GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רעות רבי: זה גם התייעלות אנרגטית, גם אנרגיות מתחדשות ולדעתי זה מודל - - -
אורי מקלב: אי אפשר להגיד שלא נעשה שום דבר.
אורי מקלב: זה רק עושה תיאבון.
אורי מקלב: עוד דובר, ליאל בירן.
ליאל בירן: תודה רבה, אני מברך על הדיון הזה.
ליאל בירן: אני אציג את עצמי, אני מהאזרחים הפשוטים, אני מורה ואיש חינוך, אני גר בכפר סבא, נחשפתי לנושא הזה ופעיל בו במידת האפשר כבר שנים.
אורי מקלב: כפר סבא דומיננטית.
ליאל בירן: כן.
ליאל בירן: אני באמת רוצה להזכיר את העניין הזה, עוד רגע.
ליאל בירן: מזה שנים אני חושב על התקנת פאנלים סולריים על הגג ובאמת נתקלתי בדיוק - - - בעצם אני מדבר כדי להמחיש שוב ואולי להאיר דברים קצת אחרת, בחוויה האישית שלי בעניין הזה שבאמת כמה שנים כבר רוצה לעשות את זה ונתקל בחוסר הבנה בתחום.
ליאל בירן: זה לא כמו שיפוצניק או נגר, כשרוצים אותו, אז שואלים חבר 'אתה מכיר?' ומפנים אותך או יש אתרים של דירוג וכו'.
ליאל בירן: זה נושא חדש, לא מוכר, יש זרות, ואני הרגשתי את זה ואז מאוד עזר לי שיש פרויקט.
ליאל בירן: אני נכנסתי דרך 'חדש תחת השמש', אני כנראה הבית הראשון בכפר סבא, אם הבנתי נכון, ששם גג סולרי ואני מאוד מברך - - -
אורי מקלב: אולי יהיה שלט, בעוד הרבה שנים, שאתה הבית הראשון.
אורי מקלב: קח את זה בחשבון.
ליאל בירן: אז על הפרויקט הזה ועל 'מאה אלף גגות סולריים' ודברים כאלה, נראה לי שזו דרך מאוד חשובה כדי לאפשר לאנשים להתגבר על הזרות הזו ועל ההתמודדות באמת עם הרבה פרמטרים - - -
אורי מקלב: בחלק הכלכלי, מה אתה יכול להגיד לנו?
ליאל בירן: אז יפה שאתה שואל, באמת זה אחד הדברים שאותי - - -
אורי מקלב: זה אחד הדברים שאנשים, אולי זה מביא אותם לדבר, אחרי זה כשנכנסים לתוך העניין הזה, יכול להיות שזה כבר עוד דברים של ערכים, אבל נניח שזה מתחיל שלא לשמה, גם אם מתחיל בחלק הכלכלי, מה המשמעות של זה?
ליאל בירן: אצלי זה התחיל יותר מהצד הערכי אידיאולוגי, אבל בכל זאת הנושא הכלכלי הוא חשוב וספציפית אני, בנוסף להיותי שכיר אני גם עוסק פטור ואני עד היום מסתבך ולא מבין גם את חשבונות החשמל שאני מקבל וגם נדרש לשלוח חשבוניות.
ליאל בירן: בנוסף לצריכה וכו' יש המלצת חשבון, שלקח לי זמן להבין מה ממליצים לי - - -
אורי מקלב: הנה כאן בוועדה הצפנו נושא שצריך לפתור אותו.
אורי מקלב: אני בטוח שאחרי הוועדה, מישהו יקבל על עצמו באמת לטפל בזה.
אורי מקלב: יש כאן איזה לאקונה מסוימת שאנחנו מרגישים, איזה חסם מסוים, שאנחנו חייבים לטפל בו.
אורי מקלב: אני חושב שאפשר, זה לא דבר שבשמים.
אורי מקלב: אני חייב לעבור ליצחק מימון והדוברת האחרונה אורנה בר לב.
אורי מקלב: רגע, הנערים החמודים, אתם רציתם להגיד משהו?
תלמיד: תל אביב, מצוות אקלים במגמה ירוקה.
אורי מקלב: ובאתם ליום הזה לכנסת?
תלמיד: לגמרי.
אורי מקלב: קיבלתם שחרור מבית הספר?
אורי מקלב: היה קשה?
תלמיד: אתה יודע, בשלב הזה בשנה לומדים חלקית.
צור משעל: ראיתי אותך בכמה כנסים, אתה מנהיג אקלים רציני.
קריאה: זה כיף לראות בני נוער באים.
אורי מקלב: באיזה כיתה אתה?
תלמיד: אני ב-י"ב ובן דוד שלי שנה מתחתיי, אנחנו פעילים כל השנה בצוות אקלים בשביל לקדם את המדיניות, בשביל להגדיל את ה - - -
אורי מקלב: בתוך המסגרת הבית ספרית?
תלמיד: לא, במסגרת של הארגון.
אורי מקלב: בתוך בית הספר?
תלמיד: לא, בית הספר זה לא קשור כל כך, עדיין, לצערי.
אורי מקלב: אם הנציגה של משרד החינוך, אם חני תיקח את זה, אתה חושב שייענו לה, ייענו בבית הספר?
תלמיד: אני חושב שצריך לעבוד על זה ויהיה, לגמרי.
