GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: חצי מהדיירים מופלים לרעה, לפי החוק.
אבישי קימלדורף: אין לך חיוב לתת להם את השירות וכאן נתנו יותר.
יעל כהן-פארן: נתתם חימום מים סולרי לכל הדיירים?
יעל כהן-פארן: לכל 14 הקומות?
אבישי קימלדורף: כמעט לכל הדיירים, עד כמה שיכולנו כי שטח הגג מוגבל.
אבישי קימלדורף: כאשר שטח הגג מוגבל, אתה יכול לעשות שני דברים, או לקחת פאנלים יותר יעילים או פשוט לוותר.
אבישי קימלדורף: אז לא ויתרנו.
אבישי קימלדורף: מערכת של תצוגה של בית חכם.
אבישי קימלדורף: אחת מהמערכות.
אבישי קימלדורף: אוורור טבעי, נושא קריטי לתכנון הדירה, ואור טבעי, כאן ניתן לראות את הסימולציה של ניתוח אור יום.
אבישי קימלדורף: בדירה נכונה שאתה מתכנן אותה עם חלונות שמוקמים במקומות הנכונים, אתה מגיע למצב שכמעט כל שטחי המגורים מקבלים תאורת אור יום וזה דרמטי לכמות השעות שאתה מדליק את האור.
יעל כהן-פארן: זה גם תלוי במפנה כמובן.
אבישי קימלדורף: נכון.
אבישי קימלדורף: זה תלוי במפנה אבל לקחנו כאן בכוונה בניין אופייני, ארבע דירות בקומה, בפתח תקווה ולא במקומות אחרים, כדי לייצג את אקלים מישור החוף שבו רובנו חיים.
יעל כהן-פארן: בוא ננסה להגיע לשורות התחתונות.
אבישי קימלדורף: בשורה התחתונה.
אבישי קימלדורף: כאשר לוקחים את כל האלמנטים שסקרנו, את ה-בייס ליין, את נקודת הייחוס מצד ימין, כמה מפחית בחשבון החשמל, כמה מפחיתה מעטפת משופרת וכולי וכולי וכולי, הגענו ל-26 אחוזים חסכון באנרגיה, בחשבון החשמל, ב-קש מני.
אבישי קימלדורף: בנוסף הגענו לכ-10 אחוזים חסכון בחשבון המים, שזה פחות דרמטי כספית למשפחה בישראל אבל זה חשוב.
אבישי קימלדורף: כאשר ניתחנו כמה עולה כל רכיב, הגענו בסך הכול להשקעה בפרויקט שהוא פרויקט מאפיין, של פחות מ-10,000 שקלים ליחידת דיור.
יעל כהן-פארן: ה-1,200 שקלים זה לכל הבידוד של כל הדירה?
אבישי קימלדורף: על הדלתא של מעל התקן.
אבישי קימלדורף: מה הוספתי מעל התקן המחייב.
אבישי קימלדורף: מה הבנייה הירוקה ייקרה לי את הפרויקט.
יעל כהן-פארן: רק ב-1,200 שקלים?
אבישי קימלדורף: לדירה.
אבישי קימלדורף: כן.
יעל כהן-פארן: מה מחייב התקן 10.45?
אבישי קימלדורף: מחייב להגיע לרמה מסוימת.
אבישי קימלדורף: עשינו יותר.
הילה בייניש: הוא מחייב לפי חוק.
יעל כהן-פארן: אני יודעת ולא מיישמים אותו, אבל הוא מחייב במעט מאוד בידוד.
יעל כהן-פארן: באזור פתח תקווה, עד כמה שאני יודעת, תקנו אותי, זה בערך לשים איטונג וטיח.
אבישי קימלדורף: כדי להגיע ל-10.45, אתה צריך להשתמש במקרה הזה ב-2.5 סנטימטרים צמר סלעי.
יעל כהן-פארן: ואתה הוספת ל-5.
אבישי קימלדורף: אני הוספתי.
אבישי קימלדורף: אני הכפלתי.
אבישי קימלדורף: ההכפלה עלתה כך וכך.
אבישי קימלדורף: נקודת הייחוס שלי היא שאני בונה לפי החוק, גם אם אני לא בונה בנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: כמובן.
יעל כהן-פארן: זו נקודת הייחוס.
אבישי קימלדורף: אם תסתכלו על העלויות, ומאוד קשה לראות כי זה רחוק וקטן, חצי מהסכום הוא מערכת בית חכם.
אבישי קימלדורף: מספיק שהיו בונים פי שתיים או פי שלוש יחידות דיור בישראל בבנייה ירוקה, המחיר של זה היה יורד.
אבישי קימלדורף: הרי בסופו של דבר זה אלמנט טכני.
אבישי קימלדורף: אז היינו מגיעים להפחתה עצומה.
יעל כהן-פארן: אלה הרכיבים שירדו הכי מהר במחיר.
יעל כהן-פארן: האלקטרוניקה.
אבישי קימלדורף: ככל שקונים את זה יותר, המחיר יורד.
אבישי קימלדורף: ה-ROI הוא פחות משבע שנים, מתחזר השקעה.
אבישי קימלדורף: אנחנו יודעים בדיוק כמה הדירה הזאת עלתה.
