GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנדריה סוסליקוב: אני יודע להגיד גם שבתכנון של תכנית עבודה רב שנתית, היום אנחנו נמצאים בעידן של תר"ש גדעון, אז ברגע שמחליפים את התכנית הרב שנתית הצה"לית הגדולה, אז במסגרת הזו נעשה רה חישוב ונבחן את כל ההיבטים שהמשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ורשות המים, כל מי שהוא חלק מהתהליך, יידע למפות ולהגיד.
אנדריה סוסליקוב: כלומר כל פריט קונקרטי וספציפי אנחנו נדאג גם להתייחס ולנתח את המשמעויות ולהפיק מסקנות אם צריך.
יעל כהן-פארן: המשרד לבטחון פנים.
עירן פיינמסר: כן, שמי עירן ואני רמ"ח מחקר של המשרד לבטחון פנים.
עירן פיינמסר: אנחנו במהלך השנה האחרונה, בהנחיית השר והמשנה למנכ"ל, הקמנו ועדה מתכללת, בעזרתה של סיניה, בשותפות עם הרשות המטאורולוגית וההידרולוגית, הם אורחי קבע אצלנו וגם עוזרים לנו מאוד.
עירן פיינמסר: אנחנו מתכללים שלושה צוותים, של שירות בתי הסוהר, כיבוי אש והמשטרה, וכל אחד מהצוותים פועל לבחינה של ההיערכות שלו.
עירן פיינמסר: אנחנו מדברים מה שנקרא עם הפנים קדימה, לא שנה אחת, אלא מספר שנים קדימה, היערכות הן ברמה המבצעית, הן ההצטיידותית, הן הבינוי וכלה במתקנים של מה שנקרא מים אפורים ומחזור וכדומה.
עירן פיינמסר: אנחנו משתדלים לעשות את המיטב, אנחנו גם מחכים שיהיו כאן נגזרות תקציביות, כי ברור שבלי שיהיו הקצאות תקציביות לא יוכלו להיעשות דברים בצורה המיטבית.
עירן פיינמסר: תקציבים להיערכות של הגופים ברמה של ציוד, של מיגון.
עירן פיינמסר: אנחנו נערכים ממש בצורה מסודרת של נגזרות תקציביות של ההיערכות הזאת.
עירן פיינמסר: ברור לכולם שזה לא יכול להיעשות במשחק של סכום אפס כשאנחנו נערכים לקראת משברים ברמה של אקלים שיש להם משמעויות גם על גוף ונפש.
יעל כהן-פארן: רק אזורי החיץ, הרי אנחנו מדברים עליהם בוועדת הפנים, זה מאות מיליונים.
עירן פיינמסר: כן, יש כאן נגזרות שבמשרד נערכים אליהן, כמו מאגר אש לאומי, שגם נעשה בשיתוף עם הרשות המטאורולוגית וההידרולוגית ורשות הטבע והגנים וקק"ל, וזה המקום להגיד להם תודה.
עירן פיינמסר: אנחנו נערכים למערכות חיזוי אש.
עירן פיינמסר: כל הדברים האלה הם דברים שהמשרד רואה לנכון לבחון אותם, להשקיע בהם ולפתח אותם על מנת להיות ערוכים כדי לממש את הייעוד ואת החזון של המשרד, הייעוד שלנו בפירוש להגן על הנפש והרכוש.
עירן פיינמסר: חייבים להבין שהמשמעויות הן, סיניה נתנה לנו כאן הרצאה, המשמעויות הן ברמה של משאבות למנהרות ולהגיע לקומות גבוהות ומדים שתואמים לחום, רכבים שמתאימים לטיפול בשינוי אקלים.
עירן פיינמסר: כל אלה חייבים לקבל מענה גם ברמת התקציב.
יעל כהן-פארן: אין ספק שלכוחות הכיבוי וההצלה והכוחות של שיטור יש תפקיד מרכזי בהיערכות הזאת, כי הפגיעה היא קודם כל באזרחים וברובד האזרחי ואם זה שריפות ואם זה מצבים של אין חשמל והצפות, אתם הכי בשטח.
יעל כהן-פארן: יש לך הערכה, עירן, של הערכות תקציביות?
יעל כהן-פארן: נשמע שאתם כבר אחרי עבודת מטה מסוימת בעניין.
עירן פיינמסר: לא, אין לנו עדיין הערכות תקציביות.
יעל כהן-פארן: אפילו סדרי גודל, מאות מיליונים?
עירן פיינמסר: אני לא רוצה לדבר על - - -
יעל כהן-פארן: אתה לא רוצה לנקוב במספר.
עירן פיינמסר: אנחנו מדברים על עשרות ואולי מאות מיליוני שקלים.
עירן פיינמסר: אני לא רוצה להתחייב, אני גם לא רוצה לומר משהו בלתי אחראי, אנחנו נערכים לזה, זה יעבור בשיטה הסדורה של המשרד, מהגופים אל המשרד ומשם בצורה שתידרש.
עירן פיינמסר: אבל אם יורשה לי, אני רואה שהפער הכי חשוב כאן, ודווקא מהרשות המטאורולוגית אני ראיתי את הסיפור הזה יותר, מחשב-על כאן הוא הכלי שנדרש לטובת החלק המטאורולוגי ואולי ההידרולוגי.
