הצרכנים ואת המחירים שיהיו מחירים שפויים.
נתנאל כהן: אבל אנחנו מבינים שהחברות עצמן צריכות שכל שנה יהיה להן נתח, נדבך מאוד מרכזי בהשקעה בתשתיות עבור המעברים לדור הבא וכמובן היכולת שלהם להסתכל בצורה רחבה גם על כיסוי וגם על איכות של שירות.
אורי מקלב: בהמשך אם נצטרך לבקש ממך התייחסות אז אנחנו נקווה שתהיה פה.
נתנאל כהן: אני פה.
אורי מקלב: חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.
ינון אזולאי: קודם כל ישר כוח על הדיון הזה, דיון שהוא חשוב לכולנו.
ינון אזולאי: היום הטלפון הסלולרי הוא חלק בלתי נפרד מאיתנו.
ינון אזולאי: אני חושב שאם היה מקום אחד שכולנו - -
אורי מקלב: ילדיי הנשואים הצעירים יותר כבר אין להם טלפון בבית.
ינון אזולאי: אני בא להגיד את זה, אבל אם היינו רוצים משהו שבאמת במקום אחד לא תהיה לנו קליטה זה בבית, לפחות שם אני אהיה עם הילדים.
ינון אזולאי: אבל המצב כרגע שבאמת יש הרבה מקומות בארץ שאין להם קליטה.
ינון אזולאי: אני מדבר לאו דווקא על השיחות שאנחנו עושים.
ינון אזולאי: זה גורם לפעמים לסכנת חיים ממש.
ינון אזולאי: אם זה בגין שאני גם מתנדב באיחוד הצלה, בזמן הפנוי אני גם עושה את זה, יש את המירס שמעביר את הקריאות.
ינון אזולאי: לא פעם אני נתקלתי בקשיים שלא קיבלתי ואני לא יכול לשדר.
ינון אזולאי: גם היום אני משתדל לעשות את זה.
ינון אזולאי: הדבר הזה מאוד מאוד חשוב.
ינון אזולאי: והייתי רוצה לשאול את המנכ"ל לאו דווקא על מה קורה בעצם באיו"ש.
ינון אזולאי: אתמול נסעתי לחברון, קריית ארבע, חלק מהכבישים היו ללא קליטה וידוע לנו, נסעתי גם כמה פעמים לאזורים מעבר לקו הירוק אם זה עמנואל וכל המקומות האלה, אנחנו יודעים ששם אנשים נוסעים בלילות, נשים נוסעות לבד, יש שם סכנה גדולה ובסופו של דבר אם חלילה אין להם קליטה זה מציל חיים כל דקה כזאת.
ינון אזולאי: ואם יש לנו תשובה ומענה לאנשים האלה שמוסרים את נפשם גם ככה שהם גרים שם.
ינון אזולאי: אגב, כביש 6, הפתרון שלו בצפון זה ששמו מגברים בתוך המנהרות.
קריאה: צריך לחשוב על זה גם אם המדינה עושה משהו - -
ינון אזולאי: כביש 6 צפון.
ינון אזולאי: ברגיל יש עוד כל מיני בעיות אבל בכביש 6 צפון יש פתרון ואני חושב שהמנכ"ל שם באמת כנראה ראש גדול ועשו את זה.
ינון אזולאי: הם יודעים שהם יכסו את זה.
ינון אזולאי: אבל גם המדינה צריכה לתת שירות גם אם הכביש הזה לא עולה אגרה.
אורי מקלב: נציג חברות הסלולר, גיא יום טוב, פורום החברות הסלולריות.
גיא יום טוב: אדוני, מה שאנחנו רק יכולים להוסיף, אני חושב שהמנכ"ל סקר את זה בצורה מלאה ונכונה – כפורום אנחנו עוסקים רק בסוגיות שקשורות לנושאי בטיחות, ולכן אני לא יכול לגעת בכל הסוגיות האחרות ומכאן הקשר הישיר לנושא של הצבת ופריסת האנטנות.
גיא יום טוב: אני חושב שאין חולק שהנושא של הסלולר הוא תשתית חיונית ומי שמגדיר אותה ככה זו המדינה וכל המשרדים.
גיא יום טוב: גם הציבור שאימץ אותה בצורה מלאה.
