GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יניב גלניק: אייפד אחד כזה יכול להטיס 50 מזל"טים בו זמנית ובכל רגע נתון לרשות תעופה אזרחית יש את היכולת להחזיר את המזל"ט הביתה לבסיס, להגיד לו לעצור איפה שהוא ולהסתובב או אפילו להפיל אותו עם מצנח כמו מצנח החירום שאתם רואים פה.
יניב גלניק: יש לנו כזה בנוי בפנים, מאוד מסודר.
יניב גלניק: הנה אותן שתי יחידות דם שיושבות בתוך המזל"ט הזה, זה בית החולים והוא מוריד אותן.
יניב גלניק: זה בעצם נותן שליטה מלאה של רשויות התעופה האזרחיות על כל מה שקורה בשמים.
יניב גלניק: ברגע זה עכשיו יש בערך חמישה מזל"טים באוויר שברגע זה ממש מצילים חיים של מישהו ברואנדה.
יניב גלניק: ככה אנחנו מביאים את זה.
יניב גלניק: עכשיו זה מאוד חשוב, אנחנו לא נוחתים אף פעם.
יניב גלניק: פיתחנו טכנולוגיה שיכולה להוריד באמצעות מצנח באזור של שלושה מטר על שלושה מטר עם 100% הצלחה.
יניב גלניק: אני אסביר לכם איך זה קורה.
יניב גלניק: בבית החולים הספציפי הזה הם ביקשו שנוריד את מנות הדם ממש מחוץ לדלת של בית החולים.
יניב גלניק: המזל"ט בעצמו שולח אס.
יניב גלניק: אמ.
יניב גלניק: אס לרופא אומר לו 'צא החוצה, עוד שתי דקות אני שם', הוא מצניח אותו.
יניב גלניק: אף פעם לא נפגע שום מוצר שלנו, הכול מאוד מאוד שמור.
יניב גלניק: אתם רואים, הוא יכול היה ליפול על הגג שם, על הכבל, הוא מגיע בדיוק ב-100% הצלחה לכל מקום שהוא צריך להגיע.
יניב גלניק: איך אנחנו חוזרים הביתה?
יניב גלניק: אנחנו לא רוצים להשתמש במסלולים בגלל שאנחנו רוצים לעבוד במקום מאוד קטן, אז אנחנו המצאנו טכנולוגיה שיכולה לתפוס את המזל"ט באוויר.
יניב גלניק: מה שאני הולך להראות לכם עכשיו, יש פה כבל בין שני המקלות האלה שהוא מאוד חכם, הוא יקפוץ בננו רגע המדויק בשביל לתפוס וו של סנטימטר אחד שטס במהירות של 160 קילומטר לשעה.
יניב גלניק: הנה, הוא יבוא מצד ימין והכול אוטומטי לחלוטין ללא מצלמות.
יניב גלניק: שימו לב.
יניב גלניק: אחרי שאני תופס אותו ככה, תוך חמש דקות יש לו סוללה חדשה, יש לו מנת דם או תרופה חדשה והוא חוזר ישר לשמים.
יניב גלניק: בסיס כזה יכול לעשות 500 טיסות ביום.
יניב גלניק: כך אנחנו חוזרים הביתה, מחליפים לו סוללה וממשיכים הלאה.
יניב גלניק: אני רוצה להראות לכם משהו, עד כמה אנחנו מדויקים, אני מקווה שזה יעניין את רת"א.
יניב גלניק: יש לנו שלושה סנסורים על המזל"ט, שמראים איפה הוא.
יניב גלניק: מה שאתם רואים פה זה לא נסיעה של מזל"ט אחד, זה 200 טיסות על אותו המסלול, אחד על גבי השני.
יניב גלניק: שימו לב כמה הקווים האלה הם אחד על אחד, זאת אומרת שאנחנו פעילים בצורה מאוד מאוד מדויקת, ברמת הסנטימטר.
יניב גלניק: אם המזל"ט מסיבה כלשהי ייצא מהמסלול המוגדר הזה הוא אוטומטית יוציא מצנח ויירד.
יניב גלניק: אז יש לנו המון מערכות שפיתחנו ביחד עם רשויות התעופה האזרחיות ברואנדה, שהן כולן לשירות מדינת ישראל.
יניב גלניק: בטיחות וביטחון, בגלל שעשינו כבר אלפי ואלפי טיסות, עשינו את כל הטעויות שהצלחנו לעשות במדינה קטנה כמו רואנדה ולמדנו מהן, אז זו המערכת היחידה בעולם שיכולה להראות אלפי טיסות, אלפי שעות טיסה והכול בנוי באותן הרמות של כלי טיס אמיתיים, גדולים, אם זה רידנדסי, אם זה מבחינת התקשורת והכול.
יניב גלניק: דבר אחרון, לאחרונה הוצאנו את הראבין, שניסיתי להביא אותו היום, אבל עצרו אותי בקניה, אז לא הצלחתי להביא אותו.
יניב גלניק: היום אנחנו יכולים 160 קילומטר, הוא יוכל לעשות 320 קילומטר, הוא נכנס עכשיו לפעילות, אבל זה בעצם המזל"ט הכי מהיר האזרחי בעולם והוא נושא שני קילוגרם וככה זה עובד.
יניב גלניק: זהו בעצם, תודה רבה.
