GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה ונגר: אני חושב שיש באמת הבדל גדול בין כל התהליכים וכל המדיניות אל מול ההפחתה לעומת זאת של ההסתגלות כי באמת ההפחתה זה תהליך בינלאומי.
אריה ונגר: אז עד כמה שההסכם מחייב או לא מחייב, בכל מקרה יש בו מחויבויות בינלאומיות.
אריה ונגר: נטלנו על עצמנו, האו"ם וה-IPCC בנו מנגנונים, בנו מערכות, מנגנונים של פיקוח, מנגנונים של דיווח, הסכם פריז מחייב עדכון יעדים אחת לחמש שנים ואנחנו מחויבים לזה ואנחנו עושים את זה, גם אם לטעמי לא מספיק מהר, אבל עושים את זה.
אריה ונגר: במקרה של הסתגלות אין לנו שום מחויבות אלא לעצמנו ולדורות הבאים, 'אלא' במרכאות, אבל אין מחויבות בינלאומית ולכן עכשיו השעה ליצור את המנגנונים בעצמנו.
אריה ונגר: אז אני לא יודע מה המִנהלת ועד שהיא תוקם ומה תפקידיה ומה סמכויותיה, צריך עוד לראות את זה, אבל לפחות בנושא ההפחתה יש ועדה בין משרדית שעובדת כבר הרבה זמן בראשות המשרד להגנת הסביבה ובהשתתפות המשרדים, למה לא להקים היום ועדה כזאת עד שתהיה המנהלת?
אריה ונגר: לא צריך לזה כסף.
סיניה נתניהו: יש פורום בין משרדי.
יעל כהן-פארן: יש ועדה והיא עובדת.
אריה ונגר: הזכירו פה נושאים של ידע.
אריה ונגר: אז, שוב, בנושאים של הפחתת גזי חממה או פליטות אנחנו גם מדווחים לאו"ם ויש דוח תקופתי שאנחנו מדווחים ואוספים את כל - - -
יעל כהן-פארן: אז באדפטציה אין את הדוח הזה?
סיניה נתניהו: הוא תורגם לאנגלית וברגע שהוא ישוחרר, ברגע שתאושר החלטת הממשלה, הוא יועבר גם ל - - -
אריה ונגר: לא, אבל מעבר לרמה של דוח, מאגרי מידע, כמו שיש מאגר של ניטור, שאני יכול לראות במחשב נתונים של ניטור או נתונים של פליטות, למה אין נתונים מתוכללים?
אריה ונגר: יכול להיות שבהרבה גופים יש נתונים - - -
יעל כהן-פארן: איזה נתונים למשל היית רוצה?
אריה ונגר: לדוגמה על תפוצת מזיקים, לדוגמה על תפוצת מחלות, לדוגמה על מים, לדוגמה על גובה פני הים.
אריה ונגר: איזה שהוא מאגר מידע שגם יוכל לשמש את הרשויות - - -
יעל כהן-פארן: שגם יגביר את הנראות של הנושא.
אריה ונגר: את הנראות של הנושא, את היכולת להשתמש בנתונים שאולי גוף אחד שצריך נתונים של גוף אחר וכו' וכו', יש דברים שאפשר לעשות.
אריה ונגר: מינהל התכנון, אני חושב שהמשרד להגנת הסביבה שבתסקירי השפעה על הסביבה נותן הנחיות לתסקיר, הנחיות מקצועיות, הוא יכול לתת מחר בבוקר הנחיות לבדוק את הנושא של הסתגלות לשינוי אקלים.
אריה ונגר: לא רק בתסקיר, לעשות פרק.
יעל כהן-פארן: אתה מדבר על כל תסקיר של כל תכנית?
אריה ונגר: כל תסקיר על פרויקט שמחויב על פי תקנות התסקירים, מחויב לעשות תסקיר השפעה על הסביבה, אפשר להוסיף פרק ולתת הנחיות מקצועיות.
סיניה נתניהו: זה חלק מהמיינסטרימינג שדיברנו עליו.
יעל כהן-פארן: אריה, לקראת סיום?
אריה ונגר: ואיזה שהוא מנגנון, לבנות מנגנון במנהלת שתקום או במה שעובד עכשיו, מנגנון לעדכון היעדים, למעקב אחרי הביצוע וכו' וכו'.
אריה ונגר: אלה עיקרי הדברים.
יעל כהן-פארן: נועה יאיון, מהחברה להגנת הטבע, בבקשה.
נועה יאיון: אני אעשה את זה מאוד בקצרה.
נועה יאיון: קודם כל אני מודה שאני מסכימה עם אריה ואנחנו צריכים לעשות הרבה הרבה יותר וכשאני אומרת צריכים לעשות הרבה יותר, אני מתכוונת גם לארגונים וגם למשרדי הממשלה וכשאני אומרת לעשות יותר אני מתכוונת מעבר לתכניות אב שהוזכרו כאן, תכניות היערכות שהזכירו כאן וכל מיני דברים כאלה.
נועה יאיון: אני חושבת שהרבה מאוד מהדברים, ובמיוחד אם הדיון הזה עוסק באדפטציה הרבה מאוד מהדברים אנחנו כבר יודעים טוב מאוד מה צריך לעשות, זאת אומרת לא צריך לחכות לתכניות ארוכות ומסורבלות פוליטית ותקציבית, יש המון דברים שנמצאים כבר היום על השולחן ואנחנו יודעים שאפשר לעשות בנושא.