אורי מקלב: לפני שאתה מציין את בית הספר, אולי חני, אולי הם ירוויחו השנה.
חני פלג: אנחנו נדבר אחר כך ואני אקדם את זה.
אורי מקלב: יש פרויקטים, לא פרויקט מסוים, זה יכול להיות בהרבה תחומים.
אורי מקלב: אין דבר כזה שזה לא יעניין.
חני פלג: יש לנו הרבה מאוד רעיונות, תכניות.
אורנה בר לב: אני אעשה קצר.
אורנה בר לב: שמי אורנה בר לב, אני פעילה סביבתית עם הרבה מאוד ארגוני סביבה במפרץ חיפה.
אורנה בר לב: בתחילת הישיבה דיברו על הנושא של משבר המים, דיברו על הנושא של התייבשות, דיברו על הנושא של התפלה, עכשיו אני רוצה להעלות את החיישנים.
אורנה בר לב: זה ידוע שנחשפו מתכות כבדות וחומרים מסרטנים אחרים כמו דיאוקסינים ו-PCB, שהם חומרים סופר מסרטנים, הם נחשפו באזור האקולוגי בתל שקמונה והמתכות הכבדות נחשפו בדגים במפרץ חיפה.
אורנה בר לב: ולא בדיוק מנטרים את הדברים האלה בשום מדיום כמו שצריך בארץ, וגם חומרים מסרטנים אחרים.
אורנה בר לב: זה אומר שכנראה במי הים יש חומרים מסרטנים מפליטות תעשייה באזורים תעשייתיים, אז השאלה היא מה קורה בדיוק עם המים המותפלים.
אורנה בר לב: יכול להיות שאנחנו שותים מים מותפלים עם מתכות כבדות?
אורנה בר לב: יכול להיות?
אורנה בר לב: או עם דיאוקסינים?
אורנה בר לב: צריכים לבדוק את הנושא הזה.
אורי מקלב: אני מוכן שתפני אליי בעניין הזה, אני אפנה בשאילתה לשר, שאילתה ישירה.
אורנה בר לב: אוקיי.
אורנה בר לב: אבל יש לי משהו קטנטן בקטע של הסולרי.
אורנה בר לב: ברגע שמספרים על הנושא של העלויות, מתוך זה שדוד שלי כן עשה מערכת סולרית אצלו בבית, אז השאלה אם גם מכניסים טוב טוב את הנושא של התחזוקה, כי הנושא של העלויות של התחזוקה הוא גם משמעותי.
אורנה בר לב: וכשמדברים על הנושא של ועד הבית, כי המוקש שלנו זה הבתים המשותפים, אז זה לא רק ההוצאות של ועד הבית, יש ועדי בתים שמשלמים 200 שקל, 100 שקל, 300 שקל, זה באמת לא הרבה ואז זה לא כדאי, אבל יש בתים בינוניים כאלה שיש להם הוצאות שוטפות, פה צריכים לתקן את המעלית, כמה עשרות אלפים, פה צריך לתקן את הגג, עוד כמה עשרות אלפים, אז אולי גם להוצאות שהם לא ועד בית.
אדם קרומר: בהסדרה החדשה אפשר לחלק רווחים.
אורנה בר לב: שזה יכסה רק את ההוצאות של הבניין.
אדם קרומר: כסף לחשבון.
צור משעל: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, רעיון פשוט, כל מי שמקים בניין או בניינים קיימים שהם מבני ציבור, בתי ספר זו דוגמה מצוינת, בתי חולים, יש כבר הרבה מבנים בישראל שיש עליהם מערכות סולריות, מה שצריך להוסיף עכשיו זה מסך או איזה שהיא תצוגה מאוד כיפית ומזמינה, שאנשים יוכלו לראות.
צור משעל: מאות אלפי אנשים עוברים בכל בניין כזה כל שנה, לראות כמה חשמל מיוצר, כמה חשמל סולרי, מה זיהום נחסך וכמה כסף נחסך.
צור משעל: צעד מאוד פשוט ומאוד זול, שמערב את הציבור.
אורנה בר לב: על צג אלקטרוני כזה.
צור משעל: ודבר אחרון.
צור משעל: אני מרים את הכפפה, למי שרוצה להמשיך את הדיאלוג הזה, לא מספיק שנעשה את זה פעמיים בשנה בכנסת, כל מי שרוצה להיות מעורב, גם בכובע שלי ב'אקולנוע', גם ב'מאה אלף גגות סולריים', בקיצור, צור משעל, אני מוכן לארגן המשך של הדיאלוג על איך עושים קמפיין אפקטיבי.
אורי מקלב: צור משלו קיבלנו.
אורי מקלב: לא ב-א', ב-ו'.
צור משעל: תודה.
אורי מקלב: אני קודם כל מודה לכם מאוד.
אורי מקלב: מהזמן שאני רציתי לסכם, תרמתי את זה לכם, כל מי שהיה רשום אצלי קיבל רשות דיבור, עשיתי מאמץ בעניין הזה.
אורי מקלב: חרגנו גם מהזמן שהיה מוקצב לישיבה הזו, רק בגלל שאני רואה קודם כל חשיבות לעניין ואני מעריך גם אתכם כאנשים שפועלים בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רואה בזה משהו שהוא מהותי, כמו שאמרתי, בערך, זה לא רק הנושא הכלכלי.