חיים ילין: בבקשה, חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין.
איילת נחמיאס ורבין: קודם כל אני באה לכאן בשל הערכתי הרבה ליושב ראש ועדת המשנה לבחינה ואסדרה של פעילות רחפנים, אבל צריך להגיד גם שחבר הכנסת ילין ואני, כמובן בגלל שחבר הכנסת ילין מתגורר בעוטף, שמכונה בטעות עוטף עזה במקום להיות מכונה עוטף ישראל, הוא מתגורר ושם וכנראה שאני הייתי היחידה חוץ ממנו שזיהתה שאנחנו בעידן חדש אל מול טרור העפיפונים והבלונים.
איילת נחמיאס ורבין: מבלי להיכנס יותר מדי לנושאים שאנחנו חשופים אליהם בוועדת חוץ וביטחון אנחנו יודעים שעולם שלם של פתרונות נוצר בזכות הרחפנים, אבל גם עולם חדש של בעיות, דילמות.
איילת נחמיאס ורבין: אני מכירה לא מעט את עולם התעופה ועל כן אנחנו יודעים, שככל שאנחנו מדברים על טיסנים אנחנו מדברים על דבר קטן שלא עף גבוה והוא לרוב לא מהווה סיכון או הפרעה לתעופה ביטחונית או תעופה אזרחית, אנחנו היום נמצאים בעולם אחר וחדש, ומצד שני אנחנו נמצאים בעולם מאוד מאוד דרמטי של הזדמנויות.
איילת נחמיאס ורבין: מצד אחד אני מאוד מתפעלת מכל העולם הזה של הרחפנים, מצד שני אני יודעת למשל, סוגיה שאתה הזכרת, אבישי, הנושא של מפעילים.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים למשל שסוגיה של מפעילים היא סוגיה שלמה בפני עצמה של זיהוי, רישוי, אני בכלל לא יודעת עוד איך להגדיר את זה, הרבה יותר אפילו מאשר המכשירים.
איילת נחמיאס ורבין: כי המכשירים, נניח שאתה יכול באמת לרשיין ולקבוע כמה יש וכמה מותר שיהיו בעת ובעונה אחת ומה המשמעויות ולאיפה הם יכולים לטוס כפי שבאמת מעט הטכנולוגיות שהספקתי לראות היום, באמת טכנולוגיות יוצאות דופן, מצד שני כל נושא המפעילים, כי אנחנו חשופים לנושא הזה גם בהיבטים הביטחוניים וזאת סוגיה שלמה בפני עצמה.
איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד מאוד מברכת, אני לא חברה ועדת המשנה של ועדת המדע, אני לא חברת ועדת המדע, אבל אני אשמח להיות מעורבת בנושא הזה ככל שאתה תבחר לערב אותי, כי באמת אנחנו נמצאים בעולם חדש.
איילת נחמיאס ורבין: תסלחו לי על הדימוי, וזה לסיום, אני רק מדמיינת לעצמי, כמו בסרטי מדע בדיוני של לפני 30 ו-40 שנה, שכל השמים שלנו פתאום מלאים ברחפנים, וצריך להבין שזו הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים, גם אם אנחנו בעין בלתי מזוינת היום לא רואים.
איילת נחמיאס ורבין: אז תודה רבה לכם ונראה לי כינוס מאוד מרשים, חיים.
איילת נחמיאס ורבין: סליחה שאני לא אהיה בהמשך הדיון.
איילת נחמיאס ורבין: חברי כנסת, זה מה יש.
חיים ילין: אבי.
חיים ילין: אבי, כמה שוקל הדבר הזה?
אבי לזוביק: זה שוקל כמעט קילו וחצי.
איילת נחמיאס ורבין: אפשר להרים רגע?
אבי לזוביק: בטח.
אבי לזוביק: הרחפן הגדול יותר יכול להגיע עד כמעט שישה וחצי קילו.
איילת נחמיאס ורבין: זה לא קל.
איילת נחמיאס ורבין: זה פג, זה פג פלוס.
אבי לזוביק: זה לא קל ואם זה נופל מגובה של 50 מטר או יותר זה יכול להיות מאוד לא נעים.
איילת נחמיאס ורבין: זה גם בגלל שזה נופל במהירות.
אבי לזוביק: ברור, זה נופל במהירות מאוד גבוהה.
חיים ילין: חברים, קדימה.
חיים ילין: הרבה משתעממים בגלל שהם כסבר מכירים, אני לא מכיר, לי זה חדש.
אבי לזוביק: דבר ראשון, תודה רבה על ההזדמנות לבוא להציג פה את מה שאנחנו עושים.
אבי לזוביק: שמי אבי לזוביק, אני מחברת פאראזירו.
אבי לזוביק: אנחנו מתמקדים בכל התחום הזה של בטיחות רחפנים, במיוחד בתחום של טיסה מעל אנשים.
אבי לזוביק: עורך דין פדהצור לפני כן אמר בטיחות לצד אפשור, אז פה אנחנו רואים את עצמנו נכנסים לתוך התחום הזה.
אבי לזוביק: דבר ראשון אנחנו יודעים שרחפנים מצילים חיים ותומכים בצמיחה כלכלית.
