GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: לא, יש להם הרבה חשיבה להיטיב עם האנושות ולעשות את זה - - - יש משל של החפץ חיים, הוא כתב ספרים הרבה לחזק את החלק הערכי של האנשים והוא אומר, הוא מדבר בעולם הדימויים של אז, הוא אומר, זלמן, האופה בעיירה, היה יושב בסוף בית הכנסת, אף אחד לא היה מתחשב בו, 'למה?' הוא אומר 'תסתכלו עליו, הוא האיש שהכי הרבה עושה למען האנושות, הכי עושה חסדים', מדוע?
אורי מקלב: בחורף הוא הראשון שפוסע בשלג ועד שהוא הולך למאפייה והוא צריך לבקע את העצים ובחום בקיץ בדיוק הפוך, בחום הגדול הוא עומד ליד התנור, כשאנחנו באים בבוקר הלחם כבר מונח, כל אחד לפי ההזמנה שלו והולכים לעבודה ולבית הספר, אז למה לא מחשיבים אותו?
אורי מקלב: הוא אומר, אם הוא היה עושה את אותו דבר ואומר 'אני רוצה לעזור לאנשים לקום בבוקר, שיהיה להם אוכל, לחם, עם מה ללכת לבית הספר, עם מה ללכת לעבודה' - - - צריך להרוויח, אז הוא היה נחשב, הוא היה יושב בקדמה.
אורי מקלב: במחשבה הוא לא מכניס את זה, רואים רק שהוא רוצה להרוויח, אז הוא לא - - - הוא זלמן האופה, הוא לא - - - המחשבה לבד עושה את כל השינוי.
אורי מקלב: אותו דבר כשאתה עושה את זה, איך שאתה מסתכל על הדבר, זה הכול שינוי, ובאמת כשרואים את זה, אנחנו נמצאים בשיא הטכנולוגיה, אמנם לא הספקנו אפילו - - - אבל יש כמה דברים אחרים.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מאוד מעריכים גם את הממשק הממשלתי שיש לכם.
אורי מקלב: בעצם אתם, תחת הפלטפורמות שלכם משפרים ואנחנו הרבה עוסקים בשיפור השירות, בייעול השירות, בחיסכון הרב שיש בזה, בקדמה שיש בדברים האלה.
אורי מקלב: אני גם מאוד מודה לעובדי הכנסת שבאו איתנו ביום הזה, הם באמת אנשי המקצוע, הרגשנו ביטחון להגיע לפה, לא הרגשנו ביטחון להגיע לפה בלעדיהם ואנחנו - - -
<עוז כהן: לפי רמת הבקיאות שלך אנחנו יכולנו - - -
אורי מקלב: זה התיווך ש - - - אנחנו באמת השכלנו מאוד, התרשמנו מאוד ואנחנו שמחים על שיתוף הפעולה בינינו ואנחנו נעצים אותו.
<דותן נאמני: כבוד היושב ראש, תודה רבה שבאת.
<דותן נאמני: אנחנו מאוד מאוד התרשמנו ואשרי העם שיש לו מנהיגים כאלה עם ראייה טכנולוגית וראייה נכונה, אנחנו רואים את עצמנו ואנחנו יותר מכל נשמח להיות השותפים שלכם ולאפשר לכם לעשות את זה.
<דותן נאמני: כשאתם עושים יותר אנחנו כולנו נהנים.
<קריאה: יש בכנסת באמת לעילא ולעילא, מהטובים שיש בממשלה.
אורי מקלב: הפער הזה בין טכנולוגיה קיימת לבין הזמינות שלה והיישום שלה בממשלה, יש פערים גדולים שאנחנו צריכים ביחד לצמצם אותם ל - - -
<דותן נאמני: תנצלו את זה שיש לכם שותף בוועדת המדע.
<דותן נאמני: אנחנו גאים ומעריכים את זה שיש שותף ואנחנו איתכם.
אורי מקלב: אנחנו נהיה בקשר.
אורי מקלב: אני מבקש מכם שתבואו, אם יש לכם נגישות לדיונים שיש לנו, חשוב לנו שמגיעים, אומרים את הדברים.
אורי מקלב: זה באמת חשוב, מילה שלכם זה בכל אופן הרבה יותר אפקטיבית מ - - -
<דותן נאמני: אנחנו נשמח להגיע.
<דותן נאמני: תודה.
אורי מקלב: מכובדיי, שר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אופיר אקוניס, אני ראיתי וגם שמתי לב כשנכנסנו אז ראו בעצם איזה שלמות לקואליציה, מעודד.
אורי מקלב: כולנו לא יודעים מה יהיה בעוד כמה שעות אבל אני חושב שבאמת האירוע הזה יכול להיות גם סיבה, צריך להגיד לראש הממשלה, שר בכיר בממשלתו, חבר מפלגתו, מעניק פרסים יוקרתיים באירוע כזה חשוב.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שהמסורת הזאת תמשך במתכונת הזו ואני חושב שהיא מתכונת מנצחת אז זה יכול להיות גם סיבה להמשך הקואליציה.
אורי מקלב: אבל נחשוב על זה, נדבר על זה אחר כך בהמשך.