עירן פיינמסר: אני חושב שמחקר מלווה לתשתית מחקרית שתעמוד מאחורי כלל הגופים והמשרדים תאפשר לנו לחזות בצורה נכונה הן את הצרכים והן את הפערים שאנחנו נדרשים אליהם.
עירן פיינמסר: זה לא יכול להיות שאנחנו ננסה לבחון את זה דרך תהליכים שהם חוץ מדינתיים.
עירן פיינמסר: המשבר האקלימי הוא פעם אחת גלובלי, אבל יש לו גם נגזרות של כל אזור אגן הים התיכון ומדינת ישראל, אנחנו רואים את זה בכל דבר.
עירן פיינמסר: להכריז על מחקר, זה הדבר שנראה לי הכי דחוף כאן כרגע.
יעל כהן-פארן: יש לנו עוד דוברת שביקשה לדבר, אנה גולביי, בבקשה.
יעל כהן-פארן: רוצה להציג הצעה.
יעל כהן-פארן: יש על השולחן את הנייר שחולק.
אנה גולוביי: שלום לכולם.
אנה גולוביי: אני אנה גולוביי, חברה באגודה, אדריכלית נוף רוסי.
אנה גולוביי: אני עולה חדשה (מדברת ברוסית).
מתרגמת: (תרגום חופשי מהשפה הרוסית): שלום לכולם, אני אדריכלית נוף, חברה באגודת אדריכלי נוף הרוסית.
מתרגמת: יש לי רעיון איך לעשות את הסביבה והאווירה בערי הארץ יותר נוחה.
מתרגמת: כל אחד בקיץ מחפש לו צל, גם לרכבו.
מתרגמת: בעיר המודרנית חניה היא מחבת רותחת, במקרה הטוב זה שלד של ברזל עם סככה מפלסטיק, לעומת זאת ליצירת צל במקומות בילוי משתמשים בסככות עם ליאנה, עץ דקורטיבי.
מתרגמת: נשלב שלד מברזל וליאנות.
מתרגמת: אנחנו חילקנו ניירות עמדה ובנייר העמדה אפשר לראות שני רכבים שעומדים גב לגב אחד לשני וביניהם שתול עץ ענבים, צינורות ברזל עם חבלים מתוחים עבים מעל האדמה ועולה עץ ענבים שמתפצל למעלה לשני הצדדים.
מתרגמת: ליאנה גדלה תוך שנה אחת ועץ רגיל תוך 20 שנה.
מתרגמת: ליאנה גדלה בתוך מסגרת מלבנית ומעץ שגדל ספונטנית נוצר צל עגול וזה לא אפקטיבי.
מתרגמת: איזה יתרונות אנחנו נקבל?
מתרגמת: בעיר תשתפר האווירה ותרד הטמפרטורה, תפחת סכנת ילדים שנשכחים ברכבים, תשתפר בריאות התושבים, יגדל פריון העבודה, יגדלו ההכנסות הכספיות לתקציב, העיר תיראה נפלא, תצמח התיירות וכל ההשקעות יחזרו.
יעל כהן-פארן: זה רעיון מעניין, יש לו קצת קשר לנושא שלנו היום.
יעל כהן-פארן: דיברנו יותר ברמה המאוד לאומית, אבל הנה, יש כאן הצעה למשהו מאוד קונקרטי מקומי שגם מקטין, כמו שכולנו יודעים, את החום העירוני ועוזר לנו ולכל מי שחי בעיר להתמודד.
יעל כהן-פארן: אני רק רוצה לסכם ולהודות.
יעל כהן-פארן: קודם כל תודה רבה לכולכם, תודה רבה לסיניה נתניהו, שהגיעה לכאן, שבאמת ליוותה את הנושא הזה במשך כל שנות כהונתה כמדענית הראשית להגנת הסביבה, כמובן תודה לאלון, סמנכ"ל המשרד למשאבי טבע, שהגיע והציג בפנינו את התכנית שמוצגת בהחלטת הממשלה.
יעל כהן-פארן: אני רק רוצה לקוות מאוד שההחלטה באמת תעבור בשבועות הקרובים.
יעל כהן-פארן: אתם יודעים, בכל הדיונים שיש לנו כאן אני תמיד שואלת את הממשלה מה קורה עם סעיף זה או אחר בתוך אותה החלטת ממשלה של היערכות לשינויי האקלים, לא היערכות, אלא טיפול והמעטת והפחתת גזי חממה, ובכל נושא, התייעלות אנרגטית, בנייה ירוקה, כל דבר, אומרים לי 'עוד שבועיים, עוד שבועיים', 'עוד חודש', 'עוד חודשיים', אני רגילה לשמוע את זה.
יעל כהן-פארן: אלון, בבקשה, שזה יהיה באמת שבועות ספורים.
יעל כהן-פארן: אמנם לא תהיה לנו כאן ועדה, בעוד שלושה שבועות הכנסת יוצאת לפגרה, אבל אני מקווה שעד שנחזור מהפגרה תהיה מאחורינו החלטת הממשלה, כי אחרת זה חודשים ולא שבועות.