נועה יאיון: סתם דוגמה, פשוט הזכיר לי מינהל התכנון, היום סיימו או נמצאים בתהליכי סיום של מסמך מדיניות למרחב הימי.
נועה יאיון: המרחב הימי, אני מניחה שכולנו סביב השולחן יודעים שהים התיכון הוא אחד האזורים הרגישים ביותר להתחממות גלובלית, אם אני לא טועה אפילו מספר שתיים אחרי אלסקה, צמד המילים שינוי אקלים לא מופיע במסמך המדיניות של המרחב הימי.
נועה יאיון: זאת אומרת עבדו עליו שלוש שנים וחצי ובלי שום, לא היערכות, לא תרחישים, שום דבר, זה פשוט לא נכנס לשם, אפילו צמד המילים האלה.
נועה יאיון: ואם אנחנו מדברים על נושא המים, אני מסכימה מאוד, אגב, אני חושבת שגם לאור דחיפה משמעותית שלנו הצעת המחליטים הזאת של שיקום הנחלים סוף סוף אושרה, אבל יש עוד כל כך הרבה דברים לעשות וההבנה שצריך להפנים שצריך לחבר אזורים מנותקים ממים היום בישראל היא כל כך ברורה ודחופה שאני מצטערת מאוד שהנציג של משרד האוצר עזב, אבל בסופו של דבר מדובר בכסף.
נועה יאיון: הסיבה שגיורא שחם ממשיך עדיין לדבר על כך שהוא מקווה שמדובר באירוע נקודתי זה בגלל שהמערכת הזו של המים היא מערכת סגורה מבחינה תקציבית, הוא לא רוצה להעלות תקציבים.
אלון זסק: אין קשר בין אחד לשני, נועה.
יעל כהן-פארן: היא מדברת מראות עיניה וכל אחד יכול לדבר מ - - -
אלון זסק: ברור לי לחלוטין, אבל - - -
יעל כהן-פארן: בסדר, נועה סבורה שיש קשר.
יעל כהן-פארן: קודם כל זה שמשק המים הוא משק סגור זה בוודאי, ומדינת ישראל לא מוציאה תקציבים על שום דבר, לא על התקנת צינור ולא על מתקן התפלה, אז זה חלק מהחלטות יותר רחבות של משק המים.
יעל כהן-פארן: את חושבת שרשות המים חוששת להצהיר כי היא תצטרך להשקיע השקעות גדולות.
נועה יאיון: רשות המים חוששת להעלות את התעריפים של המים, חוששת לגלגל את העלות הזאת לציבור.
נועה יאיון: הדברים האלה דורשים השקעה תקציבית אדירת ממדים, לחבר אזורים כמו מעלה כנרת ועמק הירדן וכל מיני מקומות כאלה למערכת הארצית זה עלויות אדירות של תשתיות, אלה דברים שצריך להבין אותם ולעשות אותם כבר עכשיו, אי אפשר לחכות לא יודעת מה, עשר, 15 שנה עד שהמצב יהיה באמת כל כך חמור ולא יהיה בכלל טיפת מים.
נועה יאיון: אז הדברים האלה צריכים לקרות היום - - -
עמיר גבעתי: הדברים האלה קורים.
נועה יאיון: וה-100 מיליון שקל לשיקום נחלים זה מקסים ונהדר ולא עשו את זה 15 שנה, אבל זה ככה.
עמיר גבעתי: 700 מיליון לחיבור כנרת, זה כבר הוחלט.
אלון זסק: זה קורה.
אלון זסק: נועה, זה התקבל גם בהחלטת מועצת רשות המים.
אלון זסק: אתם רוצים לדבר על זה?
אלון זסק: אפשר לדבר על זה.
נועה יאיון: אז אוקיי, אז עכשיו בוא נדבר על המשרד להגנת הסביבה ומדוע הוא לא עושה את מה שהוא נדרש בשביל להיערך לשינויי האקלים.
אלון זסק: אוה, לזה חיכיתי.
נועה יאיון: אוה, כי זה כבר באמת - - - בניגוד למשרדי הממשלה למשרד להגנת הסביבה לא צריך להסביר מה זה שינויי אקלים ולמה צריך להיערך אליהם, ועל אף זאת ועל אף שהוא מדבר על הסיכונים לטבע, כמעט רק במסמכי מדיניות ולצערי פחות בפועל, חוק כמו חוק מינים פולשים לא מקודם, על אף שהוא דחוף מאוד.
נועה יאיון: סתם לצורך העניין, אנחנו היום נמצאים בדיון, 20,000 דונם של נטיעות יער בנגב, הולכים לאשר 20,000 דונם של נטיעות יער בנגב של רמ"י וקק"ל.
נועה יאיון: עכשיו, ה-20,000 דונם של נטיעות יער האלה, שזה שטחים עצומים, התירוץ שלהם זה מלחמה במדבור.
נועה יאיון: זה מאוד קשה לנו להילחם בזה, מאחר שזה כל הזמן מדוברר כמלחמה במדבור, שצריך לייער את כל שטחי הנגב בגלל שצריך להילחם במדבור.