אבי לזוביק: DJI אומרים שלפחות פעם בשבוע הרחפנים שלהם מצילים חיים ברחבי העולם, גם זיפליין פה דיברו לפני כן על משלוח של חבילות, יש משלוחים של דפיברילטורים שמגיעים לפני מד"א, לפני האמבולנסים.
אבי לזוביק: יש סיוע לפעולות כיבוי אש תוך כדי הפחתת הסיכון ללוחמי האש.
אבי לזוביק: ראינו מקרים של פעילויות הצלה בחופים, של משלוח של מצופים, עד שהמציל יגיע למישהו ששוחה וטובע.
אבי לזוביק: כמובן בתחום הצמיחה הכלכלית משלוח חבילות זה תחום שאנחנו מכירים, דובר עליו הרבה וחוץ מהיעילות במשלוח עצמו גם מוריד פקקים בכבישים.
אבי לזוביק: בקרה, ניהול ותיעוד של אתרי בנייה, אורי מ- Site Awar דיבר על זה לפני כן.
אבי לזוביק: כמובן שימושים נוספים, אבטחה, בקרה וניקוי של פאנלים סולריים וכו'.
אבי לזוביק: הבעיה היא היום שאי אפשר לעשות 90% מהדברים האלה כי אי אפשר לטוס קרוב לאנשים, אי אפשר לטוס מעבר לקו ראייה.
אבי לזוביק: סיבה הגיונית לכך שזה שוקל, אפילו הרחפנים הקטנים יחסית שוקלים 1.4 קילו וכש-1.4 קילו נופל מ-50 מטר או יותר זה יכול לפצוע קשה מאוד אם לא להרוג במקרים מסוימים ובטח שהרחפנים הכבדים יותר, של שישה קילו, של 15 קילו ומעלה, כמובן שהם יכולים לגרום המון המון נזק.
אבי לזוביק: אז פה אנחנו נכנסים.
אבי לזוביק: זה בעצם הפתרון שלנו, הסרטון הזה הוא על מערכת של DJI, כלי שקוראים לו M600, הוא יכול לשקול עד 15 קילו כולל המתעד.
אבי לזוביק: זו המערכת שלנו שיושבת עליו, יש לנו מערכת מצנח חכמה שיודעת לנטר ולזהות תקלות בזמן אמת ברחפן ולהפעיל בצורה אוטונומית לחלוטין את מערכת המצנח.
אבי לזוביק: זה מאפשר פעילויות גם בתחום הבנייה, בכל התחום המסחרי, משלוח חבילות.
אבי לזוביק: ניתן לזה לרוץ, עוד כמה הדגמות של פתיחות מצנח.
אבי לזוביק: כל זה הוא עושה בצורה אוטונומית לגמרי.
אבי לזוביק: יש לנו גם שלט למקרה שיש איזה בעיה, אבל הכוונה שלנו היא שהמפעיל לא יצטרך לגעת בכלל בשלט של המערכת.
אבי לזוביק: זה מאט את הכלי בדרך כלל עד רמה שהיא בטוחה לטיסה מעל אנשים במקרים מסוימים, תלוי במשקל הכלי ובתנאים אחרים.
אבי לזוביק: זו מערכת של אירובוטיקס, חברה ישראלית מאוד מצליחה.
אבי לזוביק: בכל מערכת שלהם יש מערכת מצנח שלנו.
אבי לזוביק: עסקנו גם בתחום המאויש, אנחנו ממשיכים לעבוד בתחום הזה.
אבי לזוביק: אחד הדברים הייחודיים שרואים פה זה מערכת בליסטית שפותחת את המצנח ב-0.3 עד 0.6 שניות, מה שמאפשר פעולה גם בגובה נמוך מאוד.
אבי לזוביק: כמובן שזה בשילוב עם העובדה שהמערכת אוטונומית לחלוטין, מוציאה את קבלת ההחלטות או את קבלת הטעויות נגיד מידיו של המפעיל, כי הוא בדרך כלל לא יכול להגיב מספיק מהר ובכך אנחנו מאפשרים את הפעילות.
חיים ילין: בבקשה לצמצם, כי יש לי עוד שניים.
אבי לזוביק: בסדר גמור.
אבי לזוביק: יש פה ניתוח בזמן אמת של הטיסה.
אבי לזוביק: לפעמים אנחנו יכולים גם לזהות בעיות לפני שהן קורות, אנחנו הרי לא רוצים להפעיל את המצנח, אנחנו רוצים להזהיר את המפעיל שיש איזה בעיה לפני שיש תקלה קריטית שמפילה את הרחפן ופותחת מצנח.
אבי לזוביק: יש לנו מערכת לכיבוי מנועים, אם יש תקלה ברחפן והוא מתחיל ליפול והמנועים עדיין פועלים חלקית או משהו כזה אנחנו חייבים לכבות את המנועים, גם כדי שלא יסתבכו במצנח וגם כדי שלא יפצעו אנשים על הקרקע.
אבי לזוביק: זה אתגר טכנולוגי לא קטן.
אבי לזוביק: יש פה מערכת שמזהירה אנשים למטה, יש מערכת של צופר בעצם שבזמן הנפילה זה מזהיר אנשים לזוז מהדרך.
אבי לזוביק: זה אלמנט מאוד קריטי של המערכת.
אבי לזוביק: יש לו גם תקשורת סלולרית שיכולה לעדכן את ה-UTM, את המערכת לניהול טיסות, שיש פה איזה שהוא אירוע.
