GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: היום התמריצים האלה לא נדרשים, לא באותו סדר גודל, אנחנו מדברים על מחירים שירדו ביותר מ-90% ב - - - האחרון.
יעל כהן-פארן: זה מטורף, נכון?
יעל כהן-פארן: אבל ככה, המחירים ירדו ירדו ירדו ועוד יורדים.
יעל כהן-פארן: לסיכום, אני מאוד מקווה שתצא מהוועדה הזו קריאה חד משמעית לממשלה לצאת, וכמה שיותר מהר, בקמפיין הסברה רציני ומתוקצב היטב שיקרא לאזרחי ישראל להשתתף במהפכה הסולרית, נקודה.
אורי מקלב: אני מניח שלא כל הדיון תוכלי להיות איתנו, זה בסדר, אבל - - -
יעל כהן-פארן: אני אהיה כאן כמה שאוכל.
יעל כהן-פארן: יש עוד דיונים, אבל אני שמחה להיות כאן.
אורי מקלב: אנחנו באמת רוצים לשמוע אנשים.
אורי מקלב: להתחבר למה שאמרת כמעט בסוף דברייך בנושא המים, אנחנו נקיים כאן בשבוע הבא גם מעורבות והירתמות הציבור לשימוש מושכל במים.
אורי מקלב: אני רק רוצה להביא את זה, שאנחנו באמת עושים גם פעולות בעניין הזה.
אורי מקלב: הפער גדול בין המודעות של הציבור למצוקת המים, חיסכון במים, ומעורבות הציבור, לבין מה שקורה באנרגיות המתחדשות.
אורי מקלב: אנשים בזה לא רואים שהמעורבות שלהם חשובה, ההשפעה שלהם חשובה, כמה היא חשובה לסביבה.
אורי מקלב: הסביבה זה לא רק עצים ומים, סביבה זה גם אנשים ודברים אחרים, יש פער גדול מאוד בין החשיבות לחיסכון במים ואלטרנטיבות למים במודעות למצוקת המים למודעות הזו והמעורבות הזו, כמה יש חשיבות לאנרגיות מתחדשות, כמה שאנחנו שמים תשומה להקמת עוד מתקני ייצור חשמל בגז, כמה זה בעייתי.
אורי מקלב: חושבים שזו בשורה, זו לא בשורה.
אורי מקלב: אנחנו מזניחים את זה בחשבון הזה של האנרגיה עם מערכות סולריות, זה יהיה על חשבון זה.
אורי מקלב: שלא יהיה ספק שהקמת עוד מתקני חשמל, גז והתחרות שתהיה, שזה יהיה בסיס הכנסה ומחולל הכנסה והתבססות על כסף, בתקציב, התבססות על הקמת מפעלים כאלה, התבססות בחברה וברישיונות שיש, אף אחד לא ייתן לעשות את זה ואנשים יימנעו מזה וימצאו כל דרך למנוע את זה.
אורי מקלב: אבל כמה שאנשים יהיו יותר במעורבות יהיה קשה למנוע אותם, אם אנשים יילחמו על זה יהיה קשה למנוע בעניין הזה.
אורי מקלב: על סדר היום, אלעזר בריף ממגמה ירוקה, יש לנו מצגת, עד שבע דקות.
אורי מקלב: לאחר מכן נעשה סבב של דיבור, נעשה את זה ממוקד בנושא, כל אחד יקצר שנוכל לשמוע כמה שיותר מהמבקשים.
אלעזר בריף: תודה רבה, היושב ראש, חברת הכנסת, על העשייה הרבה ועל הדיון.
אלעזר בריף: בעצם מה שאנחנו באים להגיד בשבע הדקות האלה, כמו בסיכום הדברים של חברת הכנסת, זה איך אנחנו יכולים לדחוף את מה שאנחנו מסכימים עליו, נושא האנרגיה.
אלעזר בריף: יש דברים שאנחנו חלוקים בהם, אבל פה ברור לנו שיש דברים שאנחנו מסכימים עליהם ויש לנו יעד קרוב להשיג אותו, השאלה היא איך אנחנו עושים את זה ואחד הדברים המרכזיים זה שאנחנו צריכים את הציבור איתנו.
אלעזר בריף: על זה אנחנו נדבר היום.
אלעזר בריף: רק בשביל ליישר קו, העולם, כל המדינות רצות לכיוון הזה.
אלעזר בריף: אנחנו שנתיים וחצי אחרי הסכם פריז, ואם אתם תקראו את הדוח של האדפטציה של המשרד להגנת הסביבה, הוא מדבר על איך אנחנו היום מכניסים את השיקולים של האקלים לכל ההחלטות, לשרשרת ההחלטות שקורות בישראל היום.
אלעזר בריף: ואני אגיד עוד דבר, הסכם פריז, מי שמעיין בו, הוא רואה בו את המעורבות ואת המקום שהאו"ם וכל המדינות בעולם נותנות למעורבות של האנשים, לקהילות ולערים וליוזמות שכבר מובלות.
אלעזר בריף: דבר נוסף שחשוב שנדע אותו, בעצם מדינת ישראל התחייבה למינימום מסוים ואנחנו, כציבור וכחברה, צריכים לראות איך אנחנו שואפים למקסימום ומובילים אותנו ליעד השאפתני.
