GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי פרימן: אמרנו, השירות ה - - -
אורי מקלב: מגיע להסכם.
נורית מאיר: אנחנו גם מנסים.
נורית מאיר: אנחנו השירות המטאורולוגי, אנחנו מוציאים - - -
קריאה: אנחנו עומדים להתחיל להעביר להם מידע, וגם לקבל.
אורי מקלב: הוועדה לוקחת על עצמה להיות מתווכים בנושא הזה.
אורי מקלב: זה נתונים שקיימים, הם יכולים למצוא את הדרכים החלופות, יש היום דברים שאנחנו יודעים, כשעושים היום עבודות בכביש, לא רק כשמגיעים, הווייז, לא שהוא יודע את זה בגלל שאנשים מדווחים לו, הוא כבר מקבל מראש את ההתראה, הוא כבר יודע היום להפנות בזמן נתון ונכון להעביר את הנתונים האלה והוא מכוון את התנועה.
אורי מקלב: יש שיתופי פעולה, גופים לא מעטים, אני חושב שהיום גם בנושא של צעדות ומרתונים ועוד דברים כאלה, יש שיתוף פעולה היום, שיודעים להעביר דברים, מראש הם מקבלים את המידע ומנווטים אותו כפי שצריך.
אורי מקלב: והדבר הזה זה שאלה של הצלת חיים, זה לא רק זמן שהולך.
אורי מקלב: אני אומר לך, אני מרגיש שאנחנו מתפזרים.
אורי מקלב: אני רוצה לתת לכל אחד שיגיד מה הוא יכול לתרום, איך הוא רואה את הדברים, לחלק אפילו מהדברים שאנחנו אמרנו, והאם יש היום, אחד הדברים, מתוך האירועים שהיו בעשר השנים האחרונות, האם למדו, מה היה, מי התריע, מי לא היה, איך ניתחו את האירוע הזה.
עמיר גבעתי: הנתונים קיימים.
עמיר גבעתי: כל נתוני ה - - -
נורית מאיר: אנחנו גם, השירות המטאורולוגי - - -
אורי מקלב: צריך לעבד אותם למה שאנחנו רוצים, למשהו ישים.
אורי מקלב: אתם רוצים להתחיל?
אורי מקלב: אני אלך לפי הסדר, בבקשה.
אורי מקלב: איך אתם רואים את הפתרון?
זאב לנדאו: למעשה רשויות הניקוז התחילו עם הסיפור הזה של הקמת מערך איסוף מידע והתראה - - -
אורי מקלב: איסוף מידע, ניתוח המידע והתראה.
אורי מקלב: אני מבין שיש גם ניתוח של מידע, זה לא רק איסוף.
זאב לנדאו: צריך לקדם את המערך הזה שעמיר כיום עוסק בו, לקדם את המערך של איסוף המידע ותרגום המידע הזה לאירועים צפויים ולאחר מכן העברת המידע לכל הגופים האחראים.
אורי מקלב: הדברים האלה נכונים גם לצפון וגם לדרום, כל מערכות - - - זה רק אזור ים המלח?
זאב לנדאו: לא, זה ארצי.
זאב לנדאו: אני אתן דוגמה, באזור איילון, לאורך היובלים של איילון יש תחנות שאוספות מידע ואנחנו מקבלים את המידע, אמנם לא בפרקי זמן קצרים כמו במדבר יהודה, אבל כשלוש שעות לפני אנחנו כבר יודעים מה יקרה בנחל איילון, בנחל ירקון ואנחנו יכולים לתת את ההתראה, גם לרשויות המקומיות, גם למשטרה וגם לנתיבי איילון, כדי להיערך לזרימות חריגות.
עמית סביר: זה משפיע על מאות אלפי אזרחים.
אורי מקלב: נלך לפי הסדר כאן.
אורי מקלב: מי אחרי זה שביקשו את רשות הדיבור, שיש להם מה להוסיף בעניין?
עמירם פורת: אמנם לא ביקשתי את רשות הדיבור.
עמירם פורת: שמי עמירם פורת מרשות החדשנות.
עמירם פורת: לפי הרושם שאני רואה כאן, גם לפי הפתיח של מר רובין, אני רואה שיש פה איזה שהוא אתגר טכנולוגי שדורש התמודדות מיוחדת.
עמירם פורת: אם יהיה צורך בפיתוחים, יש לנו היום כלים שיכולים לתמוך בפיתוחים האלה.
עמירם פורת: אני לא רואה משהו מיוחד שדורש מאיתנו הנושא הזה.
אורי מקלב: השאלה אם קיימים מוצרי מדף, שאפשר בהתאמות קטנות, התאמות למה שצריך, אבל בשביל זה צריך באמת - - - אני עוד לא יודע אם זה גם, חלקכם, בתחום של חדשנות, האם יש מישהו שיעשה ניתוחים בארץ, יפתח מודל נכון למה שיש בארץ, למפות את המקומות, מקומות שהם יותר מועדים, מקומות פחות, לדרג אותם, לסווג אותם?
עמירם פורת: זה לא בדיוק הפעילות שלנו.
עמירם פורת: אני מתחום הפעילות - - -
קריאה: זה נעשה בשירות ההידרולוגי באופן רציף.
אורי מקלב: אנחנו תיכף נגיע אליכם.
