GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נורית פלתר-איתן: של רשות החשמל, לא פוליטית, יש עמדה מקצועית שהוצגה לממשלה ונכתבה בנפרד מהחלטת הממשלה ואנחנו הצגנו את היתרונות והחסרונות של הרפורמה ובסופו של דבר קבענו חד משמעית שאנחנו תומכים מקצועית ברפורמה הזו.
נורית פלתר-איתן: רגע, רגע, שנייה.
נורית פלתר-איתן: זה רק ההתחלה.
נורית פלתר-איתן: אנחנו תזזיתיים בחברת החשמל.
אלעזר בריף: נורית, אפשר לשאול מה התקציב של הקמפיין שתיארת כרגע?
נורית פלתר-איתן: כן, החלק הראשון של הקמפיין הוא חצי מיליון שקל, זה רק השיווק של האתר, מיד אחר כך, וזה משהו שאני לא יודעת כמה פעמים קורה בממשלה, אצלנו זה די אירוע משמח, בשיתוף עם משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה נצא בקמפיין הרבה יותר גדול, מספר חודשים לאחר מכן, כאשר ההסדרות שלנו תסיימנה את הכניסה לרשומות.
אדם קרומר: האם משרד פרסום מעורב?
נורית פלתר-איתן: בוודאי, לשכת הפרסום הממשלתית.
נורית פלתר-איתן: אנחנו נפרסם, יקראו לו 'גגות סולריים', למרות שאני מאוד אהבתי 'ישראל מתחדשת' שהציעו עכשיו מגמה ירוקה.
אורי מקלב: יעקב לקס, בבקשה.
יעקב לקס: שמי יעקב לקס, אני הגעתי הנה כנציג של חיים וסביבה, אבל אני רוצה לספר על מקרה פרטי.
יעקב לקס: מדברים כאן על הציבור שאמור להתקין מתקנים סולריים על הגגות, אני הציבור.
יעקב לקס: לפני חצי שנה התקנתי אותו, התכווננתי לפני 35 שנים, אבל איחרתי את ההתחלה של מונה נטו ואני רוצה להגיד - - -
אורי מקלב: אני פשוט סקרן, איפה גר אדוני?
יעקב לקס: אני גר בערד.
יעקב לקס: התקנתי את הסיפור הזה לפני חצי שנה.
יעקב לקס: אם אתם מחפשים, רשות החשמל, נורית, תמריץ לאנשים להתקין את הדברים תאמרו פשוט שזו ההשקעה המשתלמת ביותר לאדם.
יעקב לקס: שיעור התשואה הפנימית שאני חישבתי על הגג שלי הוא בין 15% ל-17%.
יעקב לקס: אין במשק השקעה שמתחרה בזה.
אורי מקלב: תשמע, ערד זה - - -
יעקב לקס: לא, זה לא רק ערד.
אורי מקלב: בערד גם כשיורד גשם יש שמש.
קריאה: רק כדי לציין, זה לא מקרה נקודתי.
יעקב לקס: אבל לא באתי רק כדי לשבח את הדברים - - -
אורי מקלב: איפה, ברחוב מצפה ימים?
יעקב לקס: לא, אני ברחוב סייפן.
יעקב לקס: אדוני מוזמן לבוא, לבקר, לראות ואדוני יקבל קפה בכוס זכוכית.
אורי מקלב: קונדיטוריות טובות יש לכם כמה שמה במרכז המסחרי.
יעקב לקס: אני רוצה לעמוד על כמה דברים שאפשר, ואני פונה בעיקר אלייך, יש כמה חסמים קטנים והפרעות קטנות שראוי לסלק אותן.
יעקב לקס: למשל החיבור שלי היה חיבור תעו"ז כשהתחלתי את הסיפור אמרו לי שאני צריך להחליף את המונה למונה תעו"ז, אבל כשהגעתי להתקין את הגג אמרו לי שאני צריך לעבור לתעריף רגיל בחברת חשמל.
יעקב לקס: עשיתי את זה, ירדתי מהתעו"ז, אני לא יודע למה, אמרו לי עוד שאני צריך ללכת למע"מ ולהביא פטור.
יעקב לקס: התחלתי לקבל חשבונות חשמל ועם כל ההשכלה שלי, ויש לי, אני לא מצליח להבין את חשבון החשמל שאני מקבל.
יעקב לקס: מצד אחד יש רשימה שלמה של צריכה, כמה קילוואטים לשעה צרכתי, מצד שני יש חשבון קיזוזים בשקלים.
יעקב לקס: בשום מקום לא כתוב כמה חשמל ייצרתי, כמה צרכתי מעצמי וכמה סיפקתי לרשת.
אורי מקלב: אתה מעלה נושא שאני רוצה לציין.
אורי מקלב: דווקא רשות החשמל - - -
יעקב לקס: סליחה, תן לי רק להשלים, כדי לא לקטוע - - -
אורי מקלב: אני רוצה להשביח את מה שאתה אומר.
אורי מקלב: דווקא אני רוצה לציין כאן לשבח בשקיפות של החשבונות של חברת החשמל, אני חושב שמתוך כל מה שאנחנו מקבלים, היא הכי שקופה והכי ברורה.
אורי מקלב: כנראה שבמסגרת הפרויקט הזה שאתה מחובר אליו, שם הוא כנראה באמת בעייתי.