אורי מקלב: נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופסור נילי כהן, הנספח המדעי של שגרירות גרמניה בישראל, מר כריסטיאן יורגן , סגן שגריר האיחוד האירופאי בישראל מר מרק גלאגר ויושבת ראש קרן גורן מונטי פררי, הגברת מיכאלה גורן מונטי, יושב ראש ועד מנהל מוזיאון המדע מר שלמה ינאי, מנהלת מוזיאון המדע גברת מאיה לוין ויושב ראש חבר השופטים פרופסור חנוך גוטפרויד.
אורי מקלב: כשאני גם לא אשכח בסוף אז אני מקדים ברשותכם בהתחלה, מנהלת הוועדה גברת ענת לוי, איילת וכל צוות הלשכה, צוות הלשכה שלי, אלון דגן ממחלקת האירועים של הכנסת.
אורי מקלב: ובעיקר אתם, תלמידים, משתתפי התחרות ובני משפחותיהם.
אורי מקלב: אני אולי באמת אפתח ואגיד לכם בשקיפות שהאירוע האחרון עד לפני חצי יממה עמד בסימן שאלה.
אורי מקלב: המליאה הייתה אמורה בשעה זו כבר להתכנס והייתה מחשבה ורצון וניסיון, מבחינתי אפילו ניסיון לדחות את האירוע הזה.
אורי מקלב: אז כמובן שמהסיבות שלכם היו סיבות מספקות כדי לעמוד על כך ולפעול בכל הכוח שהאירוע הזה באמת יתקיים ולו רק בגלל ההכנות, ההשקעה והאכזבה.
אורי מקלב: אבל לא רק זה, זה האירוע המרכזי בשבוע, שבוע המדע שהכנסת מציינת עם מספר אירועים חשובים, ישיבה חגיגית של ועדת המדע והטכנולוגיה, היו לנו כמה דיונים חשובים, תערוכות, דיון במליאת הכנסת.
אורי מקלב: אבל אני רוצה להגיד לכם, יש עוד סיבה ערכית מיוחדת.
אורי מקלב: האירוע הוא אירוע שלכם אבל אנחנו גם רואים את זה כשיא האירוע של ועדת המדע והטכנולוגיה בהיבט אחד, בהיבט מרכזי מאוד בפעילות השוטפת של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: ואני רוצה גם לציין את שיתוף הפעולה שיש לנו עם משרד המדע והטכנולוגיה, זה עוד אחת מהפעילות המשותפת, ואני חושב שהיא ראויה לציון, ומי שמכיר ועדות, זה בעצם ועדות מפקחות מול משרד שהוא קובע מדיניות וגם פועל.
אורי מקלב: זה שיתוף מיוחד שרק מעצים את העשייה ואת האירועים.
אורי מקלב: התוצאות ידועות.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים לסכם את הקדנציה אבל אנחנו במשך כמה שנים עושים פעולות חשובות מאוד ואנחנו רואים את הפעילות הזאת גם כחלק ודאי שמוזיאון המדע מוביל, המשרדים ששותפים וכל מי שתומך.
אורי מקלב: אבל אנחנו רואים את זה כחלק מרכזי בגלל שאנחנו בועדת המדע לא עוסקים רק במדע העכשוי, אנחנו גם מאוד מאוד פועלים במדע העתידי.
אורי מקלב: מדע עתידי כחלק מכך שזה החלק ההון האנושי, לקחת צעירים, מדע - - - ומחקר לא מתחיל ואי אפשר לעשות את זה באופן מיידי, זה דברים שצריך להשקיע בהם, לראות ולהכין ולהקים פלטפורמה, לעשות מסגרות מתאימות, מאתגרות, לחשוף את הילדים אפילו, אנחנו קוראים לזה מפעילות בגן הילדים וכן בהמשך.
אורי מקלב: וכשאנחנו רוצים להראות מה החשיבות של הפעילות שלנו אנחנו רואים את היום הזה, את האירוע הזה, שבו נערים, בסופו של דבר נערים מגיעים להישגים עכשווים אבל גם עם מבט עתידי.
אורי מקלב: והשמחה הזאת והיכולות האלה הן לא רק שמחה שלכם, מי שזכה ומי שההשתתף והגיע לשלב הזה, אלא זה דוגמה לאן אפשר להגיע, איך אפשר להגיע ואיזה יכולות יש לנו ומה זה מחייב אותנו.
אורי מקלב: אני אומר לכם את זה כאן בשקיפות אמיתית ובאמת אמיתית שאנחנו מזכירים את זה.
אורי מקלב: אני מזכיר את זה בהרבה אירועים.
אורי מקלב: בוועדה עצמה פעמים רבות אני מביא את הדוגמה של האירוע הזה.
אורי מקלב: ולכן אנחנו רואים באירוע הזה חשיבות מיוחדת, חשיבות שאנחנו רואים בזה פעילות מחייבת לכל מי שעושה ומי שרוצה שאנחנו נצליח במדע העתידי לראות את הדוגמה הזאת, איך אפשר להגיע, לאיזה הישגים אפשר להגיע, הישגים לא רק מחקריים ופיתוחיים אלא גם יישומיים.