יעל כהן-פארן: אז אני מאחלת לכולם באמת שאנחנו נצליח.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שהנושא הזה הוא צריך להיות בלב של העשייה של כל משרדי הממשלה, להיטמע בתוך תכניות העבודה הקיימות, להיטמע במינהל התכנון, בכל התכנון העתידי, הרי כל דבר שנבנה היום שלא לוקח בחשבון את ההשפעה שלו על משבר האקלים ושל משבר האקלים עליו, מאוד מהר, לצערנו, נמצא את עצמנו עם הרבה מאוד דברים שבנויים כאן, תכניות ענקיות שבאמת גם מזיקות וגם לא לוקחות בחשבון את ההתחממות הצפויה ואיך האנשים שחיים יחוו אותה.
יעל כהן-פארן: אז תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
אורי מקלב: ברשותכם, יהיה לי לכבוד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום יום שלישי, כ' בתמוז תשע"ח, ה-3.7.2018.
אורי מקלב: היום אנחנו מציינים יום מיוחד, יום התחבורה הציבורית, ועל סדר יומנו בתוך יום התחבורה הציבורית, שיזמו אותו חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת איתן כבל וחברת הכנסת תמר זנדברג, וגם חבר הכנסת יעקב אשר?
דב חנין: גם חבר הכנסת יעקב אשר וחבר הכנסת סעיד אלחרומי.
אורי מקלב: אז כולם יוזכרו ויבורכו על היוזמה של היום הזה.
אורי מקלב: מי שלא יודע, ליזום ואחרי זה גם לבצע יום כזה בכנסת זה הרבה עבודה, הרבה מאמץ, והם נתנו לנו, כוועדת המדע והטכנולוגיה, לדון במעבר לאוטובוסים חשמליים וטכנולוגיות שאינן מזהמות בתחבורה הציבורית.
אורי מקלב: קודם כל זה לא מפתיע, זאת אומרת הוועדה, לא מתקילים אותה כשבאים לדון על תחבורה ותחבורה ציבורית זה אחד הדברים שעל סדר יומנו הרבה, עדיין מהמבט של קידום טכנולוגיות חדשות שאנחנו רוצים להטמיע במגוון הנושאים שיש לנו בנושא תחבורה.
אורי מקלב: הוועדה שמעה הרבה סקירות והרבה ממצאים וגם דברים ותכניות עתידיות בנושא התחבורה ונושא התחבורה הציבורית בפרט ולאן נגיע אם לא נטפל בזה.
אורי מקלב: באמת, לא עוד הרבה זמן אנחנו יכולים להגיע למצב שבמקומות ובאזורים מסוימים לא נוכל בכלל לנוע.
אורי מקלב: כשמדברים על צפיפות וכבישים וקשיים בתחבורה אנחנו תמיד מעבירים חלק נכבד מהפתרונות, בוודאי במערכות הסעות המונים, אבל בוודאי התחבורה, נקרא לזה בכותרת תחבורה ציבורית, כי משהו שעל זה אין חולק שזה אחד מהמענים הטובים שיש בנושא צפיפות בכבישים וקשיים שיש בתחבורה באופן כללי.
אורי מקלב: כשמדברים על תחבורה אנחנו בוודאי רוצים לראות גם תחבורה ציבורית מעודכנת, חדשנית, זמינה, נגישה, אמינה, מהירה.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים בתחבורה ציבורית מגוון הנושאים שאנחנו מדברים עליו הוא באמת אינסופי.
אורי מקלב: אני רואה את מיטל, סגנית ראש העיר תל אביב, שזה עיר בהיבט של עידוד של נסיעה בתחבורה ציבורית על ידי שינוי בתשלום אחזקת הרכב.
אורי מקלב: פשוט ראיתי אותך ובוקר הטוב שלי אלייך זה להזכיר את זה, דוגמה שהיא כאילו צדדית וכמה פגישות וכמה מאמצים אנחנו עושים כדי לתת את האפשרות לאנשים לקבל את אחזקת הרכב בלי להחזיק רכב אצלם ובלי שיש להם רכב ובתנאי שהם משתמשים בתחבורה הציבורית.
אורי מקלב: אבל זה אפילו ממבט קטן.
אורי מקלב: בסופו של דבר אני חושב שאם אנחנו דנים הרבה בתחבורה הציבורית ומצד שני לוועדה יש ועדת משנה, נושא קידום טכנולוגיות ואנרגיה מתחדשת, שבעיקר - - - נכנסה יושבת ראש ועדת המשנה .
דב חנין: בעיתוי מדהים.
דב חנין: יש ביניכם תיאום בלתי רגיל.
אורי מקלב: כן, זה טכנולוגיה מתקדמת ובאנרגיות מתחדשות אנחנו מרגישים שמישהו מגיע לוועדה.
אורי מקלב: הוועדה דנה הרבה על יישום החלטת ועידת פריז, אנחנו מדברים על הפחתת הזיהום מגזי חממה.
אורי מקלב: שני הנושאים האלה, של צמצום הזיהום, שהתחבורה הציבורית היא אחד הדברים שמחוללים, שמניעים, שמוסיפים, התחבורה באופן כללי היא הגורם שהוא הגורם הגדול, או בין הגורמים הגדולים, של זיהום האוויר, לא באזורי תעשייה, אבל באזור אורבני, במקומות שמאוכלסים באנשים, באזרחים.