אורי מקלב: הנושא הכלכלי, יכול להיות שזה טריגר לעניין לאנשים מסוימים, ואחרי זה צריך להיסחף לתוך העניין, להאמין בנושא.
אורי מקלב: זה באמת גם מעורר הערכה, לכל מי שפועל, לכל מי שעושה ולמודעות ועוד נושאים שאנחנו כאן הצפנו, אני לא אחזור על כולם.
אורי מקלב: אני אומר, בסיכום, ראינו כמו בהרבה דברים, אבל במקרה הזה זה יותר בולט, את חצי הכוס המלאה, אנחנו נמצאים במקום אחר ממה שהיינו בעבר, הלכנו כברת דרך, אבל עדיין חצי הכוס הריקה היא גדולה ועמוקה ויש לנו עוד מה לעשות ולשפר.
אורי מקלב: אנחנו נלווה את הנושא הזה, אני לא חשבתי שזה יהיה מעניין, הייתי יכול לתת יותר לכל אחד להרחיב.
אורי מקלב: כשבאנו לכאן לדון חשבתי על כמה נוכל להתרחב ובאמת העלינו סוגיות, העלינו בעיות, יש הרבה מה לשאול, מה לעשות, אנחנו נמשיך בנושא הזה ואנחנו נקדם אותו.
אורי מקלב: תודה לכם, שיהיה לכם יום סביבה טוב ומוצלח.
אורי מקלב: השעה הזאת יכולה להיות בוקר טוב וגם צהריים טובים.
אורי מקלב: אז אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום יום שלישי, כ"ט בסיוון תשע"ח, ה-12.6.18, על סדר יומנו, ערים חכמות בערי הפריפריה.
אורי מקלב: צריך לציין שהדיון שלנו היום הוא במסגרת ציון יום ערי הפיתוח שיוזמים חברי הכנסת מאיר כהן וחבר הכנסת אלי אלאלוף, אני מניח שבהמשך הם יגיעו.
אורי מקלב: בכמה וכמה ועדות דנים היום בדיונים מיוחדים לציון יום ערי הפיתוח.
אורי מקלב: אנחנו גם במסגרת הזו מארחים אצלנו תלמידים מיקנעם ודימונה, כדי שנרגיש ככה ממש את הפריפריה.
אורי מקלב: הנה אני רואה אותם.
אורי מקלב: תלמידים שכבר קרובים לחופש, נכון?
תלמיד/ה: כן.
אורי מקלב: כבר נוגעים בחופש, בעוד כמה ימים.
אורי מקלב: לנו יש חופש רק באוגוסט, אז יש לנו עוד חודש.
2186: הייתם בחופש רק עכשיו.
אורי מקלב: אנחנו כל הזמן בחופש.
אורי מקלב: יש אנשים שיאמרו שיותר טוב שנהיה בחופש מאשר שנהיה פה.
אורי מקלב: יש רבים שמייחלים, כל אחד איך שהוא מסתכל.
אורי מקלב: לפני שאני אתן לאחרים לדבר, אני רק אפתח בחשיבות של היום הזה באופן כללי.
אורי מקלב: יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לראות איך אנחנו פועלים לשיפור וקידום הנושא של ערי הפריפריה.
אורי מקלב: היום הנושא הזה הוא נושא שעומד לנגד עינינו.
אורי מקלב: אני לא יכול להגיד שאנחנו רואים שינויים מהותיים.
אורי מקלב: יש שינויים ואני חושב שנעשה הרבה כדי לחזק את עיירות וערי הפיתוח, אבל בכל אופן כל הנתונים מראים, במיוחד הנתונים שהתפרסמו הבוקר על ידי מרכז המחקר של הכנסת, שפערים גדולים ולא מעטים בכל התחומים קיימים, יש פערים בין הפריפריה לבין מרכז הארץ.
אורי מקלב: זה גם בשכר, השכר הממוצע בפריפריה הוא יותר נמוך מהשכר הממוצע במרכז או בערים שהן לא פריפריה, נושא של שכר מינימום, 41% מהשכירים משתכרים מתחת לשכר מינימום כשבערים האחוז הוא יותר גבוה.
אורי מקלב: נתון שהוא טוב ולא טוב, תלוי איך מסתכלים עליו, מחיר הדיור.
אורי מקלב: מחיר הדיור באופן יחסי לארץ הוא עלה בשנים האחרונות, אם הפער היה 20% בין הערים - - - לבין הפריפריה, הפער הצטמצם, דהיינו שהדירות היום יקרות יותר בערי הפיתוח ממה שהיה פעם.
אורי מקלב: היום להגיע לדירה גם בפריפריה זה נהפך לדבר קשה מאוד, בכל מקום המחירים קפצו ועלו.
אורי מקלב: אז זה אומר מצד אחד שהיינו יכולים להגיד 'הנה, יש ביקוש, באים לפריפריה', אז זה שיש ביקוש זה נכון, זה עדיין לא סותר שמהרבה בחינות מי שגר והוא לא יכול להגיע לדירות במרכז והוא בא לגור בפריפריה בגלל מחירי הדירות, עדיין ההתנהלות וההשתכרות שלו ופערי החינוך קיימים.
אורי מקלב: זה עדיין לא אומר.