אלעזר בריף: אנחנו נידרש אליו עם השנים, כל כמה שנים אנחנו נידרש לשפר את היעדים שלנו ואנחנו ניגע בזה בהמשך בסוף.
אלעזר בריף: אז רגע בכלל למה צריך לערב את הציבור, אנחנו צריכים לעשות איזה שהוא חוק, איזה שהיא תקנה ופשוט לרוץ עם זה.
אלעזר בריף: אנחנו צריכים את המעורבות של הציבור כי השינוי האנרגטי שאנחנו מדברים עליו צריך לקרות מהר.
אלעזר בריף: אנחנו היום ב-2018, יש לנו יעד שהוא עוד שנתיים, בשנת 2020, אנחנו צריכים להיות עם 10% אנרגיה מתחדשת, זה אומר להכפיל פי שלושה.
אלעזר בריף: כל מה שקורה היום בישראל, כל האנרגיה המתחדשת שקורית היום בישראל צריכה להכפיל את עצמה, אנחנו צריכים להכפיל אותה פי שלושה תוך שנתיים, אלה היעדים, אלה הדברים שאנחנו מחויבים אליהם ולשם אנחנו הולכים.
יעל כהן-פארן: זה כדי להגיע ליעד.
אלעזר בריף: זה כדי להגיע ליעד שהתחייבנו אליו ל-2020, וכדי שהשינוי הזה יקרה בקצב מהיר וטוב אנחנו צריכים את הציבור.
אלעזר בריף: זה לא יכול להיות שננחית על אנשים, תעשו ככה או תעשו אחרת, אנשים צריכים להיות איתנו ולרוץ על זה ולפנות ליוזמות שכבר מקדמות את זה.
אלעזר בריף: בסופו של דבר זה על הבתים של האנשים, הרבה מזה צריך לקרות בערים ובמקומות הצריכה.
אלעזר בריף: במקום שנעשה תחנת כוח גז גדולה שצריכה אחרי זה לשנע את האנרגיה, ברגע שזה קורה קרוב לאיפה שאנחנו צורכים את זה בבתים זה חוסך הרבה מאוד מהאובדן שהולך בדרך, וסיבות רבות נוספות, אבל אני יוצא מנקודת הנחה שאנחנו מבינים את החשיבות ואנחנו רואים איך אנחנו עכשיו הולכים לרתום את הציבור להיות שותף במהלך.
אלעזר בריף: יש הרבה דוגמאות.
אלעזר בריף: אני רוצה לתת רגע דוגמה מהעולם, מהזמן האחרון.
אלעזר בריף: אפשר להסתכל על גרמניה, אפשר להסתכל על צרפת.
אלעזר בריף: יש דוגמה מהשבועות האחרונים.
אלעזר בריף: מי שקצת עוקב ברשת, מי שעוקב אחרי מה שקורה בעולם, קליפורניה.
אלעזר בריף: לפני כמה שבועות, סרטון, פרסומות לתושבים שלהם, בדקה, סרטון של דקה, מאוד יפה, מי שירצה אחר כך את המצגת, נשלח את זה.
אלעזר בריף: זה מה שהם אומרים, סרטון פשוט וקל שבא ואומר 'חבר'ה, בקרוב כל בית שייבנה בקליפורניה יקבל אנרגיה מהשמש, החל מ-2020 בתים חדשים יידרשו להרכיב פאנלים סולריים ולהתייעל אנרגטית.
אלעזר בריף: זה טוב לכיס שלכם כאזרחים וזה טוב לכדור הארץ'.
אלעזר בריף: אמירות פשוטות, ברורות והנעה לפעולה.
אלעזר בריף: זו דוגמה אחת שעכשיו רצה ברשת ועוד דברים רבים.
אלעזר בריף: זו השפה, אנחנו צריכים לדבר בעברית ובצורה פשוטה כדי לעזור לאנשים להתחבר.
אלעזר בריף: אנחנו לקראת מצעד האקלים שקרה באפריל ולקראת הדיון בוועדה עשינו סקר בנושא הזה, מכון סמית, למקבלי ההחלטות, עשינו סקר לגבי הנושא של המודעות.
אלעזר בריף: דיברנו הרבה בפתיחה על המודעות, מודעות הציבור לאנרגיה מתחדשת.
אלעזר בריף: אני אגיד שהסקר הזה מבחינתנו, אחרי זה כל מי שירצה ניתן אותו, מבחינתנו זה לטובת לקדם את העניין, ואנחנו רואים דברים, היו כמה ממצאים מאוד מעניינים בסקר הזה.
אלעזר בריף: הסקר הזה כלל 500 אנשים, מייצג של הציבור.
אלעזר בריף: דבר אחד, אנחנו רואים שהציבור מכיר את הנושא.
אלעזר בריף: 50% מהאנשים שענו על הסקר אמרו 'אנחנו מכירים את הנושא לפרטים', מערכות סולריות ואנרגיה לשים על הגגות.
אלעזר בריף: עוד 38% אנשים אמרו 'אנחנו מכירים את הנושא, לא לעומק', לא לפרטים.
אלעזר בריף: זאת אומרת 88% מהציבור מכירים את הנושא.
אלעזר בריף: המודעות קיימת ואנחנו עכשיו צריכים לראות איך אנחנו מתרגמים את המודעות הזאת וההבנה הזאת לעשייה, לפעולה, כי יכול להיות שאני יודע, אבל אני שמעתי שזה בירוקרטיה ושמעתי שמשהו ומשהו עוצר אותי, אבל הבסיס הוא שהמודעות קיימת, זאת אומרת אנשים, על פי הסקר הזה, מכירים ומבינים את הנושא.