נועה יאיון: עכשיו, זה בדיוק הפוך והמחקרים מראים בדיוק ההיפך, זאת אומרת הנטיעות האלה והיערות האלה במקומות שלא צריך להיות יער לא רק שהן לא תורמות למלחמה במדבור, אלא שהן מוסיפות לו.
נועה יאיון: בגלל שהשטח הזה הוא שטח מדברי לבן, ברגע שאת הופכת אותו לכהה אז הוא פחות יעיל מבחינת הסיפוח של ה - - - הוא פולט יותר פחמן.
נועה יאיון: הדברים האלה קורים כל הזמן.
נועה יאיון: אני הולכת לפגישות ברשות המים ושם אני שומעת שמאשרים למטעי מנגו חדשים מים שפירים אחרי חמש שנות בצורת.
נועה יאיון: אז בכל שלב שאנחנו לא הולכים ולכל משרד שאנחנו לא מגיעים אליו, ההבנה שאין חלחול של השינויים הגלובליים שמשפיעים גם בישראל היא כל כך ברורה.
נועה יאיון: ולכן זה מאוד נחמד ונעים לדבר על כל הדברים שצריך לעשות בתכניות אב ותכניות מדיניות, אבל בפועל מה שצריך לקרות זה שהדבר הזה יחלחל כאן ועכשיו לדברים שנעשים היום.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, נועה.
יעל כהן-פארן: דברים חשובים, גם אם לא - - - לא כולם צריכים להסכים על הכול, אבל דברים חשובים.
יעל כהן-פארן: לפני שאני חוזרת לנציגי משרדי הממשלה, נאור ירושלמי, מי שהיה מנכ"ל חיים וסביבה במשך כמה וכמה שנים ונציג הארגונים באותה ועדה בין משרדית שדובר בה.
נאור ירושלמי: תודה, יעל.
נאור ירושלמי: דיון מאוד מאוד חשוב, באמת, אחרי הרבה מאוד דיונים שעוסקים באיך מצמצמים את ההשפעה שלנו, דיון חשוב, כמעט היסטורי, על איך נערכים למה שכבר קורה ומה שעוד יקרה וכולנו רואים את מה שמגיע.
נאור ירושלמי: בהמשך למה שנועה אמרה, ואני מסכים לדברים החשובים שהיא אמרה, חלק מקבלת ההחלטות של הממשלה נובע מאיך הדברים יתפרשו בציבור.
נאור ירושלמי: גם האמירה של שר האנרגיה, על משבר האקלים הפתאומי שמחייב אותנו לחסוך במים, הייתה מכיוון שהתחושה של איך זה ייראה בציבור, שאנחנו פתאום עושים זיגזג במדיניות, או מדיניות של חיסכון או קיצוצים או העלאת מחירים או שינויי מדיניות אחרים.
נאור ירושלמי: חלק מהפעילות שהממשלה צריכה לעשות, מעבר לתכניות ומעבר להשקעה, היא להתחיל ליידע ולשלב את הציבור שיבין שאנחנו נמצאים בתוך תהליך שהוא בלתי נמנע והוא קורה ויש לו השפעות שחלקן השפעות מדאיגות שישפיעו על אורחות חייו וגם הממשלה וגם הציבור אמורים לנקוט בשורה של צעדים כדי להתמודד עם הדבר הזה.
נאור ירושלמי: רק להשאיר את זה בתוך דיונים בממשלה בלי לשתף את הציבור יגרום לזה שהציבור, בבוא הזמן, או יהיה מאוד מופתע או יהיה מאוד כועס או יסרב לשתף פעולה עם מהלכים שיחייבו את המעורבות שלו.
נאור ירושלמי: לכן אני שמח שהמסמך עלה לאתר הוועדה, אם הוא ירד אני ממליץ בחום להחזיר אותו לשם - - -
יעל כהן-פארן: לא, הוא שם.
נאור ירושלמי: הוא שם?
נאור ירושלמי: מצוין.
נאור ירושלמי: אין מה לחכות עד החלטות רשמיות, החלטת ממשלה, אחרי זה יערערו עליה, אחרי זה צריך יהיה להפוך אותה לתכניות עבודה ואחרי זה יהיה צריך לתקצב את זה ואנחנו מדברים על 2019, אבל זה לא יקרה לפני העשור הבא.
נאור ירושלמי: צריך להוציא את המידע החוצה, לשתף את הציבור במה שקורה.
נאור ירושלמי: אגב, גם אפשר לשתף אותו בתהליכי הדיונים השונים דרך ארגוני הסביבה, אבל לא רק, גם דרך רשויות מקומיות, גם דרך ארגונים חברתיים וארגונים אזרחיים אחרים, הציבור חייב לקחת חלק בדבר הזה כי בסופו של דבר הציבור ישלם את המחיר.
יעל כהן-פארן: בדיוק כדי לברר איך אנחנו מעבירים את המידע הזה לציבור גם המשרד להגנת הסביבה, לדעתי, צריך לתת פה מענה, אבל לפני כן משרד החינוך, בבקשה, חני פלג.
חני פלג: במשרד החינוך אנחנו ישבנו בוועדה בין משרדית והוקמה ועדה משרדית שלנו, יושבים בה כל המִנהלים ודנים מה אנחנו יכולים לעשות.