אורי מקלב: אני מקבל את מה שאתה אומר, שמידע שיידרש ויהיה פיתוח שצריך להתאים אותו להתאמה אלינו, אז - - -
עמירם פורת: אז יש לנו את כל המסלולים - - -
אורי מקלב: אבל זה צריך להיות גם יעד ואולי באמת מפתחים שיידעו שיש להם מקומות שהם יכולים לתת תמריצים בעניין הזה ובאמת אפשרות לפתח ולזכות בתמיכה או בליווי כלכלי בעניין של חדשנות.
אורי בן יהודה: צהריים טובים, שמי אורי בן יהודה, אני מרכז במרכז המועצות האזוריות את נושא הביטחון והחירום ואני מגיע מהצד האופרטיבי.
אורי בן יהודה: לשמחתנו רוב אזורי הטיול הם בשטחי המועצות האזוריות, ולצערנו גם רוב החילוצים קורים בהתאם.
אורי בן יהודה: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות הפרדה בין שני דברים, אחד, שהוא באמת חיפוש טכנולוגיות עתידיות כאלה ואחרות, מודה, אין לי שום מושג בתחום הזה, אבל בטוח שיש פה מספיק אנשים חכמים סביב השולחן שיכולים אולי להמציא ולפתח עוד דברים.
אורי בן יהודה: הדבר השני, ובעיניי הוא החשוב ביותר, זה מתבטא במה שאורי אמר קודם, זה לקחת את מה שקיים היום, לחבר אותו ביחד תחת סמכות מדינתית ממשלתית אחת, מאחר שמחוברים לתוך הסיפור הזה כמה משרדי ממשלה שכל אחד מביא את חלקו, אני מצטרף, אגב, להמלצה שמי שצריך לרכז את זה זה המשרד לבטחון פנים, אבל מה שיחליטו, ופשוט להנגיש את מה שיש היום, באמצעים הטכנולוגיים שקיימים היום, לעם ישראל.
אורי בן יהודה: את האפליקציות, את מה שעמיר הציג לכם קודם, אני מקבל מעמיר באופן קבוע ומפיץ לכל 54 המועצות האזוריות במדינת ישראל, אבל זה עדיין לא פותר את הבעיה של פלוני או אלמוני שהחליט לקחת את משפחתו או חברים, שהם לא בכפיפות לרגולציה של משרד החינוך תחת הגדרות בתי ספר וכן הלאה, וללכת לטייל.
אורי מקלב: הנחלים והוואדיות הם כולם תחת מועצה או שיש מקומות שבכלל לא תחת אחריות
אורי מקלב: כם ולא תחת הפיקוח או האחריות שלכם?
אורי מקלב: אני מניח שיש חלק של רשות הטבע והגנים.
אורי מקלב: כל נחל שנמצא בדרום, נניח, באזור ים המלח, כל הנחלים האלה הם כולם תחת אחריות של מועצה - - -
אורי בן יהודה: אז אני אחדד את זה, כי זאת שאלה מאוד מעניינת.
אורי בן יהודה: מבחינת תחומי שיפוט מוניציפליים הרוב נמצא בתוך שטחי המועצות האזוריות.
אורי בן יהודה: יחד עם זאת, גם בתוך שטח שיפוט של מועצה אזורית, כשיש שמורת טבע, היא באחריות רשות הטבע והגנים.
אורי בן יהודה: אם יש עכשיו יער קק"ל הוא באחריות קרן קימת.
אורי מקלב: אבל מה זה אחריות?
אורי מקלב: אחריות גם יכולה להיות מחולקת, יש דברים שהחיובים המוניציפליים חלים על המועצה ויש חלק שההחזקה, ה - - -
אורי בן יהודה: נכון, אבל אין מחויבות מוניציפלית, לא בחוק וגם לא ביכולת הפרקטית.
אורי בן יהודה: למשל לקחת את ההתראה שעמיר מעביר אליי על שיטפונות באזור מדבר יהודה והערבה ועכשיו להגיד למועצות 'לכו אתם תחסמו או תעבירו לידיעת כל מי שחושב לטייל אצלכם'?
אורי בן יהודה: לכן זה לא משהו שהוא פרקטי.
אורי בן יהודה: משהו שהוא פרקטי - - -
אורי מקלב: אם אנחנו נעשה מערכות טכנולוגיות, מי יתחזק אותן?
אורי מקלב: מי אחראי עליהן?
אורי מקלב: האחריות, שילוט, דברים כאלה?
אורי מקלב: הרי יש כמה דברים.
אורי מקלב: אני מניח שחלק מהעבודה יהיה תחום האחריות והגדרת האחריות, בגלל שאם אתה אומר שחלק מהם לא נמצא בכלל תחת האחריות של - - - צריך לייחס למשהו.
אורי מקלב: בסופו של דבר, זה חלק מהעבודה.
אורי מקלב: אם אנחנו אומרים שהמועצות יהיו חלק מהתהליך, אז אנחנו יודעים לבד שאם יורד גשם בערד אז זה לא ערד אחראית למה שקורה בסוף, הגשם ירד בערד, אבל - - -
אורי בן יהודה: אל"ף, במועצות כבר היום יש חלק מהתהליך ולו מעצם העובדה שהן עוסקות בעיקר בתוצאות ובחילוצים, יחד עם משטרת ישראל וכן הלאה.