אבי לזוביק: אותה תקשורת יכולה להיות גם מאוד רלוונטי לתחום הזה של זיהוי מרחוק של רחפנים.
אבי לזוביק: אחר כך כמובן המצנח מוריד את מהירות הנפילה והאנרגיה הקינטית.
אבי לזוביק: זאת המשוואה היום שלא מאפשרת לנו לטוס מעל אנשים, בעצם מה הסבירות לפגיעה קריטית בבני אדם על הקרקע?
אבי לזוביק: הדבר הזה בנוי מכמה גורמים.
אבי לזוביק: דבר ראשון, הסבירות שרחפן ייצא משליטה ויתחיל ליפול, הסבירות שרחפן יפגע בבן אדם והסבירות שהפגיעה בבן אדם תגרום למוות.
אבי לזוביק: אנחנו מפחיתים את שלושת הגורמים האלה בתוך המשוואה, אנחנו מפחיתים את ההסתברות לאיבוד שליטה על ידי אזהרות למפעיל אם יש איזה תקלה שאנחנו מזהים עוד לפני התקלה הקריטית, אנחנו מפחיתים את ההסתברות לפגיעה באנשים בעצם זה שאנחנו גם מאטים את הרחפן וגם משתמשים בצופר, באזעקה, כדי לתת לאנשים לברוח מהכלי שנופל, קצת כמו משאית זבל שנוסעת אחורה ברוורס, ואנחנו כמובן מפחיתים את האנרגיה הקינטית בזמן הנפילה, כך שזה יפחית את עוצמת הפגיעה.
אבי לזוביק: אנחנו חברים גם בארצות הברית, בתכנית ה-UAS IPP, זה תכנית של הנשיא טראמפ, ה-FAA ומשרד התחבורה שם שמנסים כל מיני טכנולוגיות חדשות.
אבי לזוביק: אנחנו חברים שם בשתי קבוצות ואנחנו ממשיכים לעבוד, לספק דאטה ולראות איך אנחנו יכולים לעבוד עם רשויות התעופה בארץ ובעולם, להוכיח שאפשר לטוס עם המערכות האלה ולתת לכל המפעילים פה ואלה ששמענו אותם, את החופש שהם רוצים, כדי לפעול באזורים שהם רוצים.
חיים ילין: רן קליינר, ניהול ופיקוח על תעבורת רחפנים.
חיים ילין: לאחר מכן דור אבוחצירה, רחפן אוטונומי, ואנחנו מסיימים את התערוכה ואני אסכם בכמה מילים.
רן קליינר: תודה רבה, אני שמח להיות פה, באמת כנס יפה מאוד.
רן קליינר: אני רוצה לספר לכם על Drone Master, אנחנו בעצם באים מתחום הרגולציה וצומחים עם תחום הרגולציה כמו שהוא היום, הרגולציה קיימת, אבל אנחנו רוצים לעזור לפתח אותה ולהוסיף אמצעים טכנולוגיים שיהוו את העולם החדש.
רן קליינר: אנחנו רוצים לאפשר, דיברו על אפשור, דיברו על בטיחות וכו', לאפשר שימוש נרחב, יעיל ובטוח בכלי טיס בלתי מאוישים ויש לנו כמה פתרונות נחמדים ואנחנו כבר עובדים, יש לנו לקוחות בתחום הזה והיום אנחנו נראה לכם משהו חדש.
רן קליינר: מבחינת הפתרונות שלנו, אתם תראו פה, יש לנו את המערכת עצמה, אולי נראה אותה אחרי זה דקה, אבל יש לנו מערכת שאוספת מידע מהרחפנים בזמן אמת, גם על ידי זה שהמפעילים מעבירים, אותם גופים שמפעילים את המערכות, מזינים פנימה מידע לגבי הפעילות שלהם וגם על ידי איסוף אוטומטי של מידע, בין מהטלפונים הסלולריים של המפעילים או באמצעים אחרים שתיכף אני אראה.
רן קליינר: אנחנו מציעים לנהל את כל העניין הזה של בקשה ואישורים של טיסות בצורה אינטרנטית, על ידי אפליקציות, זאת אומרת מטיס שיגיע לשטח יפתח את האפליקציה שלו, או יום קודם אפילו, יבקש בקשה לאישור דרך האפליקציה, זה יגיע לגורמים המתאימים, הם יראו שיש בקשה חדשה, יגידו 'אין בעיה, מחר בין 10:00 ל-12:00 יש לך את האזור', הוא יגיע לאזור, יגיד 'אני פה', יאשרו לו את הטיסה והטיסה הזו תצא לפועל.
רן קליינר: זאת אומרת כל הדבר הזה יהיה בצורה אוטומטית ממוכנת, באמצעים טכנולוגיים שכל אחד היום משתמש, כל אחד סוחב איתו היום מחשב בכיס ואנחנו מציעים להשתמש בדברים האלה כדי לייצר את הפתרונות האלה.
רן קליינר: בעצם זה שאנחנו אוספים את המידע אנחנו גם מאפשרים אחר כך להציג אותו, לרכז אותו, להוציא דוחות בחתכים שונים.
