GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: אלון זסק, המשרד להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, אלון, סמנכ"ל משאבי טבע במשרד להגנת הסביבה.
אלון זסק: צהריים טובים לכולם.
אלון זסק: (מצגת).
אלון זסק: לא נלאה אתכם במצגת ארוכה, אלא במצגת קצרה שמנסה לשים את הדברים ולבוא ולהציג איפה אנחנו נמצאים, לאן אנחנו הולכים, מה השלבים הבאים שאנחנו הולכים לעשות ובעצם איפה כל אחד ואחד מאיתנו בשלבים האלה.
אלון זסק: אם אנחנו מסתכלים, ודיברה על זה יפה יעל קודם, הסיפור של שינויי האקלים הוא לא חדש, הוא נמצא אצלנו כבר הרבה זמן.
אלון זסק: טיפלנו, יושבת פה לשמאלי סיניה נתניהו, שהייתה המדענית הראשית של המשרד, היא טיפלה בזה במשך השנים האחרונות והיא בטח אחרי זה גם תציג חלק מהעבודה, אבל אין ספק שהתופעות העיקריות שחזויות לנו כתוצאה משינויי האקלים זה גם עלייה בטמפרטורה, ירידות בכמות המשקעים והפיזור שלהם על פני השנה וגם גיאוגרפית, עלייה במפלס פני הים, גלי חום, אירועי מזג אוויר קיצוניים, שיטפונות וכו', ולכל השינויים האלה צפויות השלכות משמעותיות שתורגשנה בכל תחומי החיים, לא רק בתחום של הגנת הסביבה.
אלון זסק: האמת, רוב התחומים הם לא תחומים של הגנת הסביבה.
אלון זסק: אני שמח לראות פה משרדי ממשלה אחרים, כי בסופו של יום זה משהו שייגע בכולם וזה ייגע בכולם, אנחנו רק צריכים לראות איך אנחנו נערכים לזה.
אלון זסק: מבחינתנו החזון זה שישראל תהיה מוכנה להשפעות של אקלים משתנה ואירועי קיצון על ידי יישום תכניות פעולה וצעדי מדיניות שמקטינים את הסיכון לבריאות ולבטיחות הציבור, לסביבה ולכלכלה, תוך מקסום התועלות מתוך ההזדמנויות שעלו בארץ ובחו"ל.
אלון זסק: אז אנחנו אומרים, לא רק זה שאנחנו ניערך ונחשוב על הדברים השליליים, אפשר גם להוציא את זה ולהביא תועלות מתוך זה.
אלון זסק: ועוד פעם, אני כבר אקדים ואומר, יעל, המשרד להגנת הסביבה לא מתיימר לעשות את העבודה של משרדי הממשלה האחרים, זה גם לא נכון, לכל אחד יש את הסמכויות שלו, את האחריות שלו, את התחומים שלו, והוא צריך להיערך.
אלון זסק: המשרד, במקרה הזה, יתכלל את כל הפעילות הזאת ותיכף נדבר על זה, כשהמטרות הראשיות הן צמצום של הפגיעות בנפש וברכוש ובניית חוסן כלכלי, נקיטת אמצעים להגדלת העמידות של המערכות הטבעיות.
אלון זסק: פה זה ברור לחלוטין שככל שהמערכות הטבעיות יהיו בריאות יותר אז הן יהיו עמידות יותר וחסינות יותר.
אלון זסק: בנייה ועדכון של בסיס הידע המדעי לצורך קבלת החלטות.
אלון זסק: זה משהו שהוא קריטי, אנחנו מדברים על דברים הם עתידיים וככל שאנחנו מתקדמים בסיס הידע הולך וגדל ויש לזה משמעות כי אותו ידע אמור לשמש אותנו אחרי זה לקבל החלטות נורמטיביות ונכונות.
אלון זסק: מה שאנחנו יודעים היום זה לא מה שאנחנו נדע בעוד שנתיים וחמש ואנחנו צריכים להיות במצב כזה שאנחנו יודעים, וזה לא פשוט, לעשות מערכת שהיא מספיק דינמית, שהיא יודעת לקחת, להטמיע נתונים שאנחנו מקבלים מהערכות סיכונים, ממחקרים, מידע, ואחרי זה להכניס אותו לתוך אותו מנוף או אותה רכבת שהיא כבדה וגדולה וידועה, ולפעמים איטית, של מערך קבלת החלטות והיערכות לזה.
אלון זסק: חינוך.
אלון זסק: העלאת המודעות והנגשת ידע למקבלי החלטות, לציבור וכמובן השתלבות במאמץ הגלובלי, קידום שיתופי פעולה, גם אזוריים, גם בינלאומיים, כשהשגת כל המטרות תתאפשר רק על ידי בניית בסיס משותף.
אלון זסק: עוד פעם אני חוזר, אין פה איזה שהוא מישהו שיכול לעשות את כל העבודה, לכל אחד יש את התחומים שלו, את ההתמחות שלו, אבל צריך לייצר מצב כזה שיש חיבור וסינכרוניזציה בין כולם.
אלון זסק: ישנה תכנית פעולה שמבחינתנו זה ממשלה שתאמץ את עקרונות מסמך המדיניות.