גיא יום טוב: וככזו בעצם החברות מחויבות לתת כיסוי מלא, איכותי, רציף, כמעט בכל מקום וכיום גם כמעט בכל חדר בבית אנשים רוצים לדבר בצורה איכותית או לגלוש בצורה איכותית.
גיא יום טוב: מצד שני יש איזושהי סוגיה שהתחילו כאן לגעת בה, ואדוני גם שמע, הנושא של החשש הציבורי שמה שהוא גורם זה בסופו של דבר לאיזושהי התנהלות לא מיטבית, נקרא לזה ככה, בפריסה.
גיא יום טוב: וזאת לא בניגוד לעמדה או לרצון של חברות הסלולר אלא בהתאם לעמדות של משרדי הבריאות והגנת הסביבה.
גיא יום טוב: הרי הם אלה שקובעים את התנאים והכללים, החברות בסופו של דבר מיישמות את הביצוע בשטח בהתאם לכללים האלו.
גיא יום טוב: ולכן הדוגמה של בית ספר אורט היא דוגמה דיי מעלפת כי בסופו של דבר יש את הגורם המוסמך של מרכז הידע הלאומי במדינת ישראל שהוא לאחר ההחלטות האלה מביע את עמדתו הרשמית.
גיא יום טוב: ואני יכול רק לצטט משפט אחד ממה שהוא כותב שחור על גבי לבן, שהיכולת של הטלפון הסלולרי, אפרופו מה שאדוני אמר, לשדר ולקלוט אותות בהעדר כיסוי הולם נמוכה.
גיא יום טוב: כאשר איכות הקליטה גרועה ועוצמת הקליטה נפלטת מהטלפון שמתאמץ לתקשר עם תחנת הבסיס גדלה המשתמש נחשף לקרינה גבוהה יותר מהטלפון הסלולרי.
גיא יום טוב: והם מסיימים בזה שאומרים: אנו סבורים שפתרון כגון הטיית כיוון שידור האנטנות, על אף שימתנו את חששות ההורים לא יהוו מענה הולם לצרכים הטכנולוגיים או להיבטים הבריאותיים.
גיא יום טוב: זו בסופו של דבר העמדה הרשמית של מדינת ישראל, לא עמדה של חברות הסלולר.
גיא יום טוב: ולכן אני חושב, ויש לא מעט דוגמאות ממגוון של ערים שברגע שהנושא הזה יורד גם מפה כלפי מטה ושראשי הערים צריכים להתמודד עם לקבל החלטות ולתת אישורים הנושא של חשש משפיע בצורה לא טובה ופוגע גם בקליטה וגם בדברים האחרים.
אורי מקלב: אם אני אסכם את דבריך או אשקף את דבריך אתה אומר, תשמעו, אנחנו מוכנים, אנחנו לא הורדנו את רמת השירות, אבל יש היום רגולציה או חוסר שיתוף פעולה מראשי ערים.
אורי מקלב: אני לא חושב שהתנאים והדרישות הוחמרו עכשיו על ידי המשרד להגנת הסביבה או משרד הבריאות, הרי זה לא שונה, מה שהיה לפני 10 שנים, זה אותם סטנדרטים, אותם פרמטרים, אותם מרחקים, אותה מחויבות או אותן הנחיות שיש.
אורי מקלב: אז אני מבין שיכול להיות שבזה אתה צודק שראשי הערים לא משתפים פעולה אבל בסופו של דבר האם אתה כורך את הכל רק בעניין הזה?
גיא יום טוב: לא, אני התחלתי בדבריי להגיד שאנחנו מתוקף הממונה על ההגבלים יכולים רק לדון על הדברים האלה ולא על סוגיות שקשורות לנושא של שירות ותחרות ישירה בין החברות שזה אולי אנשים אחרים יתייחסו לכך.
גיא יום טוב: אבל אני חושב שהבעיה שמציגים אותה בסוף, שאני חושב לפחות, לעמדתנו, צריכה להיות על השולחן היא איך מוצאים דרכים יותר יעילות, יותר נכונות, בשביל לעודד את הפריסה, בשביל לעשות אותה בצורה יותר מהירה.
גיא יום טוב: ברחבי העולם וגם במדינות יש כל מיני פתרונות ומסלולים שבהם הרגולטור יודע לפעמים גם לכפות על הרשויות המקומיות כי יש לו איזושהי הבנה של מה צריך להיות.