רן קליינר: למשל הרגולטור יכול אחר כך לבוא ולהסתכל בצורה מאוד פשוטה כמה טיסות בוצעו, כמה תקלות היו, ריכוז של שעות טיסה, ריכוז של תאונות וכו', והכול בצורה אוטומטית, כשהמפתח לזה זה תעודת זהות דיגיטלית.
רן קליינר: לכל רחפן, עכשיו מציעים את כל עניין הרישום, אז הרישום יהיה לא רק של מספר, אלא מאחורי המספר הזה יש מישהו ויש רכיב או רחפן.
רן קליינר: אז הנה, זו תעודת הזהות הדיגיטלית.
רן קליינר: זה רכיב קטן, זה מחשב לכל דבר, יש עליו מערך שלם של חיישנים שיודעים להגיד גם את המיקום שלו, את הגובה שלו, אבל גם דברים לגבי הטיסה, זוויות הטיסה, מהירות, כיוון, מצפן וכו', דברים שקיימים בכל רחפן, אבל זה אמצעי חיצוני, בלתי תלוי בסוג הרחפן, או בחברה שמייצרת אותו.
רן קליינר: אתה פשוט מתקין אותו לרחפן, הוא מקושר לשם שלך בזמן רישום המערכת ומשדר ברשת את הנתונים בזמן אמת.
רן קליינר: זה מאפשר לראות איפה כל רחפן נמצא.
רן קליינר: על המפה הזאת אנחנו יכולים לראות את המיקום של כל רחפן שנמצא בזמן אמת, אנחנו יכולים לראות אם הוא נכנס לאזור שאסור לו להיות, אנחנו יכולים לראות אם הוא יצא מאזור שמותר לו להיות, הוא יכול לתאם את כל הפעילות שלו מול מגדלים וכו'.
רן קליינר: אם קורית תאונה, אז מערכת השליטה הזו תדע להתריע שקרה איזה שהוא אירוע חריג עם המטוס, זאת אומרת דברים לא יהיו פשוט קורים וזה הכול, אלא נדע שקרה משהו, אפשר יהיה לאתר את הרחפנים האלה כשהם הולכים לאיבוד, כי יש עליהם את הטרקר הזה שהוא אמצעי בלתי תלוי, לא מחובר לטלפון, אלא יושב על הרחפן עצמו.
רן קליינר: אז זו תעודת הזהות הדיגיטלית שלנו.
רן קליינר: אנחנו לא מחכים לרגולציה שתקרה, אלא אנחנו פועלים כבר בשטח ומציעים לכל מי שמעוניין לעשות איתנו בדיקות וניסויים של הטכנולוגיה הזאת ממש על רחפנים ותוך כדי זה לגבש את הדרישות, גם מבחינה טכנולוגית, הדרישות הטכנולוגיות, וגם מה הדרישות התפעוליות.
רן קליינר: אנחנו מדברים על מעגל משתמשים והצגה מאוד רחב, בין אם זה בקרה אווירת או משטרה, בחמ"לים, שאפשר יהיה להציג את המידע הזה, רת"א, שיוכלו לגשת למידע הזה בחתכים שונים, כי בעצם אנחנו מפיקים באמצעות המערכת שלנו הרבה הרבה מידע שנאגר לגבי הטיסות עצמן.
רן קליינר: מפעילים אוויריים, הם יוכלו בעצמם לנהל את הטיסות שלהם, לרישום המטיסים, לוג בוקים וכו' באמצעים דיגיטליים.
רן קליינר: ושירותי תחזוקה, גם, לנהל את התחזוקה בצורה כזו שאם יש תקלה אפשר להזמין שירותים, תיקונים וכו' באמצעות המערכת.
רן קליינר: האיסוף הוא באמת מהרבה מאוד גורמים שונים, בין אם זה מידע מהטלפונים עצמם או ממכשירים כגון זה.
רן קליינר: זהו, תודה רבה לכם.
חיים ילין: דור.
חיים ילין: רחפן אוטונומי.
דור אבוחצירה: כן.
דור אבוחצירה: אהלן, נעים מאוד, דור אבוחצירה, מנכ"ל פרספטו.
דור אבוחצירה: רחפן אוטונומי, מה שאנחנו עושים שונה זה באמת שהרחפן הוא לא, אמרו פה כלי של מפעיל, אלא רחפן שמגיע תמיד עם קופסה, מתקינים את זה באתר, האתרים זה אתרים שרוצים לנטר, תחשבו על תחנות כוח, אתרי גז, קידוח למיניהם או כל מיני אתרים רגישים כאלה ואחרים.
דור אבוחצירה: ברגע שהרחפן מותקן שם הוא מבצע שם משימות שוטפות 24 שעות, שבאמת מה ששונה בו זה שאין לו מפעיל שצריך להיות שם יחד איתו.
דור אבוחצירה: זה אומר שהרחפן הזה יכול לסייר על הגדר כל היום ובזמן שהוא לא מסייר על הגדר הוא יכול ללכת לעשות בדיקות שונות, אינספקשן, בטיחות, מיפוי למינהו, שמירה או כל מה שנכון באתר הזה.
דור אבוחצירה: בעצם הרחפנים אצלנו עובדים מול גופים גדולים, אני חושב שאצל כולם פה, הם רשומים, זה מאוד מוסדר, והצורך שלנו הוא, או מה שאני רציתי לקבל לפחות מלהגיע לפה זה שיש פה בישראל הזדמנות לדחוף את התעשייה הזו קדימה.