אלעזר בריף: שאלה נוספת, היה מעניין.
אלעזר בריף: בדרך כלל לא שואלים את הציבור מה ההעדפות שלו לגבי מקור אנרגיה, בדרך כלל אנחנו שואלים אם זה ימין שמאל או דברים כאלה ואחרים, פה שאלנו מה המקור המועדף של אנשים לאנרגיה.
אלעזר בריף: היה מאוד מעניין.
אלעזר בריף: 54% מהציבור ציינו שהם מעדיפים לקבל את החשמל שלהם מפאנלים סולריים לעומת רק 9% שציינו שהם מעוניינים לקבל אותו מתחנת כוח הפועלת על גז.
אלעזר בריף: חברות הגז, אני מפרגן להם, מעריך, עשו הרבה הסברה, אנחנו כבר אומרים 'הגז הטבעי', זה מאוד שגור, ברור לנו שזה טוב, הציבור מבין עניין.
אלעזר בריף: הציבור, 54% ממנו, רוב הציבור אומר 'אני מעדיף את האנרגיה שלי סולרית, נקייה ופשוטה' לעומת רק 9% שאמרו שהם רוצים את האנרגיה שלהם מתחנות גז.
אלעזר בריף: שאלה נוספת, מעניין ואחרונה כרגע מהסקר שאני אציג, שאלנו את האנשים מה יכול לעודד אותם להציב פאנלים על הגגות.
אלעזר בריף: אז דבר אחד ענו, תמריצים כלכליים, שתיים, היכולת להרוויח ממכירת החשמל והדבר השלישי שמסומן בקו, שפה אני רוצה לשים עליו דגש, 30%, בן אדם אחד מכל שלושה אנשים אמר קבלת הסבר מפורט על כל מה שקשור לנושא הזה כולל היבטים כלכליים, סביבתיים וטכניים.
אלעזר בריף: זאת אומרת אנשים באו ואמרו 'תסבירו לי במה מדובר.
אלעזר בריף: אני אעשה את זה, אני רוצה לעשות את זה, אני מוכן לעשות את זה, פשוט חסרים לי הפרטים, אני צריך את הידע הזה'.
אלעזר בריף: זה גם משתלב עם היכולת להרוויח ממכירת החשמל כי אם אנשים היו יודעים את הפרטים הם היו מבינים שזה רווחי עבורם כבר היום.
אלעזר בריף: עולה פה הצורך בקמפיין הסברתי כי אנשים אומרים 'אני רוצה לעשות את זה, אני לא יודע איך, אני לא יודע מה זה אומר, אני לא יודע למי אני פונה בשביל לעשות את זה'.
אלעזר בריף: זו הנקודה.
אלעזר בריף: מהמקום הזה אנחנו מתחברים לדברים של חברת הכנסת יעל כהן-פארן.
אלעזר בריף: אנחנו מזהים כאן צורך משמעותי בקמפיין הסברה.
אלעזר בריף: זאת אומרת אם אנחנו רואים היום את ישראל מתייבשת והציבור נענה לזה, מחקרים שנעשו על המהלך הזה של ישראל מתייבשת רואים שהוא היה אפקטיבי.
יעל כהן-פארן: ב-2009, לא היום.
אלעזר בריף: כן, ב-2009, היו עוד לא נותח, אבל לאורך השנים.
אלעזר בריף: הקמפיין הזה גם חזר.
אלעזר בריף: זאת אומרת הציבור נרתם, יש מחקרים שמראים כמה זה היה יעיל בחיסכון במים, אנחנו רואים שאנשים דיברו על הקמפיין הזה.
אלעזר בריף: היום אנחנו במצב בנושא של אנרגיה מתחדשת, פרט לקצת דברים שחברת החשמל כותבת לאנשים, 'שימו את המזגן על 25 מעלות', לא נעשתה פנייה לרתום את הציבור לנושא הזה.
אלעזר בריף: אף גוף ציבורי לא בא ואמר לציבור, לאנשים, תקנו אותי אם אני טועה, אני מתנצל אם אני אומר משהו שהוא לא מדויק, אבל אני לא זוכר פנייה נרחבת לציבור - - -
נורית פלתר-איתן: אני אתקן אותך עוד מעט.
אלעזר בריף: תקנו אותי, בשמחה, להתייעל אנרגטית ולשים מערכות סולריות על הגגות.
אלעזר בריף: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתרגמים את ההבנה ואת הידע של הציבור לפעולה מהירה בשנתיים הקרובות.
אלעזר בריף: כאשר נעשית פנייה כזאת הציבור נרתם.
אלעזר בריף: אם זה חוק השקיות, אם זה איסור עישון במקומות ציבוריים, הציבור מתחבר.
אלעזר בריף: פונים אליו בצורה רחבה הוא נרתם.
אלעזר בריף: לכן, בנוסף לעשייה של כל הארגונים, של חברי הכנסת, אנחנו קוראים פה לפנייה ציבורית ולעשות קמפיין, יש לנו ישראל מתייבשת, אנחנו רוצים קמפיין ישראל מתחדשת.