אורי מקלב: שני הדברים האלה, גם עידוד לאוטובוסים חשמליים, שיש בהם גם עידוד לתחבורה ציבורית בגלל הנוחות, בגלל השקט, בגלל עוד כמה דברים שהם יכולים להגיע בטכנולוגיות מתחדשות הרבה יותר מאוטובוסים אחרים, אבל בעיקר בנושא הזיהום, יחד עם הנושא של הזיהום, שני אלה הביאו אותנו היום לדון בזה ואנחנו רוצים שביום הזה נתקדם קדימה ובאמת נוכל לדעת שאנחנו עושים משהו בהפחתת זיהום האוויר וכל המסת
אורי מקלב: עף מכך.
אורי מקלב: על נתונים ודברים אחרים, כמובן שהדוברים יעברו.
אורי מקלב: די מהר אני אצטרך לחזור לוועדה שקמה היום והיא תתכנס הבוקר לדיונים ארוכים בנושא חוק הגיוס, לכן אני בשלב מסוים ביקשתי, זה היה לא מתוכנן, זו ועדה שנקבעה לפני כמה ימים להיום ואת הוועדה הזאת אנחנו קבענו לפני זמן, אז אני ממש מתנצל בפניכם, אבל ההתנצלות שלי יכולה להיות לא כל כך קשה כשאנחנו יודעים מה הפתרון.
אורי מקלב: יעל היא זאת שתמלא את מקומי, כך שזה בסדר, זה לא נורא, רק מבחינתי אני מתנצל שאני לא אוכל להיות איתכם.
אורי מקלב: אבל, ברשותך גם כן, אנחנו נבקש מחבר הכנסת דב חנין, גם כיוזם, גם כפעיל לאורך כל השנה ולאורך כל התקופות, לאורך כל הזמנים, בשני הנושאים האלה, כך שאנחנו באמת משתלבים בתכניות שלכם וביעדים שלכם ובתכנים שאתם רוצים היום ביום הזה באמת להכניס.
דב חנין: תודה לך, לא רק על רשות הדיבור, אלא על המחויבות ארוכת השנים שלך לתחבורה הציבורית.
דב חנין: אתה אחד מידידי התחבורה הציבורית המובהקים בכנסת הזאת, ותודה לך גם על העבודה של ועדת המדע והטכנולוגיה בראשותך ותודה לחברתי, חברת הכנסת יעל כהן פארן, על העבודה שלה בוועדת המשנה.
דב חנין: אתם ועדה שחושבת על פתרונות וחושבת על אלטרנטיבות.
דב חנין: אנחנו מאוד מאוד חזקים בכנסת להציג בעיות, אבל יש מקום אחד בכנסת שעוסק בגיבוש של פתרונות ובקידום של פתרונות וזה קודם כל בוועדה הזו.
דב חנין: אז באמת באמת כל הכבוד והרבה הערכה.
דב חנין: גבירותיי ורבותיי, ברוכים הבאים ליום התחבורה הציבורית בכנסת, זו הפעם הראשונה שאנחנו מציינים את היום הזה בכנסת ואנחנו מלאים בדיוני ועדות, בוועדות השונות.
דב חנין: יהיה גם כנס גדול באודיטוריום בצהריים, כולכם מוזמנים בשעה שתיים.
דב חנין: אני מתנצל מראש, בגלל הדיונים האלה אני איאלץ לעזוב את הדיון החשוב הזה ואני בטוח שבהובלתה של יעל ויושב ראש הוועדה אתם תגיעו למסקנות הנכונות.
דב חנין: אנחנו נמצאים במשבר תחבורה בישראל, את זה כולנו מבינים.
דב חנין: ועדת הכלכלה סיימה שימוע בנושא התחבורה והכותרת שלו היא 'ישראל עומדת', ישראל עומדת, אנחנו כולנו עומדים בפקקים.
דב חנין: אבל צד מרכזי של משבר התחבורה הוא זיהום האוויר מתחבורה.
דב חנין: זיהום האוויר מתחבורה הוא חלק גדול מזיהום האוויר במדינת ישראל.
דב חנין: לפי הנתונים הרשמיים של המשרד להגנת הסביבה, החישובים של המשרד להגנת הסביבה, בכל שנה 2,200 בני אדם מתים מזיהום אוויר.
דב חנין: חצי מהם, 1,100 בני אדם, מתים מזיהום אוויר מתחבורה.
דב חנין: זה מספר ענקי.
דב חנין: זה הרבה יותר מאלה שנהרגים בכל שנה בתאונות דרכים, זה הרבה יותר מאלה שנהרגים בכל הפיגועים ובכל האסונות ובכל התאונות מכל הסוגים האיומים והנוראים.
דב חנין: זה סוג של פיגוע מתמשך, גדול, שקט, אבל קטלני מאוד ולכן דחוף וחיוני להתמודד עם זיהום האוויר מתחבורה.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על זיהום אוויר מתחבורה אנחנו מבינים שזיהום מתחבורה נגרם קודם כל בגלל הפעילות שלנו ברכב פרטי וכשאנחנו כולנו תקועים בפקק אנחנו מזהמים את האוויר עוד יותר מאשר כשאנחנו נוסעים.
דב חנין: צריך להתמודד עם זיהום האוויר הזה, בין היתר בקידום תחבורה ציבורית, מהירה, יעילה, עדיפות לתחבורה ציבורית בכל מקום שניתן.
דב חנין: אבל פה אנחנו מגיעים לבעיה.