אורי בן יהודה: בי"ת, בשביל להיות באמת עם איזה שהוא משהו שיוביל לפרקטיקה, אני ממליץ שהוועדה תקרא לממשלת ישראל להקים, שוב, בגלל שזה חונה בין כמה משרדים, לקבל בסוף החלטת ממשלה שקובעת מי המשרדים השותפים, מי המשרד המוביל - - -
אורי מקלב: את הסיפור הזה אנחנו יודעים.
אורי מקלב: בסיכום אנחנו צריכים באמת להציף את הדברים, מה החומרה, איפה הדברים, מה כן נעשה, שנדע בכלל א'-ב', שנדע מה אנחנו לא יודעים בעניין הזה, ככל שאתה מציף את הדברים אתה יודע כמה הבעיה היא בהיקפה, כמה בחומרתה ואתה מכוון אליה ומה אתה דורש וממי אתה דורש.
אורי בן יהודה: אז הבסיס הוא לקחת את מה שפותח היום בשירות ההידרולוגי ובשירות המטאורולוגי, לחבר את זה, כמו שאורי הציע, למערכת פלאפוניה, זה מחייב איזה שהוא - - -
אורי מקלב: בבקשה, יש עוד מישהו מהדוברים כאן?
דוד קריספל: שלום, דוד, מנהל אגף מבצעים של איחוד הצלה.
דוד קריספל: שני דברים.
דוד קריספל: קודם כל כאיחוד הצלה אנחנו לא עוסקים ישירות בהתראה, אבל פונים אלינו הרבה מאוד, בדגש על הציבור הדתי והחרדי להסבר, כשחלקם אנחנו מפנים ל-110 של המשטרה, אבל חלקם, יש לנו נגישות מאוד מאוד גבוהה ומודעות אצל הציבור החרדי לקבל הנחיות מאיחוד הצלה.
דוד קריספל: אנחנו גם עושים קמפיינים של הסבר לפני הקיץ בישיבות בין הזמנים לציבור דתי וחרדי איך מתנהגים בטיולים, וכחלק מזה אנחנו גם מעבירים את המידע הזה ככל שיש לנו.
אורי מקלב: יש לכם מידע, אתם יודעים להתריע על שיטפונות
דוד קריספל: כן, אנחנו מקבלים מהשירות המטאורולוגי.
אורי מקלב: אבל זה לא משהו ספציפי נקודתי לאירוע, אתם מדברים על מודעות, הסברה.
דוד קריספל: זה היה משפט רקע.
דוד קריספל: החלק השני שלי הוא התמחות בטכנולוגיות מבצעיות, אני עוסק הרבה מאוד בממשקים בין מערכות טכנולוגיות מבצעיות, איחוד הצלה, משטרה, פיקוד העורף.
דוד קריספל: לא הוזכר הנושא הזה, אבל כל 'צבע אדום' הוא תשתית קיימת, לא צריך לפתח אותה, היא קיימת בפיקוד העורף, אותה התראה של 'צבע אדום'.
דוד קריספל: אגב, חלק מתפקידו של - - - כמובן צריך להסדיר את הנושא של בקר מול בט"פ, אבל המערכת קיימת, זו טכנולוגיה שנמצאת ברודקסט שיודעת להגיע לטלפונים ולהתריע ואפשר להשתמש במערכת הקיימת.
אורי מקלב: המערכת הקיימת היא טכנית, אבל צריך את המידע.
דוד קריספל: אני אומר שלא צריך לפתח מערכת חדשה וצריך לחבר - - -
אורי מקלב: כן, ואחרי זה השאלה אם היא ישימה, מה שטוב, המומחה ל'צבע אדום' זה חבר הכנסת חיים ילין, הוא המומחה ל'צבע אדום', אבל - - -
חיים ילין: אפילו בצפון כשיש אזעקה קוראים לזה 'צבע אדום', זה תפס.
אורי מקלב: בגלל שזו באמת מערכת שאנחנו מכירים אותה ואנחנו יודעים שהיא פועלת והיא באמת מונעת ומצילה חיים והיא עוזרת מקצועית.
אורי מקלב: אנחנו רוצים את המודל הזה, בכותרת, אבל בהתאמה למקומות האלה.
אורי מקלב: אם מערכת 'צבע אדום' באפליקציות או ברמקולים, במערכות כריזה, שזה לא מתאים למקומות האלה בגלל ש - - - או שזה לא מתאים בגלל - - - זה לא מתאים למקומות פתוחים, כל זה דברים מקצועיים שצריך לתת תשובות עליהם.
גדי פרישמן: לצורך ההתייחסות, אז כמובן מבחינה טכנולוגית הנושא הוא מורכב, אבל הוא פתור, יש לו פתרונות והוא מרוכז על ידי רשות המים והרשות ההידרולוגית והם אחראים ובעלי הידע והם אלה שצריכים לספק את הידע והם יספקו את הידע.
גדי פרישמן: אז הנושא כרגע, כפי שנאמר, בהרחבה של הנושא של ההסדרה שאליה, בנקודת הזמן הזאת, אנחנו כבט"פ לא נתייחס, אבל כמובן שברגע שתהיה מערכת טכנולוגית, עובדת ומוכחת המערכות של בט"פ יעשו וישלבו אותה בתוך המערכות המבצעיות שלהם על מנת שיהיו מענה מבצעי נכון.