גיא יום טוב: והוא גם מבין שיש קושי לפעמים לגורמים בשטח להתמודד.
גיא יום טוב: אני חס וחלילה לא מזלזל בחששות, ואני מכבד מאוד את האנשים שמציגים אותן, אבל בסוף הדיון צריך להתנהל בדיון מול הגורמים המוסמכים, המקצועיים ובסופו של דבר צריכה להתגבש העמדה ועל פיה צריכים להתחיל לנהוג.
גיא יום טוב: אי אפשר כל פעם להתקדם ולעצור ולהתקדם ולהפריע ולהוריד וכל הדברים האלה.
אורי מקלב: אני מקבל את הדברים אבל בסופו של דבר אני חושב שזה נכון.
אורי מקלב: המשרד צריך לקחת את מה שקורה בכל העולם ולראות איך הם מעבירים את זה לדברים שממעיטים את הקרינה ובאמת גם מצד שני מחייב את ראשי הרשויות לשתף פעולה.
אורי מקלב: אני חושב שצריך לאמץ את הדברים האלה.
אורי מקלב: אבל לא הנחת את דעתנו, אני מקבל את דבריך שיש קשיים, אבל כשיש קשיים המשקיעים יודעים לפעול.
אורי מקלב: אני הייתי 15 שנה בעיריית ירושלים בתקופות שהניחו את האנטנות הסלולריות האלה וכל חברה החזיקה לעצמה אנשים, עורכי דין ומקדמים שיידעו לשכנע גם את אבות העיר וגם את הוועדות השונות.
אורי מקלב: הם השקיעו בזה הרבה, הם הגיעו ברצון טוב מאוד לתת את הפריסה בתחרות אז הם השקיעו בזה והם הצליחו בזה.
אורי מקלב: יש כאן גם נציג של השלטון המקומי, אולי תיכף הוא ירצה - - - אבל מצד שני, מהר מאוד הציבור יודע שאם אין קליטה וצריך להתאמץ יותר ואז אותו ראש עיר בא ואומר, אני רוצה את השירות הזה ואתה זה שלא נותן אז יכול להיות שלפעמים המתנגדים הם רעשנים יותר, אבל בסופו של דבר כשיש בעיות ואם זה יכוון לראש הרשות או לרשות עצמה שלא נותנת אז הוא גם - - - הוא רוצה לרצות לא רק את הצד שמתנגד, הוא רוצה גם את הצד שחושב שככה הוא יודע, שככל שיש יותר - - - שעומדים בסטנדרטים ועומדים בדרישות, יש יותר מוקדי שידור, ככה הקרינה היא נמוכה יותר.
אורי מקלב: אם יש מישהו שרוצה מחברות הסלולר בעניין הזה, מה שגיא לא יכול היה להתייחס?
אורי מקלב: שי סופר, רצית להוסיף משהו?
שי סופר: אני ממשרד התחבורה, המדען הראשי.
שי סופר: אני רק רוצה לציין שאנחנו למעשה בפתחו של העידן האוטונומי בתחבורה.
שי סופר: בעבר לא נדרשנו כלל לכל נושא התדרים, פנינו למשרד התקשורת, קיבלנו כבר הקצאה של תדרים הן לרכב והן לרכבת.
שי סופר: אבל אני רק רוצה לספר שבכלי רכב העתידיים יהיו לנו מערכות מצילות חיים שנקראות ecall הן עובדות היום כבר באירופה, יש גם בארצות הברית משהו דומה.
שי סופר: המערכת היא מערכת שמודיעה מראש ברגע שיש תאונה.
שי סופר: היא נותנת מיקום, על הרכב יש סנסורים בתוך הרכב ואז למעשה כוחות ההצלה מגיעים הרבה הרבה יותר מהר.
שי סופר: זה מקצר את שעת הזהב, השעה שבה מגיעים כוחות ההצלה לאנשים - -
אורי מקלב: כל המערכות האלה על מה הן יושבות, איך הקליטה שלהן?
שי סופר: תווך סלולרי.
שי סופר: הכל יושב על סלולר.
אורי מקלב: אם יש בעיה של קליטה אז - -
שי סופר: לגמרי.
