GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: גם בממשלה זה לא הלך קל, אבל אנחנו הגענו לתוצאה שבעיניי, גם לא רק בגלל מה שקרה, אנחנו נמצאים בעולם אחר לגמרי, גם הגופים הציבוריים והפרטיים, אנחנו לא נמצאים רחוק מגופים שהשקיעו הרבה כמו בנקים וכאלה.
אורי מקלב: יש לנו עוד הרבה מה לעשות, חלק עשינו בחקיקה, חלק גם כדי זרז לעשות את הדברים האלה, יש לנו ויכוח על החקיקה, וגם בימים האלה, חקיקה שעברה פה לגבי חיוב של מיילים.
אורי מקלב: כל דבר זה חוליה וזה מורכב מהרבה הרבה חוליות, חוליות יותר חזקות, יותר מרכזיות, חוליות יותר - - - שרשור של הדברים.
אורי מקלב: כל עיר, אני מודע, אני התרשמתי, בכל הכנות, מרגישים שהדברים יוצאים מהלב, את ההתחבטויות, או ערים אחרות, כל אחד מהמקום שלו, אז אין שפה אחת לכולם, אבל צריך להיות משהו בשפה כוללת ואחרי זה צריך לראות, כל אחד בהתאמה לדברים.
אורי מקלב: אבל אני רוצה מילה, זה די חידוש בשבילי, שהקרבה לגבול הפיזי גורמת גם לקרבה וירטואלית או מתקפה וירטואלית, או ניסיון, משהו ברמה האישית?
ארז תדהר: אנחנו נשמור את זה ברמה של דברים שאי אפשר להגיד פה, אבל - - -
אורי מקלב: מה שאפשר להגיד, בגלל שהדיון הוא פתוח ובשידור.
ארז תדהר: יש לנו היום מידע שיש ל - - -
אורי מקלב: אנשים לא יודעים, אנחנו גם השתכללנו בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו בשידור אינטרנטי ברמה טובה, אבל בסך הכול אנחנו מקבלים פידבקים מאנשים שבשעות הערב, עכשיו כשהוא בעבודה אין לו זמן, אבל הנושא הזה, המנמ"ר או מישהו שלא יכול היה עכשיו, אבל אחרי זה בערב הוא עוקב אחרי הדיון פה ואחרי זה הוא מגיב לנו, הוא הוא רוצה לדעת פרטים, הוא מיידע אותנו במשהו, נותן תובנה כזו או אחרת.
ארז תדהר: אז בזהירות הנדרשת.
אורי מקלב: בזהירות הנדרשת, אבל כל מה שאתה יכול להגיד תגיד.
ארז תדהר: יש מספר מערכות שהן מערכות התראתיות, פיזיות, שאנחנו מכירים יכולת יריב לשבש את המערכות האלה בשביל לבצע פעולת חדירה.
ארז תדהר: נפליג בדמיון, שיבוש של מערכת הגדר ההתראתית בשביל להחדיר חוליה.
ארז תדהר: אז כל היישובים סמוכי גדר ובטווח קילומטרים מסוים החלטנו שהם נכנסים תחת סל העיריות, קבוצת ה-A, הקבוצה שאנחנו מטפלים בהם באופן אישי מיידי.
אורי מקלב: לא רק בגלל הגודל, אלא בגלל - - -
ארז תדהר: לא קשור, יכול להיות חוף אשקלון, שהיא מועצה מאוד קטנה.
ארז תדהר: נתיבות, אופקים נכנסו לשם, אשקלון עצמה, נחל עוז.
אורי מקלב: אני הבאתי דוגמה של שיבוש מערכות רמזורים במתקפת סייבר.
ארז תדהר: זה טיפה יותר מסובך, אבל אני אתן לך מערכת הרבה יותר פשוטה לשיבוש, מערכת ההודעה לתושב על ידי אס.
ארז תדהר: אמ.אסים.
ארז תדהר: כל עוטף עזה, היום הכניסה למקלטים והיציאה מהמקלטים דרך אס.
ארז תדהר: אמ.
ארז תדהר: אס מהרבש"צ, מהקב"ט.
ארז תדהר: המערכת הזאת ניתנת לשיבוש, יש ליריב את היכולות.
ארז תדהר: עכשיו דמיין לעצמך שנותנים הודעה לכל התושבים לצאת מהמקלטים ואז יש נפילת טילים.
ארז תדהר: אנחנו לא רוצים את זה, כי אין זמן לשמוע את האזעקה, זה גם משהו שאנחנו מתעסקים איתו.
אורי מקלב: שתושבי מדינת ישראל יידעו שגם בנושא הזה - - -
ארז תדהר: גם בנושא הזה נעשית עבודה יחד עם פיקוד העורף ועם - - -
אורי מקלב: יש דריכות מיוחדת גם בעניין הזה.
דורון אופק: רציתי רק להגיד מילה קטנה, וזה בעיקר לאנשים מהרשויות המקומיות וגם מהממשלה.
דורון אופק: בסופו של דבר שימו לב שיש איזה שהוא שינוי בדירקטיבות העולמיות.
דורון אופק: ה-GPPR, מעבר לרגולציה שנכנסה, בעצם בא ואומר שהמידע שנמצא בעיריית הרצליה הוא לא של עיריית הרצליה, המידע עליי כמובן, הוא שלי והם מאחסנים לי אותו.