אורי מקלב: דבר שני, זה רק יכול להגיד שיש לנו בעיה כללית במצוקת הדיור וזה מעלה את המחירים וזה בא לידי ביטוי גם בפריפריה.
אורי מקלב: זה ברור שבסופו של דבר, בין אם זה שכירות, כשמחירי הדיור עולים אז גם השכירות היא בהתאם, כך שהיום העלות לדיור היא עלות גבוהה.
אורי מקלב: היום לנהל משק בית, לנהל תא משפחתי, המחיה היא בהרבה דברים יותר גבוהה מהמרכז מכיוון שאין תחרות.
אורי מקלב: כשהעלויות הן יותר גבוהות אז לגור - - - הייתי בערד לא מזמן, הייתי במרכז המסחרי, ראיתי מחירים, המחירים הם גבוהים.
אורי מקלב: אז זה כפליים, גם ההשתכרות שלך יותר נמוכה ובסופו של דבר בגלל כל הסיבות המחירים הם גבוהים, מטבע הדברים.
אורי מקלב: השאלה שנשאלת כאן, כשאנחנו היום באים לדון בפריפריה, ערים חכמות בפריפריה, האם זה לעג לרש?
אורי מקלב: בבחינת כמו לתת למישהו רכב אוטונומי, לתת לו רכב קדילאק, למישהו שהוא עני ורש, לתת לו רכב קדילאק, אתה צוחק עליו?
אורי מקלב: מאיפה הוא ישלם ביטוח, מאיפה ימלא דלק?
אורי מקלב: מה אתה נותן לו רכב קדילאק?
אורי מקלב: האם כשאנחנו באים לדון היום, ובחרנו במיוחד את הנושא הזה, ערים חכמות בפריפריה, הפערים הם פערים גדולים, על מה אנחנו מדברים?
אורי מקלב: אז אנחנו בכל אופן חושבים, זו מטרת הדיון, להראות כמה שערים חכמות כן יכול קודם כל לתת מענה וחיזוק באופן בלתי רגיל ודווקא בערי הפריפריה, לחזק את ערי הפריפריה על ידי שנהפוך אותן לערים חכמות.
אורי מקלב: לערים חכמות יש יתרונות רבים.
אורי מקלב: זה מתחיל מהדברים הקטנים, שהם לא כל כך קטנים, של ניקיון ואשפה, תאורה, חניה, במקרה של פריפריה זה אולי פחות, אבל גם יכולים להיות פתרונות, שיפור באופן דרמטי בנושא חינוך, תחבורה, תחבורה ציבורית, תחבורה באופן כללי.
אורי מקלב: כך שיש הרבה מגוון, אין כמעט תחום שעיר חכמה לא יכולה לגעת בה, שהיא גם משפרת את איכות החיים וגם מוזילה עלויות בסופו של דבר.
אורי מקלב: הבעיה בערים חכמות זה ההשקעה.
אורי מקלב: כפי שרבים יודעים, גם היום המצב הסוציואקונומי של הערים, גם המחקר הזה נמצא, הוא בסופו של דבר נמוך מאוד, אבל יחד עם זאת מצב סוציואקונומי נמוך זה עדיין לא אומר שבעיר הזו לא גרים אנשים שיש להם את האפשרות ואת היכולות להשתלב בערים חכמות.
אורי מקלב: זה נובע מתוך - - - ואת הרצון ואת המוטיבציה דווקא הגדולה ביותר.
אורי מקלב: ערי פריפריה הן היום יותר מבחינה חברתית, חינוך, פערים בשכר, מחירים של הדיור הגבוהים שאמרנו, אבל הגיאוגרפיה, זה שהמרחקים הצטמצמו, אי אפשר להתעלם מזה שהיום המרחקים הצטמצמו.
אורי מקלב: היום להגיע גם מערים רחוקות למרכז הארץ, אלה זמנים שאפשר להכיל אותם, אפשר להתמודד איתם.
אורי מקלב: אני מכיר הרבה אנשים שנוסעים בירושלים, לעבודה או מעבודה שעה ו-40.
אורי מקלב: אשתי, גרה בירושלים, עובדת 39 שנה בחינוך באזור דרום ירושלים, בשכונת קטמון, אנחנו גרים ברמות, שעה ו-40, שעה וחצי זה כבר נס.
אורי מקלב: שעה ו-40 באוטובוס, בנסיעה קשה, המתנות רבות, אם לא באוטובוס הראשון, באוטובוס השני, צריך להחליף, אין אוטובוס אחד, עמוסים, סיבובים, שעה ו-40, אני לא מגזים.
אורי מקלב: כשהיום בשעה ו-40 אפשר להגיע כמעט מכל מקום למרכז הארץ, ודאי למרכזים עירוניים בולטים של תעסוקה ועם נוחות.
אורי מקלב: אם אנחנו נדע לשלב, להפוך דווקא את ערי הפריפריה, להפוך אותן לערים חכמות, אני חושב שאנחנו ניתן דחיפה מאוד גדולה מכיוון שהקולקטיב שיש בערים חכמות, המוטיבציה, זה יכול דווקא לתת את היכולת ואת הרצון שלנו ואת המאמצים שלנו לעשות את זה.
אורי מקלב: מה שצריך בעניין הזה זה עזרה.