שי סופר: כל הנושא הזה של V2V – Vehicle to Vehicle ו- V2I – Vehicle to infrastructure, כל הנושאים האלה הם נושאים חדשים ואנחנו נצטרך, כשאנחנו מדברים על תשתית סלולרית, לכלול אותם גם בתכנון עתידי.
אורי מקלב: אבי גרוסמן, רשות ההגבלים.
אבי גרוסמן: אני רוצה להתייחס גם לדברים שאדוני היושב ראש אמר וגם לכמה מהדברים של מנכ"ל משרד התקשורת.
אבי גרוסמן: אנחנו חושבים שהדרך ליצור תמריץ או לחייב חברות להשקיע בתשתיות היא לא צריכה לעבור דרך חסימת תחרות או מניעת תחרות או הגברת התחרות.
אבי גרוסמן: אנחנו חושבים שדווקא התחרות היא זו שמעודדת חדשנות בענפים רבים וגם בענף הזה.
אבי גרוסמן: אנחנו חושבים שצריך לזכור שחברות הסלולר, חלקן לפחות, הן כבר לא רק חברות סלולר, הן חברות תקשורת.
אבי גרוסמן: אז חברת סלולר שפעם הייתה צריכה להשקיע בתשתית סלולר היום היא גם חברה של OTT, חברה של טלוויזיה.
אבי גרוסמן: השקעה בתשתית מבחינתה זה גם השקעה בתוכן וגם השקעה של פריסת סיבים.
אבי גרוסמן: אנחנו חושבים שאם רוצים לעודד – אנחנו כמובן בעד עידוד פריסת תשתיות והשקעה בתשתיות, אבל אנחנו חושבים שהדרך לעשות את זה יכולה להיות דרך הצגה של דרישות השקעה אבל לתת איזושהי עצמאות לחברה להחליט איך היא הולכת להתמודד עם דרישות ההשקעה.
אבי גרוסמן: אם חברה רוצה באופן עצמאי להעלות מחיר בשביל לעמוד בדרישות היא יכולה לעשות את זה.
אבי גרוסמן: אם היא מחליטה להרוויח פחות ועדיין לעמוד בדרישות – לעשות את זה.
אבי גרוסמן: אבל לא בדרך של חסימת תחרות או מניעת תחרות אלא בדרך כן לאפשר לחברות להתמודד עם הדרישות שמטילים עליהן בהתאם לדברים.
אבי גרוסמן: החברות יודעות לעשות את זה.
אבי גרוסמן: גם לא ברור לנו, אני לא מכיר איזושהי נוסחת קסם שאומרת שכל שקל שהצטבר לחברה בגלל מניעת התחרות באמת יושקע בתשתיות.
אבי גרוסמן: אני לא חושב שיש איזושהי נוסחת קסם או דרך לעשות את זה בצורה שבאמת זה ילך ככה.
אבי גרוסמן: לתת באמת לשוק לעשות את שלו, ואם צריך להציב דרישות השקעה אז להציב דרישות השקעה.
אורי מקלב: אני לא רוצה - - - אבל זו לא התפיסה הזאת.
אורי מקלב: גם לא זו הייתה הכוונה שלי ממש, יכול להיות שזו אולי הייתה המשמעות, לא התכוונו.
אורי מקלב: התכוונו באמת שהיעד שלנו זה, כפי שאמר המנכ"ל, העמדת דרישות ופיקוח עליהן.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאלה הדברים.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים לפגוע בתחרות, אבל אנחנו מניחים, אנחנו רוצים לקוות, אם יהיה פיקוח חזק ולא תהיה להם ברירה - - - תשתיות אז ממילא יכול להיות שהמחירים אולי ישתנו.
אורי מקלב: אני גם לא בטוח, אני לא אמרתי את זה כדבר שהוא אקסיומה, דבר שהוא חייב להיות.
אורי מקלב: אבל אנחנו בהחלט דורשים ורוצים שהמחירים יהיו נמוכים והתחרות תגבר עליהם והיא תקבע גם את עניין השירות.