אורי מקלב: כחלק מהעבר והדברים שהגיעו לשלב וגם דברים שלא הגיעו לשלב הגמר, חברות, חברות מסחריות לחלוטין ראו את זה כאחד מהדברים שהן, כפיתוחים שיכולים לעניין אותם כלכלית ולא רק מסחרית.
אורי מקלב: וזה, באמת לשמחתנו וזה חלק משלנו.
אורי מקלב: ואני אומר לכם עוד משהו, אני לא יודע אם במובן האישי, אבל כתוב אצלנו בחז"ל שהנותן מתנה לחברו צריך להודיעו.
אורי מקלב: מי שנותן למישהו מתנה, צריך להגיד לו שהוא נתן מתנה ולא להשאיר רק, לא לפי שמתן צדקה בסדר אבל נותן מתנה לידיעה.
אורי מקלב: ואני חבר כנסת חרדי ממפלגה חרדית שעומד בראש ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: אני חושב שאין סתירה בין מדע לאמונה, הפוך, לא רק שאין סתירה, לא מעט הגיעו מהמדע לאמונה.
אורי מקלב: אבל אני בסך הכל עומד כאן
אורי מקלב: כחבר כנסת פוליטיקאי ויש לנו הרבה דגשים שמישהו שהוא פוליטיקאי רוצה לשים דגש לעצמו או במישור הפוליטי או במישור הרעיוני או במישור המעשי, יש נושאים רבים בין אם זה בתרבות, בין אם זה בחינוך, בין אם זה בריאות, רווחה, שחבר הכנסת רוצה לשים דגש בפעילות שלו והכנסת מעמידה לכל חבר כנסת יום אחד בשנה, פעם אחת בשנה שהוא יכול לקבל, הכנסת מעמידה לרשותו את האולם הזה ועוד משהו מסביב שהוא יכול לפעול בו בדברים החשובים שלו.
אורי מקלב: אני שנה שלישית לוקח את היום הזה שניתן לי ושם את הדגש באירוע הזה.
אורי מקלב: בגלל החשיבות הגדולה שאני רואה בו.
אורי מקלב: ודבר אחד לסיום אני רוצה להגיד לכם, בסופו של דבר ניתן את התוצאות אבל אנחנו רואים את כל מי שהגיע לשלב הגמר וכל מי שנעשה ומי שכמעט הצליח להגיע גם לשלב הגמר כחלק ממאמץ ומהתמדה ומיכולת שצריך לתת לכם בהערכה גדולה לכם ולבני משפחותיכם וגם לשמש כדוגמה לאחרים.
אורי מקלב: נחכה בסבלנות, אתם מתרגשים, גם אנחנו, שיהיה לנו יום טוב ותודה רבה.
ליעד מודריק: תודה רבה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אורי מקלב.
ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את שר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אופיר אקוניס.
אופיר אקוניס: תודה רבה, תודה ליעד, שלום לכם ילדים, אתם הגעתם ביום הכי שקט בשנה.
אופיר אקוניס: לא בחרתם יום יותר טוב מאשר להגיע לבניין הזה שהוא לב לבה הפועם של הדמוקרטיה הישראלית.
אופיר אקוניס: אני מאוד מאוד מתנצל שאני בשלב מסוים אחזור לעניינים הבוערים אבל לא היה שום ספק, אורי, שאני אגיע לכאן לראות את העתיד של מדינת ישראל, שלא תהיינה שום אי הבנות, אני עומד כאן ואני רואה מפה את העתיד המזהיר שלנו.
אופיר אקוניס: לשמחתי נפלה לחלקנו הזכות הגדולה לא רק לחיות במדינת ישראל ערב יום העצמאות ה-70 שלה, שאותו נחגוג ממש בחודש הקרוב, בחודש הבא, אלא לחיות במעצמה של ממש.
אופיר אקוניס: אנחנו לא נתפסים כמעצמה עולמית - טעות, אנחנו מעצמה בכל קנה מידה בינלאומי.
אופיר אקוניס: המעצמה הזאת היא לא מעצמה ביטחונית והיא גם לא מעצמה כלכלית, היא מעצמה של מדע, טכנולוגיה וחדשנות.
אופיר אקוניס: ואנחנו כאן בבית הזה, אתם יודעים שעל פי סדרי השלטון, הממשל בישראל, הממשלה היא הרשות הביצועית אבל הרשות המחוקקת או המפקחת על פעילות הממשלה ואורי יושב ראש ועדת המדע בעצם מפקח עליי.
אופיר אקוניס: אני מגיע אליו כמה פעמים, אני חושב בשיא של כל הזמן, הפוך, לא כדי שיפקח עליי אלא כדי לדווח לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת מה עושים בכלל במשרד המדע.
אופיר אקוניס: אתם צעירים מדיי וטוב שכך, אבל המשרד גם הוא צעיר, רק ב-1982 הממשלה החליטה להקים אותו, וזה יפה שהיא החליטה להקים אותו, ושנים ארוכות הוא היה משרד דיי קטן.
אופיר אקוניס: אבל בשנתיים-שלוש האחרונות אנחנו מעצימים אותו גם מבחינת התקציב שלו, הוא כבר עובר את רף חצי מיליארד השקלים וגם מבחינת היקף הפעולות שלו.