אורי מקלב: אם אנחנו ניתן את העזרה להיכנס לתוך התהליך הזה יכול להיות שנמצא את עצמנו, לדעתנו, במקום אחר לגמרי.
אורי מקלב: אני רוצה לשמוע, אני רוצה לכוון את הדיון לכיוון הזה.
אורי מקלב: אני אפתח עם מר שלמה בוחבוט, ראש עיריית מעלות.
אורי מקלב: עם עוד כמה תפקידים, אתה מי שמייצג אצלנו, אם צריך להגיד פריפריה זה שלמה בוחבוט.
2186: אדוני היושב ראש, קודם כל אני מברך על היום הזה, ברור לי שהיום הזה אנחנו מדברים כי הוועדה הזאת מאוד חשובה ואני ממליץ ומציע שפעם נעשה דיון מאוד רציני ומשמעותי ביחד עם השרים הנוגעים בדבר כי כשאנחנו מדברים על עיר חכמה כל אחד תופס את הנושא בדרך אחרת ובמחשבה אחרת.
2186: יש כאלה שאומרים עיר חכמה, איך שמים צ'יפים בכביש על מנת שהציבור יידע איפה יש לו חניה פנויה, הוא יכול להגיע לשם, או לעשות תאורת לדים, או לעשות צ'יפים מיוחדים להוצאת אשפה, ברגע שהעגלה מתמלאת היא מדווחת למוקד והמוקד שולח - - - זו נקראת עיר חכמה, אבל אנחנו בערי הפריפריה עלינו מדרגה וכשאנחנו מדברים על עיר חכמה אנחנו אומרים איך היישובים שלנו ייכנסו בצורה מסודרת בשנים הבאות.
2186: בנושא לימודי סייבר.
2186: היום מדברים על המכונית האוטונומית, איך אפשר להפוך אזור, למשל אזור הגליל המערבי, שאנחנו הולכים להקים במסגרת אשכול גליל מערבי מרכז תעשייתי של 1,000 דונם, איך להפוך את כל האזור הזה כולו לייצור כל מיני מוצרים לרכב אוטונומי, איך כולם נכנסים, צה"ל ומשרד המדע בנושא הסייבר, לימודי הסייבר.
2186: זה בשבילנו ערים חכמות.
2186: וברשותך, הייתי מבקש, רועי, כמה מילים.
אורי מקלב: רועי, שם מלא ותפקיד.
רועי אלרום: רועי אלרום, אני סמנכ"ל פרויקטים בעיריית מעלות תרשיחא, שכמובן שלמה ראש העיר.
רועי אלרום: אז שלמה אמר את הדברים הרבה יותר תכליתיים ממה שאני יכול להגיד, אבל כפי שהוא אמר, הטכנולוגיות, האפליקציות שחדשות לבקרים פוקדות אותנו כעיריות, אנחנו מכירים אותן, זו החלטה שלנו, כמו שאמרת, היושב ראש, אם אכן יש צורך לצ'יפ כזה או אחר שמסמן אם יש חניות פנויות, או פינוי האשפה בעיר.
רועי אלרום: במעלות תרשיחא אנחנו כבר, בהובלת ראש העיר, לפני כארבע שנים החלפנו את כל תאורת הלד לתאורת לד מתקדמת חכמה, טכנולוגיה ישראלית, ולכן זכינו במענק מוגדל של המדען הראשי, שהיא גם מערכת חכמה שמדברת עם עצמה בתדרי רדיו ו-wi fi ואינטרנט ולכן כבר התשתית קיימת.
רועי אלרום: אבל השאלה אם קופצים מדרגה.
רועי אלרום: נמצא פה נציג של מטה הסייבר הלאומי, אז מטה הסייבר הלאומי, בעיקר משרד הביטחון ביחד עם קרן רש"י, עושים תכנית מדהימה של 'מגשימים', אבל היא מצומצמת, היא מוגבלת לאזורים מסוימים, כרגע באזורי אקדמיה.
רועי אלרום: אם אנחנו רוצים יותר ויותר לוחמי סייבר או חיילי סייבר, כי כנראה ממאגרי המודיעין, שרק עכשיו התפארו בהם, חלק לא מגיעים באמת עם לוחמי על שמגיעים עד המחסן ומוציאים, יש עוד דברים במערכה העתידית, הפריפריה היא המקום האידיאלי לזה.
רועי אלרום: יש יכולות, אנחנו צריכים הרבה יותר תכניות סייבר, צריכים הרבה יותר סיוע תקציבי לפתיחת כיתות למתמטיקה והשקעה בתחום הזה, כי סייבר זה אחלה מילה ומגניב ובסוף הכול מתחיל במתמטיקה ואנגלית ושם הנתונים הם במגמת עלייה.
רועי אלרום: לרשויות לא תמיד יש את התשומות והיכולות להשקיע בלימודי המתמטיקה, זה גם למנהלים לא פשוט.
רועי אלרום: 50% מהאחריות היא של הרשויות המקומיות, אבל 50% צריכים לבוא מהגורמים שנוגעים בדבר.
רועי אלרום: צה"ל, לא מספיק וצריך יותר לשווק את עצמו בחיל התקשוב, חיל המודיעין, כיתות השוחרים למיניהם, שלצערי היו קיימות בעיקר בחימוש בשנים עברו ובינינו, עם כל הכבוד, הפריפריה יכולה לתת הרבה יותר מחימוש, שזה גם מאוד חשוב.