דורון אופק: זאת אומרת שבסופו של דבר אם הם יחטפו אירוע אתם עשויים למצוא את עצמכם בתוצאה שהאזרחים יוכלו לתבוע את העיריות, זה לא ייגמר טוב.
דורון אופק: אני חושב שצריך לעשות - - -
אורי מקלב: דורון, לא צריך להלך אימים, הם נמצאים בעניין הזה.
אורי מקלב: הם יודעים את זה בחלק הזה.
אורי איתן: רגע, רק מילה אחת אחרונה.
אורי איתן: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, נושא הדיון היה מדיניות בנוגע לדרישות תשלומי כופר ואני חשה, כמי שבאמת נתקלה בעניין הזה ולא שילמה את הכופר, אני לא יודעת אם כרגע זה בכלל רלוונטי, התשובה לא ניתנה.
אורי איתן: לא שחשבתי שתתקבל תשובה של כן או לא, אבל אפילו לא ברמת קביעת מדיניות.
אורי איתן: זאת אומרת לא נאמר אם - - -
אורי מקלב: קביעת מדיניות כן, אז אני אולי לא הכנסתי את זה ל - - -
אורי איתן: הדיון נסב הרבה סביב התקנות, הוא היה דיון חשוב, אני לא - - -
אורי מקלב: משרד הפנים היום אמור לתת את המענה, אבל המענה הוא בהלימה יחד עם מערך הסייבר.
אורי מקלב: זאת אומרת המענה שמשרד הפנים נותן זה דרך הנחיה מקצועית והליווי של מערך הסייבר.
אורי מקלב: זה יכול להיות מקביל יותר, לא משנה אם יפנו אליכם ישירות או שיפנו - - -
ארז תדהר: זה לא משנה.
אורי איתן: אבל הם מראש אמרו שהמלצה הם לא ייתנו.
אורי איתן: אני שואלת מבחינה משפטית אפילו.
אורי מקלב: זה דיון שהעלית את זה ואני מקווה שייתנו על זה תשובות.
אורי מקלב: אין על זה תשובה, לא על כל הדברים אנחנו - - -
אורי איתן: לא, בוודאי.
אורי מקלב: אבל דבר ראשון ההנחיה שלנו היום, אני חזרתי בי, לא לתת ולא לשלם, אלא ההנחיה הראשונית היא לעמוד בקשר עם הגוף המוסמך והגוף המוסמך היום קיבל על עצמו לתת תשובות והתשובות יהיו פרטניות יותר, למידה של הדברים האלה ואחרי זה - - - נכון שאנחנו באנו בטרוניה שמועצה כמו חוף אשקלון, שקיבלו את ההתראה וקיבלו את הדברים, הם לא יישמו את זה.
אורי מקלב: אז כאן יש את התשובה של נושא של תקציבים ומודעות.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך את זה לחקור, אבל לא באתי לעשות עכשיו - - -
ליאור שחר: סליחה שאני קוטע, היושב ראש, אני חושב שכן ניתנו פה תשובות.
ליאור שחר: אני חושב שמערך הסייבר אמר תשובות מאוד מאוד ברורות, אני אמרתי תשובות מאוד ברורות, הוא אמר יותר מעשר פעמים, כשרשות מקומית נתקלת בכזה אירוע אז היא פונה והיא תקבל - - -
אורי מקלב: לא, היא שאלה כבר הלאה.
צחי שלום: ואם לא פתחנו את הקבצים מה היא עושה?
אורי מקלב: מה היא עושה?
ליאור שחר: אני רוצה להסביר.
ליאור שחר: הנושא של מדיניות, אי אפשר להגיד לא מוסרים, כל עניין לגופו וזה מה שנאמר פה.
ליאור שחר: אני ממש מתנגד למה שאמרת, שלא קיבלנו תשובות, אני חושב שניתנו פה תשובות וניתנו פה תשובות מצוינות.
ליאור שחר: יש עוד מה לעשות, מה לעבוד, אבל בהחלט - - -
אורי מקלב: אוקיי, אחרי דברי הסיכום אני לא ממשיך, אבל אדוני רצה להגיד משהו.
מונס שמואל: שמי מונס, אני מנהל אבטחת מידע של משרד הרווחה.
מונס שמואל: בזמן שהיית בחוץ אני אמרתי משהו לנוכחים והם אמרו שכדאי שאני אגיד את זה לפרוטוקול.
מונס שמואל: במשרד הרווחה יש שיתוף פעולה ביחד עם המרכז לשלטון מקומי ומשרד הרווחה הוציא הנחיות אבטחת מידע במסגרת תקנון התע"ס שמותאמות לנושא של סייבר, מותאמות לנושא של אבטחת מידע.
מונס שמואל: אני, כמנהל תחום אבטחת מידע, מבצע היום הדרכות לעובדי מחלקת הרשויות המקומיות שאני מוזמן, אז אם תזמינו אותי אני אשמח להגיע.
מונס שמואל: כל נושא של אבטחת מידע בקורסים של עובדי זכאות ועובדי תפעול, או יש שם היבט של אבטחת מידע וסייבר והתייחסויות לדברים האלה, זאת התחלה של משהו לפחות בהיבטים האלה.