גדי פרישמן: אז מבחינה טכנולוגית אני בהחלט מסכים עם הדוברים שאנחנו נמצאים כבר בפתחה של אפשרות.
גדי פרישמן: יש עדיין בעיות של קליטה, איפה אתה נותן את המענה, מתי אתה נותן את המענה, אבל ברמה העקרונית ניתן לתת מענה.
אורי מקלב: אנחנו גם במקביל בוועדות אחרות פה בכנסת, בוועדת חוקה היום, מאשרים לכם הרבה יותר שימושים מול האזרח לקבל תחומים של איפה נמצאים האנשים.
אורי מקלב: אנחנו בתהליך חקיקה, מישהו צריך לאשר או לא לאשר שכל מוקד משטרה יידע מיד את רוב הפרטים, את המיקום של אותו פונה, לא רק כתובת, אלא לשלוח את כל הידע שיש בתוך המערכות האלה, מחייבים את חברות התקשורת וחברות הסלולר לתת לכם את המידע.
אורי מקלב: בימים האלה אנחנו ממש דנים בוועדת חוקה, כך ש - - - אפילו על חשבון פגיעה בפרטיות של אנשים אנחנו יודעים לעשות את זה, אנחנו יודעים לעשות את זה לגופים אחרים של הצלה, גם שהם יידעו כדי להציל חיים.
אורי מקלב: ואני חושב שכל הדברים האלה, ודאי גם מבחינת חקיקה יאפשרו לכם להגיע רחוק מבחינה טכנולוגית.
אורי מקלב: אין לי ספק בידע הטכנולוגי שלנו, ודאי גם אנחנו קצת מכירים את האגף הטכנולוגי שלכם, אנחנו אירחנו אתכם לא מזמן, ביום השוטר ציינו את זה, אנחנו נחשפים, קיימנו כאן תערוכות, אנחנו גם אמורים לבקר אצלכם, הדברים האלה ברורים.
אורי מקלב: השאלה היא מעבר לכך, זו שאלה של עלויות, ודאי זו שאלה של תכלול המידע, הגורם המבצע, הגורם המתכנן והגורם האחראי.
אורי מקלב: הייתה לנו איזה שיחה ככה בשקט, בדיון קודם שהיינו, חיים, בנוסף חבר הכנסת חיים ילין גם יושב ראש ועדה - - -
חיים ילין: של העפיפונים.
חיים ילין: יושב ראש של הוועדה ל - - -
אורי מקלב: יושב ראש ועדת משנה של ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא רחפנים, הפתרונות הם גם דרך רחפנים.
אורי מקלב: יכול להיות שחלק מהנושא הטכנולוגי והפתרונות הטכנולוגיים יכולים להיות גם בשטח הזה.
אורי מקלב: במקומות שאין פתרונות אחרים, במקומות שאין היערכות כזאת, אז אפשר להעביר לשם, בטווחי זמן של שעות, אפילו בשעה וחצי עוד אפשר לעשות הרבה דברים, בעידן הטכנולוגי אפשר עוד הרבה דברים לעשות, דברים שהם יוכלו להיות יישומיים ושימושיים.
אורי מקלב: הנה, הבאתי דוגמה.
אורי מקלב: הרי אין לי ספק שאין פתרון אחד לכל הבעיות, לכל המקומות, יש מדרג שלם של פתרונות, זה זמן, תאונה, אזור, אבל יש לנו גם מגוון של פתרונות.
אורי מקלב: אני כמעט רוצה להגיד, יכול להיות שאני הייתי מכניס את הדבר הזה לוועדה אצלך, יכול להיות, משום שאנחנו לא מייעדים לנושא הזה ישיבה אחת, אנחנו נשמע אתכם, נציף את הדברים, אנחנו נעלה את זה, אנחנו נפנה למי שצריך לפנות, נעקוב אחרי לוחות זמנים.
אורי מקלב: אנחנו לא מספיק מרוצים, אנחנו עשינו את זה במערכות התראה לגבי שכחת ילדים ברכב.
אורי מקלב: אולי גם כאן יש מדיניות שאנחנו מבקרים אותה מאוד, אבל אנחנו יודעים את הבעיה, משרד התחבורה לוקח אחריות, לא לוקח אחריות, רק מתמרץ, רק נותן תקינה, מלווה תקינה, או שהוא - - - ואנחנו רואים, כשלא לוקחים אחריות וכשלא עושים כמה שאנחנו עדים לאסונות מחרידים, מצמררים וקשים.
אורי מקלב: המטרה שלנו למנוע את זה, אנחנו לא עסוקים כאן בשום דבר שהוא אקסטרות, אנחנו מדברים בהצלת חיים ישירות ואפשר למנוע.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים על רעידות אדמה והוועדה ישבה פה, המדינה לוקחת, רשויות לוקחות אחוז מסוים, אי אפשר לתת פתרונות בגלל סדרי גודל של צפי, זה דבר של שנים, תרחישים מאוד מאוד קיצוניים, אנחנו לא צריכים את זה, כאן התרחישים והאפשרויות להתמודד הם לא דבר שאי אפשר להתמודד איתם, בכל היבט.