אורי מקלב: אבל אנשים היום, מה שקורה שכולנו נותנים שירות, אמר אלירן שיש היום אפליקציות שהצרכן עצמו, הלקוח עצמו יידע איזה חברות מספקות יותר - - - זה גם יכול להיות מוביל בעניין הזה - -
אבי גרוסמן: יש גם אפליקציה כזאת של הרשות הממשלתית בבריטניה, של אוף קום שהם בעצמם, רשות התקשורת בעצמה מפיצה את זה לאזרחים.
אבי גרוסמן: זו יכולה להיות עוד דרך לבקר ולפקח.
אבי גרוסמן: אפליקציה שהאזרח יכול בעצמו להסתכל איזה חברה קולטת איפה ובאיזה רמה.
אורי מקלב: איתן, שתי דקות.
איתן כסיף: כמה מילים, אני אהרוס קצת את האידיליה של המנכ"ל והחברות.
איתן כסיף: אז באמת בקטעים האלה של פריסה אנחנו באותו צד, אבל ברגע שלא היינו באותו צד והיו לנו כלים, בהחלט השתמשנו בהם.
איתן כסיף: הסנקציה הכי גדולה שמשרד התקשורת בתולדותיו הטיל, ואולי בכלל רגולטור, היה 28 מיליון שקל על גולן.
איתן כסיף: ברגע שהיו לנו כלים השתמשנו בהם ובחומרה.
אורי מקלב: אבל באמת הם למדו וזו הייתה הפרה בוטה והיה ויכוח אבל - - -
איתן כסיף: ברגע שיהיו לנו כלים באמת למדוד אז נשתמש בהם.
אורי מקלב: אבל זה רק חברה אחת.
אורי מקלב: זה אומר היה צריך - -
איתן כסיף: לא נהסס על כל השוק ברגע - - -
אורי מקלב: אין ספק שיש פיקוח - -
קריאה: רק לבדוק את השנייה והכיוון יהיה טוב.
אורי מקלב: צחי שלום ואחרי זה נעבור לנושא של הקרינה, זה הנושא של תשתיות ממנמ"ר מרכז השלטון המקומי, ודאי חשוב שיתייחס אחרי שאמרו את הדברים של שיתוף הפעולה בין השלטון המקומי כפי שנעשה גם בחוץ-לארץ, יש שיתוף פעולה, השלטון המקומי הוא שותף לכל הדברים האלה, הוא לא עומד מן הצד.
צחי שלום: גם בארץ, אני חושב שהשלטון המקומי הוא שותף פעיל ומבצע פעולות ומאמץ טכנולוגיה ורק לפני שבועיים היינו פה בדיון אחר ודיברנו על הטכנולוגיה שהרשויות מבקשות וקיבלנו חדר מיוחד עבור הרשויות.
צחי שלום: יש פה איזשהו קונפליקט שהעלו אותו והוא מתחבר גם לנושא של הקרינה ובמיוחד לנושא של הקרינה.
צחי שלום: יש המון דעות, יש דעות רשמיות לכל הכיוונים, יש דעות שאומרות שהקרינה לא פוגעת ויש דעות שאומרות שהקרינה פוגעת.
צחי שלום: ברור שראש עיר שבא וצריך להחליט על אנטנה שצמודה לבית ספר צריך לקחת המון שיקולים סביבתיים.
צחי שלום: ראינו את הדיון לפני שבועיים, דיברנו על זה, בדיוק העלינו והיו פה התנגדויות מטורפות איך מישהו העז לאשר בכלל אנטנה סמוך לבית הספר.
צחי שלום: אני חושב שהבעיה נעוצה בהיסטוריה של התנהגות חברות הסלולר בעבר עם התקנה של אנטנות לא חוקיות וחוסר ידיעה של קרינה והשפעה על התושבים.
צחי שלום: נכון להיום יש פער גדול בין מה שהאנשים הטכניים ואנשי הרפואה מדברים לבין מה שהתושבים יודעים, וזה בסוף מתנקז לפתחו של ראש העיר, וראש העיר צריך לקחת את ההחלטות ולקבוע מה הוא עושה גם כלפי קניון, גם כלפי אנטנה וגם כלפי בית פרטי.
צחי שלום: וזו הסמכות שלו ושם היא צריכה להישאר כי זו סמכות השיפוט שלו.
צחי שלום: ולדעתי בכלל צריך לבוא מהצד התקשורתי ולהסביר לתושבים מה קורה, מה ההשפעה.