מונס שמואל: זה לא עולה הרבה כסף, זה בחינם, דרך אגב, אני עושה את זה תוך כדי עבודה.
אורי מקלב: אתם בחרתם את הנושא של משרדי הרווחה או אגפי הרווחה בגלל המידע הרגיש?
מונס שמואל: בגלל המידע הרגיש, בהחלט.
אורי מקלב: דרך אגב, עיריית תל אביב, התרשמנו למשל שהם לקחו את מחלקת הרווחה - - - אתה בטח תסכים איתי, צחי, שגם ברשויות מקומיות, גם בתוך הרשות יש מחלקות או אגפים שהם מאוד מתקדמים ויש אגפים שהם לא נמצאים - - - קח לדוגמה אגף הרווחה בעיריית תל אביב, אני חושב שהוא מצוין, אני לא בטוח שבעיריית ירושלים באותה מידה כמו האגפים האחרים.
אורי מקלב: זה בכלל לא אומר, לפעמים יש פערים מאוד מאוד גדולים.
אורי מקלב: גם במשרדים הממשלתיים, למשרד הבריאות יש אגפים מאוד מאוד מתקדמים במערכת שלהם ויכול להיות טיפות חלב, שזה גם משהו שקשור לזה, ושם אנחנו מאוד מאוד מיושנים.
אורי מקלב: ניקח לדוגמה באותו משרד, בטיפות חלב אין כמעט שום דבר.
אורי מקלב: אני לא מדבר, לא על מערכת תורים, גם לא מידע, כרטיסי החיסונים, מה שנקרא פנקס החיסונים ועוד דברים כאלה, שזה רחוק מאוד, אנחנו מיושנים, עוד לא גדלנו שם, הילד נשאר תינוק.
מונס שמואל: אני מדבר על שיתופי פעולה קיימים כבר.
אורי מקלב: נציין את זה.
אורי מקלב: אני רק אומר, תמריץ לרשויות המקומיות, לכולם, גם אם אין תשובות מלאות, יש חלק, אפשר להיעזר.
אורי מקלב: צריך להיכנס לעניין הזה, המודעות היא בוודאי בעיה אצלכם.
אורי מקלב: היום יום שני, ז' בסיוון התשע"ח, 21.5.18, צריך להגיד גם אסרו חג של חג השבועות.
אורי מקלב: על סדר היום התכנית הלאומית לבריאות דיגיטלית, בהשתתפות סגן שר הבריאות, הרב יעקב ליצמן.
אורי מקלב: אצלנו אתה נשאר כל הזמן שר, אנחנו גם לא מתקנים את זה.
אורי מקלב: באמת ראוי לציין אותך, גם בהיותך שר וגם בהיותך סגן, זה לא שינה את הדברים, את ההשתתפות שלך בוועדה הזו ובשאר הוועדות ולכן כשביקשנו לדון בתכנית הלאומית לבריאות דיגיטלית זה היה טבעי ולא הופתעת, גם ודאי רוב אלה שיושבים ליד השולחן שוועדת המדע והטכנולוגיה מצאה לנכון לתת את החשיפה הפרלמנטרית של התכנית הזו שאושרה בממשלה לפני כחודש וחצי, ומכיוון שוועדת המדע והטכנולוגיה כבר דנה מספר פעמים, כחלק מאיזה שהוא ממשק לתכנית וחלקים מתוך התכנית בלא מעט דברים גם בזכות הכרטיס אישי ועוד דברים שאתה אמרת כאן בוועדה בתכניות שלך, והנה זה התממש והגיע כתכנית לאומית לבריאות דיגיטלית.
אורי מקלב: לא הופתענו, אבל אנחנו ודאי מברכים על ההכרזה ועל הקצאת המשאבים שהם לא משאבים קטנים.
אורי מקלב: אנחנו רואים באמת את התועלת הגדולה, כפי שהשתקפה בדיונים וכפי שאנחנו גם נחשפנו בדיונים אחרים שהיו על החשיבות הזו של תיק אישי או התכנית הזו, כמה שהיא תוסיף, התכנית הלאומית תוסיף לרפואה מונעת, כמה שיש בזה תועלת מאוד גדולה ושימוש בטכנולוגיה, במידע, במגה דאטה שיש לנו היום בכל מיני ארגונים ולמשרד הבריאות ולבתי חולים ועוד חולים ועוד מידע מאוד מאוד גדול, ניתוח של המידע הזה ובאמת להוביל אותו לכיוון תועלות חדשות שהיום לא משתמשים בהן או רק באופן חלקי, ודאי זה יהיה לתועלת מאוד מאוד גדולה, גם לקידום הבריאות וגם בנושא המניעה, ולא פחות גם בשירות.
אורי מקלב: אני חושב שהחלק של השירות, שיפור השירות, הוא חלק גם מאוד מאוד חשוב.
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים שבסופו של דבר מדובר כאן בהצלת חיים.
אורי מקלב: מידע זמין, מידע מונגש, שימוש בדברים במרחב המידע שיש והנתונים שיש מביאים ממש להצלת חיים.