אורי מקלב: רעידות אדמה זה ללכת להשלים דבר שלא היה בעבר, לבנות חיזוקים, עוד הרבה יותר בסדרי גודל, כאן הדברים הם הרבה יותר פשוטים.
אורי מקלב: אנחנו לא עסוקים בהיערכות מדינת ישראל לרעידות אדמה, אנחנו מדברים כאן בדברים שאנחנו יכולים לעשות אותם.
אורי מקלב: אמרתי בתחילת דבריי, היינו בנושא הרכבת, כמה מאמצים, כמה אמצעים, כמה כספים הם משקיעים במערכות בטיחות על תרחישים שאני אומר לך שהם הרבה יותר נדירים משיטפונות.
אורי מקלב: והנה העובדה ש - - -
ניר ונגר: אני ניר ונגר, אני מעין גדי, חבר ביחידת חילוץ עין גדי ומנהל אגף תיירות במועצה האזורית תמר ים המלח.
ניר ונגר: ראשית אני רוצה להגיד תודה על הישיבה הזאת, ששמה את הדברים על סדר היום.
ניר ונגר: נכון שאנחנו עכשיו ברישומים שלנו מהאירועים האחרונים שהיו בנחלים, אבל צריך לזכור שחלק גדול מהבעיות שיש לנו בנושא השיטפונות הוא בכלל כביש 90 שהוא כביש ראשי, הוא ציר ראשי, כמו שאיתי מרשות הניקוז הזכיר, יש תושבים שחיים שם, יש מרכז מלונאי מאוד מאוד גדול באזור - - -
אורי מקלב: הבעיות בכביש 90 הן הרבה יותר קורות נניח משיטפון, זה כמעט כל חורף קורה.
קריאה: כמה פעמים בחורף.
ניר ונגר: ולכן חלק מהפתרון - - -
אורי מקלב: צריך להגיד שכביש 90 הפך ליותר מרכזי, הוא כביש היום, הוא ציר מרכזי יותר ויותר.
קריאה: היחידי.
אורי מקלב: הוא היחידי, כן, אני רק מעצים את מה שאתה אומר.
אורי מקלב: התנועה היא צפופה יותר והיא רבה יותר בכל קנה מידה בשנים האחרונות.
ניר ונגר: ולכן חלק מהפתרונות בנושא השיטפונות זה להסדיר את התשתיות בכביש 90, להסדיר גשרים על הנחלים המרכזיים בכביש 90 וחלק גדול מהבעיה פה - - -
אורי מקלב: יש תכניות, יש תכנית עבודה, יש הערכות תקציביות?
אורי מקלב: יש בדברים האלה משהו?
ניר ונגר: לא שאנחנו מכירים, לצערנו.
קריאה: צריך לשאול את חברת נתיבי ישראל.
אורי מקלב: אוקיי, זה גם חלק מהדברים, קודם על מה אנחנו מדברים, אחרי זה נראה מה - - -
ניר ונגר: הדבר השני, אני לא אגע בנושאים הטכנולוגיים, באמת זה לא התחום שלי, אני חייב לציין שהעבודה שלנו בשוטף, עם ד"ר עמיר גבעתי, עם השירות ההידרולוגי, היא עבודה טובה, אנחנו מקבלים את ההתראות, אנחנו יודעים לעבוד.
ניר ונגר: אני חושב שהכול יתחיל וייגמר בסוף בנושא של ההסברה והחינוך כי כל התראה שבן אדם יקבל בסופו של דבר, אם הוא לא יסובב את האוטו ויחזור אחורה - - -
אורי מקלב: זה לא הכול, אבל גם אחרי - - - אם ההתנהגות לא תהיה בהתאם אז כמובן, זה שילוב של הדברים ביחד.
ניר ונגר: ולכן כמו שהזכרת בנושאים אחרים, אני חושב שחלק גדול, לחבר את הטכנולוגיה גם בסוף למעשה, זה יבוא בהסברה, בחינוך ובסופו של דבר זה האחריות האישית של האנשים.
אורי מקלב: אבל אתה רואה שבנושא של שכחת ילדים, אני לא חושב שאין מודעות, שלא יודעים שיכול להיות דבר כזה, אבל זה קורה, בהיסח דעת.
אורי מקלב: נכון שההסברה היא לא בחלק של המודעות, אלא כבר בחלק המעשי.
אורי מקלב: ההסברה צריכה להיות יותר התראה, 'הנה שכחת', 'אל תשכח', מזהירים אותך ומעירים את תשומת לבך בעניין הזה, שלא יהיה היסח דעת.
אורי מקלב: אבל גם בדברים האלה, בנושא של השיטפונות, אני חושב שקיבלנו, ידוע לכולם שזה לא משחק ילדים הדברים האלה, שיטפונות זה דבר שההשלכה שלהם, שזה לא צפוי ואי אפשר לשחק בזה ואין מה לעשות, וזה לא איזה תופעה נדירה שאתה אומר שזה לא יקרה.
אורי מקלב: זה יכול ואני חושב שההתראה זה היעד.
אורי מקלב: כמובן שצריך לתחזק את זה כי כשעובר זמן, ככל שחולף זמן אנשים רואים את זה כדברים של העבר.