אורי מקלב: אני מציע שהוועדה תהיה מתווכת בינך לבין רשות החשמל, חברת החשמל, כדי שנוכל ממך, מהפרט ללמוד על הכלל, כדי לראות איפה הבעייתיות בעניין הזה ואנחנו נשפר את זה, אנחנו נהיה חלק מהעניין.
יעקב לקס: עוד משפט אחד להשלמה.
יעקב לקס: הלילה, לקראת הדיון, הלכתי לאתר שלכם כדי לחפש כמה הסדרי מוני נטו קיימים.
יעקב לקס: מצאתי מספר מפחיד בקוטנו, נכון לאתמול 559, אני מתקשה לחשוב שזה אמת, יכול להיות שמשהו לא בסדר במה שראיתי.
נורית פלתר-איתן: מותקנים או מגה וואטים?
יעקב לקס: מוני נטו מותקנים.
חוני קבלו: לא, יש אלפים.
יעקב לקס: אז אם כך הבעיה שהצגתי היא בעיה של אלפים.
יעקב לקס: ומילה אחרונה לשמעון רדליך, אצלי בבית מותקן גם המתקן שלו.
יעקב לקס: תודה.
אורי מקלב: באמת אתה טרחת ובאת מערד, אז אנחנו מעריכים את זה.
אורי מקלב: איתן פרנס.
איתן פרנס: תודה, אדוני.
איתן פרנס: תודה על הישיבה החשובה, אנחנו מלווים את התחום כאיגוד חברות אנרגיה ירוקה בישראל.
איתן פרנס: זה ארגון מרכזי שמקדם את התחום עם 113 חברות, אנחנו עוסקים גם בהתייעלות אנרגטית, גם בתחבורה חשמלית, גם פסולת לאנרגיה.
איתן פרנס: היום הוא יום אופטימי, יום הסביבה הוא יום אופטימי, יום חשוב, במיוחד כשמעלינו עומד הגג הסולרי של הפרלמנט הסולרי הגדול בעולם.
איתן פרנס: לקח שנים לכנסת להיכנס לתחום הירוק, זו דוגמה ומופת.
איתן פרנס: צריך להסביר כאן, זה גם קשור למודעות הציבור, עוברים כאן מרבית ילדי ישראל בכנסת במשך השנים, מקבלים כאן הסברים בסיורים על חשיבות של ייצור אנרגיה ירוקה וזה צעד מבורך.
איתן פרנס: היום אופטימי, אבל, אדוני, אני קמתי היום פסימי ביותר.
איתן פרנס: כשמדברים על מודעות הציבור, אז הציבור בעיקר היום מודע לאנרגיה הסולרית כדבר שחלף, שהיה פעם כלכלי והיום למעשה הוא כבר לא.
איתן פרנס: זה מה שהציבור יודע.
איתן פרנס: אנחנו עדכנו את רשות החשמל, למעשה זו תוצאה של זגזוג במדיניות הממשלה, לא באשמת רשות החשמל, אלא קרה מה שקרה פה והיו עצירות בתחום הזה והתעריפים ירדו כי באופן טבעי התחום התפתח, אבל הציבור בארץ מודע לתחום הזה, הוא רואה אותו קורה בעולם, הוא רואה אותו גם קורה בישראל, אבל בעיקר המודעות שלילית.
איתן פרנס: זאת אומרת כשאומרים היום לעשות קמפיין ציבורי, קודם כל צריך להבין באיזה נקודה גרועה אנחנו נמצאים.
איתן פרנס: אנחנו נמצאים בנקודה שהציבור בכלל חושב שזה תחום גרוע.
איתן פרנס: רשות החשמל עושה צעדים ראשונים והצעדים האלה לא מתאימים לתכניות של הממשלה.
איתן פרנס: יש לנו יעד לעמוד בו ב-2020, הציבור בכלל לא מודע ליעדים האלה.
איתן פרנס: לא כמו במים, הציבור לא שותף בכלל שהמדינה התחייבה ליעדים והיא רוצה לעמוד בהם והיא מבקשת ממנו להשתתף בהם.
איתן פרנס: אז כל קמפיין שצריך לצאת צריך לפנות לציבור כשותף, שותף למהלך ממשלתי שהוא מהלך בינלאומי ולהסביר לציבור למה בכלל אנחנו עושים את זה.
איתן פרנס: אז אני אומר ככה, אנחנו לא עומדים כרגע ביעדים.
איתן פרנס: לפי התכניות כרגע של רשות החשמל, ההסדרות שפורסמו, הכמויות שפורסמו, בפירוש מדינת ישראל לא תצליח לעמוד ביעד של האנרגיה הסולרית לשנת 2020, לכן אני מאוד פסימי.
איתן פרנס: איך משנים את זה?
איתן פרנס: קודם כל בטח לא אתר אינטרנט יעזור לציבור, יעזור לממשלה לעמוד ביעדים.
איתן פרנס: אתר אינטרנט יכול להיות מקום שאליו יגיע הציבור שיחפש את האנרגיה הסולרית, אבל כדי שהציבור בכלל יחפש את האנרגיה הסולרית צריך להיכנס לפריים טיים שלו והפריים טיים שלו זה דרך המדיה, הניו מדיה והמדיה המסורתית, בזמנים הכי יקרים לפרסום בטלוויזיה ובמדיה וזה עולה הרבה כסף.