אורי מקלב: אנחנו נזכיר, אדוני השר, שאנחנו התחלנו, מישהו שלא נמצא באולם כאן, אבל הוא היה באולם כשאנחנו ליווינו תאונת דרכים שמשפחתו חוותה, הוא, אשתו וארבעת ילדים, שלושה או ארבעה ילדים, תאונת דרכים בבוקר שיצאו לטיול וכשהאישה אושפזה במצב קשה עם צורך בניתוח ראש, האישה הייתה בחודש השביעי להריונה, נולדו תאומים, מה שהבעל ידע להגיד זה משהו על תרופה למניעת קרישה או קרישה, משהו שהיה מאוד מאוד אקוטי לגבי הניתוח ומאיפה מקבלים את המידע הזה?
אורי מקלב: הקושי, המהירות, ניתוח חירום, מידע שלא שהיה זמין.
אורי מקלב: בסופו של דבר בנס מצאו את הרופא ודרך טלפונים ובשיטה - - - ואם הוא לא היה?
אורי מקלב: אנחנו התוודענו לזה באופן אישי וברוך ה' באמת בסופו של דבר, זו הייתה שאלת חיים וניצלו חיים.
אורי מקלב: כך שאנחנו יודעים, אתם ודאי יודעים את זה הרבה יותר טוב מאיתנו, אין ספק שלדעת למצות את כל המידע שיש לנו זה דבר חשוב מאוד.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו ואתם ערים לחששות שיש כשמלווים כזה תהליך.
אורי מקלב: לא רק אם זה חברות פרטיות שעושות את זה, אבל הנושא של שמירה על המידע, גם מפני פריצת המידע, גם מפני זליגת המידע, גם מבחינת שימוש שלא ברשות, לא מורשה, כל הדברים האלה, אין ספק שאתם ואנחנו נרצה לשמוע, ואתם מודעים לזה, זה צריך להיות חלק שמוטמע בתוך קידום התהליך.
אורי מקלב: אנחנו היום בסייבר עושים על מערכות קיימות ואחרי זה אנחנו מנסים לשמור עליהם.
אורי מקלב: אני חושב שאתה אמרת את זה ואני חושב שזה גם דבר שבמערכת החדשה, זה צריך להיות מובנה בתוך התהליך, כבר אז עם כל השמירה ולא אחרי זה, איך מונעים את הדברים האלה.
אורי מקלב: יש כאן הרבה צנעת הפרט ומידע אישי רב, אני חושב שיש לזה משמעות ויחד עם זאת אנחנו יודעים שעם כל זה שאנחנו רוצים תועלת אנחנו רוצים לראות שגם לא יהיו נזקים.
אורי מקלב: זה בחלק הזה של הנושא, שאני חשבתי לומר בדברי הפתיחה.
אורי מקלב: שאר הדברים, אולי בהמשך אנחנו נרחיב קצת ואני אכבד אותך לפתוח את הדיון.
יעקב ליצמן: תודה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
יעקב ליצמן: משרד הבריאות מתייחס ברצינות מאוד לנושא של בריאות דיגיטלית.
יעקב ליצמן: בממשלה הייתה החלטה שתשפיע על כל נושא בריאות דיגיטלית, לא רק בריאות, כל מיני משרדים, אבל בבריאות זה סופר חשוב.
יעקב ליצמן: וכמו שציינת, אדוני היושב ראש, היום השיטות המודרניות לטפל במחלות קשות זה טיפול אישי, אינדיבידואלי, לכל אחד, שזה תחום שמרכז על החולה והוא מקבל טיפול רפואי לפי זה.
יעקב ליצמן: מילא, כסף אין לנו הרבה, אבל חוכמה יש.
יעקב ליצמן: יש ברוך ה' במדינה אנשים חכמים ומוכשרים שיודעים לעשות את המלאכה, להוביל אפילו את הנושא הזה, בריאות דיגיטלית.
יעקב ליצמן: אני יכול להגיד לכם ואמרתי את זה בפעם הקודמת, נדמה לי, הזכרתי את זה כאן, שהייתי עם ראש הממשלה בסין ובאמצע הדיון היה שם - - - גם שלהם פתאום ראש הממשלה - - - לראש ממשלת סין והוא - - - הכרטיס האישי והם מאוד מאוד התלהבו מזה, זה באמת היה שיחת היום שם.
יעקב ליצמן: זו בעיה עם הנואם, לא עם המיקרופון.
יעקב ליצמן: הדיגיטלי זה בסדר, הנואם לא בסדר.
יעקב ליצמן: זה עניין אותם כי זה המודל החדש.
יעקב ליצמן: אני בכלל חושב על כרטיס.
יעקב ליצמן: דיברנו הרבה גם בעבר, שלדעתי כל אחד צריך שיהיה לו כרטיס אישי, כרטיס אישי של כל הנתונים, בכל מקרה, תאונת דרכים או לא משנה מה, שיהיה לו את הפרטים בכרטיס הזה, שיהיה לו אוטומטי, לא יצטרכו לחפש למה הוא רגיש או לא רגיש, ולכן זה הנושא.
יעקב ליצמן: מה שאני רוצה להגיד בקטע הזה, אני רוצה להעיר כמה דברים בתקציב.
יעקב ליצמן: נכון שיש עלויות לכל דבר, זה נכון, אנשים יכולים לשאול כל מיני שאלות, 'אתה משקיע בדיגיטלי, אתה משקיע במודרניזציה, טפל דבר ראשון במיטות, סל תרופות, צריכים את הדברים'.