אורי מקלב: אבל הדברים האלה זה שילוב של גם, נכון, של עוד משרדים, זה לא משרד אחד, זה כמה וכמה משרדים.
אורי מקלב: אני לא חושב שלמשל גם משרד החינוך פותר את הבעיה ברישיון והוא יודע לעשות טיולים מאושרים ואולי באמת מדווחים ומתואמים, אבל את החינוך צריך לקבל הילד.
אורי מקלב: זה שעושים את זה, זה עדיין לא אומר שזה פותר, בחינוך צריך לדעת איך מתמודדים עם טיולים.
אורי מקלב: אנחנו מחנכים לא רק לגיל הזה, אנחנו מחנכים גם לגבי העתיד וזה חלק שאנשים צריכים לקבל.
אורי מקלב: כמו שאנחנו יודעים ללמד זהירות בדרכים, לאו דווקא למי שיש רישיון נהיגה, אנחנו עושים את זה הרבה יותר מוקדם ואנחנו נוגעים גם בדברים האלה, זהירות וכללים, בהחלט צריך להיות, יותר ויותר אנחנו צריכים, לא רק בנושא של שיטפונות, בכלל באמצעי זהירות לגבי טיולים ולגבי כל מיני אתגרים שאנחנו לוקחים על עצמנו, הם צריכים להיות מובנים במערכת החינוך, לתת לזה את ההיבט הנכון.
אורי מקלב: בבקשה, אני רוצה להתקדם.
יהודה רוט: שמי יהודה רוט, אני מיחידת חילוץ עין גדי.
יהודה רוט: אני עוסק גם בנושאים הטכנולוגיים אצלנו, שהם בעיקר קשר.
יהודה רוט: קודם כל אני מצטרף בכל לב לאוֹרי ולאוּרי על הצורך ביצירת מוקד ארצי לאישורי טיולים.
יהודה רוט: אנחנו מדברים רק על החורף, אנחנו שוכחים את הקיץ.
יהודה רוט: רבותיי, בקיץ יש לנו הרבה מאוד חילוצים עם הרבה מאוד נפגעי התייבשות, מכות חום, דברים שלפעמים גם נגמרים באסון, שאנחנו לא מצליחים להציל את ה - - -
אורי מקלב: אתה חושב שמערכות כאלה יכולות - - -
יהודה רוט: לא, לא - - -
נורית מאיר: אנחנו מוציאים אזהרות.
אורי מקלב: לשים מודעות, אבל השאלה היא איך זה עובר לשטח, האם זה נכון לעשות דברים כאלה.
אורי מקלב: יש יום מסוים, מזג אוויר קיצוני מאוד, הולכים לטייל ואז סכנת ההתייבשות היא יותר גדולה.
קריאה: אנחנו מעבירים התראות לפי שעות מראש, אנחנו יודעים בדיוק את השעות, זו לא התראה כללית, חדר המצב מקבל מאיתנו פעמיים ביום לפי שעות.
אורי מקלב: אז אתם יודעים שעות לפי אזורים ויכול להיות, אני אומר למשרד לבטחון פנים, בחום כזה לא נותנים להיכנס.
אורי מקלב: המערכת מתריעה או אוסרת ועם שילוב של מערכות חינוך אפשר לעשות את זה.
אורי מקלב: זה לא רק נכון לשיטפון, זה גם נכון ל - - -
קריאה: אני לא חושב שאפשר לאסור, אפשר להמליץ לאזרח.
אורי מקלב: נניח, אם אתה יודע שיהיה שיטפון, המשטרה, כשהיא נמצאת בשטח היא לא תאסור להיכנס?
קריאה: היא תאסור להיכנס - - -
אורי מקלב: יפה, אז יש מערכות שאוסרות.
קריאה: היא לא יכולה למנוע באופן הרמטי.
אורי מקלב: לא באופן הרמטי, היא לא יכולה לקחת אחריות, אבל היא יכולה לאסור.
אורי מקלב: ברגע שהיא נמצאת, היא קיבלה את ההתראה וכשהיא נמצאת בתחילתו של פתח של ואדי שהיא יודעת שבעוד שעה תהיה כאן זרימה אז היא תאסור להיכנס לוואדי.
אורי מקלב: או כשהיא תראה אנשים שיוצאים לוואדי בשעות לפני חשיכה, שהם הולכים בצורה לא מתאימה, ניידת, שוטר שיהיה במקום, הוא יאסור גם כן על אדם להיכנס, הוא לא ייתן להיכנס.
אורי מקלב: אני ככה מצפה ממנו.
יהודה רוט: חלק גדול מהמטיילים בכלל לא מגיע דרך הכביש, הוא מגיע מהמדבר.
יהודה רוט: ישנם שם פקחים של רשות הטבע והגנים ולא תמיד הם נמצאים במקום כי הם פקחים אזוריים.
יהודה רוט: לכן הקמת מוקד ארצי שייתן מענה ורשות - - -
אורי מקלב: רשות הטבע והגנים, אני לא אומר שהיא אחראית, אבל הם נמצאים, נניח, אני רק אומר דוגמה, הם מקבלים את ההתראה הזאת, הם יודעים שלפי הנוהל הם צריכים כבר לשלוח.