אופיר אקוניס: אני מאוד מקווה שנחשפתם, אין לי כל צל של ספק שבאולם הזה יושבים, אדוני היושב ראש, נילי, יושבים אנשים שכבר נחשפו לפעילות שלנו לליל המדענים, ולשבוע החלל, ולמדעניות העתיד, ולסל מדע, ולקייטנות הקיץ של משרד המדע שמיועדות לילדים בבתי הספר היסודיים.
אופיר אקוניס: אבל כל הפעילויות הללו יש להן מטרה אחת, מטרת העל שהצבתי כשנכנסתי למשרד, וזה הנגשת המדע והטכנולגיה לכל אזרחי ישראל באשר הם ובכל מקום מכל עדה, מכל מעמד, מכל דת.
אופיר אקוניס: ואנחנו משקיעים בפעילויות הללו את מירב הכסף של משרד המדע לצד הדבר המסורתי שלשמו הוקם משרד המדע על ידי ראש הממשלה מנחם בגין ז"ל ב-1982 וזה השקעה במו"פ, במחקר והפיתוח, שבעצם הביאו את מדינת ישראל למעמדה הנוכחי שהוא מעצמת המדע, הטכנולוגיה, הסייבר, הרובוטיקה, החלל, החדשנות.
אופיר אקוניס: אני חזרתי ביום שני שעבר מביקור היסטורי בארגנטינה וברזיל.
אופיר אקוניס: היינו בהודו, בסין, בצפון קוריאה, בארצות הברית ובאירופה, בכל העולם, אתם יודעים מה הם רוצים?
אופיר אקוניס: מה הם רוצים בכל העולם?
אופיר אקוניס: את המוחות הישראלים.
אופיר אקוניס: ומי הם המוחות הישראלים?
אופיר אקוניס: אתם העתיד הגדול והמזהיר של המדינה שלנו ואני שמח שהגעתם היום לכנסת.
אופיר אקוניס: אני מבין שלא יודעים עוד מי זכה במה או שכבר יודעים?
אופיר אקוניס: אה, אז המתח גובר, וואו, זה מעניין.
אופיר אקוניס: אוקיי, טוב, אז נקצר כדי לקצר את המתח.
אופיר אקוניס: בכל מקרה אני רוצה להגיד לכם שכדי לעודד פעילות כמו שלכם נדרשת עבודה מאוד נמרצת של האקדמיה הישראלית למדעים, של ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, של משרד המדע והטכנולוגיה, של ממשלת ישראל, של מדינת ישראל.
אופיר אקוניס: וקודם נילי לחשה לי, ואני אמרתי לה כמה היא צודקת, שיתוף הפעולה בין שלושת הגופים הללו, שבאמת הוא בשיא עוצמתו בשלוש השנים האחרונות, כאשר אורי ונילי ואני מכהנים בתפקיד של ראשי המוסדות הללו שהזכרתי, הם פועלים אך ורק לטובת דבר אחד, לנגד עינינו עומד דבר אחד בלבד, זה טובתה של המדינה והעצמה של ישראל כמעצמת מדע וטכנולוגיה.
אופיר אקוניס: תראו, אני אסיים, קודם אורי מאוד יפה מה שאמרת, אין ניגוד בין מדע לאמונה, זו אמירה בעיניי באמת פורצת דרך, כמו המדע שלנו.
אופיר אקוניס: צריך אומץ להגיד את הדבר הזה מהמפלגה שממנה הגעת, ואמרת דבר שאני אזכור עוד הרבה שנים.
אופיר אקוניס: אני אגיד לך למה אני מתחבר.
אופיר אקוניס: אתמול נילי ואני הטמנו בספרייה הלאומית בירושלים במשכנה הנוכחי בגבעת רם, עכשיו נבנית אחת חדשה בין משרד האוצר למוזיאון ישראל שאתם ודאי תשתתפו בפתיחתה ב-2022, הטמנו את קפסולת הזמן.
אופיר אקוניס: קפסולת הזמן שהטמנו אתמול תפתח בעוד 50 שנה, וברוך השם כולנו נהיה בפתיחה שלה, אתם בוודאי.
אופיר אקוניס: וביקשו מאזרחי ישראל לבחור מה להטמין, אז כמובן שהוטמן בה דיסק און קי, וייז ועוד המצאות ישראליות אחרות.
אופיר אקוניס: אבל אני ביקשתי להטמין דבר מדהים שמתחבר בדיוק לאמירה שלך.
אופיר אקוניס: אני ראיתי לפני כמה שנים במוזיאון ישראל ננו תנ"ך, תנ"ך על צ'יפ בגודל של פרומיל מילימטר, כל התנ"ך על צ'יפ שגודלו פרומיל מילימטר.
אופיר אקוניס: והוא מוצב סמוך להיכל הספר שיוצאים מהיכל הספר ורואים את המגילות הגנוזות אפשר לעבור בחדר ולראות.
אופיר אקוניס: וזה מה שאני החלטתי להטמין בקפסולת הזמן שתפתח בעוד 50 שנה בירושלים בירתנו הנצחית.
אופיר אקוניס: ואני אמרתי את מה שאני מאוד מאמין בו, וכשאני רואה אתכם אני עוד יותר מאמין בו.