יעקב ליצמן: אז קודם כל את השאלה הזאת אפשר לשאול על כל דבר, כששר הבריאות או סגן שר הבריאות נכנס למשרד, אדוני היושב ראש, הוא לא יודע מאיפה להתחיל את היום.
יעקב ליצמן: מצד אחד יש עוד איומים, מצד שני יש סל תרופות, יש מיטות, יש MRI, יש אין סוף צרות וכשאתה מקבל סוף סוף, אחרי ניהול משא ומתן, 200 מיטות אתה לא יודע איפה להשקיע אותן.
יעקב ליצמן: תארו לעצמכם, קיבלתם 200 מיטות לשנה לחמש שנים, מה זה 200 מיטות לכל בתי החולים?
יעקב ליצמן: כלום, אתה לא יודע איפה להתחיל איתם.
יעקב ליצמן: אני צריך 200 מיטות לכל בית חולים, לא לכולם ביחד, אבל זה המצב.
יעקב ליצמן: ומצד שני אתה צריך גם כסף לזיהומים והגדלנו את סל התרופות בהרבה, הכול ביחד.
יעקב ליצמן: אז סך הכול זה התקציב, על זה אנחנו אחראים ואני עומד מאחורי ה - - - דיגיטלי מציל אנשים, חד משמעית.
יעקב ליצמן: מציל אנשים.
יעקב ליצמן: זו התכנית להצלת אנשים וזו התכנית שתעזור להבא ולכן בטח שצריך להשקיע כסף.
יעקב ליצמן: אני חושב שבמידה הראויה אנחנו עושים את זה.
יעקב ליצמן: בסוף ארצה להעיר כמה דברים אחר כך, אבל אני מציע שיראו את המצגת שהמשרד הכין.
אורי מקלב: באופן יחסי משרד הבריאות לא נתן פה חלק הכי גדול בתוך הפרויקט, או שזה רק העברות תקציביות.
יעקב ליצמן: מה אתה רוצה, שייקחו לי גם את ה-200 מיטות שיש לי?
אורי מקלב: באופן יחסי אתם הולכים לפרויקט גדול, אבל החלק שלכם בתקציב הוא 80 מתוך 400.
יעקב ליצמן: כן, אבל אנחנו הכי טובים.
אורי מקלב: זה בסדר, אז אני אומר שאתם גם צריכים לנסות לפתח מערכת גדולה, באופן יחסי זה מחיר נמוך גם מבחינת התקציב של משרד הבריאות מול משרדים אחרים.
אורי מקלב: החלק שלכם הוא, רוב התקציב יבוא ממשרד הבריאות אז אתה יכול להגיד שאתה גם הצלחת להביא את הכסף ממשרדים אחרים.
אורי מקלב: מה שאני רוצה, שתבוא ותגיד את זה, הרי אתה מפחד שיתחרטו עוד אז אתה לא רוצה להגיד את זה, אבל בסופו של דבר ללכת על פרויקט שאתה מוביל אותו ואתה מוליך אותו ואתה רואה את החשיבות, הצלחת לגייס כספים ממשרדים אחרים כשאתה נתת חלק יחסי.
אורי מקלב: אז זה בסדר, זה גם חלק מההצלחה של העניין.
שירה לב-עמי: תודה רבה, תודה לכל מי שהגיע היום באסרו חג.
שירה לב-עמי: אנחנו היינו לא מזמן בוועדה, לפני כמעט שנה, והצגנו את התכנית לבריאות דיגיטלית, מאז היא צמחה לעולם שמדבר גם על איך בריאות דיגיטלית יכולה להוות מנוע צמיחה למשק הישראלי.
שירה לב-עמי: אנחנו נציג בקצרה את האבנים הגדולות של התכנית שממוקדת במערכת הבריאות, איפה היא נמצאת היום ומה התכניות שלנו לשנת העבודה 2018 ואחר כך אנחנו נציג את עיקרי החלטת הממשלה שעברה לפני כחודש בממשלה ומדברת על מינוף של ההצלחות האלה לטובת המשק כולו.
שירה לב-עמי: אני שירה לב-עמי, מנהלת אגף בריאות דיגיטלית ומחשוב במשרד הבריאות ואני רוצה להגיד בהזדמנות הזו גם תודה לוועדה שמלווה את הפעילות הזאת כבר הרבה מאוד זמן, נותנת רוח גבית מאוד חשובה לעולם העתידני הזה לטובת כולם.
שירה לב-עמי: אני חושבת שכל מי שנמצא כאן מכיר את הדברים האלה, זה כמעט מובן מאליו להגיד את הדברים שחבר הכנסת אמר, אנחנו היום לא יכולים לתת שירות מיטבי בלי לנצל בצורה האפקטיבית את הכלים הדיגיטליים והדברים האלה מצילים חיים.
שירה לב-עמי: אנחנו מבינים שאם אנחנו לא נעשה את הדברים האלה אנחנו נישאר מאחור וככל שהמשאבים הולכים ומצטמצמים, ככל שהלחץ על המשאבים הצרים שקיימים במערכת הבריאות הולך וגדל אנחנו בעצם במצב שאנחנו חייבים לעצמנו ולמערכת את היכולת לנצל את הכלים הדיגיטליים בצורה טובה לכל אחד מהצרכים האלה וגם לרוץ הכי מהר כדי להישאר במקום.