אלעזר בריף: דבר נוסף, ופה אנחנו מגיעים לקראת סיכום, אני רוצה לגעת בפרויקטים שכבר קיימים היום והפרויקטים האלה הם מאוד מאוד חשובים ברמה המוניציפלית, כי הפרויקטים האלה בעצם מוציאים את האנשים מהבדידות שלהם.
אלעזר בריף: בן אדם בא ואומר 'אני רוצה להתקין מערכת סולרית, אבל אין לי מושג מה זה אומר', הפרויקטים האלה שאתם רואים פה אלה פרויקטים שעוזרים לאנשים.
אלעזר בריף: הם נמצאים פה, אני מקווה שידברו כמה שיותר מהם.
אלעזר בריף: הם באים ואומרים לאנשים, 'חבר'ה, אתם לא לבד, בואו תצטרפו לקבוצת רכישה', 'בואו, אנחנו נלווה אתכם כעיריית כפר סבא', 'בואו, אנחנו נעשה כך וכך', זאת אומרת הפרויקטים האלה עוזרים מאוד מאוד לאנשים בליווי ובהסברה, הדברים האלה מאוד מאוד חשובים ואנחנו צריכים לחזק אותם ולעשות אותם יותר.
אלעזר בריף: בפנייה שלנו לוועדה, אנחנו מבקשים וקוראים לוועדה לקרוא למשרדים הרלוונטיים לראות איך תומכים בפרויקטים האלה, איך מגדילים אותם ואיך מרחיבים את היכולת שלהם לפעול.
אלעזר בריף: זה דבר אחד, פרויקטים קיימים, אנשים יושבים פה והם יספרו על כך.
אלעזר בריף: דבר נוסף זה קמפיין הסברה, אמרנו 'ישראל מתחדשת'.
אלעזר בריף: להקצות לכך תקציב של עשרה מיליון שקלים בשנה הקרובה.
אלעזר בריף: אנחנו יודעים, לפעמים למשרדי הממשלה יש תקציבים שהולכים לאיבוד, לא מנוצלים וכן הלאה, יש פה משהו קונקרטי שדורש תקציב.
אלעזר בריף: דבר נוסף, דברים שקיימים בפריז וקליפורניה וכן הלאה, לחייב התייעלות אנרגטית והצבה של מערכות סולריות על מבנים חדשים שנבנים ועל מבנים שעוברים שיפוץ.
אלעזר בריף: זו נקודה נוספת.
אלעזר בריף: המשך של השיפור של התקינה שתאפשר לעשות את זה, כי יש הצעות חוק בנושא, אני גר בבניין משותף, זה עדיין לא מספיק אפשרי מבחינתנו לעשות את זה.
אלעזר בריף: אז המשך הסדר התקינה.
אלעזר בריף: ובשורה התחתונה, אנחנו היום נמצאים שלוש שנים אחרי שנכתבו היעדים של מדינת ישראל לקראת הסכם פריז, בשלוש השנים האלה קרו הרבה דברים, הייתה הרבה התקדמות, הן טכנולוגית, הן מבחינת עשייה בעולם ועוד ואנחנו לא שוכחים וזוכרים טוב טוב את היעד השאפתני של הוועדה הבין משרדית שישבה על הנושא הזה של הפחתה פליטות גזי חממה, אנחנו אומרים היום שצריך לאמץ את היעד הזה וככל שיקדם לאפשר לנו ליישם אותו ולהוביל.
אלעזר בריף: זה מדבר כמובן על הסתכלות לקראת שנת 2030.
יעל כהן-פארן: מה היה היעד השאפתני?
אלעזר בריף: היעד השאפתני דיבר על 35% אנרגיות מתחדשות ועצירה של הגדילה של הזיהום.
אלעזר בריף: זאת אומרת היום בתכנית של ישראל הזיהום גדל בקצת, אנחנו אומרים לעצור את הגדילה שלו, דבר ראשון, עד שנת 2030.
אלעזר בריף: תודה רבה.
אורי מקלב: תודה רבה, אלעזר, באמת מצגת משכילה יש בה גם משהו אופטימי שמדבר אליי, וגם משהו מאוד חשוב, בכל הדברים שאמרת, אלעזר, זה שהציבור כן מוכן לשתף פעולה ורוצה לשתף פעולה ורק צריך מישהו שיוביל אותו בעניין.
אורי מקלב: ועוד יותר אפשר להרחיב את שיתוף הציבור, את המעורבות שלו, על ידי מודעות יותר גדולה.
אורי מקלב: בסך הכול הבאת גם מסרים מאוד אופטימיים.
אורי מקלב: שמעון, מה כל כך לוחץ עליך?
אורי מקלב: שאתה פשוט כל הזמן - - -
שמעון רדליך: נכון, סליחה.
שמעון רדליך: קודם כל נורא תודה לכם על הדיון הזה.
שמעון רדליך: אני מודה שאני מרוגש כי אני מאוד מאוד אכפתניק.
ענת לוי: השם, בבקשה.
שמעון רדליך: שמעון רדליך, אני מנכ"ל של חברה, נעזוב רגע את השם שלא נתעסק בשיווק, אבל עוסק בנושא אבנית במים הקשים והבריאים הרבה מאוד שנים.
שמעון רדליך: קיבלנו פה מי ברז ושאלתי מראש ותסתכל, אדוני יושב הראש, המים שקופים וצלולים.