רועי אלרום: כיתות התקשוב, חיל התקשוב הוא חיל מאוד טכנולוגי שגם יש לו רלוונטיות במערך הסייבר, הוא צריך להיכנס הרבה יותר וכן הלאה.
רועי אלרום: עוד דבר, ופה צריך לציין את המשרד לפיתוח הנגב והגליל, ואני ממליץ לעוד רשויות לעשות את זה, במעלות תרשיחא הקמנו לפני שנתיים חממה, אקסלרטור, מאיץ סטארט אפ, דבר שקיים בעיקר באזור המרכז ביזמות פרטית, אצלנו זה בבעלות עירונית, ללא תמיכה ממשלתית.
רועי אלרום: לפעמים תמיכה, אגב, היא לא תקציבית, היא עזרה בגיוס אנג'לים, משקיעים, השמות הגדולים שמביאים את הערך המוסף ליזמים להיכנס דווקא לחממות שלנו ולייצר את הפתרונות אצלנו.
רועי אלרום: המשרד לפיתוח הנגב והגליל רק עכשיו סיים קול קורא בנושא הזה ותקצב את זה בלא מעט כסף, צריך להמשיך בזה.
רועי אלרום: זו עיר חכמה לא פחות מכל הפתרונות הטכנולוגיים, כי באמת, סליחה על הלא פוליטיקלי קורקט, אף אחד לא מגלה לנו את אמריקה.
רועי אלרום: כשבאה איזה חברה ומציגה לנו פתרונות טכנולוגיים, אולי לפני עשר שנים הוכינו בתדהמה איך אפשר לעשות את זה.
רועי אלרום: אם אנחנו רוצים עיר חכמה הפתרונות הטכנולוגיים צריכים לבוא מתוך העיר, מתוך התלמידים של העיר, כשהיזמים לחממה שאנחנו פותחים לא יבואו מכל המקומות האפשריים רק לא ממעלות.
רועי אלרום: שלושה המחזורים שפתחנו, היה לנו יזם אחד ממעלות, צריכים ש-90% מהיזמים יהיו ממעלות תרשיחא.
ענת לוי: יש מישהו ממשרד החינוך?
אורי מקלב: יש היום פרויקטים מיוחדים של לימוד בתיכון, לימוד סייבר, שילוב של לימוד סייבר עם תעודה שמקבלים תוך כדי הלימודים בתיכון, פרויקט חשוב מאוד של משרד החינוך עם תוצאות מיוחדות וזה משתלב מאוד עם מה שאתה אמרת בעניין הזה.
אורי מקלב: אני ארצה לשאול, ואם לא נמצאים כאן ממשרד החינוך אנחנו נפנה למשרד החינוך לדעת בחלוקה הארצית איפה ניתנים המשאבים, לאן זה מכוון, האם זה מכוון רק למרכז הארץ או לכמה מערי הפריפריה.
אורי מקלב: יש גם את השילוב או העמדת תקצוב, או העמדת שעות, בכמה ערים מדובר.
אורי מקלב: אני חושב שדווקא צריך לשים בנושא הזה דגשים.
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים, כפי שאמרת, בחינוך יש גם פערים, יש פער שהוא לא לטובת הפריפריה במוכנות של תלמידים בקבלה לאוניברסיטאות, האחוז יותר נמוך משאר הארץ.
אורי מקלב: אם בשאר הארץ זה 52% שעומדים במבחני הקבלה, מוכנים עם הבגרות לאוניברסיטאות, בפריפריה האחוזים יותר נמוכים.
אורי מקלב: וגם אם נסתכל בדברים, אין לי ספק שבנושא מתמטיקה, פיזיקה, במקצועות האלה, אני לא יודע אם יש פחות, יכול להיות שבחלוקה הזו יש גם פערים אולי יותר גדולים וצריך באמת לראות את זה וצריך דווקא לכוון לשם ולשים שם את הדגשים.
אורי מקלב: אני לא חושב שמישהו, נער או ילד שגר בפריפריה, יש לו פחות יכולות, ממש לא, מכל תלמיד אחר וכך הוא יכול להגיע להישגים.
אורי מקלב: רק צריך לדעת לתת את העזרה ואת התמיכה.
רועי אלרום: והתשתיות.
אורי מקלב: ואת התשתיות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים את זה ואנחנו צריכים רק ליישם את זה.
אורי מקלב: אני גם אומר, בתחילת דבריי, יש פערים, אבל אלה לא פערים שלא ניתנים לגישור, אלה לא פערים דרמטיים.
אורי מקלב: עד כמה שהאחוזים האלה הם חשובים, אבל הם פערים שניתנים לגישור ויש לנו מחויבות הרבה יותר גדולה.
אורי מקלב: יש לנו גם מצגת קטנה.
אורי מקלב: חבר הכנסת סאלח סעד, מתי שתרצה לדבר.
אורי מקלב: צחי שלום, מרכז השלטון המקומי, בבקשה.
אורי מקלב: אתה אורח חשוב ומתמיד אצלנו בוועדה.
צחי שלום: בוקר טוב.
צחי שלום: לא באתי עם מצגת.
צחי שלום: ברור לכולם היתרונות של עיר חכמה.