שירה לב-עמי: זה בעצם מה שאנחנו יכולים לעשות וגם להתקדם ולהביא את הקדמה שאחר כך הולכת ומהווה הזדמנות בעולם.
שירה לב-עמי: איפה זה בא לידי ביטוי?
שירה לב-עמי: זה בא לידי ביטוי בשיפור של המערכת הציבורית, בדברים שאנחנו עושים היום במדינת ישראל, שמים אותה בחזית הטכנולוגיה ובחזית הטיפול הרפואי האיכותי בעולמות כמו רצף טיפולי, זה מהווה הזדמנות לצמצם פערים כשאנחנו יודעים להשתמש בטכנולוגיה כדי לגשר על הפער בין השירות שמקבלים בפריפריה או במרכז, כשאנחנו יודעים לתת את השירות הזה בצורה שהיא מכסה כמה שיותר מהאוכלוסייה ולא נחלתם של העשירים בלבד.
שירה לב-עמי: והדברים החדשים וההזדמנויות החדשות שאנחנו רואים מאפשרים לנו לקחת את זה גם לכיוון של מנוע צמיחה למשק, להקים תשתיות לאומיות שיכולות להכניס אחר כך לכלכלה הישראלית, למשק ולעולמות נוספים, לא רק למערכת הבריאות.
שירה לב-עמי: אני חייבת להגיד שזו הזדמנות יחסית נדירה שבה קיימת הסינרגיה הזאת, שבה יש צירוף וחיזוק הדדי של היתרונות החברתיים, של התועלות של המשרדים החברתיים שלכאורה נראים כמי שרק מנצל תקציב, לבין ההזדמנויות הכלכליות למדינת ישראל.
שירה לב-עמי: החוזקה שלנו בתחום הזה, הפיתוחים שכבר נעשו, החוזק של ארגוני הבריאות שמשקיעים בזה הרבה מאוד והרוח הגבית של המדינה מאפשרת כאן סינרגיה בין התועלות לאזרחי ישראל, בין התועלת הרפואית, לבין התועלת הכלכלית.
שירה לב-עמי: מה בעצם התפקיד שלנו כשאנחנו מסתכלים מנקודת המבט של הממשלה?
שירה לב-עמי: אנחנו לא באים להחליף את המשק הפרטי, לא באים להחליף את היוזמות שצומחות מלמטה וגם לא באים להחליף את עבודתם הנאמנה והמצוינת של ארגוני הבריאות.
שירה לב-עמי: אנחנו באים לתת מסגרת כללית לכללי המשחק, לוודא שאנחנו עושים את החדשנות הזאת בצורה שהיא אחראית, בצורה שמבטיחה הגנה על הפרטיות, על המידע, על השוויון, על זה שזה מגיע לפריפריה וגם לארגונים, לכל הארגונים, לכל מבוטח בישראל ללא תלות באיזה קופה הוא נמצא ולעשות את זה בצורה שמבטיחה שכללי המשחק האלה הם אחידים ולא כל אחד מבין לעצמו מה הם בעצם אותם כללים.
שירה לב-עמי: אנחנו רוצים להבטיח שזה נעשה בצורה שמעצימה את מערכת הבריאות, שמסתכלת על האתגרים שלה, שמסתכלת על עמודי האש ועל האסטרטגיה של משרד הבריאות ומבטיחה שהעשייה מתחברת למקומות שחשובים למשרד בתור הגורם הלאומי, חיבור לשטח בתור הגורם שמאפשר את זה.
שירה לב-עמי: אנחנו לא באים להמציא או להחליף את ההמצאתיות הנהדרת ואת הסטארט אפ ניישן של מדינת ישראל, אלא למנף את זה ולהשתמש בדברים שכבר נוצרים ומפותחים בצורה הטובה ביותר ובעצם לעזור ולקחת את הכוחות האלה לטובת קידום של ישראל.
שירה לב-עמי: וכמו שנאמר בהחלטת הממשלה, אנחנו רואים את זה בתור דבר שיכול להיות הסייבר הבא במובן הכלכלי שלו, במובן של כמות החדשנות והקהילה שנוצרת סביב זה.
שירה לב-עמי: זה דבר שהולך ומעצים את עצמו ככל שהוא נעשה בסביבה שבה יש חוזקות ויש יכולות ויש תשתיות שמאפשרות את זה.
שירה לב-עמי: אז מה העשייה שקיימת כבר היום במשרד הבריאות?
שירה לב-עמי: אני מניחה שמכירים את זה, זה במבט על מה האסטרטגיה שלנו, מה הדברים שאנחנו רוצים לקדם, כשיש כאן תשתיות ויש כאן את המהפכות שקורות במערכת הבריאות.
שירה לב-עמי: טיפול מותאם אישית, קידום של בריאות, בריאות בת קיימא, אפקטיבית ויעילה והנגשה של השירות באופן זמין לכל אחד מהמטופלים כשבמרכז המהפכה הגדולה ביותר, המובנת מאליה, המטופל במרכז וכיצד העולם הדיגיטלי מאפשר לנו את זה.
שירה לב-עמי: התפקיד של המשרד.
שירה לב-עמי: כמו שבעולמות אחרים הוא אחראי לסלול את הכבישים, גם בעולם של בריאות דיגיטלית אנחנו אחראים לייצר את התשתיות שמאפשרות לארגונים לעבוד אחד עם השני בצורה המיטבית.