איתן פרנס: צריך לשים את הדברים על השולחן.
איתן פרנס: אם משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה חושבים שבאמת העמידה ביעד 2020 היא מטרה לאומית, כמו שהם החליטו וקיבלו, אזי הם צריכים לתרגם את לקמפיין של עשרות מיליונים פרוס על פני שלוש השנים הקרובות, שזה השנים שבהן אנחנו אמורים להגיע ליעד הזה.
איתן פרנס: כרגע הציבור, כמו שאמרתי, חושב שהתחום גרוע ואם יהיה אתר כזה זה יעזור בעיקר למי שחברות - - -
אורי מקלב: מה יכול להביא אותנו, חוץ מהקמפיין, להגיע ליעד?
אורי מקלב: מה אנחנו צריכים להגיד, שהציבור מה יעשה?
אורי מקלב: יעבור ל - - - מה אנחנו דורשים ממנו?
איתן פרנס: הדבר הכי פשוט, ואני מבקש מהוועדה בקשה רשמית, אני מקווה, אדוני היושב ראש, שהוועדה תתרגם אותה לדרישה מרשות החשמל.
איתן פרנס: יש חוק בישראל וצרכני החשמל לפי חוק החשמל מקבלים כל חודש חשבון חשמל, אני רוצה ואנחנו רוצים כארגון שבחשבון החשמל שלהם, שחברת החשמל מחויבת להודיע לצרכנים על שירות חדש שיש לציבור, ביקשנו את זה שנים וזה מחויב לפי חוק, אנחנו מבקשים שבכל חשבונות החשמל שיונפקו בחודשים הקרובים יוצע פרסום לצרכני החשמל בישראל שיש להם זכות לייצר חשמל סולרי על הגג.
איתן פרנס: זה לא בקשה של קמפיין, זה בקשה לקיים את חוק משק החשמל.
אורי מקלב: עם הפניה לאתר האינטרנט?
נורית פלתר-איתן: כן, אנחנו עושים את זה בשיתוף חשבון החשמל בצרופות.
נורית פלתר-איתן: אתה לא רוצה בחשבון, אתה רוצה בצרופה של החשבון.
איתן פרנס: בצרופות לחשבון, זאת הכוונה.
איתן פרנס: זה חייב לקרות.
איתן פרנס: זו הבקשה הראשית.
איתן פרנס: ובאמת לנושא החשבונות שבסוף מקבל מי שכבר הקים גג סולרי, אני חייב להגיד לכם שיש לנו פניות רבות של אנשים שלא מצליחים לפענח את החשבון אחרי שהם הקימו את הגג הסולרי.
איתן פרנס: אני מבקש מרשות החשמל, במסגרת הצעדים שלה לפתוח איזה מין קו פתוח לציבור כי אנחנו לא יודעים להסביר להם את זה, החברות לא מצליחות להסביר להם את זה ואנשים לא מצליחים להבין בכלל איך נראה החשבון שלהם.
אורי מקלב: - - - בקמפיין ריאיונות עם אנשים שעשו את זה.
אורי מקלב: אני חושב שזה מאוד מקרב.
אורי מקלב: אני מסתכל על עצמי, אני מבין מה היה משפיע עליי, מעשית, זה לא הולך להיות בירוקרטיה ולא טפסים ולא הוצאת רישיונות, הרשות תביא את הדברים האלה.
ליעד דרי חרמון: אני הציבור ואני רוצה להוסיף משהו.
אורי מקלב: כולנו ציבור, אין לנו מישהו שהוא לא ציבור.
ליעד דרי חרמון: אני מקימה בימים אלה על גג ביתי פאנל סולרי, עם חברת אנרפוינט, כבר חתמנו על חוזה.
ליעד דרי חרמון: ניסינו לעניין את כל 200 המשפחות ביישוב, שכולם ממעמד סוציואקונומי די גבוה וכולם טענו וחזרו שזו השקעה כלכלית לא כדאית.
ליעד דרי חרמון: הצלחנו לגייס עוד שתי משפחות ובזכות זה השגנו הנחה של 10,000 שקל על גג של שמונים מטר רבוע.
אורי מקלב: הנה חסמים.
אורי מקלב: את הדברים האלה צריך להעלות.
ליעד דרי חרמון: בכרמי יוסף הגיעו 30 משפחות והשיקול היחיד שעומד לנגד עיניהם זה הנראות, מנסים לייצר עכשיו פאנלים שיהיו - - -
אורי מקלב: את ניסחת את זה בצורה טובה ואנחנו מחזקים את ידייך.
אורי מקלב: כשמישהו עושה בסוף גם יעתיקו וגם יראו וילמדו, במיוחד כשתפרסמי את חשבון החשמל המופחת שיהיה לך, אני חושב שזה גם יכול - - - גם אנשים ממצב סוציואקונומי גבוה, אבל בסך הכול זה משפיע, אף אחד לא אוהב לשלם סתם.
אורי מקלב: אני אתן לנציג מבנק הפועלים, עופר.
עופר סמו: תודה רבה, שלום.
עופר סמו: שמי עופר סמו ואני מגיע לכאן - - -
אורי מקלב: כשראיתי בנק הפועלים, מיד רציתי לשמוע איפה בנק הפועלים.
עופר סמו: מצוין ואני שמח שנתת לי את זכות הדיבור.