דב חנין: מדינת ישראל קיבלה לפני שנים החלטה מאוד מאוד בעייתית, כשהתחבורה הציבורית שלנו, קרי האוטובוסים שלנו, יהיו מונעים בדיזל.
דב חנין: דיזל זה סוג הדלק, אפשר להגיד כמעט המזוהם ביותר, פחם יותר מזוהם, אבל דיזל מזוהם מאוד.
דב חנין: זו ההחלטה שקיבלנו וכשאנחנו מצטיינים באוטובוסים חדשים, גם היום, אנחנו קונים אוטובוסים מונעים בדיזל, אז זה נכון שמשרד התחבורה מקדם שינוי ושדרוג ואוטובוסים יותר מתקדמים, עם מערכות של סננים שמפחיתים את זיהום האוויר, אבל עדיין אנחנו נמצאים במצב אבסורדי שהפתרון למשבר התחבורה, האוטובוס, הוא בעצמו מייצר משבר בתחום של זיהום האוויר.
דב חנין: לכן הדיון הזה על אוטובוסים מונעי חשמל הוא דיון כל כך חשוב וכל כך דחוף וכל כך חיוני, ואגב, זה קיים בעולם, אנחנו לא ממציאים פה, אנחנו לא הראשונים בעולם לקדם - - -
יעל כהן-פארן: לצערנו אנחנו לא הראשונים, אנחנו תמיד הנגררים.
דב חנין: אנחנו תמיד הנגררים, פעם הייתה אמירה - - -
יעל כהן-פארן: אבל בואו ניגרר.
דב חנין: פעם הייתה אמירה 'מציון תצא תורה', לא, מכובדי, יושב ראש הוועדה?
יעל כהן-פארן: אור לגויים.
דב חנין: מציון תצא תורה ודבר ה' מירושלים.
דב חנין: היום אנחנו האחרונים שמקבלים את השאריות ממקומות אחרים.
דב חנין: לא טוב, לא ראוי, לא נכון, ולכן הדיון הזה כל כך חשוב, כדי לגבש את האלטרנטיבה, להציג אותה כאן בדיון ולשכנע את מקבלי ההחלטות שבמסגרת המהפך הגדול שאנחנו צריכים לעבור בחברה הישראלית בתחבורה ציבורית אנחנו צריכים לשים דגש על תחבורה ציבורית נקייה, קודם כל תחבורה ציבורית חשמלית.
דב חנין: זה אפשרי, זה מחייב החלטות, זה מחייב אומץ לב פוליטי וזה מה שדרוש.
אורי מקלב: תודה רבה על דברי הפתיחה, שנאמרים מתוך הלב וחזקה על דברים שיוצאים מהלב שהם נכנסים ללב.
אורי מקלב: אנחנו נבקש בשלב הזה, נציג משרד התחבורה היה צריך לפתוח, אבל מכיוון שאנחנו רוצים שתשמע ותגיב על הדברים אז אנחנו נחכה לסוף, וברשותך, אנחנו נבקש מד"ר יונתן אייקנבאום, שיציג את הנושא.
יונתן אייקנבאום: שלום, בוקר טוב.
יונתן אייקנבאום: תודה, אדוני היושב ראש.
יונתן אייקנבאום: אז ככה, ממש סקירה מאוד מאוד קצרה ותמציתית כדי להדגיש עד כמה הדברים הם כלים שלובים בין הנושא הטכנולוגי לנושא, הייתי אומר החברתי והארגוני שלנו.
יונתן אייקנבאום: כמו שאמר חבר הכנסת דב חנין, אנחנו מדברים על תמותה מוקדמת כתוצאה מזיהום אוויר מתחבורה של מעל 1,000 אנשים בשנה.
יונתן אייקנבאום: הערכות ארגון הבריאות העולמי וה-OECD, מדובר במקרה אחד מתוך 40 של תמותה בישראל.
יונתן אייקנבאום: כלומר מתוך 40 אנשים שנפטרים מדי שנה, אחד מהם זה בגלל זיהום אוויר תחבורתי.
יונתן אייקנבאום: כשאנחנו עוסקים בנושאים האלה אנחנו מתעניינים בשני מזהמים עיקריים, הראשון מהם הוא חלקיקים עדינים מאוד, חלקיקים נשימים עדינים שחודרים לכלי הדם שלנו והם גורם התמותה העיקרי, מסיבות של אוטם שריר הלב ושבץ מוחי, אלה הסיבות המובילות לתמותה בעקבות זיהום אוויר תחבורתי.
יונתן אייקנבאום: אבל המדד המהימן ביותר לזיהום אוויר תחבורתי הוא חנקן דו חמצני, NO2, ואם אתם רוצים לדעת ראיה לכך, ביום כיפור, מחקר שנעשה לפני כמה שנים, בין השאר על ידי ידידי אריה ונגר, מאדם טבע ודין, צניחה של 80% עד 90% בריכוזים של NO2, של תחמוצות חנקן, ביום כיפור.
יונתן אייקנבאום: זה המדד הכי טוב.
יונתן אייקנבאום: יש כמה ערכים, ואנחנו בנושא הזה מתבלבלים, יש ערכים שלעניות דעתי רק אליהם צריך לשאוף ושם צריך להיות, אלה הן המלצות ארגון הבריאות העולמי, ואנחנו כולנו נושמים אוויר שלא עומד בהמלצות ארגון הבריאות העולמי.