יעל כהן-פארן: זה בעצם עומד בבסיס של החלטת הממשלה, שיש בפניי את הטיוטה שלה, אבל היא עדיין לא עברה בממשלה?
אלון זסק: היא לא, היא הופצה למשרדים.
יעל כהן-פארן: באיזה מצב היא נמצאת?
אלון זסק: היא הופצה למשרדים, קיבלנו את הערות המשרדים, החזרנו תשובות להערות המשרדים, יש עוד משרדים שאנחנו אמורים לשבת איתם על מנת לוודא שההערות מוטמעות בצורה כזאת או אחרת.
אלון זסק: אני מניח שבשבועות הקרובים נוכל להביא אותה כהחלטת ממשלה.
יעל כהן-פארן: בשבועות הקרובים?
אלון זסק: כן.
יעל כהן-פארן: אין כאן הערכה תקציבית, יש לכם הערכה תקציבית של היישום שלה?
אלון זסק: נכון, אני אדבר על זה קצת.
אלון זסק: הסלייד הבא, לדעתי, הוא החלטת הממשלה, אנחנו נדבר על זה.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז בוא נתקדם.
אלון זסק: נתקדם.
אלון זסק: המטרה היא, עוד פעם, שהממשלה מאמצת את עקרונות מסמך המדיניות של היערכות ישראל להסתגלות לשינויי האקלים.
אלון זסק: כל משרדי הממשלה מממשים את תכנית ההיערכות שהכינו, כל אחד בתחומו, על פי יכולותיו וסמכויותיו.
אלון זסק: הקמת מִנהלת שמופקדת להוביל את כל המהלך, בעיקר תיאום בין משרדי, קידום מחקר.
יעל כהן-פארן: בעצם היא עוד לא הוקמה, כי רק אחרי החלטת ממשלה היא תוקם?
אלון זסק: קידום מחקר, ביצוע הערכות סיכונים הנגשת מידע ועוד, כשמבחינתנו המשך הפעילות הוא באמת הצעת מחליטים שהופצה למשרדי הממשלה, הקמת צוותי עבודה בהמשך השנה, אחרי שלמעשה ההחלטה עוברת ועבודת צוותי עבודה והכנת תכנית ממשלתית, הרבה יותר פרקטית ופרטנית במהלך השנה, שנה וחצי הקרובות.
אלון זסק: כי עוד פעם, ההצעה הזאת בסופה היא הצעה דקלרטיבית ולכן היא הצעה שגם כרגע אין בה למעשה תקציב למעט הדברים הארגוניים.
אלון זסק: מה שנצטרך לעשות מתי שהוא, לא מתי שהוא, אנחנו יודעים בדיוק מתי, זה להתחיל להיערך עם צוותי העבודה.
אלון זסק: צוותי העבודה יעשו את העבודה הפרטנית, יעשו את התיאומים, ומעבר לזה בחלק מהמקרים גם יהיו תכניות פעולה בתחומים.
אלון זסק: יש משרדים שכבר היום יש להם תכניות פעולה כאלה ואחרות.
יעל כהן-פארן: בנושא הזה?
אלון זסק: בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: איזה משרדים?
אלון זסק: אנחנו למשל עובדים על תכניות כאלה, אני יודע שבמשרד הבריאות יש עבודה על ההיערכות, לדעתי לבטחון פנים, או בחלק מהדברים, יש כבר היערכות.
אלון זסק: רשות המים, במסגרת תכנית האב למשק המים, יש היערכות לשינויי אקלים.
יעל כהן-פארן: אז השר לא באמת היה מופתע.
אלון זסק: אני לא יודע.
אלון זסק: זאת אומרת זה לא שאני הולך להמציא את הגלגל מחדש.
אלון זסק: עמיר פה, תכנית האב למשק המים כוללת בתוכה את ההיערכות, התרחישים נבנו על בסיס הדברים שכבר קיימים היום, זאת אומרת שאנחנו נמצאים במצב כזה שכל משרד, במסגרת הדברים שהוא התעסק איתם וצורת העיסוק והדברים שהוא נוגע בהם, למשל רשות המים נוגעת בזה ביום יום, היא לא חיכתה לנו בשביל הצעת המחליטים, אז היא עושה את התכנית שלה.
אלון זסק: העניין הוא לקחת בסוף את ההיערכות של כל אחד מהמשרדים, כל אחד מהגופים, ולייצר מצב כזה שיש תכנית כוללנית שאומרת שישראל נמצאת היום ברמת מוכנות כזאת ואנחנו רוצים שהיא תהיה ברמת מוכנות כזאת ומעבר לזה לתכלל את כל הפעולות על מנת שהם יעבדו יחדיו.
אלון זסק: בזה סיימתי.
יעל כהן-פארן: האם אתה רוצה לתת איזה שהיא תמונה, גם יש בהצעת הממשלה, על התוכן?
יעל כהן-פארן: קצת מעבר להיערכות לתכנית מה יש בה מבחינת מהות, מן הסתם יש בה בנייה ירוקה, נושאים של שינויים מאוד מאוד עמוקים שישראל צריכה לעבור כדי להתאקלם לאקלים קצת אחר, שינויים בחקלאות.
אלון זסק: אפשר לעשות את זה, אני לא יודע אם סיניה הולכת לדבר על זה, אם לא, אז אפשר.