עופר סמו: קודם כל אני רוצה לחזק את ידיהם של כל מי שדיבר כאן, בהחלט מיזם מבורך.
עופר סמו: אני מגיע מחטיבת מחזיקי עניין שהוקמה בבנק כצעד יוצא דופן, הייתי אומר, בנוף הישראלי, חטיבה שכל עניינה לעסוק בנושאים שמעניקים ערך למחזיקי העניין.
עופר סמו: במקרה הספציפי הזה אנרגיה סולרית, יש בה סוג של win win win בין איכות הסביבה, בין הצרכן שמוזיל עלויות וכן, יש גם פרנוסה לבנק מהבחינה הזאת.
עופר סמו: אני רוצה לומר שאחד החסמים שנתקלנו בהם, אם אנחנו מדברים על חסמים - - -
אורי מקלב: אני עדיין לא הבנתי מה זה מחזיק עניין.
עופר סמו: מחזיק עניין זה כל מי שיש לו איזה שהיא נגיעה לבנק, זה הציבור, זה הלקוחות, זה העובדים, זה הספקים, זה איכות הסביבה, זה הרגולטורים, זאת הוועדה הזאת, כל מי שיש לו איזה שהוא עניין בבנק וחטיבת מחזיקי העניין עוסקת ביחסים בין הבנק לבין מחזיקי העניין.
עופר סמו: במקרה הספציפי הזה דיברנו על חסמים של הצטרפות ואחד החסמים מן הסתם הוא החסם המימוני.
עופר סמו: אבל כשאני אומר חסם מימוני ואת אמרת שזה לא כדאי, אנשים הרבה פעמים מסתכלים אך ורק לטווח קצר ובטווח הקצר הם רוצים לקבל איזה שהיא תשואה על ההשקעה שלהם.
עופר סמו: אין מה לומר שהשקעה בנושא אנרגיה סולרית היא השקעה שמניבה תשואה בין הגבוהות שיש, כפי שאמרת, עם תשואה פנימית של 15%, 16%, 17%, רק שמה?
עופר סמו: זה לוקח זמן.
עופר סמו: אחד הדברים שעשינו, ואני קורא כאן לוועדה, לדחוף גורמים מימוניים נוספים לבנק, לכיוון שהלכנו בו.
עופר סמו: הכיוון שהלכנו בו היה להקל ככל האפשר על הלקוח הפרטי להקים גג סולרי על הגג שלו.
עופר סמו: במילים אחרות, לקחנו את כל הנושא המימוני ופישטנו אותו ואני שמח לומר שמהבחינה הזאת ההנהלה ראתה את זה איתנו עין בעין מבחינה זאת שהאשראי היום ללקוח פרטי שרוצה להקים גג כזה הוא הכי פשוט לביצוע.
עופר סמו: הסכומים הם עד 100,000 שקל, זה מכסה את מרבית הגגות הפרטיים, המימון הוא לתקופה ארוכה של עשר שנים, הריבית היא ריבית בהטבה מאוד מאוד ניכרת ביחס לכל הלוואה אחרת לצריכה והביטחונות, שזה אחד הדברים שהרבה פעמים היווה מכשלה מבחינת הלקוח זה אך ורק חתימת יד הלווה.
עופר סמו: זאת אומרת אם את בעלת בית ואת רוצה הלוואה - - - וזה פתוח ללקוחות כל הבנקים.
עופר סמו: מטבע הדברים הציניות והסקפטיות נותנים משקל רב כשאנחנו באים לקדם את זה.
עופר סמו: אני עובר מכנס לכנס ומדבר על הנושא של הכדאיות בהקמת גגות סולריים, אבל כשאני מגיע כבנק לדבר בכנסים אז מן הסתם יש מאחוריי את הסמל של בנק הפועלים ואז השאלה הבאה היא 'אוקיי, מה יוצא לך מזה?'.
עופר סמו: קשה הרבה פעמים לקבל את העובדה שמה שיוצא לי מזה זה באמת ראיית טובת הציבור כי זה באמת מה שעומד לנגד עינינו בנושא הזה ואנחנו היינו שמחים אם גופים מימוניים נוספים וקמפיין כזה, כפי שדובר עליו, יצברו כוח, יצברו תאוצה, כדי לדחוף את הנושא.
אורי מקלב: אני מבין שזה נכון שהתשואה היא הכי גבוהה.
עופר סמו: הייתי שמח להראות טבלת אקסל שמסבירה את חישוב התשואה, אבל כמובן זה לא המקום.
אורי מקלב: יעקב, אתה העברת לי, העלות היא 43,000 שקל וההכנסה השנתית היא 5,000.
אורי מקלב: אז בוודאי שזה עושה - - - זה 12%.
אדם קרומר: ומערכות יותר גדולות יותר משתלמות.
אורי מקלב: זה נכון שזה תשואה, אבל אני מבין שאנשים, להשקיע מול זה, וכאן הבנק צריך להסביר מדוע ההשקעה היא כדאית מול היום כל אפיק שיש.
אלה דנון: אם אפשר להעיר על זה הערה?
אלה דנון: אחד החסמים שלנו היו שהבנקים סירבו לתת הלוואות לוועדים של בניינים משותפים, שזה משהו שגרם לנו לתת פתרון של הלוואה על ידי החברה הכלכלית.