אופיר אקוניס: אנחנו עם עתיק עם עתיד גדול מאוד.
אופיר אקוניס: תודה רבה לכם ובהצלחה לכולם.
ליעד מודריק: תודה רבה לשר המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אופיר אקוניס.
ליעד מודריק: נודה גם לחברי הכנסת יעל כהן פארן וסאלח סעד, חברי ועדת המדע והטכנולוגיה שמכבדים אותנו אף הם בנוכחותם.
ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את פרופסור נילי כהן, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, לברך בשמה של האקדמיה.
נילי כהן: ראש ועדת המדע של הכנסת, מר אורי מקלב, פרופסור חנוך גוטפרויד, יושב ראש חבר השופטים, חברי כנסת, נכבדים, בעיקר הילדים, המשפחות, שמחה לראות אתכם באופן מיוחד.
נילי כהן: אני רוצה לספר לכם קצת על האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ששמחה לחגוג עם כנסת ישראל את היום הלאומי למדע 2018 שחוגגים אותו סמוך או ביום הולדתו של אלברט איינשטיין שהוא ה-14 במארס.
נילי כהן: האקדמיה נוסדה בחוק של הכנסת בשנת 1961 כשראש הממשלה, דוד בן גוריון, היה שותף לחוק ואחד מתומכיו הגדולים.
נילי כהן: דוד בן גוריון הבין שהמדע לא רק מקדם את הידע שלנו על העולם אלא גם מקדם את רווחת החברה כולה.
נילי כהן: וישראל, שעוצמתה הכלכלית, מבוססת בין השאר על מדע וטכנולוגיה היא ביטוי מובהק לכך.
נילי כהן: חשבו על מובילאיי שנוצר על ידי פרופסור אמנון שעשוע במעבדות האוניברסיטה העברית.
נילי כהן: בן גוריון ביקש להגשים את חזונות של ישעיהו כי מציון תצא תורה.
נילי כהן: הוא הצליח בכך.
נילי כהן: זוכי פרס נובל, טיורינג, מדליית פילדס, כולם חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, מהווים דוגמה ומופת להצלחת המדע הישראלי בעולם כולו.
נילי כהן: תפקידה של האקדמיה הוא לקדם את המדע, לייעץ לממשלה בענייני מדע והיא עושה זאת בגזרות שונות.
נילי כהן: עצה אחת שהאקדמיה מבקשת להבליט היא זו: כדי לקדם את המדע ולזכות בפירות ההצלחה המדעית והטכנולוגית מדינת ישראל חייבת להמשיך ולהשקיע במחקר, בתשתיות, בציוד, בחינוך, השקעה גדולה ומרובה.
נילי כהן: האקדמיה רואה חשיבות מיוחדת בקידומו של החינוך המדעי בישראל בתחומיו השונים והמגוונים.
נילי כהן: האקדמיה גם מבקשת לעודד השתתפותם של תלמידות בתחומים אלה של מדע, רוח וטכנולוגיה.
נילי כהן: אני רואה כאן מדעניות צעירות משתתפות, זוכות ואני שמחה לשלוח לכן ברכה מיוחדת.
נילי כהן: השר אקוניס הזכיר קודם את קפסולת הזמן, הוא בחר את התנ"ך בקוביית ננו, ואני בחרתי את הביטוי לתגלית של הריבוזום שאחראית עליו בין השאר פרופסור עדה יונת ממכון ויצמן, זוכת פרס נובל שלנו שבמצויינות המחקרית שלה, בנחישות, מהווה דוגמה ומופת לכל איש מדע בעולם, במיוחד לנשות מדע בעולם, במיוחד לתלמידות תיכון בשלבים שלכן.
נילי כהן: האקדמיה בהשתתפותה הפעילה של האקדמיה הצעירה שפרופסור רון מילוא, המרצה האורח, היה חבר בה, היה הראש שלה, שמחה מאוד להיות שותפה בתחרות של מדענים ומפתחים צעירים בישראל שאותה מוביל ומארגן מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים.
נילי כהן: מדינת ישראל חרטה על דגלה את ערכי הרוח, המדע והיצירה.
נילי כהן: חשוב לטעת ערכים אלה במערכת החינוך החל משלבי החינוך המוקדמים ובכל מהלכם.
נילי כהן: ביטוי לכך משתקף בתחרות זו וברור שאתם הצעירים, המגלים עניין במחקר ובפיתוח כבר בשנות לימודיכם בבית הספר התיכון, אתם תהוו הגרעין לדור המדענים הבא של המדינה.
נילי כהן: האקדמיה הלאומית למדעים שמחה לקחת חלק במפעל חשוב זה.
נילי כהן: אני מבקשת להביע הערכה עמוקה לכל העוסקים במלאכה: למארח, למשרד המדע, למוזיאון המדע ובעיקר לחבר השופטים בראשות פרופסור חנוך גוטפרויד שתרומתו לחינוך המדעי יוצאת דופן.
נילי כהן: אני מבקשת לברך את התלמידים, את התלמידות שלוקחים/לוקחות חלק בתחרות.