שמעון רדליך: אתה לא רואה את המינרלים שיש לנו במים.
שמעון רדליך: יש לנו מינרלים, סידן ומגנזיום, ואני קורא לך להבין שברגע שהמים מתחממים נוצרת לנו אבנית ובזבוז אנרגיה ועכשיו, כשאני קורא על הרפורמה של חברת חשמל עם שתי תחנות כוח, אם במדינת ישראל יתחיל להיות אכפת למשרד האנרגיה, למשרד להגנת הסביבה, כמו שצריך וכל המדינה תטופל אז מעבר לחיסכון כספי שיש לכל הצרכנים, והוכחנו יותר מ-1,000 שקל בשנה, מדינת ישראל תחסוך תחנת כוח שלמעלה מארבע מיליארד קוט"ש כל שנה.
שמעון רדליך: אני קורא לכם פה בכנסת לא לעכב את הרפורמה, אלא להוריד תחנת כוח אחת ולהתחיל לטפל באבנית.
שמעון רדליך: ומה שהתרגשתי מאוד, ברשותך, כשאני קורא פה על הנושא של טיפול בתושבים וטיפול במערכות.
שמעון רדליך: כשאני פונה לתאגידי המים, 'קחו אחריות על המים הקשים והבריאים שאתם מספקים, שיהיו גם חסכוניים', אין עם מי לדבר.
שמעון רדליך: ואני אומר מראש, לא למנוע אבנית, אבנית זה בריא, זה סידן ומגנזיום, שלא ימכרו לנו לוקשים, אבל לטפל בה נכון, הוכחנו בצורה מסודרת יותר מ-1,000 שקל חיסכון בשנה.
שמעון רדליך: ועם כל הכבוד שכל הזמן מדברים - - -
אורי מקלב: כשאתה אומר תאגידי מים, הם רוצים למכור מים.
יעל כהן-פארן: לא, הם רוצים שלא תהיה אבנית.
שמעון רדליך: ברשותך, המים שישנם, אתם כל הזמן מדברים על מים והתפלה, בבקשה, תכניסי לסלוגן מים והתפלה זה אבנית.
שמעון רדליך: להכניס את הנושא של אבנית, לדפוק את זה בראש של הציבור, כי לא אכפת והסלוגן שלי אומר 'הם לא נולדו סתומים' ונורא חבל.
שמעון רדליך: עכשיו ההתפלה, ברשותך.
אורי מקלב: שמעון, אנחנו לא יכולים.
אורי מקלב: אתה משתלט לנו על הדיון.
שמעון רדליך: עוד חצי דקה, זה על נושא של אנרגיה.
אורי מקלב: לא, שמעון, אמרת דברים מרגשים, אני מבין, אני לא יכול להיכנס ללבו של כל אדם, אבל ראיתי את חוסר ה - - -
שמעון רדליך: אני מודה לך.
אורי מקלב: אני לא יכול לאפשר לכל אחד שיש לו משהו על לבו.
שמעון רדליך: אני מודה לך, אם אפשר מילה אחרונה?
אורי מקלב: לא, אני מבין, דברים מרגשים, אתה בא ממקום, אפילו שהוא מסחרי, אבל משהו שאתה מאמין בו מעבר למסחר, אבל ממש לסיים ברבע דקה.
שמעון רדליך: הנושא של ההתפלה, שזה לא קשור לדיון עצמו, אבל אנחנו מקבלים מים, מחזירים להם סידן.
שמעון רדליך: איפה המגנזיום?
שמעון רדליך: לא מחזירים לנו.
שמעון רדליך: המים המותפלים פחות בריאים.
אורי מקלב: אלה דיונים, לא כאן.
שמעון רדליך: והדבר האחרון להגיד לך, לעודד לשתות מי ברז כי הם זולים פי 40 יותר מהמים הכחולים בצבע תכלת, בלי שאני אזכיר חברות.
שמעון רדליך: והאחרון זה, חברת הכנסת יעל כהן-פארן, אנא ממך תקדמי את חוק האבנית.
שמעון רדליך: בבקשה.
אורי מקלב: עכשיו אנחנו נחזור לסדר היום.
אורי מקלב: תודה, שמעון.
אורי מקלב: עיריית כפר סבא, הזכירו אתכם גם כן, יש לכם נציגות פה.
אורי מקלב: מחמיאים לכם, על מה?
אורי מקלב: ספרי לנו.
אלה דנון: כן.
אלה דנון: אלה דנון, מנהלת אגף קיימות וחדשנות, אלעד קנדל, מנכ"ל החברה הכלכלית.
אלה דנון: אנחנו מקדמים בשנים האחרונות את הנושא הסולרי על גגות שלנו באופן טבעי ומבני ציבור, עוד מתקופת המכסות וגם עכשיו אנחנו בהתקנות של נגלה נוספת ואנחנו מבינים שהפוטנציאל האמיתי הוא בעצם בגגות הפרטיים, הגגות של התושבים עצמם.
אלה דנון: גם רוב ההשפעה של פליטות גזי החממה העירוניים הם בעצם בקרב התושבים ולכן אנחנו מבינים שיש לנו תפקיד מאוד חשוב כדי לקדם את הנושא הזה מול התושבים.