אלה דנון: זה משהו שצריך לתת לו התייחסות.
אלה דנון: בניינים משותפים, מרבית החסמים הם בבניינים המשותפים.
עופר סמו: נכון, בהחלט.
אלה דנון: השיקולים האסתטיים וזה, זה פתיר, אבל בבניינים המשותפים, גם זה שאין אפשרות לקזז את החשבון של הדירה הפרטית וגם הסיפור של הסדרי המימון זה ממש בעיה.
עופר סמו: הפתרון שקיים היום באמת, הקלות של הפתרון היא ללקוחות פרטיים בעלי בתים פרטיים.
עופר סמו: נושא של ועדי בתים הוא עדיין סוגיה שקצת קשה להתמודד איתה מבחינה משפטית, אבל זה נמצא על המדוכה.
אלעד קנדל: אנחנו הצענו לבנק הפועלים, דרך אגב, והתשובה הייתה שלילית.
עופר סמו: נכון, כי ועדי בתים - - -
אלעד קנדל: את זה אתה צריך להגיד.
עופר סמו: אז אני אומר, זה נמצא על השולחן, זה לא פשוט לפתור את זה משפטית כי ועד בית הוא ישות - - -
אלעד קנדל: די פשוט, כמו שתרבות הדיור יודעים לקחת את ועד הבניין וליצור התקשרות, גם בנק הפועלים, אם הוא מתיימר לפתור בעיות שיפתור איפה שיש בעיה, לא איפה ש - - -
עופר סמו: אם ירשה לי, כבודו, רק לסיים את המשפט שסוגר את הדברים שלי.
עופר סמו: אחד החסמים הוא גם בקרב הלקוחות העסקיים ובלקוחות עסקיים קטנים יש חשיבות רבה לקבל את חתימת המחאת הזכות על הכספים שמגיעים להם מאת חברת החשמל.
עופר סמו: המחאת הזכות הזאת, במקרה של לקוחות עסקיים, היא אלמנט מאוד מאוד חשוב בביצוע האשראי הזה לאותם לקוחות.
אורי מקלב: רשות החשמל, מה את רוצה להוסיף בעניין הזה, מפני שאם נצליח לקדם זה כבר עשינו משהו.
חוני קבלו: בהקשר הזה, באמת סוגיית הבתים המשותפים הייתה סוגיה שבעבר היו בה קשיים והסדרות מסוימות.
חוני קבלו: בהסדרה שפורסמה עכשיו, לפני חודשיים, אין שום הגבלה ושום חסם להצטרפות בתים משותפים על מכירת כל החשמל שמיוצר בבית המשותף לחברת החשמל וכפועל יוצא מזה אין שום בעיה לשעבד את מקור התקבולים הזה על מנת לייצר ערבויות אם נדרש, המחאת זכות וכו' וכו'.
חוני קבלו: כל האירוע הזה פתור.
חוני קבלו: הדבר היחיד שנותר, אני רוצה לחדד, זה נאמר, זה שבית משותף עד שהצעת החוק שבעצם הציעה בעבר חברת הכנסת פארן, שכבר יצאה, עד שהיא תעבור צריך הסכמה של 100% מחברי הבית המשותף.
אורי מקלב: אנחנו נשנה את זה.
אורי מקלב: אנחנו נתמוך בזה.
חוני קבלו: במדינת ישראל יש שכן אחד שיכול למנוע מבית משותף שלם להקים מתקן.
אורי מקלב: צור משעל.
צור משעל: שלום לכולם.
צור משעל: קוראים לי צור משעל, אני מנכ"ל של עמותת 'אקולנוע' ועכשיו אני גם עובד בארגון שגם ידברו בו '100 אלף גגות סולריים'.
צור משעל: כ'אקולנוע' אני חושב שאני באמת צעקתי קמפיין קמפיין קמפיין והבאנו לפה הרבה דברים שקשורים להסברה ומעורבות הציבור, ב-2011 הבאנו בחור שהקיף את כל העולם עם רכב סולרי, לואיס פלמר, שהיה פה גם בכנסת ובזמנו הנשיא עכשיו, בזמנו יושב ראש הכנסת, רובי ריבלין, גם נסע איתו ועשינו הרבה דברים שיכולים להביא מעורבות של הציבור.
צור משעל: אני רוצה עכשיו להגיד שאני חושב שבשלב שאנחנו נמצאים בו, אני מאוד מאוד שמח על הדיון הזה ושזה קורה, חיכיתי הרבה שנים לרגע הזה ואני רוצה להגיד שעכשיו אני רואה צורך לעלות מדרגה נוספת, כלומר לא מספיק לעשות רק את הצעדים שדיברו עליהם, רק קמפיין או רק אתר, צריך להכניס את הנושא של אנרגיה מתחדשת כפרויקט לאומי, כפרויקט שהוא לאורך כמה שנים, מדברים גם על התקצוב הזה.
צור משעל: איתן מכיר את הפעילות שלי הרבה שנים, מהפכות כאלה, זה לא קורה בשנה אחת.
צור משעל: גם אם נעשה קמפיין של שנה-שנתיים, אולי זה לא מספיק, צריך באמת ללכת על הפרויקט הלאומי כמשהו כוללני ולתת לאנשים גם כלים.