אלון זסק: מה שכן, יכול להיות שיהיה עדיף לעשות ישיבה מסודרת של הוועדה רק על הדברים הפרטניים ולא להיכנס עכשיו לרמת צורת העבודה.
אלון זסק: יש לנו טבלה מסודרת, רואים את זה בטיוטת הצעת המחליטים, על איזה נושאים, אם זה בריאות, אם זה חקלאות, אם זה מאמצים גלובליים, שיתופי פעולה אזוריים.
יעל כהן-פארן: מינהל תכנון, אורטל נמצאת?
יעל כהן-פארן: כן, אז תיכף נשאל גם אותך איך אתם נערכים.
אלון זסק: אני מציע, יעל, דווקא - - -
יעל כהן-פארן: דווקא לא, אני רוצה לשאול את משרדי הממשלה איפה הם בכל הסיפור הזה.
יעל כהן-פארן: תיכף ניתן לד"ר סיניה נתניהו, לשעבר המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה ומי שבאמת עמדה שש שנים וחצי, כל תקופת פעילותה, בראש ההתארגנות וכל המחקרים ובעצם ההיערכות הזאת.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול אותך, לפני שסיניה תדבר, לי יש תחושה שמשרדי הממשלה השונים, חלקם או לא מספיק מודעים, שזה, אתה יודע, עניין של חינוך והסברה אם רוצים, אבל למשרדי הממשלה בנושא, או לא רוצים להיות מודעים.
יעל כהן-פארן: בוא נגיד ככה, היה כאן דיון רק לפני חודש, בתחילת המושב, חודש וחצי, על בנייה ירוקה, במאי, ושמענו כמה הם לא באמת רוצים להכניס את זה.
יעל כהן-פארן: שוקלים ושוקלים ושוקלים, זו מריחת זמן אינסופית ובתכנית הזאת, ואללה, יהיה פה יותר חם, תכניסו בנייה ירוקה כי זה יותר שומר לאנשים על האקלים הנעים בבית.
אלון זסק: זו בדיוק המטרה של הצעת המחליטים.
אלון זסק: הצעת המחליטים הזאת, המטרה שלי היא לבוא ולהגיד 'שימו לב, ישראל הולכת להיערך לשינויי האקלים'.
אלון זסק: יש מקומות שזה יותר בדנ"א הארגוני ויש מקומות שהם פחות.
אלון זסק: המטרה היא לייצר מצב כזה שיש הסכמה כוללת של כלל משרדי הממשלה שאלה הכיוונים שאנחנו הולכים.
אלון זסק: עכשיו, עוד פעם, אני לא הולך להחליף משרד כזה או אחר, אבל אין ספק שגם החלטת הממשלה הדקלרטיבית, גם הקמת צוותי עבודה, היא תמשיך למעשה את התהליכים של הבניה סדורה, הטמעה איפה שצריך, הכנסה לתוך הדנ"א של כלל הארגונים.
אלון זסק: להגיד סביבה למשרד להגנת הסביבה זה קל, זה הרבה יותר קשה להגיד את זה למשרדים אחרים ולהטמיע את העבודה ואת ההיערכות לשינויי האקלים במשרדים שזה כאילו לא ביום יום שלהם.
אלון זסק: אני הייתי מאוד שמח לראות ולסייע לתכנית של איך משרד הדתות, לדוגמה, נערך לזה.
אלון זסק: זה נשמע לכם על פניו מאוד רחוק, אבל זה לא רחוק.
אלון זסק: זאת אומרת יש הרבה דברים שאנחנו נצטרך להכניס את כלל משרדי הממשלה פנימה לתוך התהליך.
אלון זסק: חלקם בתהליך כבר היום, חלקם לא, והמטרה של החלטת הממשלה בין השאר זה להכניס את כולם לתהליך הזה.
יעל כהן-פארן: מצוין, אוקיי.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור, ברשותכם, לד"ר סיניה נתניהו.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שלא נערכת להציג מצגת, אבל אני בטוחה שאת יכולה לדבר על דברים ללא מצגת גם אם נעיר אותך בשתיים בלילה.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לציין שסיניה, שכבר לא מכהנת בתפקידה במשרד, כמו שכולם יודעים, מתחילת השנה, ממש אני ביקשתי ממנה במיוחד להגיע והיה לי מאוד מאוד חשוב שמי שעסקה בנושא כל כך הרבה שנים במשרד תגיע ולמרות שהיא התלבטה אני מאוד מאוד שמחה שהגעת, סיניה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, האירי את עינינו בנושא, את אולי הבן אדם שהכי מבין בו במדינת ישראל.
סיניה נתניהו: תודה רבה, תודה, יעל, על ההזמנה.
סיניה נתניהו: אני חושבת שאולי הזווית שלי היא הזווית דווקא המתכללת.