אלה דנון: בגלל שאנחנו, כרשות מקומית, נמצאים בממשק היומיומי הזה עם התושב אז יש לנו בעצם אחריות וגם אפשרות לקדם את הנושא הזה, לכן פיתחנו את הפרויקט 'חדש תחת השמש', שיתוף פעולה של העירייה והחברה הכלכלית כדי לסייע לתושב מהרגע שהוא חושב שזה רעיון או רוצה לבדוק מה קורה אצלו בגג עד ההתקנה בפועל, כולל קשר איתנו גם אחרי.
אלה דנון: יש לו כתובת קבועה, אנחנו כאן כדי להישאר כרשות מקומית.
אלה דנון: זה הרציונל שהוביל אותנו לכתיבה של הפרויקט.
אורי מקלב: מה האחוז שהצטרפו?
אורי מקלב: איך אתם מתמודדים, למשל, עם בתים משותפים?
אלעד קנדל: תיכף אני אגע בזה, אבל אני רק אמשיך את מה שאלה אומרת.
אלעד קנדל: מכיוון שזיהינו שבאמת אחד מהדברים המובילים והנחשבים שגורמים מוטיבציה לאנשים להצטרף לאנרגיה סולרית זה החיסכון של הכסף, בעצם מי שנהנה מזה עד היום זה היה גופים מוסדיים או רשויות מקומיות, גופים גדולים, אנחנו החלטנו בחברה הכלכלית למנף את היעד הזה ולאפשר אותו לכל תושב, גם אם מדובר בבניינים משותפים, גם אם מדובר על בתים פרטיים.
אלעד קנדל: בעצם מה שעשינו זה יצאנו במכרזים, גם מול ספקים, כדי להגיע לסוג של מחיר קבוצתי, מחיר שהוא שווה יותר, פעם שנייה מול בנקים כדי לקבל מהצד השני מחיר יותר אטרקטיבי של הלוואה מטעם הבנקים ופעם שלישית, מנהל פרויקט מטעמנו שמנהל את זה ובודק משלב ההיתכנות עד לשלב שמציבים את זה.
אלעד קנדל: ויצאנו לפרסום ולקמפיין שבו אנחנו אומרים לתושבים, אנחנו, עיריית כפר סבא, מאמינים באנרגיה ירוקה, מאמינים בחדשנות, בואו תהיו גם אתם חלק מזה, בואו תהיה שותפים לדבר הזה.
אלעד קנדל: הקמפיין הזה הביא מאות רבות, כמעט 1,000 פניות.
אלעד קנדל: אני יכול להגיד שבחצי השנה הקרובה יש לנו כבר כמעט 80 אנשים שפונים בשלבים ראשוניים - - -
אורי מקלב: כשאתה אומר פניות אתה מתכוון בית אחד משותף זה נקרא פנייה אחת?
אלעד קנדל: נכון, בית אחד משותף זה פנייה אחת.
יעל כהן-פארן: כמה מה-1,000 זה בתים משותפים?
אלעד קנדל: נכון לעכשיו התקנו בחצי השנה האחרונה 18 בתים פרטיים, יש עוד 18 שנמצאים בהליך שכבר שילמו ואישרו, יש עוד 400 שהם רציניים ומתקדמים, משהו כמו 18 בניינים משותפים נמצאים כבר בתהליך, אני מקווה שבימים הקרובים הבניין המשותף הראשון ייצא לפועל.
יעל כהן-פארן: עיריית כפר סבא, היא בטח לא לוקחת כסף מהפרויקט, אבל על חשבונה היא שמה את כוח האדם כדי לנהל את זה?
אלעד קנדל: החברה הכלכלית מטעם עיריית כפר סבא לקחה את זה כמודל כלכלי, בוא נגיד שזה לא מסוג הפרויקטים שהם מכניסים כסף, בגדול הוא מכסה על התקורה, אנחנו מרוויחים בתחומים אחרים, זה בעצם מכסה לנו את ההתעסקות בזה, את מנהל הפרויקט, וגם המחיר בסופו של יום הוא יוצא אפילו יותר אטרקטיבי מאשר המחיר שמישהו היה הולך וקונה את אותו פאנל סולרי לבית שלו בלי המחיר הקבוצתי.
אורי מקלב: אני מעריך את הפעולה שלכם, אני חושב שאתם גוף שיש בו אמון.
אורי מקלב: בסופו של דבר התושבים צריכים איזה אמון, אין לנו גם את האומץ, אני חושב שזו פעולה מאוד חשובה וטוב שאנחנו היום נציף את זה שאולי אחרים ילמדו ויעשו כמוכם.
אורי מקלב: גם השם 'חדש תחת השמש', יש חדש תחת השמש, שם יפה מאוד, זה קהלת, מזה לקחתם, יש חדש תחת השמש וזה גם שם שמאפיין את הפרויקט.
אורי מקלב: רק אני כן רוצה לשמוע מכם מה מנע מאנשים או באיזה חסמים נתקלתם.
אורי מקלב: איך בבניין של שמונה או עשר קומות, כשהשטח הוא קטן.
יעל כהן-פארן: וגם מה יוצא מזה לדיירים?
יעל כהן-פארן: האם זה רק לצריכה המשותפת, או שזה - - -
אלעד קנדל: אני אענה על שתי השאלות.
אלעד קנדל: קודם כל בבתים פרטיים זה הרבה יותר קל ויש הרבה יותר לידים וגם שיתוף הפעולה וגם בסופו של דבר בעל משק פרטי, הרבה יותר קל לו לקבל החלטה.