צור משעל: מהצד של 'מאה אלף גגות סולריים' אני יכול להגיד שיש עוד כמה חסמים שלא דיברנו עליהם כאן, שקמפיין כזה צריך לגעת בהם.
אורי מקלב: כגון מה?
צור משעל: המימון שדיברנו עליו זה נושא מאוד חשוב, בדומה לנושא של משכנתאות לזכאים אז פשוט ליצור מסלולים מאוד נוחים למימון.
אורי מקלב: אני חושב שיש פתרון, רק צריך לעבות אותו ולחזק אותו, אני חושב שאפשר להגיע ושתהיה מודעות שאפשר.
אורי מקלב: אם עיריית כפר סבא לא הייתה מודעת והם התחילו בקשיים והם פעלו בעניין הזה, אז סימן שצריך יותר לפתוח את זה.
אלעד קנדל: זה לא מדויק שעיריית כפר סבא לא ידעו, פתחנו מחדש את האפשרות הזאת, היא לא הייתה קיימת.
צור משעל: אז המימון זה באמת נושא אחד.
צור משעל: הנושא השני זה אולי ההנגשה שדיברנו עליו, של אתר אינטרנט, זה יכול מאוד מאוד לעזור, זה חשוב, זה היה ברשימה שלי, אז כל הכבוד שאתם עושים את זה.
צור משעל: משהו נוסף זה להביא את האנשים לאתר, להגיע לאנשים.
צור משעל: הייתי חולם לראות מדריכים עירוניים שיכולים להסביר לאנשים, אם זה בכנסים, אם זה באיזה שהיא דרך, שבכל עיר, כמו שיש לנו את תרבות הדיור, שאני גם בתור ועד בית יודע את זה, שיהיה איזה שהוא גורם של אנרגיה מתחדשת בכל רשות ופשוט מדריכים שיכולים להגיע לבית של בן אדם ולראות אם מתאים לו לעשות את זה.
אורי מקלב: במסגרת תרבות הדיור, בחברה הזאת, בעמותה הזאת, שיהיו גם פרסומות, שהם דרכם יביאו פרסומות, אולי שם יהיה שיתוף פעולה.
צור משעל: נכון.
צור משעל: תודה רבה.
אורי מקלב: חי תורן.
חי תורן: שלום, אני מחברת יוטילייט.
חי תורן: חברת יוטילייט פיתחה טכנולוגיה חדשנית לייצור תאים פוטו וולטאים שהם גם יותר יעילים וגם יותר זולים בתהליך הייצור.
חי תורן: המכונות הראשונות שלנו נמצאות אצל יצרני פאנלים סולריים בסין ונכון להיום החלק הראשון של קרוב ל-400,000 תאים סולריים יוצרו עם הטכנולוגיה שלנו.
אורי מקלב: מה המיוחד בהם?
חי תורן: מה שמיוחד, זה חוסך 50% ממשחת הכסף על התאים הסולריים, שזה המוליכים החשמליים, וזה מייעל את היעילות של התא בכ-0.2%, שזה מאוד משמעותי.
אורי מקלב: אתה אומר שמה שנראה, שזה יוריד את העלות באופן משמעותי?
חי תורן: נכון.
חי תורן: החברה בחרה להקים את המפעלים הראשונים שלה, שמייצרים את חומרי הגלם למדפסת הזאת שמשתמשת לייצור של התאים הפוטו וולטאים בקיבוץ מגן בעוטף עזה והמפעל השני יוקם בכיסופים ו - - -
אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידיכם בעניין הזה.
חי תורן: ואנחנו רוצים להביא לידיעת הציבור או לידיעת - - -
אורי מקלב: אני שואל, אני מתנצל, חי, רשות החשמל תפרסם גם שמות של חברות?
נורית פלתר-איתן: לא.
אורי מקלב: אז איך בסופו של דבר אנשים - - -
חי תורן: זה לא אנשים, הפנייה שלנו - - -
אורי מקלב: לא, אני מדבר אליך, אני שואל באופן כללי.
נורית פלתר-איתן: אנחנו עסקנו בסוגיה הזאת, האם אני כרגולטור יכולה לפרסם איזה שהיא רשימה יחד עם האיגוד שיעבירו לי, אבל אז - - - לא יודעת, אולי זו שאלה שאתה תוכל לסייע לנו בה, עקרונית - - -
אורי מקלב: רשות מקומית אין לכם בעיה.
נורית פלתר-איתן: רשות מקומית אין לי בעיה, גורמים עסקיים יש לי בעיה כגורם ממשלתי להמליץ, לכן חשבתי שאני אפרסם את הרשימה המלאה, אבל אז הובהר לנו שלא כל הרשימה חברים באיגוד.
אורי מקלב: זאת גם אחריות למקומות האלה, אבל אני חושב שבדברים אחרים מצאו סוג של פתרונות, אולי צריך הפניות למקומות אחרים שמשם אפשר לעשות את זה.
אורי מקלב: זה באמת נושא שצריך להבין.
אורי מקלב: תודה, חי.
חי תורן: רק לסיים, בבקשה.