סיניה נתניהו: אני חושבת שיושבים כאן מסביב לשולחן מומחים ממני, למשל במטאורולוגיה, ומומחים ממני בהידרולוגיה והם באמת בתחום שלהם ובהקשרים הכלל מערכתיים של המשק הישראלי, שנובעים מהאחריות שלהם, הם באמת המומחים ולכן היינו צריכים גם אותם סביב השולחן, אנשים שמומחים בנושא של מפלס מי הים והשפעות על הים התיכון, אנשים שמומחים במטאורולוגיה ומומחים בהידרולוגיה, אבל כמדיניות, כמי שעוקבת אחרי אמנת האקלים מזה שבע שנים והשתתפה במשאים ומתנים ובוועדות הבינלאומיות ובאמת הסתכלה ובדקה וחקרה את מה שמתרחש בעולם ואיך העולם נערך מבחינה רב מערכתית, אני חושבת שבאמת צברתי הרבה מאוד ניסיון וניסיתי את הלוגיקה הזאת לשים קצת בדוח.
סיניה נתניהו: אז אני רוצה להגיד כמה דברים.
סיניה נתניהו: מבחינתי הדוח הזה הוא בעבר, הוא כבר עבר והאמת היא שרציתי לדבר על דברים נוספים, חדשים, להאיר את עיני הוועדה המכובדת הזאת, אני כן אעשה את זה כי אני חושבת שהם מאוד חשובים, כי אנחנו נרדמים בעמידה.
יעל כהן-פארן: נרדמים בשמירה.
סיניה נתניהו: בשמירה, כן, יש מעט סקטורים שבאמת הולכים קדימה ודוחפים קדימה, בזכות האנשים המצוינים שניתחו את הנושאים האלה והם מבינים את המשמעויות, כמו במשרד החקלאות או כמו ברשות המים והשירות ההידרולוגי והשירות המטאורולוגי כמובן, שהאיר את עינינו, אבל יש משרדים שרק עכשיו נערכים ועושים גם עבודה מאוד מאוד יפה ויש משרדים שזה בעצם עוד הרבה יותר נמוך.
סיניה נתניהו: אני חושבת שעצם זה שאנחנו יושבים פה היום ולא בשנת 2009 אומר שגם המשרד להגנת הסביבה לא השקיע את מיטב ומרב המשאבים הראויים לנושא החשוב הזה.
סיניה נתניהו: אני מזכירה לך, יושבת ראש הוועדה, שהחלטת הממשלה הייתה כבר ב-2009.
יעל כהן-פארן: אחרי קופנהגן.
סיניה נתניהו: נכון.
סיניה נתניהו: אז ב-2009 לקח זמן עד שהמדינה נערכה, כי הדבר הראשון שצריך לבוא למקבלי ההחלטות ולומר להם למה להיערך, האם אנחנו נערכים לשתי מעלות, לחצי מעלה, ל-0.2 בעשור?
סיניה נתניהו: למה אנחנו נערכים?
סיניה נתניהו: הצפות, שיטפונות, שלגים?
סיניה נתניהו: זאת אומרת הדברים האלה מאוד מאוד חשובים.
סיניה נתניהו: לפני שאנחנו בוחנים מה משרד החינוך עשה ומה משרד החקלאות עשה ומה המשרד לבטחון פנים עשה אנחנו חייבים להבין במה דברים אמורים.
סיניה נתניהו: החלטת הממשלה הורתה על צמצום פערי ידע ואכן הוקם מרכז ידע, זה לא מרכז מחקר, אלא ידע והוא באמת התחיל לצבור ידע ולעשות איזה שהיא עבודה, אבל היא נגעה לדיסציפלינות מאוד מסוימות ולא לכלל המשק וכאן היה הכשל הראשון.
סיניה נתניהו: אתה לא יכול היום רק לבוא ולהתעסק בתכנון ורק במגוון ביולוגי ובבריאות ובמים, המשק שלנו מורכב מהרבה מאוד דברים והם לא נכללו שם, יש נסיבות היסטוריות, שלא כל המשרדים נעתרו.
יעל כהן-פארן: מה למשל לא נכלל?
סיניה נתניהו: חינוך לא נכלל, בטחון פנים לא נכלל, תשתיות לא נכלל, אנרגיה לא נכלל, אלה דברים מאוד חשובים.
יעל כהן-פארן: מאוד חשובים.
סיניה נתניהו: חקלאות, חקלאות זה דבר מאוד קריטי.
יעל כהן-פארן: את מתכוונת לזה שמרכז הידע לא כלל את ה - - -
סיניה נתניהו: את הדיסציפלינות הללו, נכון.
יעל כהן-פארן: כי המשרדים לא השתתפו?
סיניה נתניהו: זה היה חלק מהסיפור.
יעל כהן-פארן: אבל זה השתפר בהמשך, לא?
סיניה נתניהו: אני מדברת על השלב הראשוני של החלטת הממשלה, כי את בוודאי עוקבת אחרי זה, מזה זה מתחיל.
סיניה נתניהו: הם לא השתתפו במימון ולכן זה גם לא נבחר כתחום.
סיניה נתניהו: וזה די מצער, כי בעצם התחלנו לצבור פערים, פערים של ידע, בגלל שלא בחנו אז מה חסר, איזה פערי ידע חסרים אז, וכשאתה מתחיל לבדוק את הנושא הזה משרדים גם מתחילים לשתף פעולה ולכן הם יותר מתעוררים בשלב יותר מוקדם.
סיניה נתניהו: לכן יכול להיות שאם הם היו כבר אז מצטרפים לכל המהלך הזה אז גם ההתעוררות שם הייתה יותר מוקדמת.