שירה לב-עמי: זה אומר תשתית בעולם שיתוף המידע הרפואי, תשתית בעולם המידע האדמיניסטרטיבי, תשתיות תומכות לקבלת החלטות, תשתיות להגנה של סייבר בעולם הזה ובאופן כללי איך אנחנו מבטיחים שאפשר יהיה להמשיך ולעשות את העבודה הנהדרת בכל אחד מארגוני הבריאות בצורה נפרדת כשאנחנו מבינים שכל ארגון סולל את הכניסה אליו לארגון, אחראי על התפקוד הפנימי שלו ומצפה להתחבר לרשת הכבישים הלאומית ברגע שהוא צריך להתחבר לשאר מערכת הבריאות.
שירה לב-עמי: פרויקט מרכזי ומוכר היטב, שיתוף מידע רפואי לאומי.
שירה לב-עמי: אנחנו בעצם היום נמצאים לאחר שנות ניסיון ומערכת אופק, שמחוברת היום לכל בתי החולים וקופות החולים בישראל, עם הדור הבא של המערכת הזאת, שהוא מאפשר לנו הרבה מאוד דברים שלא יכולנו לעשות בדור הקודם.
שירה לב-עמי: המערכת הזאת עלתה לאוויר אחרי פסח למשתמשים ראשונים, במספר בתי חולים, ובשנה הקרובה הולכת בעצם להיכנס למספר רב יותר של בתי חולים ולאפשר לנו לא רק לצפות במידע מארגוני הבריאות האחרים, אלא לייצר שפה אחידה בין הארגונים ברמת התרגום שנעשה על ידי המערכת הזאת ולאפשר לנו להשתמש בה לא רק לצפייה, אלא גם כבסיס למערכות תומכות החלטה, שיוכלו לקרוא את המידע הזה.
שירה לב-עמי: זה בעצם הופך את המידע שקיים ברשת שיתוף מידע למידע שמחשב יכול לקרוא, לעבד ולעשות בו שימוש לטובה, זה גם משתלב בתוך התהליך הרפואי, במקום להיות מערכת נפרדת זה משתלב בתוך הבסיס הקיים בתור איזה שהוא סרגל.
שירה לב-עמי: והדבר האחרון והמאוד משמעותי, שזה מאפשר לנו היום גם שיתוף של מידע דימות, אותם צילומי רנטגן, MRI, סיטי, דברים שהיום אפשר לשתף רק את הסיכום, את מסמך PDF שאומר זה מה שקרא אותו מפענח ואמר, היום אפשר יהיה לראות גם את המידע הגולמי.
שירה לב-עמי: אני יכולה להגיד לכם שרופאת הממוגרפיה אמרה שזו פריצת דרך משמעותית בתחום הזה.
שירה לב-עמי: אנחנו רואים בזה חשיבות רבה.
שירה לב-עמי: העולם המקביל של שיתוף המידע בתהליכי עבודה, המידע האדמיניסטרטיבי, פרויקט הלב, המטופל במרכז, בעצם בא לחסוך את הטרטור של המטופלים בין ארגוני הבריאות ברגע שהם נזקקים להעביר טופס 17, לזמן תור, לעשות תהליכים שהם תהליכי קבלת שירות במערכת הבריאות.
שירה לב-עמי: כאן אנחנו עדיין נמצאים קצת במאה ה-20, עובדים בניירות, עובדים במצב שאני יכול להגיע באמצע הלילה לתור MRI ולגלות שהזימון שקיבלתי הוא לא עם הפרוצדורה הנכונה ואני צריך עכשיו לשלם מכיסי ולהתחיל אחר כך לבקש החזר.
שירה לב-עמי: זה בעצם אומר שהמטופל לא יצטרך לדאוג לדברים האלה כי ארגוני הבריאות יעשו את זה מאחורי הקלעים ויטפלו בכל הבירוקרטיה בצורה מיטבית ויעילה, בצורה שמחשבים יודעים לעשות את זה לא פחות טוב מאיתנו.
שירה לב-עמי: זה לא טריוויאלי, זה די מורכב אפילו בהיבט של זימון תורים.
שירה לב-עמי: להבדיל מלהזמין פיצה באינטרנט זימון תורים לארגוני בריאות זה שירות הרבה יותר מורכב וכאן אנחנו רותמים לטובתנו את עולם ה-AI, הבינה המלאכותית, ומנצלים ממש יכולות של בוטים שמאפשרים לעשות תהליך כזה בצורה שהיא תומכת החלטה, עוזרת למטופל להבין מה הוא בעצם צריך וממזערת את הטעויות שבחלקן קורות היום.
שירה לב-עמי: הטלמדיסין מאפשר לנו להנגיש שירותי רפואה בין רופא לרופא, להתייעץ מגורם רפואי אחד לגורם רפואי אחר שנמצא במרכז רפואי אחר.
שירה לב-עמי: לעתים זה מאפשר לנו לא לשלוח מטופל שנמצא במוסד רפואי גריאטרי, לא לשלוח אותו לחדר מיון, למקום שהוא יכול להידבק בזיהומים רבים ושונים, לא לייצר עוד עומסים, אלא לתת את הייעוץ הזה מרחוק וגם השירות הזה יכול להיות שירות שניתן למטופל ישירות.