חני פלג: אז יש לנו הרבה מאוד פעולות שאנחנו עושים במסגרת המשרד, כמו הנחיות ברורות בנושאים של עומס חום, קרינה קיצונית, מזג אוויר, הנחיות לביטול טיולים, פקודות חירום בשלג, יש לנו דבר כזה שנקרא למידה מרחוק, יש לנו למידה בשעת חירום, נכתבו שיעורים ספציפיים לאקלים קיצון שמערכת החינוך נחשפת אליה.
חני פלג: השנה אנחנו מתרגמים אותה לאנגלית וערבית.
חני פלג: ישבו כל המפמ"רים, בדקו איזה תכניות בנושא אקלים קיצון יש ונותנים לזה דגשים בתכניות הלימודים.
יעל כהן-פארן: זה יותר בהיבט של אקלים קיצון שלג.
חני פלג: גם חום קיצון, ברור, בהחלט, בכל מיני מצבים.
יעל כהן-פארן: מצבי חום קיצוני שלא יכולים לצאת מהבית?
חני פלג: כן.
חני פלג: יש לנו טכנולוגיה מאוד מתקדמת, שהיום כל הילדים יכולים ליצור קשר, בפעם אחת בכל הארץ עם המורים שלהם הם יכולים ללמוד במצב בזמן חירום.
חני פלג: כל הנושא של בנייה ירוקה, אנחנו חושפים את הנושא הזה מול בתי הספר.
חני פלג: להרבה מאוד בתי ספר יש גגות סולריים, אנחנו דיברנו על זה בוועדה הקודמת.
חני פלג: גם נושא של איסוף מים.
חני פלג: כל הנושאים שנגעו פה אנחנו כן נוגעים בהם, לא תמיד בהקשר של - - -
יעל כהן-פארן: בדיוק, אתם נוגעים בהם בהקשר של להמחיש את הפתרונות, אבל האם - - -
חני פלג: עכשיו אנחנו כן נשים את הדגש בנושא של אקלים קיצון וגם הסתגלות לשינויי אקלים.
חני פלג: אני כן אביא את זה בפני הוועדה של המשרד שנחשוב איך אנחנו מקדמים את זה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת על הילדים של היום, הם יחוו את זה הכי בקיצון.
חני פלג: נכון, בהחלט.
יעל כהן-פארן: אם הם יסיימו את חייהם במערכת החינוך ויגיעו בעוד עשר, 12 שנים, פחות מזה, ויגידו 'איך לא לימדו אותנו שיש דבר כזה, שיש תופעה כזאת?
יעל כהן-פארן: אתם ידעתם פה, איך לא לימדתם אותנו?
יעל כהן-פארן: '
חני פלג: יעל, נכון.
חני פלג: על כתפי משרד החינוך יש הרבה מאוד נושאים, אנחנו מנסים באמת לעשות תכלול של כל הנושאים ולקדם את הנושאים האלה.
חני פלג: זה אחד הנושאים שאני מקדמת במשרד ואני לקחתי לתשומת לבי את כל מה שנאמר פה.
יואב לוי: אנחנו לא נפגשנו, אולי אני לא מודע לכל מה שאתם עושים, אולי כדאי להיפגש ולשפר את זה.
חני פלג: אני אשמח מאוד.
יעל כהן-פארן: במשרד להגנת הסביבה, אלון, יש לכם כוונה לעשות איזה שהוא קמפיין הסברה לציבור?
יעל כהן-פארן: נכון שזה לא נקודתי, 'שימו פאנלים סולריים על הגג', אלא זה משהו שהוא יותר ברמה של 'תבינו לאן זה הולך', אנחנו חלק מתהליך גלובלי וזה ישפיע על כולנו ולכן כל אחד גם צריך לקחת חלק בפתרון.
יעל כהן-פארן: יש כיוון כזה?
יעל כהן-פארן: כשהחלטתם לעשות כמה קמפיינים ציבוריים עשיתם אותם מאוד מאוד יפה, כמו ראש דשא.
אלון זסק: זה נכון.
אלון זסק: הבעיה היא שצריך לעשות פה קמפיין מורכב, כי הוא באמת ארוך טווח, זה לא זבנג וגמרנו של 'ישראל מתייבשת' או משהו כזה.
יעל כהן-פארן: אבל גם 'ישראל מתייבשת', אנחנו יודעים היום שזה לא זבנג וגמרנו.
אלון זסק: לא, הקמפיין היה זבנג וגמרנו, למרות שהוא ארוך והוא כבר בשלב ב' ועוד מעט יש ספר וכו'.
אלון זסק: אבל נצטרך לקחת את זה בחשבון.
יעל כהן-פארן: זה משהו שיכול להיות חלק מהחלטת הממשלה?
סיניה נתניהו: זה בהחלטת הממשלה.
יעל כהן-פארן: לשים תקציב לפרסום?
סיניה נתניהו: אחד הסעיפים של המטרות של הדוח הזה שכתבנו זה הנגשת מידע וחינוך והסברה וזה בהחלט אחת מחמש המטרות הכלליות שייעשו, ובוודאי יהיו אנשים אמונים בתוך המנהלת שיטפלו בדבר הזה.
סיניה נתניהו: אז אני לא יודעת אם זה קמפיין כזה או אחר, אבל צריך לבנות אסטרטגיה של חינוך בנושא הזה.