יונתן אייקנבאום: בנושא של חלקיקים עדינים, הזיהום בתל אביב הוא בערך פי שניים וחצי, בירושלים פי שניים.
יונתן אייקנבאום: (היו"ר יעל כהן-פארן)
יעל כהן-פארן: זה באופן קבוע כמעט?
יונתן אייקנבאום: אני מדבר על ממוצע שנתי, אני תיכף אדבר על החריגות.
יעל כהן-פארן: אבל, יונתן, אני מתנצלת, אתה תצטרך לקצר.
יעל כהן-פארן: אני נכנסתי לתפקיד היו"ר ואני עכשיו - - -
יונתן אייקנבאום: אני אקצר, אין שום בעיה.
יעל כהן-פארן: אני רק אודיע, סליחה שאני מפריעה באמצע דבריך, שאנחנו ניאלץ בגלל לוח זמנים שלי, לסיים את הדיון ב-11:30, 11:35, ויש הרבה דוברים, אז תתקדם.
יונתן אייקנבאום: אין שום בעיה, אני כבר מסיים.
יונתן אייקנבאום: נושא שהוא מאוד חמור וחורג מעל הכול, לא מדובר רק באוטובוסים חשמליים, אלא נושא הרכבות, המקומות הכי מזוהמים בארץ, אחד אולי ממוקדי הזיהום המשמעותיים ביותר זה תחנות הרכבת בתל אביב.
יונתן אייקנבאום: מאוד מסוכן שם לנשים הרות להסתובב במקום הזה, בוודאי לאנשים שעובדים שם.
יונתן אייקנבאום: מדובר בזיהום אוויר שחורג לא רק את המלצות ארגון הבריאות העולמי, אלא בכלל את התקנים שקבע המשרד להגנת הסביבה בעצמו ואני אסיים ואומר כך, נסיעה באוטובוס, גם אם האוטובוס פועל על דיזל, נסיעה באוטובוס מזהמת בסופו של דבר הרבה פחות מנסיעה ברכב פרטי בגלל כמות הנוסעים שאוטובוס יכול להכיל.
יונתן אייקנבאום: זה נושא ראשון.
יונתן אייקנבאום: הנושא השני, נסיעה ללא תנאי גודש מפחיתה את הזיהום פי שניים ולכן כל כך חשוב לשלב את החשמול של האוטובוסים בהקמה של תשתיות כמו נת"צים.
יונתן אייקנבאום: והנושא האחרון, חביב או לא חביב, הוא כאמור חשמול אוטובוסים.
יונתן אייקנבאום: אוטובוס חשמלי מזהם כמו שלושה רכבים ממוצעים, רבותיי, ועם הנתון הזה צריכים ללכת קדימה.
יונתן אייקנבאום: רק מעבר לתחבורה חשמלית וציבורית תאפשר לישראל להפחית את זיהום האוויר התחבורתי בישראל ולעמוד גם בהתחייבויות להפחתת פליטות גזי חממה.
יונתן אייקנבאום: תודה רבה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לאיתן פרנס, אבל, שוב, אבקש מהדוברים להיות קצרים וגם פרקטיים.
יעל כהן-פארן: אני מאוד מאוד שמחה על הדיון כמובן, לא דיברתי קודם, אין ספק שהנושא הזה הוא קריטי לבריאות ובכלל נגישות של אנשים לתחבורה ציבורית, ותודה לדב חנין, שבדיוק יוצא, גם על שהגעת וגם על היום המאוד מאוד חשוב הזה, יום התחבורה הציבורית בכנסת.
יעל כהן-פארן: ובאמת, הנושאים שאנחנו מדברים עליהם היום, פשוט צריך לראות אותם כחיי אדם והצלת חיים, נקודה.
יעל כהן-פארן: אין שום דרך אחרת לראות את זה.
יעל כהן-פארן: אני מבקשת מכל הדוברים, גם כמובן להוסיף את הראייה שלהם וזווית הראייה שלהם, אבל להגיד איך אנחנו עכשיו מכאן יוצאים עם משהו פרקטי, קוראים לממשלה, מביאים את זה בהצעת חוק, בוועדת כספים, אני לא יודעת מה, תגידו אתם, לקדם את זה וכמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: איתן פרנס, בבקשה, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל, שגם עוסקים בתחבורה חשמלית מתוקף העניין שזאת אנרגיה ירוקה.
יעל כהן-פארן: זה הפוטנציאל של התחבורה, להפוך להיות מונע באנרגיה ירוקה, רק חשמל.
איתן פרנס: תודה רבה, יעל, לוועדה.
איתן פרנס: אנחנו כאיגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל מסתכלים על נושא האנרגיה בראייה הוליסטית.
איתן פרנס: נושא התחבורה מתחבר לתחום האנרגיה, התחבורה החשמלית, הוא למעשה אחד הזרזים המרכזיים של שינוי עולם האנרגיה, יכולת האגירה של הרכבים החשמליים, גם בזמן שהם מתופעלים וגם בזמן שמוציאים אחרי את הבטרייה.
איתן פרנס: מי שלא יודע, את הבטריות מוציאים מהרכבים החשמליים ומהאוטובוסים החשמליים כשהם עוד בתפוקה של כ-70% עד 80%.