חי תורן: הפנייה שלנו היא לא דווקא לחברה הספציפית שלנו, הרכש מישראל לתאים פוטו וולטאים היה עד היום של כמה מיליוני דולרים והוא הולך להיות בעתיד של השנים הקרובות עוד כמה מיליוני דולרים, ואנחנו מבקשים מהוועדות של הכנסת להגדיל את המענקים והתמריצים לטכנולוגיה ישראלית שמיוצרת באזורי עדיפות לאומית והמוצרים שמיוצרים בעזרת הטכנולוגיה הזאת הם איכותיים ותחרותיים במחיר ולעודד רכש של תאים פוטו וולטאים שמיוצרים בעזרת טכנולוגיה ישראלית.
אורי מקלב: תכתוב לנו בנושא הזה, יכול להיות שנוכל להזמין אותך לדיון אחר שאנחנו עוסקים בעניין.
ענת לוי: יש לנו ישיבה שתיוחד לנושאים של תוצרת כחול-לבן, אולי נוכל משהו שם.
ענת לוי: תכתוב.
חי תורן: אוקיי, תודה.
ענת לוי: הפסקה עכשיו.
אדם קרומר: שלום, אני אדם קרומר, אני המנכ"ל של חברת 'תובנה ירוקה' ומייסד המיזם 'מאה אלף גגות סולריים'.
אדם קרומר: אנחנו בעצם מארגנים רכישות קבוצתיות של מערכות סולריות ומתוקף זה גם מפיצים מידע לכמויות גדולות של אנשים.
אדם קרומר: אני יכול להגיד מהניסיון שלנו, אלי, למרות אותו סקר, אולי 50% יודעים שהם יודעים את הפרטים, אבל חד משמעית 50% מהאוכלוסייה לא יודעים ש-1,000 אנשים מתים בכל שנה כתוצאה משריפת דלקים, הם לא יודעים שמשתלם לכל בעל גג להקים מערכת.
אדם קרומר: הם לא יודעים את הדברים החשובים וזה באמת תפקיד - - - אני מיידע את הציבור בדברים האלה, אבל כמו שעופר אמר גם, אני ארגון עסקי, לוקחים אותי בעירבון מוגבל וכמובן שגם אני יכול להגיע לתפוצה מוגבלת.
אדם קרומר: זה באמת תפקיד הממשלה ואני שמח שעל זה בגדול אנחנו מסכימים פה ונראה שאתם מתקדמים לכיוון הזה.
אדם קרומר: עכשיו שהולך להיות קמפיין יש שתי סוגיות חשובות שחשוב להתייחס אליהן.
אדם קרומר: אחת זה גודל הקמפיין.
אדם קרומר: כמו שאיתן אמר, קמפיין שלא מגיע לפריים טיים, שזה יהיה נושא שאנשים ידברו עליו בסלון, אין שום סיכוי שהוא יעזור לנו להגיע ליעדים.
אדם קרומר: דבר עוד יותר בסיסי מזה זה מה אנחנו רוצים.
אדם קרומר: אני חייב להודות שבתוך המסרים ששמעתי מרשות החשמל, לצערי יש פה בעיה, כשאתם דיברתם על תחשיבים כלכליים, איך אתם תכננתם את ההסדרות, זה מאוד ברור שישבתם עם הכלכלן בחדר ואמרתם לו 'תקשיב, אנחנו צריכים עד 2020 להגיע ל-10%, אם תגיע ל-11% אוי ואבוי, אנחנו נפסיד על זה כסף'.
אדם קרומר: זו גישה שהיא מאוד מאוד ניכרת כלפי חוץ ואם ניגשים לבנות קמפיין ככה אז התוצאה תהיה בהתאם.
אדם קרומר: הקמפיין צריך להיות בלי הססנות ובלי התלבטות, להגיד שהיעדים המינימליים הם 10% ואנחנו רוצים להגיע, אם נצליח אנחנו רוצים להגיע עד 2025 ל-100%.
אדם קרומר: זה מה שאנחנו רוצים.
אדם קרומר: נכון, זה לא ריאלי עדיין, אבל לבוא ולהגיד שאנחנו הולכים בעצם כל הדרך.
אדם קרומר: אתם הוצאתם כבר סרטונים שמפיצים את המידע ואני יכול להגיד, חד משמעית - - -
נורית פלתר-איתן: אתה ממש עוקב אחרי זה.
אדם קרומר: אני מאוד בקי, כן, ואני יכול להגיד שלקוחות שלנו, שראו את הסרטונים שלכם, התבלבלו וזה גרם להם להתלבטויות האם להקים מערכת.
אורי מקלב: תעשו פגישה ביניכם בעניין הזה - - -
נורית פלתר-איתן: בשמחה.
אדם קרומר: זאת אומרת זה ממש לא משהו אישי, אבל אני אומר שהגישה צריכה להיות - - -
אורי מקלב: אוקיי, תעשו פגישה ביניכם.
אורי מקלב: סליחה, אני רוצה עוד אנשים.
אורי מקלב: בנושא הזה, אמנם נפגשנו, אני חושב שכדאי באמת לתאם את הדברים.
אורי מקלב: חני פלג, משרד החינוך.
חני פלג: כן, שלום.
חני פלג: אני רוצה להודות לך על זה שלפני שבועיים השתתפת ונפגשת עם תלמידים.
חני פלג: רציתי להגיד שאנחנו עוסקים בחינוך הציבור העתידי, שבשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך וגופים ירוקים מקדמים את נושא אנרגיות מתחדשות במערכת החינוך.
אורי מקלב: הדור הבא כבר יהיה דור אחר בעניין הזה.