נילי כהן: את המשפחות, המשפחות עומדות מאחורי ההצלחות של הילדים, אני מאחלת לכם הצלחה רבה עתה ובהמשך הדרך.
נילי כהן: תודה.
ליעד מודריק: תודה רבה לפרופסור כהן, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין את מר גלאגר, ממלא מקום שגריר האיחוד האירופי בישראל, לברך בשמו של השגריר.
ליעד מודריק: מר גלאגר ידבר בשפה האנגלית ותרגום דבריו יוקרן על המסך.
מארק גלאגר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי:) חבר הכנסת אורי מקלב, פרופסור נילי כהן, מיכאלה גורן מונטי, כריסטיאן יורגי, מיה הלוי, תלמידים, מורים והורים.
מארק גלאגר: נהדר שוב להיות פה, נכחתי בטקס חלוקת הפרסים הזה בשנים האחרונות.
מארק גלאגר: אני מבין שזו אולי לא ההתכנסות החשובה ביותר שמתקיימת בבניין הזה היום, אבל אני בטוח שזאת תהיה זו שמתנהגים בה הכי טוב.
מארק גלאגר: כחלק מהשגרירות האירופית כאן בישראל זה עונג לי להציג שוב את הפרסים עבור הזוכים בתחרות המדענים הצעירים בישראל שילכו לייצג את ישראל בתחרות של האיחוד האירופי, מעבר למדענים, שתתקיים בדבלין בספטמבר.
מארק גלאגר: 2018 היא שנה של הרבה חגיגות, מר אקוניס ציין את חגיגות ה-70 המתקרבות, אבל השנה הזאת היא גם השנה ה-30 של תחרות המדענים הצעירים האירופית.
מארק גלאגר: מוקדם יותר השנה נכחתי באירוע של הנשיא ריבלין לציון השנה ה-20 של התחרות למדענים ומפתחים צעירים בישראל.
מארק גלאגר: זה מעורר השראה לראות את כל הזוכים לאורך השנים ולראות איך הם הפכו למדענים.
מארק גלאגר: אני רוצה לברך את כל מי שלקח חלק בתחרות ומאחר שאמא שלי הייתה מורה למדעים אני רוצה להודות באופן מיוחד לכל המורים שנתנו השראה למדעני העתיד.
מארק גלאגר: אולי אני יכול להעיד, אולי לא היה לה אותו אמון שיש למר מקלב, אבל היא הייתה מסכימה איתך שאין שום סתירה בין אמונה ומדע.
מארק גלאגר: אני בטוח שבנסיע
מארק גלאגר: ת
מארק גלאגר: כם לאירלנד תהיו שגרירים טובים לישראל, מדע טוב, כמו היחסים בין האיחוד האירופי וישראל, מבוסס על שיתוף פעולה.
מארק גלאגר: האירוע בדבלין הוא חלק מ-EU science program horizon 2020, שבה ישראל משתתפת יותר מ-20 שנה.
מארק גלאגר: האיגוד הזה הוא אחד מהדברים הכי מוערכים ביחסים בין האיחוד האירופי וישראל.
מארק גלאגר: מאז שישראל החלה להשתתף בתחרויות האלה 27 ישראלים זכו ב-17 פרסים ואני מקווה שבשנה הזו נראה גם זוכים ישראלים.
מארק גלאגר: התחרות תהיה קשה, אירלנד פועלת במרץ כדי לציין את חגיגות ה-30 ונראה מעל 100 פרוייקטים מ-40 מדינות המשתתפות.
מארק גלאגר: אני חושב שמגיעה תודה מיוחדת למוזיאון המדע בלומפילד, על העבודה המדהימה שהם עושים בכל שנה בארגון התחרות והכנת התלמידים לתחרות באירופה.
מארק גלאגר: אני מאחל לכולכם המשך הצלחה בלימודיכם ובכל דרך שתבחרו לעצמכם.
מארק גלאגר: תודה רבה.
ליעד מודריק: תודה רבה.
ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את מר כריסטיאן יורגן, הנספח המדעי בשגרירות גרמניה בישראל.
ליעד מודריק: גם מר יורגן ידבר בשפה האנגלית ותרגום דבריו יוקרן על המסך.
כריסטיאן יורגן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי:) יושב ראש ועדת המדע של הכנסת, דירקטור הלוי, פרופסור כהן, פרופסור גויטפרוינד, השגריר גלאגר, אורחים מכובדים.
כריסטיאן יורגן: זה כבוד הוא לי להיות כאן וכמייצג של השגרירות הגרמנית בישראל אני מאוד גאה להשתתף בטקס הזה.
כריסטיאן יורגן: כבכל שנה הפרסים יכללו פרס מיוחד של המשרד לחינוך ומחקר בגרמניה שינתן לשלושה מהזוכים.
כריסטיאן יורגן: הפרס המיוחד כולל טיול לגרמניה וארבעה שבועות של הזדמנות למחקר במחנה הבינלאומי למחקר מדעי של אוניברסיטת גוטינגר XLAB.
כריסטיאן יורגן: אתם יכולים לראות, האוניברסיטה ממוקמת ממש במרכז אירופה ובמרכז גרמניה.