דור אבוחצירה: הצרכים שלנו הם מצד אחד זו חממה נהדרת ישראל, יש פה את רת"א, שזה גוף רגולטורי שאפשר לעבוד איתו בצורה מאוד טובה, גם אפ"י, ומצד שני יש לנו כאן הרבה מכשולים שהם מכשולים שברור למה הם נוצרים.
דור אבוחצירה: למשל כשיצא 107, שעכשיו אנשים מתיישרים אליו, הייתה פה תקופה שיכולנו לעבוד עם רת"א ולעשות את הדברים הכי מתקדמים בעולם מבחינה רגולטורית, ומצד שני כדי להתחיל, כדי לעשות דברים שוטפים כמעט אי אפשר היה לעשות, היה נורא קשה, היה צריך להשקיע המון כדי לזוז.
דור אבוחצירה: בארצות הברית, עם כל הרגולציה הכבדה שם, יכולת ממש בקלות להתחיל לעשות אופרציה.
דור אבוחצירה: אנחנו ארגון שמפתח את המערכות האלה לחברות באמת מהגדולות בעולם, עשינו בשבוע שעבר הודעה לעיתונות על התקנה של המערכת הזאת ב-NL, חברת האנרגיה הכי גדולה באיטליה, אולי אחת הגדולות בעולם.
דור אבוחצירה: הרצון להטמיע מערכות כאלה ואחרות של רחפנים הוא אדיר, המכשולים הם בעיקר רגולטוריים.
דור אבוחצירה: גם הביעו פה החבר'ה של המשלוחים וגם אחרים, היתרון התחרותי שלנו בתור חברה ישראלית, הוא שמצד אחד זו מעבדה נהדרת, אם נדע לייצר אותה ככה, ומצד שני, הפיקוח על היצוא, אני חושב שעשו צעד נהדר קדימה עם הורדת המגבלות על השיווק, מי שמכיר בגיאוגרפיות מסוימות, אבל הצורך שלנו גם מבחינת המכירה הוא ללכת עוד הרבה קדימה.
דור אבוחצירה: אני באמת מברך על הוועדה הזאת, היא נראית לי נוגעת ממש בנקודות הנכונות.
דור אבוחצירה: אני בעצם מהדהד את מה שאמר פה אלון קודם, שאני חושב שהוא נגע לגמרי בנקודות ואני אדע להתחבר אליו כי תקשורת, אפ"י ורת"א הם כרגע במקום שיכולים ממש לגרום לנו להיות תעשייה מובילה בעולם של רחפנים, או להיות תעשייה שמפגרת אחרי הרבה מאוד מדינות והוועדה הזו היא חלק חשוב בתהליך הזה.
דור אבוחצירה: אז עברנו יום ארוך, אני חושב שאני אעשה את זה קצר, אני אסיים בסרטון של המערכת, מי שמעניין אותו לראות איך המערכת עובדת.
דור אבוחצירה: זה סרטון של מערכת באיטליה.
דור אבוחצירה: זו תחנת כוח.
דור אבוחצירה: עוד פעם, הרחפנים האלה מותקנים באתרים שיש להם הרבה צרכים של ניטור, זה לא רק אבטחה, זה גם לעבור על הצמרת ולעבור על הגגות ולראות כל מיני סכנות שלאורך זמן יכולות לקרות לה קטסטרופות, גדולות או קטנות, ולהפוך את האתרים לבטוחים, לא רק לעובדים אלה - - -
חיים ילין: הוא יוצא באופן אוטומטי, חוזר בחזרה, מטעין את עצמו ויוצא עוד פעם?
דור אבוחצירה: בדיוק.
חיים ילין: תמיד באופן קבוע?
חיים ילין: תמיד בשעות קבועות?
דור אבוחצירה: זה תלוי במשתמש, יש את האפשרות לעשות את זה באופן קבוע.
דור אבוחצירה: אם הוא רוצה כרגע לצאת לצורך של אבטחה, הוא יכול לעשות את זה, הוא יכול לשנות משימה באמצע, זה מאוד פתוח בפניו, אבל מוגבל מאוד באזור שבו הוא פועל.
דור אבוחצירה: גיאוגרפית הוא עובד רק בתחומים שאותם הגדרנו באותו אתר.
דור אבוחצירה: תודה רבה.
חיים ילין: חברים יקרים ברת"א, קיבלתם גם קומפלימנטים, אני חייב להגיד.
אבישי פדהצור: זה לא יקרה עוד פעם, אדוני.
חיים ילין: כן, זה ברור לי, אם אתם בעוד חמישה חודשים תגידו בעוד שישה חודשים, זה לא יקרה.
חיים ילין: אני אבוא עם הפטיש הזה, לא יעזור לכם כלום.
חיים ילין: אני נזכר תמיד כשיש דיונים כאלה בכנסת והעסק קצת לא עובד בקצב שאני רוצה באלוף טליק ז"ל.
חיים ילין: אני זכיתי להיות איתו, אני הייתי מחזור ראשון של מרכבה והוא אמר לנו יום אחד, 'טוב, תעלו על הטנק ותתחילו לבדוק'.