אורי מקלב: אתה צריך לעמוד מול אחד ולא מול עשרה או מול 30 ו-40.
אלעד קנדל: נכון.
אלעד קנדל: עכשיו, אם אנחנו מכירים את העניין של התחדשות - - -
אורי מקלב: יש גם פתגם במסורת, בארמית, סיר או קדרה של שותפים היא לא חמה ולא קרה, במקרה הזה זה מתאים, אי אפשר לחמם, כל אחד סוחב למקום אחר.
אורי מקלב: כשיש שותפים אי אפשר לחמם אותה, אי אפשר לקרר אותה, כל אחד אומר תפתח, תסגור, כן רוצה, לא מתאים לי, כן מתאים לי.
אורי מקלב: אז במקרה הזה זה מאוד מתאים, אי אפשר לחמם שום דבר בגלל שיש הרבה שותפים.
אורי מקלב: אנחנו מכירים את זה מפרויקטים אחרים כמו תמ"א.
אורי מקלב: פה זה לא עד כדי כך דרמטי, אבל זה בכל אופן מאפיין החלטה של שותפים שלא תמיד יש קשר ביניהם.
אלעד קנדל: זה נכון מאוד מה שאתה אומר.
אלעד קנדל: אנחנו עוסקים גם בהתחדשות עירונית וגם בתמ"א 38 ומייצרים הרבה מאוד שיתופי פעולה ואנחנו, כחברה כלכלית עירונית, יוזמים גם תמ"א 38 עם הוזלה לטובת זוגות צעירים תושבי העיר, שזה גם פרויקט שהוא חדשני, ובאמת אנחנו נתקלים באותן בעיות כשאנחנו באים לעשות את הגג המשותף, כי בסופו של דבר היכולת שלנו, אם יש אמירה חד משמעית לגבי מספר האנשים כדי לצאת לתמ"א 38, זה הרבה פחות ברור כשמדובר על גגות.
אלעד קנדל: אמנם הסכומים שמדברים פה הם סכומים הרבה יותר קטנים, מדובר פה על סדר גודל של 35,000, 40,000 שקלים לבניין.
אורי מקלב: בבניין פרטי, כשאתה עומד מול אזרח, מה הוא אומר לך?
אלעד קנדל: הנראות.
אלעד קנדל: הדבר שמפריע היום זה איך שזה נראה על בתים פרטיים, וילות, אומרים שברגע שתשימו סולרי זה קצת שובר לי את החזית של הבניין, מהבחינה הזאת, זה - - -
אורי מקלב: זה פרויקט שיכול להיות, נניח לפנות לרשות לחדשנות שתבנה איזה מודל, משהו שיענה על הצורה החזותית של העניין, זה תוספת, סוג של קירוי כזה.
אלעד קנדל: מסתור כזה.
אורי מקלב: מסתור יפה, שישתלב.
אורי מקלב: אני חושב שאפשר למצוא.
אורי מקלב: הנה, אתה מעלה נושא שיכול להיות שאולי אף אחד, אולי אתם לא יכולים לקחת את הפרויקט הזה אבל משהו שהוא משותף כמדינה או כרשות לתת בעניין הזה, שייתן מענה לחסם שהוא הנראות והחזות של זה.
יעל כהן-פארן: יש עוד חסם שאולי לא הזכרת, שזה דרישת ההסכמה.
יעל כהן-פארן: אני הגשתי על זה הצעת חוק, היא לא עברה, לצערי, ועדת שרים, מה שמצחיק זה שמי שהתנגד זה שר השיכון, לך תבין למה, שלא צריך 100% הסכמה.
יעל כהן-פארן: היום דרוש 100% הסכמה למשהו בגג, אלא מורידים את זה לשני שליש כמו בשיפוץ או תמ"א.
אורי מקלב: אני דיברתי כאן על הבתים הפרטיים.
אורי מקלב: שאלתי אותו, שם הנראות היא יותר - - -
יעל כהן-פארן: נכון, הנראות.
אורי מקלב: אז אפשר לפתח, אני חושב שאנחנו יודעים גם - - -
יעל כהן-פארן: אפשר לצלם איזה יישוב, כפר שלם בגרמניה שכולו גגות כחולים וזה פשוט יפה.
אורי מקלב: תודה רבה לכפר סבא, מכאן נעבור לתל אביב.
יעל כהן-פארן: רק תודה רבה, אני צריכה ללכת לדיון אחר, אז תודה ואנחנו נמשיך.
אורי מקלב: נציגי עיריית תל אביב נמצאים פה?
אורי מקלב: בואו נראה איך בעיר שיש שם בעיקר בתים משותפים.
קריאה: אני יודע שהם רצו להגיע, אני לא חושב ש - - -
אורי מקלב: אם כך נעבור לסדר היום.
אורי מקלב: רשות החשמל, נורית פלתר.
נורית פלתר-איתן: תודה רבה על זכות הדיבור.
נורית פלתר-איתן: אני לא זוכרת את שמו של הבחור ממגמה ירוקה - - -
אורי מקלב: אלעזר, בקיצור אלי.
אורי מקלב: אני זוכר את זה.
נורית פלתר-איתן: המצגת שלו הייתה נהדרת כי היא כאילו עלתה בהנחתה אלינו.