צחי שלום: עיר חכמה ידועה לכולם, היתרונות ברורים, היתרונות שלה מתחדדים ויותר משמעותיים בערי הפיתוח.
צחי שלום: אם רשות מקומית באזור המרכז תאסוף את הזבל שלה בצורה יעילה יותר ותחסוך איקס כספים, בערי הפיתוח מן הסתם הסכום הזה יקבל משמעות נוספת ויכולת לפתח את העיר ברמות שאנחנו רוצים להיות בהן.
צחי שלום: יש פרויקטים שמתקיימים, המדינה מדברת על זה המון שנים, שצריך לקדם את עיירות הפיתוח, לעשות תכניות מיוחדות ובסיכומו של דבר המדינה מקצה כספים, אבל הם בסוף לא מגיעים למקומות שהיינו רוצים שהם יהיו שם.
צחי שלום: פרויקטים שמכוונים במיוחד לעיירות הפיתוח, להביא את הטכנולוגיה, לצמצם את הפערים ולתת את הדחיפה הנוספת והפוש, הרשות צריכה, כמו שציינו ממעלות תרשיחא, זה יהיה המפתח לקיום העיר החכמה ולא רק בשורה בטכנולוגיה, אלא ביכולת לשדרג את הרמה של העיר, הן מבחינת תושבים, הן מבחינת תלמידים, הן מבחינת היכולת שלה להתמזג בעולם ולקבל שירותים שהם לא ניתנים היום.
צחי שלום: יש שירותים שהיום, לדוגמה רפואה, שאתה צריך לנסוע קילומטרים רבים בשביל לראות רופא, שהטכנולוגיה יכולה לקדם את הפתרונות ולהביא את השירות לתושב כמעט עד הבית.
צחי שלום: הנקודה המשמעותית בכל הסיפור הזה זה, שוב, יכולת של המדינה לקחת פרויקטים, לבוא ולהגיד אני לוקחת את ערי הפריפריה, אני משקיעה בהם את הסכומים הנדרשים ובעצם לעשות פרויקטים מכוונים אליהם, ממש לייחס את זה.
צחי שלום: ערי המרכז לרוב יבצעו את זה תוך כדי תהליך שוטף, מי יותר מוקדם, מי יותר מאוחר, אבל כולנו נהיה שם, בערי הפריפריה בתחושה הם מאוד רחוקים, הם קצת יותר רחוקים בגלל היכולות שכולם פה ציינו, המגבלות והמיקום.
צחי שלום: המרכז לשלטון מקומי בעצם התחיל איזה שהוא תהליך כזה והבין את המשמעות ומייצר פרויקט שבעצם אמור לתת את כל הפתרונות הטכנולוגיים לרשויות, בין בפריפריה ובין במרכז, ובעצם לצמצם את הפער.
צחי שלום: הבנו שצריך לקחת את הפרויקט הזה ולהרים אותו גבוה וליישם אותו כמה שיותר מהר ובמיוחד להתחיל אותו בפריפריה.
צחי שלום: זהו.
אורי מקלב: אנחנו מוכנים לעזור בעניין הזה.
אורי מקלב: הבאת דוגמה טובה, של בריאות, אנחנו מנהלים גם לא מעט דיונים בטכנולוגיה מתחדשת בנושא הבריאות, הפרויקט הלאומי של בריאות דיגיטלית, שראש הממשלה הודיע עליה, זה הוצג פה על ידי שר הבריאות ובהחלט אני חושב שיכול להיות שיתוף פעולה בין השלטון המקומי אלינו.
אורי מקלב: אתם תכינו את העבודה, לראות איזה תכנית בסיסית, על זה נוכל לנסות לקיים דיון רחב, עם ראשי הערים הרלוונטיות, איתכם ביחד, ולראות איך אפשר דווקא להביא את זה לפריפריה, להיות גם נחשונים בעניין הזה, גם לקדם את זה, גם לתת לזה פושים וכמובן הכול עם תקציבים מתאימים.
אורי מקלב: אתם הרי נאבקים כל הזמן על תקציבים וסדרי עדיפויות, קשה לבוא לראש עיר בערי הפריפריה, 'בוא עכשיו תשקיע בדברים טכנולוגיים מתחדשים' כשהוא מתמודד עם חיי היום יום.
אורי מקלב: אבל אם זה מגיע מהממשלה כפרויקט, כמשהו לאומי, כמשהו ציבורי הרבה יותר, אני חושב שנוכל להגיע.
אורי מקלב: בדוגמאות שאתה הבאת ויש עוד הרבה דוגמאות, זה יכול להיות בחינוך.
אורי מקלב: אני אביא רק דוגמה קטנה, שאנחנו דנו בה כאן בוועדה.
אורי מקלב: יש פרויקט של משרד המדע והטכנולוגיה שנקרא פרויקט להב"ה, שבא לצמצם פערים בתחום המחשוב, שבא לערים האלה דווקא.
אורי מקלב: לומדים בלהב"ה מכל מיני סיבות, בבית הספר לא משתלבים בצורה הפרטנית שניתנת להם ולא במסגרת שיעור, בעיקר אנשים, עולים חדשים ומבוגרים, וזה מצמצם להם באופן דרמטי ואנחנו היום עדים לכך שיש פגיעה אמיתית בפרויקט הלהב"ה, לא בגלל משרד העבודה והטכנולוגיה, דווקא בגלל האוצר עם פרויקטים ומכרזים.