אורי מקלב: הוא לא נמצא כל היום בכל אזור, אבל כשיש שעות וימים של צפי מגייסים את כולם, נמצאים בשיא כוח אדם, ואז כן נמצאים במקומות המועדים, נניח אם בערד יש משהו יודעים שהוא מגיע בשלב מסוים, גם אם זה לא פתאומי, ויש לנו ואדי או נניח חמש ואדיות שהן נמצאות במקום הסכנה ושם בפתח נמצאים אנשים ו - - - זה ישים.
יהודה רוט: זה קיים כיום רק בנחל אחד במדבר יהודה, בנחל דרגות, זה לא קיים בנחלים האחרים.
אורי מקלב: לא בגלל שיטפונות, בגלל סתם שעות ודברים כאלה.
יהודה רוט: בכלל, לא נכנסים לנחל דרגות בלי רשות מראש אפילו.
יהודה רוט: זה אני מסכם את דבריי לגבי הרעיון של אורי ואורי, הוא חייב להיות גם לגבי - - - העניין הגיאולוגי, אני הייתי שותף בצוות של משטרת ישראל לאיתור, מציאת ורכישת מערכת קשר חדשה ליחידות החילוץ לפני מספר שנים.
יהודה רוט: באמת רכשנו, אני חושב, את הטכנולוגיה הטובה ביותר שהייתה אז וגם היא לא מושלמת.
יהודה רוט: אין, רבותיי, קליטה בנחלים בשום רשת סלולרית, מטייל שנכנס, כיתה, קבוצה, מטייל בודד - - -
אורי מקלב: במיוחד כשהוא נמצא - - -
יהודה רוט: אפילו כשהוא נמצא בהתחלה, כבר אין לו קליטה.
יהודה רוט: 'צבע אדום' בעניין הזה לא כל כך יעזור, עד שהנושא הזה - - -
אורי מקלב: אז צריך לבדוק טכנולוגיות אחרות.
אורי מקלב: או שאפשר לעשות את זה בצורה לא יקרה, אם נניח אנחנו מחליטים להשקיע בדבר הזה, יכול להיות שזה גם לא דברים שהם בעלויות גבוהות מאוד וזה גם טוב לעוד דברים, זה לא רק טוב ל - - - אמנם זה לא טוב שאנשים במקום לטייל וליהנות יתחילו לדבר בטלפון, חלק מהטיול הוא טוב היום כי אפשר להתנתק מהטלפונים ואתה מתחיל לראות את מה שסביבך - - -
יהודה רוט: ברגע שתהיה קליטה סלולרית - - -
אורי מקלב: אני מדבר על עצמי, אם תהיה לי קליטה בוואדי כשאני אלך עם הילדים והנכדים אני - - - זה טוב שאני - - -
יהודה רוט: יש לזה עוד יתרון, שברגע שתהיה קליטה סלולרית משופרת בכל אזור מדבר יהודה שאנחנו מכירים, יהיה גם יותר קל - - -
אורי מקלב: זה מיקום של ה - - - דיברתי על זה - - -
חיים ילין: אדוני היושב ראש, כשפתחת את הדיון לא הייתי פה וצר לי על האסון שקרה - - -
אורי מקלב: אמרנו עוד דבר שאם האשמה תהיה הריגה או אשמה אחרת, לא זה מה שאנחנו - - - זה באמת - - - את האחראים, אבל אנחנו רוצים דברים אחרים לעשות.
אורי מקלב: זה לא מה שיחזיר וזה לא ימנע את האסון הבא אם הוא יישב חמש שנים או עשר שנים בכלא.
חיים ילין: גם רוב האזורים שיש את השיטפונות הם במועצות אזוריות, רוב צוותי החילוץ הם מתנדבים, גם מהקיבוצים, גם מהאנשים שנמצאים בערי הפיתוח בדרום שרוצים להשתתף והם נמצאים שם כל הזמן, אבל עוד פעם, זו הצלה, זה לא מניעה.
חיים ילין: אין לנו כמעט מניעה במדינת ישראל כי אנחנו אוהבים להביא את הסופר טנקר ולהפוך גיבורים ולקבל צל"שים.
חיים ילין: זה תרבות, זה לא משהו שהוא חדש ואת זה צריך לשנות.
חיים ילין: עכשיו, לשנות את זה, זה עוד 70 שנה, אולי כל המסלול הזה.
חיים ילין: 70 שנה, אני אופטימי.
חיים ילין: שינוי תרבותי הוא לא פשוט.
חיים ילין: הכול ידוע, אין תחליף לשכל.
חיים ילין: פעם אני אמרתי שמה שהגוגל נותן לך זה לא מכסה על השכל, זה לא תחליף.
חיים ילין: כולם יודעים, או בוא נגיד ככה, כל מי שגר בדרום מבין מה המשמעות של שיטפונות.
חיים ילין: נחל הבשור הוא כמעט כל שנה נסגר, אתם שומעים 'נחל צאלים נסגר', איזה נחל?
קריאה: גשר צאלים.
חיים ילין: איזה גשר?
חיים ילין: זה ביוב אחד גדול.
חיים ילין: בעלות של כלום מזמן, אני אומר לכם, פחות מ-12 מיליון, אבל זה אימון טוב ל-669, כי כבר הבסיס שם ליד צאלים, 669 בא, קופץ וצה"ל מוציא.
חיים ילין: יש נציג צה"ל פה?