נורית פלתר-איתן: אנחנו ברשות החשמל, ב-19.6 צפויים להציג לציבור פעם ראשונה שאנחנו עושים אתר אינטרנט שמדבר בשפה של ה - - - אנחנו מתעתדים ב-19.6 להעלות בשלב הראשון של קמפיין ממשלתי די רחב בנושא הזה.
נורית פלתר-איתן: השלב הראשון יהיה אתר שבו אנחנו מפלחים בעיקר את המגזר הביתי.
נורית פלתר-איתן: המגזר הביתי הוא מגזר, שכמו שאמרו פה ואמרו בצורה נכונה, צריך לגשת אליו בדרך שתייצר אמון ובשפה שהיא לא השפה המקצועית שבה אנחנו מדברים ברשות החשמל ובהסדרות שלנו באופן ספציפי.
נורית פלתר-איתן: האתר הזה יהיה במחשבון, מאוד קל למשק בית לשים את גודל הגג ולדעת לחשב את יכולת ההכנסה שלו, מהם חמשת הצעדים שנדרשים ממשק בית על מנת שיוכל לשים פאנלים סולריים על הגג, מענה לשאלות פתוחות, מיתוסים שגויים, הקלות שנעשו כמו שהצגתם בתחילת הדיון.
נורית פלתר-איתן: האתר הזה ילווה בקמפיין ראשוני שיהיה קמפיין דיגיטלי שבו אנחנו ננסה לפלח, בסיוע לשכת הפרסום הממשלתית, את משקי הבית ולהגיע אליהם.
אורי מקלב: למה אתם מכוונים?
אורי מקלב: לאנרגיות חלופיות?
נורית פלתר-איתן: רק אנרגיה מתחדשת, הסדרות ל - - -
אורי מקלב: דיברתם, על מה אתם - - -
נורית פלתר-איתן: אני גורם ממשלתי, אני הגורם שמייצר את ההסדרות שמאפשרות לשים - - -
אורי מקלב: אתם שולחים לכתובות?
אורי מקלב: הוא יראה את זה מה הוא יעשה הלאה?
אורי מקלב: איך אתם הופכים למשהו יישומי?
אורי מקלב: מול אותו אזרח שמתרשם - - -
נורית פלתר-איתן: בדיוק.
נורית פלתר-איתן: היום האזרח יכול להתרשם אצלי באתר האינטרנט ולא בהכרח להבין באתר רשות החשמל, אנחנו בונים אתר שמדבר לאזרחים, אתר שבו, כמו שאמרתי קודם, הם יוכלו לשים את גודל הגג ולהבין מה ההכנסה הצפויה להם, הם יבינו את הדרכים על מנת לבצע את ההסדרות האלה.
אורי מקלב: באיזה שלב אתם נמצאים בהקמת האתר?
נורית פלתר-איתן: אמרתי קודם, כנראה שלא היית קשוב מספיק, ב-19 בחודש אנחנו עולים לאוויר.
נורית פלתר-איתן: ההסדרות עצמן מתחילות לפעול מרגע כניסתן לרשומות, זה צפוי להיות רק בספטמבר.
אורי מקלב: אני לא סתם שואל, למשל עם מגמה ירוקה ישבתם?
אורי מקלב: אז איך אתם מעלים לאתר כש - - - אני לא יודע, יש היום עוד גופים - - -
נורית פלתר-איתן: אנחנו ישבנו עם לשכת הפרסום הממשלתית, אנחנו ישבנו ועשינו עבודה מחקרית של הממשלה.
נורית פלתר-איתן: מגמה ירוקה לא ישבה איתנו, אבל המצגת של מגמה ירוקה היא לא שונה מהמסקנות שאנחנו הגענו אליהן.
אורי מקלב: הוא דיבר פה, כדוגמה, גופים שונים שיידעו לכוון - - -
נורית פלתר-איתן: אבל, תשמע, אני יכולה - - -
אורי מקלב: אני מאוד שמח, אני רוצה לקוות שבאמת האתר יכוון למקומות ש - - -
נורית פלתר-איתן: חבר הכנסת מקלב, האתר הוא צעד אחד, בוא מדבר על צעדים נוספים שנעשו.
נורית פלתר-איתן: כשאתה אומר האם דיברנו עם המשק או האם אנחנו בקשר עם המשק, אני חושבת שמרבית היושבים פה בחדר יכולים להגיד שכן, אנחנו פילחנו מי הם הגופים שאנחנו צריכים לעבוד איתם על מנת להחדיר אנרגיה מתחדשת בכמות מסיבית למשק הזה.
נורית פלתר-איתן: כתוצאה מכך אנחנו ערכנו לא מעט ימי עיון עם רשויות מקומיות, אנחנו עורכים ימי עיון עם מאגרי מים כדי להכניס אותם, ב-19.6 אנחנו עושים יום עיון מאוד גדול שחלק ניכר ממנו עוסק באנרגיות מתחדשות, יעל כהן-פארן היא הדוברת המרכזית בו.
נורית פלתר-איתן: עשינו במהלך השנה האחרונה ארבעה כנסים נרחבים שפורסמו לבעלי עניין להיכנס לזה והאמת היא, זה קצת מביך להגיד, גם כתוצאה מכך זכינו בפרס הנציבות לשקיפות בהיבט הזה.
אורי מקלב: נורית, מילה פוליטית, יש עמדה רשמית של רשות החשמל לגבי הרפורמה בחברת החשמל?