סיניה נתניהו: הכשל השני היה שהעבודה לא נעשתה כעבודת מחקר אלא לקחו מידע שרובו הסתמך על מידעים שיש מאירופה, מה-IPCC, ממודלים אירופאים, עוד אז לא היה המחשב המשוכלל בשירות המטאורולוגי, למשל, וכו', ובעצם לא ייצרו ידע מאוד ספציפי בשיתוף עם השירות המטאורולוגי, ידע מאוד מאוד ספציפי לישראל, במה דברים אמורים בישראל, ברמה הלאומית וגם אפילו ברמה של רזולוציה הרבה יותר גבוהה, מה קורה בצפון, במרכז, בנגב וכו', זה קרה רק אחר כך.
סיניה נתניהו: אז הנה בעיה שנייה.
יעל כהן-פארן: מתי זה היה, ב-2014?
סיניה נתניהו: זה התחיל אחר כך, בעקבות הדיונים שאנחנו, המשרד עשה, בפורום המנכ"לים, וגם רח"ל שמעו על זה, רשות חירום לאומית, אני תיכף אזכיר את הנושא של רח"ל, הוא מאוד חשוב לדיון כאן, ואז בסופו של דבר, יואב, ביקשו מכם, השירות המטאורולוגי, לעשות עבודה של תרחישים, השירות ההידרולוגי התחיל לעבוד ונוצר איזה שהוא דיאלוג.
סיניה נתניהו: זה הצריך מהם, בעצם, הארגונים האלה, משאבים מאוד רציניים כדי לבוא ולבדוק את המודלים, לבדוק את המשמעויות לגבי ישראל.
סיניה נתניהו: אנחנו לא יכולים להמשיך להרשות לעצמנו לקחת מודלים אירופאיים או אזוריים ולהגיד 'זה מה שקורה'.
סיניה נתניהו: לא, משום מה הפרטים מאוד מאוד חשובים כי אנחנו בסופו של דבר צריכים לספק מים לאוכלוסייה, בסופו של דבר אנחנו צריכים להתריע מפני דברים כאלה ואחרים בצפון או בדרום והדברים חייבים לעלות לרזולוציה הנכונה.
סיניה נתניהו: כשהבנו בסופו של דבר שמרכז הידע לא יספק לנו את כל המידע הזה אנחנו עברנו לעשות עבודה נוספת, גם לה משמעויות לשלטון מקומי.
סיניה נתניהו: אני מאוד מקווה שיש פה נציגות של השלטון המקומי, כי אני חושבת שאחד הדברים המאוד מאוד קריטיים הוא היערכות השלטון המקומי.
יעל כהן-פארן: נמצא מישהו כאן, מפורום ה-15 או ממרכז השלטון המקומי?
סיניה נתניהו: אוקיי.
סיניה נתניהו: לאחר מכן המשכנו בישיבות של פורום המנכ"לים, הצגנו את הדברים ובאמת נעשתה עבודה, כמו שאמרתי, בשירות המטאורולוגי, בשירות ההידרולוגי ובחקר ימים ואגמים לגבי הים התיכון ונוצר יותר מידע פיזי, מידע באמת למה להתייחס, כי כשאנחנו אומרים לשר החקלאות שינויי אקלים הוא רוצה לדעת למה מתייחסים.
סיניה נתניהו: לכן הנתונים האלה היו מאוד מאוד חשובים ואלה נתונים שממשיכים להתפתח.
סיניה נתניהו: אז קודם כל העבודה הזאת היא עבודה שאני ריכזתי, אבל עבדנו עם 16 משרדי ממשלה ועוד כעשרה ארגונים, כולל החברה האזרחית ובשעתו נאור ירושלמי, שהיה יושב ראש חיים וסביבה, שיתף איתנו פעולה.
סיניה נתניהו: קיבלנו הערות גם מהם, גם מהארגונים, גם קיבלנו הערות מפורום ה-15, השלטון המקומי וכמובן משרדי הממשלה, קק"ל, רט"ג, זה קצת - - -
יעל כהן-פארן: זו הייתה ועדה בין משרדים שפעלה באיזה שנים?
סיניה נתניהו: לפי הנחיית הממשלה, הוועדה, אני חושבת שאני כינסתי אותה בפעם הראשונה.
סיניה נתניהו: אני נכנסתי לתפקיד ביוני 2011 וכמה חודשים אחר כך כבר - - - כל המידע מפורט, כל הפרוטוקולים נמצאים באתר של המשרד, כינסנו אותה כדי להתחיל להעלות מודעות, זה היה עוד בתקופתה של מנכ"לית המשרד לשעבר, עורכת הדין אלונה שפר.
סיניה נתניהו: אני רוצה לדבר רגע על המבנה.
סיניה נתניהו: אני לא מסכימה שהדוח הזה הוא דקלרטיבי.
סיניה נתניהו: הדוח הזה הוא לא דקלרטיבי, בדוח הזה יש המלצות קונקרטיות לפעולה, אבל הוא לא מצהיר על כספים והשקעות בכל משרד מכיוון שזו החלטה של כל משרד כיצד הוא פועל.
סיניה נתניהו: כאן אנחנו לא יכולים לבוא ולומר לרשות המים כמה מתקני התפלה הם יקימו, הם הגוף המקצועי, הם מדברים על מתקני התפלה, אבל הם יחליטו בסופו של דבר כמה מים להתפיל.