כריסטיאן יורגן: כאן אתם יכולים לראות את העיר ואת המרכז, את המרכז של האוניברסיטה בפינה הימנית.
כריסטיאן יורגן: כך אתם יכולים לקבל מושג על מה מדובר.
כריסטיאן יורגן: זה ה- - - של האוניברסיטה.
כריסטיאן יורגן: ההיסטוריה של האוניברסיטה מתחילה ב-1737, וכמו אוניברסיטאות גרמניות אחרות והמדע הגרמני בכללי, היא חייבת הרבה למדענים היהודים שלה כמו זוכי פרס נובל ג'יימס פראנק ומקס פון.
כריסטיאן יורגן: כתוצאה מהפעילות של הנאצים המדענים האלה וחמישית מהפקולטה הוצאו ממשרדיהם ונשלחו לגלות ב-1933.
כריסטיאן יורגן: אנחנו מאוד שמחים לראות עד כמה טובים היחסים המדעיים היום ושהרבה מדענים ישראלים צעירים רואים את גרמניה כאחת המדינות העדיפות עליהם.
כריסטיאן יורגן: אנחנו חייבים את זה למאמציהם של הרבה פוליטיקאים ומדענים בשני הצדדים.
כריסטיאן יורגן: רק לציין את מקים מדינת ישראל, דוד בן גוריון.
כריסטיאן יורגן: אנחנו רוצים שיגיעו מדענים צעירים ישראלים נוספים ושיבלו זמן בעבודה באוניברסיטאות ובמעבדות שלנו.
כריסטיאן יורגן: גרמניה היום היא בחזית של קידום שיתוף פעולה מדעי בינלאומי.
כריסטיאן יורגן: ה-XLAB שמשמעותה experimental labs היא חלק מהשיתוף פעולה הבינלאומי הזה.
כריסטיאן יורגן: התפקיד שלה הוא לעזור למדענים צעירים לגשר על הפער בין התיכון לאוניברסיטה.
כריסטיאן יורגן: אז מה תרוויחו משלושה-ארבעה שבועות במעבדות שלנו?
כריסטיאן יורגן: תהיה לכם את האפשרות לעשות הרבה ניסיון מעשי בזמן קצר מאוד, תהיה לכם אפשרות להשתמש בציוד הייטק ממעלה ראשונה שמשתמשים בו במעבדות מחקר אמיתיות, לעבוד ביחד עם מדענים נפלאים צעירים מכל העולם וללמוד את הטכניקות הבסיסיות של מחקר בכל השטחים העיקריים כמו פיסיקה, כימיה וביולוגיה.
כריסטיאן יורגן: המעבדות מתאפיינות במקצוענות, בין תחומיות ובינלאומיות.
כריסטיאן יורגן: אתם תחוו איך זה לעבוד בתוך מעבדות או באתרי מחקר חיצוניים לימים שלמים, לתכנן ניסויים עם צוותים בינלאומים, איך להוכיח השערה מדעית, איך להתמודד עם ניסוי שכשל.
כריסטיאן יורגן: בקצרה, אתם תלמדו איך נראים חיים כמדענים.
כריסטיאן יורגן: מחנה המדע גם יכול לעזור לכם להחליט אם אתם רוצים לעסוק במדע טהור ואיזה תחום מדעי הכי מושך אתכם.
כריסטיאן יורגן: זה אכן יהיה ניסיון בינלאומי לעבוד עם תלמידים מוכשרים מכל העולם.
כריסטיאן יורגן: מאז שנוסד ב-1999 יותר מ-190,000 סטודנטים עברו במעבדות ה-XLAB.
כריסטיאן יורגן: אנחנו נשאיר לכם זמן מספק להכיר את הסטודנטים האחרים ולהשתתף בפעילויות חברתיות.
כריסטיאן יורגן: אז אנחנו בשמחה מזמינים את הזוכים בפרס המיוחד הזה לקחת את ההזדמנות הזאת לבקר במעבדות בגוטינגר ואנחנו מחכים בציפייה לקבל אתכם בגרמניה.
כריסטיאן יורגן: תודה.
ליעד מודריק: תודה רבה לכריסטיאן יורגן.
ליעד מודריק: במהלך התחרות, החל משלב המיונים ועד יום השיפוט שנערך אתמול צילמנו ותיעדנו את הרגעים המיוחדים שעברו המתחרים.
ליעד מודריק: בסרטון הקצר שנקרין כעת ניתן לכולכם טעימה מהחוויה יוצאת הדופן שהם חוו.
ליעד מודריק: (הקרנת סרט) אני מתכבדת להזמין את פרופסור רון מילוא ממכון ויצמן למדע, יושב ראש ועדת המקצוע מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך והיושב ראש היוצא של האקדמיה הצעירה למדעים.
רון מילוא: אהלן, איזה כיף עם האנרגיה של הסרט, לעלות ישר אחרי זה, גדול.
רון מילוא: לפני שאני אתחיל לספר לכם על סודות של הטבע אז נתחיל מאיזשהו סוד קטן שלי.
רון מילוא: אני אספר לכם מה הולך לקרות עם החוברת הזו שלכם, יקרה איתה אותו דבר שקרה עם החוברת של שנה שעברה.