חיים ילין: הם מרוצים, הם בחינם מקבלים, אפילו תמורת זה, כי בסוף הביטוח משלם חלק מהדבר הזה, תמיד מצילים איזה מילואימניק שם.
חיים ילין: איך אנחנו יודעים לסגור?
חיים ילין: רט"ג מודיע לנו.
חיים ילין: המשטרה יודעת, משטרת אופקים מגיעה, סוגרת שני שערים ואז הודעה לרדיו.
חיים ילין: גם מי שרוצה לעקוף את זה, הוא יכול לעשות את זה, אופנוענים עושים את זה, טרקטורונים עושים את זה והם יעשו את זה ובסוף גם אנחנו נצטרך ללכת להציל אותם, לא יעזור כלום.
חיים ילין: זאת אומרת יש פה תרבות.
חיים ילין: עכשיו תראו, אין סלולרי.
חיים ילין: היה דיון פה על הערבה והיה על מדבר יהודה ונהרגו אנשים בגלל שלא הייתה אפשרות לאתר אותם וזה סיפור אחר.
חיים ילין: אם אתם רוצים לפתור גם את הבעיה הזאת, אז תוסיפו עוד ועוד ועוד.
חיים ילין: מה כן ניתן לעשות?
חיים ילין: ואחרי זה, דרך אגב, גם אם אנחנו נרצה לעשות משהו יבואו, תסלחו לי, הירוקים ויתנגדו להיתר.
חיים ילין: זה ברור לכם, כן?
חיים ילין: כי ככה המדינה עובדת.
חיים ילין: אבל יש היום שיטה חדשה, שאני בדקתי אותה ואני חושב שכבוד היושב ראש צריך לנסות לקדם אותה.
חיים ילין: יש לנו את זה גם ב'צבע אדום'.
חיים ילין: באזעקות אמת, לדוגמה, מה קורה אם זה אזור שעכשיו גייסו 20,000 מילואימניקים, כמו שהיה ב'צוק איתן' והרשת קורסת?
חיים ילין: כאילו אין אפשרות בכלל שיישמע 'צבע אדום'.
חיים ילין: זה אני אומר גם אם יש נציגי משרד התקשורת.
חיים ילין: יש שיטה אחרת שהיא חדשה, היא קיימת בקנדה, כי בקנדה לרשת את כל קנדה זה עלויות אדירות, אי אפשר לעשות את זה, זה לא כלכלי, מה הם עושים?
חיים ילין: הם שמים עמודי wi fi.
חיים ילין: עכשיו, מספיק שטלפון אחד, טלפון אחד בתוך המשלחת קולט את האות של ה- wi fi, כל השרשרת של כל האנשים קולטים, כי זה wi fi שמחובר מטלפון לטלפון.
חיים ילין: דרך אגב, התחלתי עם הרחפנים על הנושא הזה, כי אמרתי בוא נעלה רחפן עם wi fi, אם לא רוצים עמודים, ובאותו רגע כל מי שנמצא בסכנה בנחל יכול לקבל את האות.
חיים ילין: זה גם פתרון.
חיים ילין: דרך הרחפנים לומדים את הדברים האלה.
חיים ילין: בסופו של דבר יש אפשרות לעשות את זה קבוע, על ידי זה שלא תהיה תקשורת סלולרית אלא יהיה wi fi ואת זה אף אחד לא בודק ואף אחד לא עושה.
חיים ילין: את זה, אם אתם שואלים אותי, זה משרד התקשורת, זה המדינה צריכה לעשות את זה.
חיים ילין: זה לא צריך להכריח אף אחד לעשות את זה כי זה לא עניין שצריך להיות מסחרי, זה רק באזורים מסוימים שאין קליטה, כל מי שיש לו אינטרנט יוכל לקלוט.
חיים ילין: כל האפליקציות עובדות על האינטרנט, עובדות על wi fi או על תקשורת שיש ושם אין קליטה בכלל.
חיים ילין: אני חושב שזה חלק מהפתרונות.
חיים ילין: אני אומר לכם, בסוף אני סומך על רט"ג ועל שמורות הטבע ועל כל מי שנמצא שם.
חיים ילין: אנחנו יודעים שבנחל הבשור, ברגע שבנחל חברון ובאזור הרי חברון יש את השיטפונות אנחנו יודעים פחות או יותר מתי זה יגיע, בין 24 ל-72 שעות, תלוי בכמות הגשם.
חיים ילין: בסוף זה מגיע, זה מגיע וסוגרים את זה לפני.
אורי מקלב: זה יכול להיות גם שעה וחצי.
אורי מקלב: בערד גשם, כפי שאמרו פה, שעה וחצי זה מגיע בעוצמה רבה מאוד.
חיים ילין: כן, אבל - - -
אורי מקלב: אני מבין ש - - - זאת אומרת זה לא רק תופעה שהיא - - - אי אפשר - - - החריג ביותר, אגב יש מספיק דברים ותופעות שאפשר למנוע אותן ואפשר להתריע עליהן.
חיים ילין: בסוף אם כולם יודעים באחוזים גבוהים שהולך להיות שיטפון ומוציאים טיול לשם זה גדול עלינו.
חיים ילין: בואו, זה לא כנסת ולא משטרה ולא אף אחד.