סיניה נתניהו: או משרד החקלאות, מה לעשות במשק בעלי החיים, או למשל המשרד לבטחון פנים איך להתארגן בכב"ה, יש להם את התכניות המודולריות שלהם והם יצטרכו להמשיך ולהציף את זה.
סיניה נתניהו: אבל הסיבה שאין תקציב, וזה צריך להבין, כי מה המוטו של הדוח הזה?
סיניה נתניהו: הדוח הזה אומר, רגע לא להשבית את המדינה ועכשיו כולם מתעסקים בהיערכות לשינויי האקלים, הדוח הזה אומר משהו אחר, הדוח הזה אומר, בכל פעולה שהמדינה נוקטת, בכל פעולה שהמדינה עושה, עצרו רגע אחד וחישבו מה זה אומר לגבי האקלים.
סיניה נתניהו: אנחנו מחליטים לטעת מטעי אבוקדו, אני סתם אומרת את זה לשם המשל, לשם הדוגמה, אז האם באמת יש לנו מים, האם באמת אנחנו מבינים את ההתאיידות, האם אנחנו מבינים את כל המשמעויות של קבלת ההחלטה הזו.
סיניה נתניהו: זאת אומרת אנחנו מנסים לעשות מיינסטרימינג, לשלב את זה במדיניות כל משרד, שהמשרד יידע, כמו שאני יודע לחשב את העלייה ברמת החיים, עלייה בכמות האוכלוסייה, אני רגע חושב על עוד פקטור אחד וזה מה המשמעות של שינויי האקלים על קבלת ההחלטות שלי ולכן זה משתנה ומאוד קשה לשים את האצבע.
סיניה נתניהו: דבר שני שאנחנו אומרים בדוח הזה והוא מאוד מאוד קריטי הוא הנושא של אי החרטה, וכבר הזכרנו את זה בעבר, כמובן גם הצגנו את זה כאן בוועדת המדע עוד לפני כמה שנים, את המצגת הזאת, הנושא של אי החרטה.
סיניה נתניהו: יש פעולות שממילא עלינו לנקוט בהן, יש פעולות של אזורי חיץ, למשל, צריך לעשות את זה בלאו הכי בלי שום קשר לשינויי האקלים כי גם מישהו יכול בטעות להצית שריפה ביער, אבל בגלל שינויי האקלים ההסתברות שדברים כאלה יקרו היא מוגברת ולכן צריך לפעול בפעולות האלה.
סיניה נתניהו: או הדוגמה הקלאסית שאני תמיד משתמשת בה, כי היא תמיד נגישה.
סיניה נתניהו: כשמתקנים נזילה בצינור, אז אנחנו רוצים כדי לחסוך במים, אבל למה אנחנו חוסכים במים?
סיניה נתניהו: בגלל מצוקת המים שיש לנו שנובעת גם משינויי האקלים.
סיניה נתניהו: אז יש דברים שאנחנו עושים, כי הם צעדי אי חרטה, אנחנו ממילא צריכים להקים מתקני התפלה, אנחנו ממילא צריכים לא להוציא ילדים לטיולים בשיטפונות או בימי חום, אנחנו ממילא צריכים לעשות את הדברים האלה.
סיניה נתניהו: אז אנא עדכנו את זה ותבינו את המשמעות שהאקלים הוא לא מה שהיה אלא יש לנו יותר אירועי קיצון.
סיניה נתניהו: רק טיפה על הלוגיקה של הדוח ואז יש לי כמה נושאים שאני רוצה להעיר, בבקשה, ברשותך את היושבים כאן, להעיר את תשומת הלב.
סיניה נתניהו: אז קודם כל מאוד מאוד היה חשוב לנו לכתוב בדוח הזה למה חשוב בכלל להיערך לשינויי האקלים ומה המחויבות של ממשלת ישראל.
סיניה נתניהו: עכשיו, צריך לשים לב, המחויבות לא נובעת מהסכם שהוא binding, זאת אומרת מהסכם של אם אנחנו לא נקיים אנחנו - - -
יעל כהן-פארן: ברור, כל הסכם פריז הוא non-binding.
סיניה נתניהו: על אחת כמה וכמה נושא המיטיגציה, אבל יש מחויבויות שלא נובעות מהסכמים שאתה מפר אותם ואז אתה נהנה.
יעל כהן-פארן: אלא מהחיים.
סיניה נתניהו: מהחיים, בדיוק כך.
יעל כהן-פארן: כאילו אתה יכול להגיד non-binding לגבי המיטיגציה, אז אני לא אעשה, אבל האדפטציה, זה פשוט קורה לך.
סיניה נתניהו: כן.
סיניה נתניהו: אני חושבת שהמחויבות הראשונה היא מחויבות כלפי האזרחים שלנו והתושבים שלנו.
סיניה נתניהו: אנחנו גם סקרנו את ההסתגלות ומה מדינות שונות עושות בעולם.
סיניה נתניהו: אני רק רוצה שוב להעיר את תשומת לב היושבים פה בחדר, ורוב האנשים כבר יודעים את זה, שיש מדינות, כמו למשל פינלנד, שכבר מנהלות תכניות של היערכות למעלה מ-15 שנה, הם כבר נמצאים בוורסיה של - - - אבל הן כבר מאוד מאוד מתקדמות והן עובדות על זה כבר הרבה מאוד שנים.