יעל כהן-פארן: אפשר להשתמש בהם לאגירה.
איתן פרנס: אפשר להשתמש בהם לאגירה, החיים השניים - - -
יעל כהן-פארן: לא ממחזרים אותם?
יעל כהן-פארן: לא לוקחים אותם למפעל ועושים להם איזה שהוא - - -
איתן פרנס: יש התחלות בעולם, בעיקר חברת טויוטה וגם ניסאן.
איתן פרנס: אתם מוזמנים, מי שרוצה להתעמק בחומר הזה, זה מאוד מעניין.
איתן פרנס: אותנו זה מאוד מעניין כי כידוע אחד החסרונות הגדולים של האנרגיה המתחדשת היא מה קורה כשהשמש שוקעת.
איתן פרנס: ובכן הנושאים מחוברים אחד לשני והם למעשה מצעידים קדימה טכנולוגיות אנרגיה ירוקה.
איתן פרנס: כמה דברים בכל זאת על התחבורה החשמלית הציבורית שבשונה מהרכב החשמלי, צריך להבהיר אותם ולשים אותם על השולחן.
איתן פרנס: הרכב החשמלי קורה בעולם ומי שלא יודע, אנחנו לא רואים את זה בנוף הישראלי, מוזמן למדינות המפותחות לראות איך הערים מתמלאות בעמדות טעינה למכוניות חשמליות ואיך נורבגיה וגרמניה מובילות היום את עולם הרכב החשמלי במכירות וזו רק ההתחלה.
איתן פרנס: זה יקרה מהר מאוד.
איתן פרנס: יש אפילו שמנבאים שיקרה כאן מהלך, כמו שקרה עם כרכרות הסוסים, שתוך עשר שנים התחלפו לחלוטין וכבר לא ראו יותר כרכרות סוסים ברחובות.
איתן פרנס: על מה אנחנו מדברים?
איתן פרנס: מה שמעכב היום את תחום הרכב החשמלי הפרטי בין היתר הוא חרדת הטווח, אנשים חוששים שהרכב ייתקע, ייעצר או שהם לא יצליחו לטעון אותו בלילה ואז בבוקר הם לא יוכלו לנסוע לעבודה.
איתן פרנס: קודם כל ונתחיל בזה, האוטובוס החשמלי, חרדת הטווח לא קיימת.
איתן פרנס: מערך הטעינה המוסדר בחניונים ציבוריים, עירוניים, של המפעילים והיכולת לנהל צי של תחבורה ציבורית חשמלית למעשה מוציאים החוצה את חרדת הטווח מהמעגל הזה ולכן האוטובוסים החשמליים קורים הרבה יותר מהר.
איתן פרנס: היום באירופה המכרזים שיוצאים הם מכרזים לתחבורה חשמלית.
איתן פרנס: צריך ללמוד ממה קורה במקומות אחרים, מפותחים יותר.
איתן פרנס: אנחנו יודעים שהמנועים יותר נצילים, פחות חלקים נעים, אבל בעיקר צריך להזכיר שהאוטובוסים החשמליים שקטים יותר.
איתן פרנס: מי שמכיר את המרכז המסחרי העירוני הסואן, שהתרגלנו לשמוע בו רעש עצום של אוטובוסים וזיהום, המרחב הציבורי הופך להיות שקט יותר.
איתן פרנס: זה יתרון עצום.
איתן פרנס: לא צריך להזכיר את נושא, אני בטוח שכולם יודעים כמה אנשים מתים פה מזיהום ואיך הוא קשור לאוטובוסים שיש בהם מנועי בעירה, אבל הנושא הזה, צריך לשים אותו על השולחן, את הפגיעה העצומה ולכן צריך להדריך פה את הרגולטורים כאן מהכנסת, ותפקידה של הוועדה הזו באמת לראות איך בישראל קורים דברים אופרטיביים ולכן יש לנו המלצות אופרטיביות מעשיות.
איתן פרנס: קודם כל צריך לקבוע יעדים כמותיים.
איתן פרנס: יעדים כמותיים הם יעדים מדידים, כמה כלי רכב חשמליים בתחבורה הציבורית יהיו בשנת 2020, 2021, 2022 ו-2023, אפשר גם בקפיצות יותר גדולות.
יעל כהן-פארן: היום אין שום יעד כמותי?
איתן פרנס: אנחנו לא מכירים יעד מספרי.
ניר משה: יש.
ניר משה: אני אתייחס.
יעל כהן-פארן: טוב, קודם נציג משרד התחבורה יגיד, אולי יש - - - אתה יודע, שקיפות, זה עוד לא שקוף.
קריאה: איתן מדבר על יעד מספרי לכלי רכב חשמליים ולא על תחבורה ציבורית.
קריאה: אולי תחדד את דבריך.
מיטל להבי: לא, אני עקבתי אחרי דבריו, אם הוא היה מדבר על רכב פרטי יותר מדי הייתי - - -
יעל כהן-פארן: תנו לאיתן לסיים.
יעל כהן-פארן: איתן, בבקשה לסיום והדוברת הבאה מיטל להבי.
איתן פרנס: מאה אחוז.