חני פלג: בדיוק, אז לציין את זה.
אורי מקלב: באמת אני מאוד מעריך ומאוד התרשמתי מהמודעות של הילדים, בגילים קטנים כבר, הם ביטאו את עצמם בצורה נהדרת.
אורי מקלב: באמת זה משהו אחר לגמרי.
אורי מקלב: אנחנו למשל גדלנו על חיסכון במים, אני לא יכול להגיד שלא הייתה לנו מודעות, אבל מעבר לזה זה נגמר.
אורי מקלב: אני חושב שהדור היום, דרך משרד החינוך, דרך עוד מיזמים, הם נמצאים במקום אחר וזה חשוב מאוד.
אורי מקלב: שרון נסים, מנכ"ל רשות נחל קישון.
שרון נסים: שלום, נכבדי, יושב ראש הוועדה.
שרון נסים: ראשית אני רוצה לברך על הפעילות החשובה שאתם מבצעים על מנת לשמור על איכות החיים, על בריאות האדם וכמובן שמירה על הסביבה.
שרון נסים: רק אני אומר מי אני, רשות נחל הקישון זה תאגיד סטטוטורי שכפוף מיניסטריאלית לשר להגנת הסביבה והתפקיד שלנו זה לשקם את הנחל, לפתח אותו ולהביא אותו שהציבור יוכל ליהנות מהטבע וגם שהמערכת האקולוגית האקווטית תהיה בת קיימא.
שרון נסים: מעבר לפתיח הזה, מעבר לדברים החשובים באמת של התייעלות אנרגטית ופעילות של אנרגיה מתחדשת, יש בקישון אגמים שמפעל נשר קרע אותם לטובת החרסיות שפעם בוצעו במפעל, היום זה שייך לחברת כלל ובין היתר פרטנית הם רוצים לקדם אנרגיה שאובה.
שרון נסים: יש דברים שהם חשובים, אבל גם יש דברים שצריך להסתכל על המכלול הכולל, ששכרנו לא ייצא בהפסדנו.
שרון נסים: בעניין הזה של הקישון, אז יש את האגמים של נשר היום 5% מברווז צחרראש ועוד מינים נדירים, כשהם מגיעים למדינת ישראל הם נמצאים שם, ולכן לא תמיד ולא בכל מקום צריך לקדם אנרגיה מתחדשת, למרות שאני חושבת שאנרגיה שאובה היא אנרגיה מתחדשת.
שרון נסים: בעניין הזה יש ועדות התכנון והממשלה עובדת והמשרד להגנת הסביבה בהחלט מגן ובעניין הזה גם תומך בעמדה שלנו ומציג אותה, אבל בוות"ל, בוועדה לתשתיות לאומיות, המשרד ואנשי הסביבה לפעמים לא בעמדת כוח במסגרת של פעילות תשתיתית ופה המקום אולי באמת להסתכל על ראייה מצרפית, על ראייה כוללת, ששכרנו לא ייצא בהפסדנו, אני חוזרת על אותו משפט, ושבסוף נעשה משהו שיהיה גם לטובת האדם ולא בפגיעה בסביבה ובדורות הבאים.
אורי מקלב: רעות רבי.
רעות רבי: סגן ראש אגף איכות אוויר במשרד להגנת הסביבה.
רעות רבי: שוב, התחלתי בזמן שיצאת להגיד משהו, אבל עוד לפניו אני רוצה לומר שאנחנו כבר עם הפנים קדימה ואנחנו מסתכלים על העמקת היעד במסגרת של תכנית 2050.
רעות רבי: אתה ציינת פה או דיברו פה רק על היעד של 2020, אבל יש לנו כבר יעד ל-2025, זה 13%, ויעד ל-2030 שהוא 17%, ואנחנו כבר עובדים על העמקה של היעד הזה ולכן בהחלט כל השיח פה על התגייסות של הציבור זה דבר שכולנו צריכים לעשות ולא להסתכל על החצים שכרגע משורטטים.
רעות רבי: רציתי לנצל פה את ההזדמנות הזאת ולומר שגם פעולות נלוות או נוספות שאנחנו רוצים להפקת גזי חממה, הנושא של התייעלות אנרגטית, המדינה שמה 300 מיליון שקלים למענקים לתכניות להתייעלות אנרגטית.
רעות רבי: זה יוצא בארבע פעימות, הפעימה הראשונה כבר הסתיימה, זאת אומרת שהתקציבים ניתנו לפרויקטים, הפעימה השנייה נמצאת בעיצומה ולכן כל מילה שתצא מהחדר הזה ותעבור לעוד אנשים, עד ה-25.6 זו הזדמנות להגיש בקשות דרך האתר של משרד הכלכלה, של תכנית מענקים, וזאת באמת הזדמנות לנצל את המימון הממשלתי הזה ולאפשר לתכניות כאלה להתקדם.
רעות רבי: פרויקטים דומים שעשינו, זה היה מתקציבים אחרים, מתקציבי קק"ל, כמו תכנית 'קק"ל לנשום' וגם 'שכונה טובה, מביאים עוד דוגמה של רשות שאני רוצה להעלות פה, עיריית דימונה, שמכמה הזדמנויות כאלה זיהתה תקציבים שהממשלה נותנת ובשנה הבאה היא אמורה להיות כבר באפס תקציב לצריכת חשמל.