אורי מקלב: כאן ערי הפריפריה, אסור להם שהם ייפגעו מזה, הם צריכים להיות האחרונים שייפגעו מזה, הם צריכים להיות הראשונים שצריכים לקבל את המידע.
אורי מקלב: אמר לי ראש עיר בפריפריה שלחכות היום בדבר הבסיסי זה למעלה משנה לקורס של להב"ה.
אורי מקלב: אתה תיתן לאיש המבוגר, להגיד לו להמתין שנה עכשיו, יש לו מוטיבציה, יש לו עכשיו את חלון ההזדמנות, צריכים להכניס אותו לתוך העניין ולא לתת לו לחכות שנה, שגם זה עכשיו אנחנו לא יודעים ונמצא בספק.
אורי מקלב: אני באמת חושב שבמקרה הזה אני רוצה לתת לראשי הערים להתבטא, אולי לראשי הערים יש את היכולת, הם רגילים לדבר ללא מגבלות זמן, אז אני רוצה להכניס אותם קצת, הם מנהלים את הישיבות, אז אל תעשו מה שאני עושה פה ולהצטמצם אם אפשר כדי שנשמע כמה שיותר.
אורי מקלב: אתה, אז ראש מועצת קרני שומרון, יגאל להב, בבקשה.
יגאל להב: הגענו לכאן היום כי הוועדה הזאת היא אולי לא תשתיות ולא בנייה, אבל אני חושב שהיא קובעת את העתיד של המדינה הזאת.
יגאל להב: ואם אנחנו קוראים את הדוח האחרון של ה-OECD אז ישראל נדמה לי מקום אחד לפני אחרון, ליד מקסיקו, בהשקעה בחינוך ומקום אחרון בתחבורה ובתשתיות.
יגאל להב: זה נכון שאנחנו מעצמת סטארט אפ, אבל הפערים בין העליון לתחתון הולכים וגדלים ואנחנו גם שם מקום אחרון.
יגאל להב: כשאתה מדבר על לתת הזדמנות שווה אני חושב שהבירוקרטיה הורגת אותנו.
יגאל להב: יש אצלי ישיבה של 700 תלמידים, ניסיתי לעשות אותה אקדמאית.
יגאל להב: יש לי את אוניברסיטת אריאל, כל מה שביקשתי, שנהיה שלוחה, אמרו לי 'לא, כדי להיות שלוחה אתה צריך לנסוע אלינו', אבל הנסיעה אליהם זה אוטובוס ממוגן ירי, עלויות שהכול נופל עלינו והפרויקט נופל.
יגאל להב: אנחנו נמצאים היום בעידן שהסמטרפון הזה יכול לשמש ככלי למידה.
יגאל להב: העולם היום שטוח, אז במקום שהלשכה להשכלה גבוהה תבוא ותאפשר גם למידה מרחוק, הם אומרים רק באוניברסיטה הפתוחה.
יגאל להב: לא יכול להיות שהפריבילגיה תישאר רק לאוניברסיטה הפתוחה ואוניברסיטאות רגילות, שאנחנו רוצים ללמוד דרכם, יאסרו עליהם לעשות את זה.
יגאל להב: אם אנחנו רוצים להתקדם במודרניות, אנחנו מדברים על רכבים אוטונומיים ובקרת רמזורים שנשלטת מרחוק ותצפית מכל מקום, לא יכול להיות שלמידה מרחוק, שזה הדבר הבסיסי ביותר, יגידו לא.
יגאל להב: אז אם אנחנו רוצים באמת להנגיש את האקדמיה ואת המדע ואת הטכנולוגיה לפריפריה, קודם כל תורידו את החסמים הבירוקרטיים.
יגאל להב: כי זה לא חוכמה להגיד שהכול כבישים והכול מדרכות והכול תשתיות.
יגאל להב: תיכף נחבור גם אליהם, אבל קודם כל תורידו את הבירוקרטיה.
יגאל להב: הדבר השני, כשאתה מדבר על ירושלים, נסיעה ממקום למקום שלוקחת שעה בגלל פקקים.
יגאל להב: מבין אותך, אבל לך יש אוטובוס כל חמש דקות, לנו יש אוטובוס במקרה הטוב פעם בשעה.
יגאל להב: לכן צריך לעשות איזה משהו שנתחיל להבין שהתשתיות לא ראויות.
יגאל להב: אתה יודע לקבל אצלך אינטרנט מהיר של 100 מגה פלוס ואצלנו זה עדיין מגיע ל-20 מגה, כי מישהו שכח לשים תשתיות של בזק ולבזק זה לא כל כך כלכלי.
אורי מקלב: זה לא כדאי.
יגאל להב: מה שאני מנסה להסביר, אתם רוצים שהפריפריה, שיש לה ילדים לא פחות טובים מהמרכז, תגיע לאותם הישגים, תדאגו לתשתיות, תנגישו את המדע, תורידו חסמים בירוקרטיים נוכל לעשות את זה גם אצלנו.
יגאל להב: לא יכול להיות שרק מי שיש לו קרית מדע או קרית חינוך - - -
אורי מקלב: יגאל, אתה מאוד צודק.