איתן פרנס: קודם כל לא אמרתי, אבל יש כאן בהחלט מדיניות מבורכת של משרד התחבורה, רשות התחבורה הציבורית, וגם של מנהלת תחליפי דלקים, הנושא מטופל וידוע, אבל אנחנו רוצים לראות מפת דרכים, אנחנו רוצים לראות החלטת ממשלה בישראל שבה כתוב למעלה 'הצעת מחליטים, קידום תחבורה חשמלית בישראל' עם יעדים כמותיים.
איתן פרנס: הנושא השני, כהמלצה מוצע שכל כלי רכב ציבורי דלקי שיוצא מהשירות, בין אם נפגע מתאונה ובין אם אחרי שמונה עד עשר שנים הוא נגרט, אחריו ייכנס רק כלי רכב חשמלי.
איתן פרנס: זו המלצת מדיניות שאפשר לאמץ אותה.
איתן פרנס: המלצה נוספת, למעשה יש חובת גריטה היום של רכבים שאחרי שמונה עד עשר שנים, כמו שאמרתי, מוציאים רכבים מהשירות, צריך לרכב חשמלי לתת אורך חיים גדול יותר, הוא לא מזדקן כמו שמזדקנים האוטובוסים הדלקיים, אלא אפשר להמשיך להשתמש בהם אפילו 12 עד 16 שנה.
איתן פרנס: אלה הדברים.
איתן פרנס: ממש ככה, אין הרבה, אבל אני אומר, צריך קודם כל להתייחס לזה כתכנית ארוכת טווח עם יעדים מדידים שנוכל לבוא לכאן בשנים הבאות ולספור בדיוק כמה אוטובוסים הוכנסו.
איתן פרנס: אני אשמח מאוד אם משרד התחבורה מוביל מהלך מספרי כזה שאפשר לעקוב אחריו.
יעל כהן-פארן: הוא תיכף יפרט, תודה.
יונתן אייקנבאום: סליחה, שכחתי שתי המלצות, מרצון לקצר.
יונתן אייקנבאום: ממש בעשר שניות.
יונתן אייקנבאום: המלצה ראשונה, שבעל המכרזים של משרד התחבורה כל אוטובוס עירוני חדש יהיה חשמלי.
יונתן אייקנבאום: זו המלצה ראשונה.
יונתן אייקנבאום: המלצה שנייה, לקיים דיון מיוחד בנושא של חשמול רכבות.
יעל כהן-פארן: בבקשה, מיטל להבי, סגנית ראש העיר תל אביב ואחראית תיק תחבורה בעיריית תל אביב.
מיטל להבי: תודה רבה על הדיון, מאוד מאוד חשוב.
מיטל להבי: אני אגיד במשפט אחד רק, כרוכבת אופניים, שכל פעם שאני רוכבת באלנבי, לכאורה אני צריכה לפחד מתאונת דרכים ומה שמבהיל אותי זה כמות העשן שאני נושמת לריאות.
יעל כהן-פארן: זהו, את לא יודעת אם את צריכה לפחד יותר מזה או מזה.
מיטל להבי: זה מעניין שהרוצח השקט הזה בכלל לא נמצא במודעות של אף אחד ואולי בגלל זה אין מספיק לחץ ציבורי על המעבר לתחבורה חשמלית.
מיטל להבי: אנחנו בתל אביב הכנסנו אוטובוסים חשמליים, דן הכניסו אוטובוסים חשמליים.
מיטל להבי: אני חייבת להגיד שהקליטה היא מאוד קשה, עדיין יש אוטובוסים שמחכים בחניון ולא מופעלים בהיעדר עמדות טעינת חשמל.
מיטל להבי: לכן אני באה ואומרת, אני רוצה לדעת מי הגוף הממשלתי האחראי שמכין תכנית עבודה לאומית כולל תקצוב והשקעות לפריסת תשתיות וכל מה שקשור לתמריצים, עם קביעת יעדים מדידים ושקופים.
יעל כהן-פארן: באחריות מי התשתיות?
יעל כהן-פארן: העירייה או החברות המפעילות?
מיטל להבי: אני לא רוצה שזה יהיה החברה המפעילה, כי אז דן יגיד שזו עמדת טעינה שלו ומטרופולין לא יכולים לטעון בה.
מיטל להבי: אני רוצה לומר שאנחנו חייבים להבטיח שהתשתית תהיה גמישה ושתאפשר הטענה לכל חברה, שזה לא יהיה כמו 'זה בית השימוש שלי', 'היום זה בית השימוש של דן, אסור למטרופולין להיכנס'.
יעל כהן-פארן: אז בעצם זה צריך להיות אחריות של העירייה.
מיטל להבי: מה שקורה היום זה שהאחריות של משרד התחבורה, בגלל שאחזקת המסופים היא באחריות משרד התחבורה, בגוש דן זה נעשה על ידי חברת נתיבי איילון.
מיטל להבי: אני חייבת להגיד שעם המנכ"ל החדש, שנכנס לעבודה בצורה מסודרת, מרגישים את ההתקדמות, אבל זה ככה, המשרד להגנת הסביבה מעורב, משרד האוצר מתקצב, משרד התחבורה מאשר לקנות את הזה ובתוך כל זה לא ברור מה היעדים.
מיטל להבי: ואם בסוף עומדים ביעד ומביאים 30 אוטובוסים לתל אביב ו-15 עומדים בחניה ולא מתפקדים אז מה עשינו?