חיים ילין: עכשיו, טנק שבקושי נוסע, רשמנו 460 ריג'קטים ואז אני שאלתי את טליק, אמרתי לו 'תגיד לי, איך אתה מוציא טנק שיש בו 460 ריג'קטים?
חיים ילין: ' אז הוא אמר לי את המשפט שהפך להיות בסופו של דבר המוטו הניהולי שלי לאורך כל החיים שלי.
חיים ילין: הוא אמר, 'אם לא היינו מוציאים את מרכבה 1 עם 460 רג'קטים לא היה יוצא 2, לא היה יוצא 3 ולא היה יוצא 4'.
חיים ילין: חברים יקרים, זה מה שיש לי להגיד לכם.
חיים ילין: אני חושב שהמשפט הזה שלו הוא כל כך נכון להיום, אז זו לא מרכבה סימן 1, אלה רחפנים, זה רגולציה, זה כל מה שאתם רוצים, אבל אם אנחנו לא נצא לדרך אז כל מי שירצה להתקדם פה הוא לא יוכל להתקדם.
חיים ילין: אני מבין, באמת מבין, אני חי באזור ביטחוני, אני מבין את הסכנות שקיימות ואת החששות והכול, אבל אני אגיד לכם את המשפט השני שאני תמיד אומר למנהלים שהם מאוד ריכוזיים ומאוד חוששים, אני אומר להם את המשפט 'תשחררו'.
חיים ילין: זה מה שאני אומר להם.
חיים ילין: כל עוד שהם מחזיקים אצלם אי אפשר להתקדם, תשחררו ותסמכו על זה שיש אנשים טובים שרוצים לטובת כולם להתקדם.
חיים ילין: יש לנו פה באמת פלטפורמה בלתי רגילה.
חיים ילין: לגבי הדיון שהיה פה עם השר לגבי הקנביס, אמרנו את אותו משפט, אם אנחנו לא יוצאים היום עם הקנביס הרפואי אז קנדה תעקוף אותנו.
חיים ילין: אני לא חושב שמישהו יעקוף אותנו, כי המוח נשאר מוח, אבל אם אנחנו לא נתקדם אז אנחנו נישאר מאחור.
חיים ילין: אנחנו לא יכולים להישאר מאחור בטכנולוגיה, אנחנו חייבים להוביל, זה לא רק כפרנסה, אלא גם האזור, איך אני אומר?
חיים ילין: אלוהים נתן לנו את הארץ המובטחת, הוא לא רק אמר איזה שכנים הוא שם לידינו.
חיים ילין: אז תודה רבה לכם, ניפגש בפעם הבאה.
אורי מקלב: תרשו לי לפתוח באופן רשמי את הוועדה.
אורי מקלב: אנחנו פותחים את ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, ג' בתמוז התשע"ח, 26.6.2018, על סדר יומנו תעשייה מבוססת נתונים, העלאת פריון בתעשייה המסורתית על ידי שימוש במאגרי מידע (ביג-דאטה).
אורי מקלב: צריך לציין שאנחנו מקיימים את הדיון הזה ביום תעשיית כחול-לבן.
אורי מקלב: חברי כנסת יזמו את זה, או שזה תעשיינים?
אורי מקלב: התאחדות התעשיינים, הם השושבינים של היום הזה ואנחנו באמת מודים ונענינו לקיים דיון מיוחד ביום הזה כי אנחנו רואים אותו באמת כיום חשוב מאוד.
אורי מקלב: מה שאנחנו רוצים לראות זה איך אנחנו לוקחים היום מאגרי מידע עם טכנולוגיה מתחדשת, שאנחנו יכולים להעלות את התעשייה בעוד דרגה, להגיע לתוצאות מאוד מאוד משמעותיות שלנו פנימה וגם מול מקומות אחרים בתחרות שיש היום ולהגיע על ידי שימוש בפוטנציאל, שיש לנו את האפשרות לטכנולוגיות האלה, אבל ליישם אותו בתוך התעשייה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שבמידע הזה, במאגרי המידע, אנחנו יודעים שיש את זה בדברים אחרים שנעשים, אין ספק שיהיה ניתן לזהות גם עיכובים וגם תקלות, את הסור מרע וגם הרבה עשה טוב על ידי שימוש נכון ויעיל וממוקד בנתונים כאלה להעלאת הפריון בתעשייה ובאופן כללי בכלל לעבור לייצור מתקדם ואז גם אנחנו גורמים לכך
אורי מקלב: שהייצור הוא מתקדם ובסופו של דבר מגיע לתכלית יותר ראויה וטובה יותר, אבל בעיקר זה מוסיף לתחרות ותחרות בתעשייה, צריך לדעת שיש את זה, יש שטחים מסוימים שזה כאן יותר ויש גם באופן כללי.
אורי מקלב: אם אנחנו נדע לשפר את זה ולהשתמש בטכנולוגיה הזו ובמידע הזה ולהעביר את זה לתעשייה אנחנו נמצא את עצמנו במקום הרבה הרבה יותר טוב.
אורי מקלב: אני מבין שיש לנו מצגת בעניין הזה שמציגה את הדברים האלה.
אורי מקלב: אנחנו נתחיל איתך, מר עמי אפלבום.
עמירם אפלבום: ד"ר עמי אפלבום.
אורי מקלב: המדען הראשי, הרשות לחדשנות, משרד הכלכלה והתעשייה, אתה לא תייר כאן אצלנו בוועדה, אתה אורח קבוע ואנחנו מעריכים את העשייה הרבה שלך.