סיניה נתניהו: בהחלט כן.
אלון זסק: לשאלתך, לדעתי זה צריך להגיע בהחלטה הבאה.
אלון זסק: ככל שאני רואה את זה.
יעל כהן-פארן: שקודם זאת תגיע.
אלון זסק: לא, זאת תגיע.
אלון זסק: היא תגיע עכשיו, זה נמצא כאחד מחמישה הנושאים שצריכים לטפל בהם.
אלון זסק: אבל באופן אמיתי, שואלת יעל 'מתי אני רואה בטלוויזיה את הקמפיין?', אני חושב שבאופן אמיתי זה יהיה - - -
יעל כהן-פארן: את רננה רז אומרת לנו 'חזרתי' בעוד תשע שנים, לא, סתם.
עמיר גבעתי: איך אפשר להגיד שלא מתכוננים אם יש קמפיין?
עמיר גבעתי: כל הפעולות זה מוכנוּת.
יעל כהן-פארן: סיניה, מאוד בקצרה.
סיניה נתניהו: מאוד בקצרה.
סיניה נתניהו: רק להגיד, לצערי, החבר'ה של משרד האוצר לא נמצאים כאן, וגם להגיד משהו בקשר למים.
סיניה נתניהו: המים זה דבר קריטי ומאוד מאוד חשוב, אבל זה לא חזות הכול.
סיניה נתניהו: רבותיי, אנחנו מדברים על מזיקים, אנחנו מדברים על - - - התבואה של מדינת ישראל, כולה מיובאת מחוץ לארץ, אם יש שריפות במקומות אחרים בעולם ומחירי החיטה עולים ומחירי המזון עולים זה ישפיע מהר על הכיס כאן, על יוקר המחיה כאן כי צריך להבין את ה-ripple effect הזה.
סיניה נתניהו: לבוא ולהגיד, האוצר אמר את זה, הנושא של הטכנולוגיות, רבותיי, עם כל הכבוד, לישראל אין חדשנות וטכנולוגיות סביבה, אנחנו די מתחילים בנושא הזה.
סיניה נתניהו: בנושאים של מים וחקלאות כן יש לנו מידע, אבל הרבה מהטכנולוגיות שלנו לא מתאימות לעולם המתפתח, אלא לעולם המפותח.
סיניה נתניהו: הרבה דברים שלמשל משרד החוץ רוצה לעשות, זה דווקא לקדם את היכולות, את הידע, את ההבנה, בזה יש לנו באמת יתרון במדינות מתפתחות ובאמת יש תכנית מאוד יפה של משרד החוץ בתוך הדוח הזה איך לקדם את הנושא הזה של משאב בנושא אקלים.
סיניה נתניהו: אבל שוב, לגבי הנושא של האוצר, אני חושבת שההבנה צריכה להיות הרבה יותר מעמיקה ממה שנאמר פה, כמו מערכות ניטור ומערכות התראה במשרד הבריאות לגבי מה קורה אם חדרי המיון יוצפו באנשים שחולים בגלל גלי חום ארוכים וכו'.
סיניה נתניהו: יש פה עוד המון המון דברים שעוד לא דובר כאן.
סיניה נתניהו: זה לא רק המים, זה עולם ומלואו הנושא הזה.
יעל כהן-פארן: הנה, אני רוצה בדיוק להזמין את איזבלה ממשרד הבריאות.
יעל כהן-פארן: בהחלט כמו שאמרה סיניה ממש עכשיו, הנושאים של בריאות הם חלק מאוד מאוד מהותי.
יעל כהן-פארן: גם בהיבט של גלי חום, אנחנו יודעים שגלי חום יכולים לפגוע באנשים יותר מגלי קור, ובמיוחד יש פה גם פערים בין אוכלוסיות, אוכלוסיות שיש להן אמצעי קירור וכאלה שאין להם, או חימום וכאלה שאין להם, אבל שמיכה, אתה תמיד יכול לשים עוד ועוד שמיכות ומפני גלי חום אתה לא יכול, חוץ מלהתפשט ולהתיז עליך קצת מים, אם אין לך אמצעי קירור אתה באמת יכול להיות במצב בעייתי מבחינת קירור הגוף.
יעל כהן-פארן: זה יכול גם לפגוע מאוד בקשישים, כמו שאנחנו יודעים שהיה בגלי החום באירופה, שנפגעו עשרות אלפי אנשים בצרפת.
יעל כהן-פארן: והמזיקים.
יעל כהן-פארן: איפה אתם בתוך הסיפור?
איזבלה קרקיס: שלום לכולם.
איזבלה קרקיס: שמי איזבלה קרקיס, אפידמיולוגית סביבתית, משרד הבריאות.
איזבלה קרקיס: לגבי פעולות בנושא של שינוי אקלים, אנחנו התרענו מהדוח הראשון על המשמעות של המערכת הממוחשבת שתאפשר לנו לבדוק ולקבל ברגע נתון תמונת מצב.
איזבלה קרקיס: לצערנו אמורה להיות השקעה כספית מאוד משמעותית בנושא וכאן יש בעיה מאוד רצינית.
איזבלה קרקיס: בעצם אנחנו רואים שינוי אקלים בכמה היבטים מבחינה בריאותית.