סיניה נתניהו: אני מדברת ברמה הסקטוריאלית לאומית וכולל עבודה עם השלטון המקומי וכו'.
סיניה נתניהו: הסתכלנו על אינדיקטורים, איך אנחנו באמת נדע שנערכנו טוב.
סיניה נתניהו: התחלנו לפתח את הנושא הזה ויש עוד הרבה עבודה לעשות ולצלול לתוך העבודה הזו.
סיניה נתניהו: משרד שאני מודעת כן לזה שהוא עושה עבודה נוספת בנושא של אינדיקטורים להיערכות שינויי האקלים זה דווקא משרד החקלאות, יחד עם השירות המטאורולוגי, שמעמיקים את הנושא הזה, כי שוב, כמו שאמרנו, הגיאוגרפיה חשובה, הרבה פרטים מאוד חשובים.
סיניה נתניהו: אחר כך אנחנו באמת סוקרים, גם את המגמות וגם את התחזיות ועוד דבר נוסף שהוא מאוד חשוב, את התרחישים, שקשורים באקלים, בהידרו אקלים ובים, ועל זה ידידיי מהשירות המטאורולוגי והשירות ההידרולוגי, אני מקווה שתינתן להם הרשות לדבר והם יחכימו אותנו בנושא של איזה מגמות הם רואים, איזה תחזיות, איזה תרחישים הם מזהירים אותנו מפניהם בשנים הבאות וכדאי לחדד את ההיערכות.
סיניה נתניהו: לגבי הים, יש לנו גם את הים התיכון וגם את מפרץ אילת, הדברים האלה נסקרים במסגרת תכנית הניטור של המשרד להגנת הסביבה, אנחנו עושים את זה במשך שנים רבות.
סיניה נתניהו: לים התיכון למעלה מ-20 שנה, למפרץ אילת למעלה מ-13 שנה ואנחנו בוודאי רואים התחממות, רואים עלייה במפלס ואנחנו כן ערים לאיומים.
סיניה נתניהו: לאחר מכן אנחנו ביקשנו את המשרדים להגיד איפה זה פוגש אותם, איפה שינויי האקלים פוגשים איתם, בלי לחשוב על מה הם כבר עושים או צריכים לעשות.
סיניה נתניהו: איפה זה פוגש אותם בחיים של היום יום ויש לנו פה סקירה של לפחות 11 נושאים, בבריאות הציבור, תשתיות, משק המים, חקלאות, מגוון ביולוגי, אנרגיה, בנייה ירוקה, כלכלה, חברה, שלטון מקומי והשפעה גיאו אסטרטגית.
סיניה נתניהו: אני מזכירה בסוגריים, אנחנו שומעים בימים האחרונים על כמות הפליטים שיושבים בסוריה בגבול ושלא יידמה לנו לרגע שזו לא בעיה שלנו, זו בוודאי בעיה שלנו, כי צריך לספק שם מים וצריך לעשות הרבה דברים שהם לא בנמצא.
יעל כהן-פארן: לגבי סוריה, אני מדברת על סוריה הרבה ועל הקשר האקלימי של תחילת המלחמה ואנשים, אני חושבת שזה לגמרי לא במודעות של רוב האנשים ובוודאי רוב מקבלי ההחלטות והאנשים שיושבים היום בנקודות של קבלת החלטות אסטרטגית.
יעל כהן-פארן: הקשר הזה, שהוא נחקר ויש עליו מאמרים ואפילו אני חושבת שהפנטגון יצא באמירות שמצהירות על ההכרה הזאת בקשר, ובישראל, שאנחנו השכנים, עדיין לא.
יעל כהן-פארן: אגב גיאו אסטרטגיה, גם איראן, עכשיו כל ההפגנות שיש באיראן, אין להם מים, פשוט אין להם מים.
סיניה נתניהו: נכון, זה התחיל באין מים, ובהחלט את צודקת, הפנטגון הכריז לפני חמש או ארבע שנים שבאמת הנושאים של שינויי האקלים הם איום מספר אחת על ארצות הברית.
סיניה נתניהו: בטח ישראל לא תיתן לאף אחד בגבול שלה לאנשים לעמוד צמאים למים, אבל זה נושא שאנחנו רואים אותו כל הזמן, הגירה וכו' וכו'.
סיניה נתניהו: אחר כך אנחנו ביקשנו מהמשרדים לבוא ולהגיד לנו דוגמאות לתכניות פעולה שמבוצעות כבר.
סיניה נתניהו: תשמעו דוגמאות תיכף ממשרד החינוך, ממשרד הביטחון וכו', יש כבר משרדים שעושים הרבה מאוד דברים, הקק"ל, אני לא יודעת אם הם נמצאים פה, אבל זה נושא מאוד חשוב, הנושא של היערות וכו'.
סיניה נתניהו: לאחר מכן דיברנו על המלצות ואסטרטגיה.
סיניה נתניהו: אלה חמש המטרות שאלון הזכיר במצגת.
סיניה נתניהו: אחר כך ביקשנו מהמשרדים לבוא ולהגיד מה הם אומרים שצריך לעשות, תכניות קונקרטיות.