נירית איבי: אדוני יו"ר הוועדה, נירית איבי, יועצת המנכ"ל ממשרד האוצר.
נירית איבי: אני פשוט חושבת שלפני שאנחנו צוללים למיקרו אני פה כדי להציג את המקרו ואת נטו תעשייה ואת המדיניות הממשלתית.
נירית איבי: אז לשיקולך, אבל כך נאמר לי, שאנחנו - - -
אורי מקלב: יש לך בעיה לדבר אחריו?
נירית איבי: לא, אין לי.
אורי מקלב: אני בכלל מציע שמי שמבקש רשות דיבור, שיגיש למנהלת הוועדה ענת לוי בקשת דיבור ונוכל לתת למי ש - - - אוקיי, אנחנו נשתדל, גם כל אחד שייכנס למתכונת זמן.
עמירם אפלבום: חמש דקות?
אורי מקלב: חמש דקות יש לך.
עמירם אפלבום: טוב, בוקר טוב לכולם, בוקר טוב, כבוד היושב ראש.
עמירם אפלבום: אני כבר יכול להגיד מכרים אנחנו מזה זמן.
עמירם אפלבום: אנחנו עומדים בפני פתחה של תקופה שאני לא בטוח שכולנו מבינים את עומק המהפכה שאנחנו עומדים לעבור, כל תחום בחיינו שאתם רק יכולים לחשוב, היום נכנס למהפכה דיגיטלית שמשנה את כל אורח החיים שלנו, שעומדת לשנות את כל הדרך שבה אנחנו מתמודדים, אם זה מול מחשבים, אם זה איך אנחנו נקבל את הבריאות ואיך הרופאים יטפלו בנו ואיך אנחנו נוכל לקבל את הרפואה האישית שהיום מדברים עליה.
עמירם אפלבום: משרד האוצר, המדינה פה היום עשתה כבר מהלך גדול והקימה גוף והולכת להשקיע מעל 900 מיליון שקל כדי לעשות באמת מהפכה דיגיטלית ואני כבר נותן פה הרבה קרדיט למהלך הזה.
עמירם אפלבום: איך התעשייה תעבוד?
עמירם אפלבום: גב' מיכל פינק, שהיא היועצת האסטרטגית של משרד הכלכלה, הולכת לספר לכם ביתר בהירות איך התעשייה, בעידוד משרד הכלכלה ושר הכלכלה, מתכננת לעשות קפיצת מדרגה.
עמירם אפלבום: לא להמשיך לעלות אלא קפיצת מדרגה כדי לרתום את המהפכה הדיגיטלית לייצור של internet of things ורובוטיקה.
עמירם אפלבום: התעשייה שכולנו כאילו לוקחים אותה פור גרנטד, החקלאות, גם היא עומדת לעבור מהפכה והיא כבר עוברת מהפכה גדולה שבה היום אנחנו יכולים, כל צמח, לבדוק מה כמות הנוזלים בקרקע, מה כמות הנוזלים בעלים ובגזע של הצמח ואיפה המזיקים ואיך לרסס והכול באמצעים טכנולוגיים.
עמירם אפלבום: הטכנולוגיה הצבאית הכי מתקדמת היום שיש, של מערכת אינפרא רד ורחפנים, בעצם מוכנסת כבר לתעשייה החקלאית.
עמירם אפלבום: בתחום הפיננסים, המהפכה הדיגיטלית והביטקוין, אני לא צריך לספר לכם, אנחנו עומדים בפני מהפכה גדולה, יש היום בארץ מעל 500 חברות של פינטק לסוגיהם השונים, יש את המהפכה של הרכב האוטונומי, איך אנחנו נעבור מנקודה איי לנקודה בי.
עמירם אפלבום: הולך להשתנות, ישראל היא מבין המובילים, אפילו שוק בתי המלון ואיך אנחנו מזינים היום חופשות, זה שונה לגמרי מסוכני הנסיעות שהיינו הולכים אליהם פעם.
עמירם אפלבום: הכול בשינוי והמדינה חייבת להיערך לזה היום גם בצד הרגולטורי, גם בצד של העבודה בין המגזר הפרטי העסקי לבין המגזר הציבורי וגם עבודות עם הקהילה.
עמירם אפלבום: אם אנחנו לא נכסה את כל הספקטרום הזה אנחנו לא נוכל לעמוד בתחרות מול החברות שרצות קדימה.
עמירם אפלבום: הגל הזה, למדינת ישראל עדיף להיות עליו ולעוף איתו כמה שיותר רחוק ולהיות מובילים ולא להיכנס מתחת לגל.
עמירם אפלבום: אני רואה פה דברים סביבי, נראה לי שרובכם עושים סרפינג, נכון?
עמירם אפלבום: על הגלים, אז כל אחד יודע בדיוק בסרפינג, שאם אתה על הגל הוא לוקח אותך רחוק, אם אתה מתחת לגל הוא מכניס אותך פנימה ואז אתה עמוק עמוק ואנחנו לא רוצים להיות שם.
עמירם אפלבום: רשות החדשנות היום נפתחת, כל השינויים האלה פותחים הזדמנות פז שלא הייתה כמוה, אני חושב, בהיסטוריה.