איזבלה קרקיס: המחלות שמועברות על ידי וקטורים, זאת אומרת על ידי גורמים נוספים, המחלות האלה התחילו לעלות במספרם והתופעה הזו ידועה גם באירופה מכיוון ששינוי אקלים מאפשר למזיקים כאלה התרבות רבה וכתוצאה מכך גם להשפיע על רמת התחלואה בבני אדם.
איזבלה קרקיס: אנחנו מדברים על לישמניה, על וירוס וסט נייל, כל מיני דוגמאות של מחלות כאלה.
איזבלה קרקיס: יש פעילות רבה של האגף לאפידמיולוגיה בנושא, בחלק מהנושאים יחד עם המשרד להגנת הסביבה, בנושא מזיקים, אבל הנושא הזה - - -
יעל כהן-פארן: יש תרחישים?
איזבלה קרקיס: יש שיתופי פעולה עם מדינות אחרות, בעיקר באזור הים התיכון, כי ידוע בשנים האחרונות על העלייה בסוגי תחלואה כאלה באזורים סמוכים אלינו ואנחנו רואים שההתמודדות היא לא רק של מדינה אחת, אלא ההתמודדות אמורה להיות כלל אזורית בנושא.
איזבלה קרקיס: אני חוזרת בעצם לעבודה שאמורה להתרחש מבחינת תשתית מחשוב ויכולת העברה מיידית של הנתונים, שכרגע אנחנו רואים בעיית תקציב מאוד משמעותית.
יעל כהן-פארן: גם לכם יש בעיית תשתית מחשוב?
איזבלה קרקיס: גם אצלנו, כי זה גם דורש העברת הנתונים, רפואה ראשונית למטה הארצי, שזה בעצם דורש - - -
יעל כהן-פארן: יש פה בעיה של הגנת פרטיות?
איזבלה קרקיס: בדיוק, אמורה להיות מערכת מאוד מתוחכמת ומאוד כבדה מבחינת תהליכי אבטחת מידע, אז זה לא פשוט.
איזבלה קרקיס: אם חשבנו שהעניין הוא יותר קל להשגה, אז מסתבר שזה יותר בעייתי וזה בעצם מבחינת מחלות זיהומיות שכרגע נגעתי בנקודה אחת.
איזבלה קרקיס: הנקודה הנוספת זה פניות למיון והתמודדות עם אוכלוסיות רגישות, שזה אוכלוסיית קשישים, אוכלוסיית נשים בהיריון, אוכלוסיית ילדים קטנים.
איזבלה קרקיס: גם כאן מידע אמור לעבור מהשטח בצורה מהירה יותר.
איזבלה קרקיס: אנחנו התרענו מזמן שהמערכת הזאת, לצערנו, איטית, ואנחנו לומדים על המתרחש בדיליי הרבה יותר משמעותי מבחינת הזמן, אבל המאמצים - - -
יעל כהן-פארן: אתם רואים קורלציה בין גלי חום ואשפוזים בעקבות מחלות שקשורות להתמודדות עם החום?
איזבלה קרקיס: אגף מידע ניסה לבדוק את העניין של האשפוזים, זה הוצג בחלק מהכנסים, עדיין לא יצא דוח של המשרד, אבל היה ניסיון של בדיקה.
איזבלה קרקיס: זה בדומה למדינות אחרות, אנחנו לא שונים מבחינת הנתונים האלה ומבחינת ההשפעות על האוכלוסייה המבוגרת ביותר בסוג תחלואה מסוים, ספציפי.
איזבלה קרקיס: הנושא הוא עדיין בבדיקה כי בכל זאת מדובר פה על מספרים, לטובת האוכלוסייה המספרים הם קטנים, לטובת הסקת מסקנות המספרים הם עדיין קטנים וקשה קצת מנקודת זמן אחת לצאת עם מסקנות.
יעל כהן-פארן: לכם כמשרד בריאות יש תכנית שהיא חלק מהתכנית הלאומית לאיך אתם נערכים?
איזבלה קרקיס: בוודאי, בדוח זה קיים.
יעל כהן-פארן: והשאלה שלי היא גם עד כמה אתם באים ומתריעים בפני משרדים אחרים על חומרת המצב מבחינת מערכת הבריאות.
איזבלה קרקיס: לפני מספר שנים גם היו הודעות בתקשורת על פוטנציאל והיכולת של אוכלוסיית קשישים, לדוגמה, להעביר את הזמן באזורים מסוימים, כאילו להגיע לאזורים כמו קניונים, כדי שיהיה קל יותר להתמודד באוכלוסייה שהיא חלשה יותר מבחינה כלכלית ומבחינה בריאותית ומבחינת הגיל.
איזבלה קרקיס: אז התכנסות כללית באזורים ממוזגים, גם ככה לצרכים ולמטרות אחרות, אבל להקל על האוכלוסייה להעביר את גלי החום וככה להקטין השפעה.
יעל כהן-פארן: יש פה מישהו ממשרד הרווחה?
יעל כהן-פארן: זו שאלה שצריך לשאול אותם, האם יש להם איזה שהיא היערכות מבחינת איתור אוכלוסיות יעד חלשות במיוחד ש - - -
איזבלה קרקיס: אני אשמח לקבל מהם באמת איזה שהיא התייחסות.