שירה לב-עמי: נעשה בזה שימוש היום בחלק מארגוני הבריאות בצורה מאוד טובה, אנחנו חושבים שבדברים נוספים זה יכול לעזור ולצמצם את הפניות לרפואה הפרטית, להיות בעצם גורם שעוזר לנצל את היכולות שכבר קיימות ברפואה הציבורית המצוינת שיש לנו.
שירה לב-עמי: ביג דאטה כבסיס להחלטות רפואיות.
שירה לב-עמי: זה בדיוק הדברים שחבר הכנסת מקלב דיבר עליהם.
שירה לב-עמי: אנחנו היום ייצרנו תשתית לאומית שמאפשרת מחקר בביג דאטה, חוסכת את הצורך מהרבה ארגונים קטנים שרוצים להשתמש ולמנף את הכלים האלה, אבל השלב של הקמת התשתית הוא לא פשוט והוא לא זול, יש היום תשתית לאומית שמאפשרת להם לעשות מחקרים כאלה, מאפשרת לחבר את אותו ארגון בריאות שמעוניין עם החוקרים שמעוניינים לעשות מחקר.
שירה לב-עמי: אנחנו היום עושים עשרה פיילוטים ראשונים בעולם הזה.
שירה לב-עמי: הדוגמאות שמופיעות למטה הן דוגמאות לפיילוטים שכבר נמצאים בתהליך של עבודה ואנחנו מזמינים ארגונים נוספים שרוצים למנף את הכלים האלה, לבוא ולעשות שימוש בסביבה מאובטחת, מוגנת, שמאפשרת לנצל את היכולות הטכנולוגיות המתקדמות לשימושים שיאפשרו קבלת החלטות טובה יותר, יאפשרו פיתוח של תובנות רפואיות על סמך מידע שכבר היום חלקו הגדול קיים.
שירה לב-עמי: חדרי המיון.
שירה לב-עמי: זה נושא שכבוד הרב ליצמן מקדם אותו מאז כניסתו לתפקיד, נושא שכואב לכולם, כל מי שזכה, במרכאות, להגיע לחדר מיון, זו חוויה שיכולה להיות לא פשוטה לכולנו.
שירה לב-עמי: כאן המשרד רואה לנגד עיניו כיצד הוא יכול להבטיח שהתורים באמת נשמרים בצורה מינימלית בכל עונות השנה.
שירה לב-עמי: אני יכולה להגיד לכם שזה נעשה בראייה כמעט פרטנית, למה המטופל הזה נמצא כבר שש שעות ועדיין לא ראה רופא.
שירה לב-עמי: יש לנו היום מידע מחלק גדול מחדרי המיון, עדיין לא מכולם, והשלב הבא הוא הנגשה של המידע הזה למטופלים בצורה שתאפשר לכולנו לדעת בכל רגע נתון מה הם זמני ההמתנה לכל בית חולים ומה זמני ההגעה לאותו בית חולים וככלי משלים לתת כלים גם לרופא במיון לראות את המטופלים שלו ולתת להם טיפול מיטבי במהלך שהותם במיון.
אורי מקלב: דיברתם בפעם הקודמת גם על כך שבתוך בית החולים, בתוך תהליך המיון, הוא יידע איפה הוא עומד, בתור לרנטגן, בתור ל - - -
יעקב ליצמן: יש בתי חולים היום שיש להם צג אלקטרוני בכניסה, איכילוב ועוד מקומות, ושם כתוב מתי נכנסים ומתי יוצאים.
יעקב ליצמן: אני ביקשתי, במקום ללכת לביקורי פתע בחדרי מיון, לחייב את כל בתי החולים באותו צג אלקטרוני ולחבר אותו לחדר שלי ואז אני בחדר שלי יכול לראות און ליין כל אחד מה המצב של אותו בית חולים.
יעקב ליצמן: 60% מחובר אליי כבר, אני לא מחיל את זה כי צריך 100%, אבל כרגע 60% מחדרי המיון בבתי החולים מחוברים לחדר שלי, אני יכול להיכנס לראות כמה זמן מחכים, כמה מחכים בתור, אני יכול להיכנס ולצלצל אליהם 'מה זה?'
אורי מקלב: לא לצלצל, כמו שאני מכיר אותך אתה תגיע לחדר המיון.
יעקב ליצמן: אבל לא כל פעם אפשר ללכת לכל המקומות.
אורי מקלב: גם לא בירושלים, בעיקר לא בירושלים.
קריאה: זאת חוויה לא טובה.
אורי מקלב: בחדרי מיון?
שירה לב-עמי: נושא נוסף שהוא חשוב ומאוד משמעותי, גם בתוך התכנית שאושרה בממשלה, היסוד לכל הפעילות הזאת הוא העובדה שנדרש תיעוד של המידע הרפואי במקור בכל מפגש רפואי, בכל מחלקה, בכל מרפאה.
שירה לב-עמי: אנחנו בעצם זקוקים לתיק רפואי שבו המידע הזה נמצא כדי שאפשר יהיה לנהל את המידע, כדי שאפשר יהיה לשתף את המידע ולהבטיח את הרצף הטיפולי ובהמשך את המחקר ואת התועלות הנוספות.