סיניה נתניהו: אז יש פה תכניות שאפשר לסקור את זה בתוך הדוח.
סיניה נתניהו: אני אתן למשרד החקלאות, יש פה נציג מטעם משרד החקלאות, אבל הם למשל מדברים על שימור המגוון של צמחי החקלאות, משאבי מים, קרקע וסביבה, הערכת סיכונים בחקלאות, מינים פולשים, השקעה במו"פ, יש הרבה חבילות של יישום שהם צריכים לעשות אותם.
סיניה נתניהו: כל משרד יצטרך לשבת עם המנכ"ל שלו, עם השר שלו, עם מקבלי ההחלטות בתוך המשרד שלו, לתקצב את זה וכמובן אחר כך בסופו של דבר לפנות לאוצר, אבל האוצר צריך להבין שיש החלטת ממשלה.
סיניה נתניהו: ראשית אנחנו מוכרחים שהממשלה תכיר בכך שישראל עוברת שינויים, העולם עובר שינויים ובתוך זה אני חושבת שאנחנו חייבים להמשיך ליצור כאן בסיסי ידע מדעיים, כי אחרת לא נדע לעולם למה צריך להיערך.
יעל כהן-פארן: איפה אנחנו עומדים ותמיד יהיה ויכוח של - - -
סיניה נתניהו: כן, של כמה, באיזו מידה.
יעל כהן-פארן: סיניה, אם את יכולה להתכוונן לסיום ואני רוצה לשאול אותך משהו.
סיניה נתניהו: כן, יש כמה דברים שאני רק רוצה לומר.
סיניה נתניהו: מבחינתי הדוח הזה כבר מאחורינו, אני כבר הגשתי אותו לשר לפני חצי שנה, למנכ"ל, אבל יש פה כמה תיקונים, כמה שינויים, מן הסתם כשזה עובר את הסבב של הצעת המחליטים אז תמיד מתעוררים ומדייקים וזה בסדר גמור.
יעל כהן-פארן: זה דוח שפורסם באתר של המשרד?
סיניה נתניהו: אני לא העליתי אותו.
קריאה: הוא באתר של הוועדה.
קריאה: לפחות אתמול הוא היה, היום לא.
אלון זסק: כשנגיע להצעת מחליטים אני מניח שאת אותם דיוקים כאלה ואחרים ועדכונים נכניס לדוח ואז נכניס אותו ונפרסם אותו.
יעל כהן-פארן: רשמית.
סיניה נתניהו: הדוח הזה, הוא עבר כמה דרפטים, כמה טיוטות הועברו בכל משרדי הממשלה עוד בשנת 2017, זה לא רק שכל גוף נתן את החלק שלו, כולם ראו את הכול, את כל המשרדים, היו גם הערות צולבות, למשל משרד החקלאות העיר על נושאים שקשורים במגוון הביולוגי וזה לגיטימי וזה בסדר כי חייבים שהדיון הזה יתקיים.
סיניה נתניהו: אז הדברים האלה די נסגרו, בסוף ינואר עוד הייתי מוגדרת כעובדת מדינה אז סייעתי בעניין הזה, ואני יודעת שאחר כך היו עוד אי אילו דברים בשירות המטאורולוגי ומשרד החקלאות, אז מתקנים את זה.
סיניה נתניהו: הדוח, אין סיבה שלא יעלו אותו לאתר, הדוח סגור, העניין עכשיו הוא הצעת המחליטים.
סיניה נתניהו: אני רוצה רק כמה דברים להגיד.
סיניה נתניהו: הדוח מבחינתנו מאחורינו, זה עניין טכני של הגשה לממשלה ולסגור קצוות אחרונים, אני כן חושבת שצריך להגיש את ההצעה הזאת עם מימון להערכות סיכונים בשלטון המקומי ומימון למחקר וכן צריך להקים גוף מתאם עם מדען שיעמוד בראש הגוף הזה וגוף שיתאם בין משרדי הממשלה.
סיניה נתניהו: יתאם, הדגש הוא על תיאום, תיאום מדעי, תיאום אופרטיבי, תיאום של הסרת מכשולים וכו'.
סיניה נתניהו: אני רוצה לציין פה עוד כמה דברים, ממש במהירות.
סיניה נתניהו: רח"ל.
סיניה נתניהו: הנושא של רשות חירום לאומית, לא יודעת אם נמצא פה נציג של רח"ל.
סיניה נתניהו: זה נושא מאוד חשוב.
סיניה נתניהו: אני אומר למה.
סיניה נתניהו: רח"ל השתתפו בכל הדיונים שלנו, רח"ל גם יזמו אחר כך בדיקה של הנושא המטאורולוגי, ההידרולוגי אולי גם וכו', אבל הנושא האקלימי לא מוגדר כתרחיש ייחוס לאומי וככזה שממנו נגזרת מידת ההיערכות הלאומית, יש לזה השפעה מכיוון שאם יש, לא יודעת, שמונה, תשעה, עשרה תרחישים לאומיים שרח"ל אומרת להיערך להם, אז מן הסתם אנשי החירום במשרדים ייערכו קודם לזה.
סיניה נתניהו: זה בהיבט של בטחון פנים, של הצבא, של גופים שהם יותר מחויבים להיערכות.