יעל כהן-פארן: כי באמת קשישים שהרווחה בקשר איתם ויודעת שאין להם אמצעי חימום או קירור בבית, ולצערנו יש לא מעט כאלה, האם הם בקשר איתם, האם הם מנסים לדאוג להם בתרחיש של מזג אוויר קיצוני, גל חום של כמה ימים או כמובן גל קור עז?
יעל כהן-פארן: אתם לא בקשר איתם בנושאים האלה?
איזבלה קרקיס: כרגע אין לי מידע מדויק, אני יודעת שהיה ניסיון, אבל אני אשמח אם משרד הרווחה גם - - -
יעל כהן-פארן: כיה זה ממש מה שנקרא הצלת חיים, לגמרי.
סיניה נתניהו: בעבר פנינו אליהם והם אמרו שיש להם את הרשימות האלה, בגלל אירועי חירום אחרים, שלא קשורים ברעידות אדמה ושהם מסודרים.
יעל כהן-פארן: כן, אבל השאלה אם הם עושים משהו בהיארעות אירועים קיצוניים?
קריאה: אם יש העברה למשרדים אחרים.
נאור ירושלמי: יעל, בעניין הזה, בדרך כלל האחריות המיידית היא בידי הרשויות המקומיות.
נאור ירושלמי: יש ביניהן כאלה שהן יותר מתקדמות בטיפול הזה, אחרי גל הקור האחרון שהיה לפני ארבע שנים בירושלים עשו מאגר בדיוק כזה.
נאור ירושלמי: אני לגמרי לא בטוח שזה קיים בכל הרשויות וזה בדיוק הסוג של הרחבת המעגל, צריך לחבר את השלטון המקומי מאוד מאוד חזק להיערכות הזאת, כי בסוף הם גם החזית המיידית של הטיפול במצבי החירום האלה והם גם אלה שהתושבים מצפים, שהציבור מצפה מהם לתת את המענה, גם אם המענה האמיתי בא מהממשלה הציבור רואה את העירייה מולו ואת הממשלה רק מאחורה.
יעל כהן-פארן: והחיבור שאמור בעיניי להיות עוד יותר הוא שהשירות המטאורולוגי, יואב, ייתן התראה לפני שהוא חוזה את גל החום מגיע, שלושה ימים לפני, לרשויות הרווחה והבריאות ושהם ייערכו.
יואב לוי: אנחנו עושים את זה גם היום.
יעל כהן-פארן: אוקיי, זה טוב לדעת.
יעל כהן-פארן: משרד החקלאות, אני רוצה לשאול, בבקשה, את נציג משרד החקלאות, גדעון.
יעל כהן-פארן: זה אמנם סיום הדיון ואנחנו בהחלט נעשה דיון המשך, בנושאים של מים, לאחרונה במיוחד לאור קיצוצי מכסות החקלאות, קמה ועולה זעקה, מוצדקת בעיניי, מבחינת החקלאים, של 'איך אתם באים באמצע השנה, בקיץ, מקצצים לנו את מכסות המים, כבר שתלנו את הצמחים'.
יעל כהן-פארן: עכשיו השאלה היא באמת האם זה משהו שאתם, כמשרד החקלאות, באים ועושים איזה שהיא היערכות, גם ספציפית לשנת בצורת, אבל גם בכלל ארוכת טווח לשינוי אקלים.
יעל כהן-פארן: איך אנחנו כמדינת ישראל, איך החקלאות במדינת ישראל, נערכת אחרת לאור המצב, שכמו ששמענו, רק הולך להיות יותר גרוע?
גדעון טופורוב: תודה רבה.
גדעון טופורוב: אז לגבי מה שאמרת, זה לא רק שבאמצע הקיץ לסגור את המים, חלק מהעניין זה מטעים שנטעו אותם ואמורים לעמוד במשך 25 ו-30 שנה, צריכה להיות יציבות.
גדעון טופורוב: אבל זה הנושא של המים, אנחנו - - -
יעל כהן-פארן: אבל, אתה יודע, בדיונים שהיו כאן, בוועדת כספים או בוועדת הכלכלה, אז הציגו החקלאים 'נטענו עכשיו, לפני חודשיים מטעי אבוקדו ומנגו', אז אני אמרתי 'אז למה אף אחד לא אמר לכם, סליחה, אל תטעו מטעי אבוקדו ומנגו עכשיו', זה ל-25 שנה, כמו שאמרת, אם לא יותר, ופה אתם נכנסים.
גדעון טופורוב: קודם כל הנושא של המים, הצריכה של מים לחקלאות, היא לא עולה כבר משנות ה-80, תקן אותי, עמיר, ואפילו יורדת.
גדעון טופורוב: בוודאי כשמדובר על איכות מים, אבל אפילו אם אנחנו מדברים על כמות המים שלא יותר מ-40% מהם הם מים שפירים, הכמות לא עולה למרות שהתוצרת עולה בהרבה.
גדעון טופורוב: אבל אני חושב שאת העניין הזה אפשר לשים בצד, הנושא של ההיערכות לשינוי האקלים הוא נושא שאנחנו רואים לנגד עינינו כבר כמה שנים, את העבודה של רשות המים, בזה שהם לקחו הובלה לעשות מיינסטרימינג ולהכניס את זה לתכניות האב, ואנחנו עובדים על העניין הזה.