רון מילוא: קיבלתי אותה, קראתי על כל הפרוייקטים הממש מעניינים שהיו שם וסימנתי ככה עם אזניים בניירות למעלה את הדברים שהכי סיקרנו אותי ושחשבתי שהכי יסקרנו גם את הבנות שלי והשארתי את זה על השולחן באיזשהו מקום בבית, לא בצורה מכוונת, בצורה מכוונת אבל לא בצורה יותר מדיי ברורה, מתוך רצון לעבוד על חוש הסקרנות של הבנות שלי, הגדולה ביניהם היא עכשיו בת 12.
רון מילוא: ואני תמיד מחפש איך לבוא ולנסות להשיג את אותו דבר שאני חושב שעולם המדע עוד לא פיצח בדיוק מאיפה הוא מגיע, איך נוטעים זרעים של סקרנות כמו שאיכשהו ההורים שלי, שנמצאים כאן יחד איתנו היום, הצליחו איכשהו, כנראה, גם לטעת בי.
רון מילוא: איך לגרום לזה לקרות הלאה.
רון מילוא: אז זה מה שהולך לקרות עם כל מה שעשיתם, אם זכיתם ואם לא זכיתם וכל הכבוד למה שעשיתם כאן כבר.
רון מילוא: ועכשיו אני רוצה לעשות בעצם את אותו דבר שאני רוצה לעשות לבנות שלי אני רוצה גם לעשות לכם וככה לספר לכם קצת על מה יכול לקרות לכם בשלב הבא אחרי שכבר הצלחתם להגיע לשלב הגמר ובעצם עשיתם את כל זה.
רון מילוא: וגם אם תסעו לחו"ל, לא תסעו לחו"ל, אני בתחרות כשהייתי בגילכם, עוד לא הייתה את התחרות הזאת, הייתי באיזשהי תחרות של מוזיאון מדע, והפרס היה לנסוע למרכזים של נאס"א בארצות הברית והייתה חוויה לא נורמלית.
רון מילוא: אבל באמת שמאז כבר הייתי הרבה פעמים בארצות הברית, בואו אני אספר לכם מה יכול לקרות הלאה, אולי זה יעניין אתכם, ולא משנה אם אתם חוקרים בדיוק בתחום הזה או בתחום אחר, אפשר להגיע כמעט לכל שאלה שתחליטו להתעמק בה מספיק לעומק.
רון מילוא: אז קודם כל בואו אני אספר לכם מי זה האנשים שאיתם אני עובד ואיתם אני עושה את הדברים ובמדע תמיד זה כזה, אני חושב שזה יותר טוב מכל תכנית ריאליטי, כל פעם עובדים על סיום של עונה אחת ומגיעים שחקנים של העונה הבאה והדברים מתקדמים הלאה.
רון מילוא: והנה, החבר'ה שנמצאים אצלי במעבדה, זה הקבוצת מחקר במכון ויצמן שאני שותף לה, זה הקבוצה מלפני כמה שנים, אתם יכולים לראות כל אחד, כשאני מספר על זה לכיתות אני בדרך כלל שואל אותם על מי הם רוצים שאני אספר ואני נכנס לזה, אבל הסבירו לי שפה הלוח זמנים צפוף.
רון מילוא: אז אני אספר לכם על מה שאנחנו עושים, והכל בתמיכה של האיחוד האירופה, אז תודה לנציגי האיחוד על תמיכתם במחקר שלנו.
רון מילוא: ומה שאנחנו עושים זה מנסים לבוא ולהבין משהו על המתכון הסודי שצמחים יודעים לעשות ממש טוב.
רון מילוא: מה הם יודעים לעשות?
רון מילוא: אתם בטח מכירים את זה, עושים משהו שהוא נראה פשוט אבל בעצם דיי פנטסטי, לוקחים אוויר, לוקחים אנרגיה מהשמש ומזה עושים תכלס את כמעט כל מה שאנחנו צריכים כדי לחיות טוב בחיים.
רון מילוא: גם את כל האוכל שלנו, גם דלקים, מה שצריך בשביל לעשות פה את החימום ואת המיזוג ואת התאורה.
רון מילוא: אבל מה, יש קאץ' קטן בדרך, בשביל לבוא ולעשות את זה משתמשים כמעט בכל המשאבים של הקרקע והמים על פני כדור הארץ.
רון מילוא: וזה כבר דיי ברוך, כי אתם יודעים, יש יותר ויותר אנשים ויש אתגר מאוד מאוד גדול לכולנו, לא משנה מאיזה תחום אתם, של איך אנחנו יכולים כשיש יותר אנשים לבוא ולהשיג יותר או לייצר יותר עם פחות משאבים כי לא הולך להיות לנו עוד משאבי קרקע ואנחנו לא רוצים לכרות את כל היערות, וגם אם נכרות אותם, זה בפני עצמו לא יפתור את הבעיות.
רון מילוא: בבסיס של הפלא הזה עומדת מכונה מולקולרית קטנטנה שנקראת רוביסקו, זה איזשהי מכונה שיודעת לקחת אוויר מצד אחד, לעשות לו כל מיני דברים ובצד השני לבוא ולהשפריץ סוכר שממנו אוכלים, בונים, עושים את כל הדברים.