צחי שלום: יש את התיאוריה שאומרת שככל שיהיו יותר אנטנות המכשיר הסלולרי יתאמץ פחות.
צחי שלום: יש תיאוריה לעומת זה שאומרת שלא.
צחי שלום: וכולנו פה עומדים באמצע וצריכים לקבל את ההחלטות.
אורי מקלב: כן, אבל גם בהנחה הזאת שכמה שיש יותר יש פחות קרינה אבל יש גם סטנדרטים של קרבה של אותן אנטנות לבתים, למקום שנמצאים - -
צחי שלום: ואם אנחנו נסתכל על מספרים שהוצגו במחקר אז אני מבין שיש התקדמות ויש יותר אנטנות שהושקעו.
צחי שלום: זאת אומרת, זה לא שעצרו.
אורי מקלב: זה - - - שעלתה, זה טוב שהאנטנה נמצאת אפילו קרוב, זה יכול להיות - - - המיקום שלו והמקום שהיה צריך להיות - -
צחי שלום: אבל את הבקשה בעצם באה חברת הסלולר ומבקשת את המיקום של האנטנה.
צחי שלום: מי שמאשר את המיקום בסוף זה באמת הוועדה המקומית או המחוזית שמאשרת את המיקום הסופי.
צחי שלום: לראש העיר אין החלטה איפה למקום.
צחי שלום: אנחנו צריכים - -
אורי מקלב: צחי, אני שואל האם אני הבנתי נכון שהחידושים הטכנולוגיים בראייה מרחוק בעידן הקרוב שהוא החדשני פחות יהיה על אנטנות שידור ועל דברים כאלה - - -
נתנאל כהן: לא, לא, זה המצב הקיים, תהיה תוספת של טכנולוגיה של תופים קטנים כאלה שיהיו על בניינים ועל קומות שישדרו point to point, לטווחים מאוד מאוד קצרים, אבל שהם יוכלו לנהל את גם את הכיסוי אבל בעיקר את רוחב הפס.
נתנאל כהן: כמו שציין שי ממשרד התחבורה, אנחנו הולכים לעידן אחר – העידן האוטונומי, הערים החכמות, שגם, דרך אגב, השלטון המקומי כמובן מוביל אותו, התחבורה האוטונומית, חקלאות אוטונומית, חינוך בסטנדרטים אחרים לגמרי, יצריך מאיתנו רוחב פס שונה לחלוטין גם בתשתיות הפיזיות וגם במוביליטי, גם בתשתיות הניידות עצמן.
נתנאל כהן: וכאן, על השכבה הסולארית שקיימת היום תהיינה שכבות נוספות גם של תשתיות פיזיות וגם של תשתיות ניידות.
נתנאל כהן: ואני כבר אומר לך שיש ערים בעולם שמבצעות פיילוטים על הנושא הזה - -
אורי מקלב: זה אומר שהקרינה היא תהיה פחותה?
ינון אזולאי: יש לך עוד אנטנות, מוסיפים עליהן.
אורי מקלב: מוסיפים עוד דברים, אני לא חושב שהקרינה תהיה פחותה, אולי זה פחות בנראות שלה - -
צחי שלום: כל אביזר בסוף פולט קרינה כנראה.
צחי שלום: ויהיו המון אביזרים.
צחי שלום: כולנו יודעים שהסמארט CP והסמארט מובילטי וכל הסמארטים יפלטו עוד קרינה.
צחי שלום: צריך לזה תשתית.
צחי שלום: מהי התשתית – משרד התקשורת אומר שזה בעצם יהיה הסלולר.
צחי שלום: יהיו תשתיות נוספות, point to point וכל מיני תשתיות, כולן פולטות בסוף קרינה.
צחי שלום: ומישהו צריך להחליט את התעדוף ואת האזורים מה אנחנו עושים בסוף.
צחי שלום: זאת אומרת, אם אני שם point to point בתוך עיר בירושלים, דיברנו על זה לפני שבועיים בדיוק, וזה לא מפריע לאף אחד, זה לא בקו גישה של בנאדם ועדיין מתלוננים על זה אז יש בעיה.
צחי שלום: זו בעיה הסברתית ובעיה - - -
אורי מקלב: כל הנושאים של השעונים הקרמיים - -
צחי שלום: דיברנו על זה - -