גדעון טופורוב: אני לא אפרט, בטח לא בסוף הישיבה לגבי מה שנעשה, אני אתמקד במה שאנחנו עכשיו עושים.
גדעון טופורוב: הוזכר על ידי סיניה והוזכר על ידי יואב, אנחנו בשיתוף פעולה כדי להבין ולהיות מסוגלים לכמת את ההשפעות על החקלאות והדברים שבתחום עניינו של המשרד הם החל מכל התחומים השונים בתוך החקלאות ונושא של הייעור ונושא של שימור הקרקע והנושא של הנגר, וכולם מושפעים משינוי האקלים.
גדעון טופורוב: אנחנו בשלב ראשון קודם כל אמרנו שצריכים לקבל מידע הרבה יותר מפורט לגבי מה יהיו השינויים האקלימיים, כי לחקלאות אם זה יהיה מעלה וחצי או שתי מעלות זו לא הנקודה.
גדעון טופורוב: הגדרנו לשירות המטאורולוגי לפחות 50 מדדים ואנחנו כל הזמן דופקים בדלת ואומרים 'יש לנו עוד עוד עוד' - - -
יעל כהן-פארן: אין להם מחשב כדי לחשב אותם.
גדעון טופורוב: אנחנו מבקשים מה שאנחנו יכולים, את המידע אנחנו לא יכולים לייצר, אנחנו יכולים רק לבקש.
גדעון טופורוב: אנחנו מגדירים עוד ועוד דברים שאנחנו צריכים לדעת, כמה ימים יהיו מעל טמפרטורות מסוימות, מתחת לטמפרטורות מסוימות, עושים עבודה מאוד מאוד מקצועית, מאוד מאוד טובה, עם עבודה אינטנסיבית על סדרות הנתונים, אני לא אלאה את כולם בנושא הזה.
גדעון טופורוב: אנחנו מאוד מאוד עסוקים בזה ושלב ראשון הוא השלב הביו פיזי, השלב האקלימי, השלב השני הוא שילוב של הנושא האקלימי עם הנושא החקלאי, ויש מודלים, בחלק מהענפים יותר טובים, בחלק פחות.
גדעון טופורוב: כמו שהזכרתי, יש את הנושא של היער והנושא של שימור הקרקע והנושא של ניהול הנגר שהוא גם באחריות המשרד.
יעל כהן-פארן: אתם עובדים היום על תכנית אסטרטגית במשרד החקלאות, נכון?
גדעון טופורוב: נכון מאוד.
יעל כהן-פארן: האם הנושא הזה נכנס בה?
גדעון טופורוב: כמובן שהוא נכנס בה, כמובן שהוא נכנס - - -
יעל כהן-פארן: בצורה משמעותית?
גדעון טופורוב: זה בעבודה מתמשכת.
גדעון טופורוב: הנושא הזה עולה כל פעם בדיונים והוא נמצא על סדר היום של מקבלי ההחלטות.
יעל כהן-פארן: אנחנו ממש לקראת סיום ואני יודעת שיש כאן עוד מספר דוברים שלא דיברו, אז תגידו אם אתם רוצים לדבר.
יעל כהן-פארן: משרד הביטחון, יש לך מה להוסיף לדיון מבחינת היערכות של משרד הביטחון, של צה"ל?
אנדריה סוסליקוב: אני יותר בצה"ל.
אנדריה סוסליקוב: אני אגיד כמה מילים במסגרת ההיערכות שעשינו.
אנדריה סוסליקוב: קודם כל העניין של התאמה של האימונים לתנאי האקלים, אלה הדברים שאנחנו יודעים לחוש כבר היום ומבצעים בפועל.
אנדריה סוסליקוב: עניין של הסתכלות אסטרטגית בהיבט בנייה ירוקה והטמעה של טכנולוגיות ירוקות, לצורך העניין מזה כחמש שנים אנחנו מיישמים את התקן הוולונטרי שקיים במדינת ישראל, מיישמים אותו וכל תשתית חדשה שנבנית בצה"ל היא תשתית מקיימת.
אנדריה סוסליקוב: קבענו לעצמנו גם תכנית להשתלבות במאמץ הלאומי להפחתת פליטות גזי חממה, כלומר כל מה שאנחנו עושים אנחנו מסתכלים גם על העניין של התייעלות אנרגטית, החלפת מערכות בכלל, לאו דווקא מערכות קירור, אבל תשתיות שזוללות אנרגיה.
אנדריה סוסליקוב: קבענו גם תכנית להטמעה של PV במחנות צה"ל, חיבור לגז טבעי וכדומה.
יעל כהן-פארן: זה פחות המיקוד של הדיון היום, המיקוד היום הוא ההיערכות וברור שיש לזה השפעות על אימונים, השפעות גם על פעילות מבצעית עם גלי חום קיצוניים ובכלל זו אסטרטגיה גיאו פוליטית כי זה קורה בכל האזור, זה לא רק מדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: שוב, אתה הנציג כאן כמשרד הביטחון, אולי זה לא אתה שיכול לייצג את כל ההיבטים הנוספים האלה, אבל האם למיטב ידיעתך עוסקים בנושא הזה במערכת הביטחון?
אנדריה סוסליקוב: עוסקים ומייחסים לזה חשיבות.