אבישי קימלדורף: אנחנו מדברים על פחות מאחוז וחצי במחיר הדירה, של התוספת השולית של העלות של הבנייה הירוקה בפרויקט הספציפי הזה, וכאן אני יודע את המחיר המדויק כי יש לנו את הקבלן.
יעל כהן-פארן: מאחר ולשיכון ובינוי יש עוד הרבה פרויקטים, זה פחות או יותר המחיר.
אבישי קימלדורף: אלה פחות או יותר המחירים.
יעל כהן-פארן: בין אחוז לשניים.
אבישי קימלדורף: אפילו לפעמים פחות.
יעל כהן-פארן: לבנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: לא לשלושה כוכבים אבל לבנייה ירוקה.
אבישי קימלדורף: שלושה כוכבים כאן זה תוצאתי.
אבישי קימלדורף: אם היינו מתקינים עוד כמה דברים בדירה כמו מערכות מיזוג בדירוג אנרגטי שלא עשינו, או מעברי תקרה שלא עשינו או תאורת לד – אם האזרח היה מפעיל עוד כמה אלמנטים – הוא היה מגיע לחסכון שהוא כמעט כפול, שהוא 44 אחוזים.
אבישי קימלדורף: שקף הסיכום.
אבישי קימלדורף: אלה התובנות שלנו.
אבישי קימלדורף: עלות ביצוע אלמנטים, בנייה ירוקה – בפרויקט הספציפי הזה היא לא מאוד יקרה.
אבישי קימלדורף: 10,000 שקלים לדירה שזה יחסית לא הרבה.
אבישי קימלדורף: ככל שיעשו את זה יותר, זה יעלה פחות.
אבישי קימלדורף: חסכון, בוא נגיד השמרני, בשיטה השמרנית, 26 אחוזים לפחות.
אבישי קימלדורף: ניתן להגיע כמעט לכפול באלמנטים נוספים.
אבישי קימלדורף: החזר השקעה מאוד מאוד סביר בסוף שנה שישית.
אבישי קימלדורף: עלויות בנייה, כמו שאמרתי ירוקה, נמוכות יותר ככל שהתכנון הירוק משולב בתכנון מ-Day one ולא נזכרים בזה תוך כדי הקווים המתקדמים של התכנון.
אבישי קימלדורף: בגדול, מה שחשוב לומר זה שבנייה ירוקה מבחינתי, לפחות ברמה האישית וברמה המקצועית, היא קודם כל אמירה חברתית.
אבישי קימלדורף: היא חוסכת לדיירים שקונים דירה ל-30 שנים כבר מהשנה השישית הרבה מאוד כסף בחשבונות שלהם, מעבר לערכים הנוספים, הערכים הסביבתיים והערכים הבריאותיים.
אבישי קימלדורף: כאן מדובר בחסכון, בהפחתת יוקר המחיה.
אבישי קימלדורף: לדעתי זה המסר המרכזי שצריך לעבור כי הרבה אנשים מסתכלים על בנייה ירוקה כמשהו אליטיסטי, כמשהו נישתי, אבל זה לא נכון.
יעל כהן-פארן: גם משרד האוצר, שתכף נשמע אותי, מתנגד בגלל שזה יעלה את מחירי הדיור וזה זניח לעומת הורדת יוקר המחיה שנים קדימה.
אבישי קימלדורף: גם כשאתה זוכה – אני מדבר עכשיו כיזם – במכרז של מחיר למשתכן או של דירה להשכיר או של פרויקטים אחרים או משרדי ממשלה שאנחנו בונים, סולל בונה בונים או בסיסי צבא, מהרגע שאותה רשות מקומית דורשת בנייה ירוקה, היכן ההכבדה?
אבישי קימלדורף: אני בונה ברעננה, אני ממילא בונה על תקן ירוק, איפה ההכבדה על היזם?
אבישי קימלדורף: איפה עליית מחירי הדיור?
אבישי קימלדורף: גם אם אתה זוכר במכרז מחיר למשתכן בהרצליה והרצליה דורשת לעמוד בתקן בנייה ירוקה, אתה עומד בתקן בנייה ירוקה.
אבישי קימלדורף: זה ממילא המחיר מגולם.
אבישי קימלדורף: זאת אומרת, אותה כותרת של זה מייקר את הדירות, היא אולי נכונה במקומות שלא בונים בנייה ירוקה היום, אבל בוא נגיד שזאת סיסמה לא מאוד מדויקת כשיורדים לפרטים.
אבישי קימלדורף: שנית, ככל שנעשה את זה יותר, המחיר ירד.
אבישי קימלדורף: אני ראיתי גם עבודות שמדברות על מחירים הרבה יותר נמוכים ממה שאני מראה.
אבישי קימלדורף: אני מראה כאן דוגמה מפרויקט לא זול, מפרויקט באזור הביקוש, מפרויקט שלא חסכו בו שום דבר.
אבישי קימלדורף: פרויקט של שלושה כוכבים.
אבישי קימלדורף: עד כאן.
יעל כהן-פארן: לפני שאנחנו עוברים למשרדי הממשלה, האם יש כאן עוד נציגים של חברות שביצעו ומבצעים?
יעל כהן-פארן: אתם מוזמנים להעביר לי פתק כדי שנכניס אתכם לרשימת הדוברים.
יעל כהן-פארן: חבר הכנסת דב חנין, אני שמחה מאוד שהצטרפת אלינו.
יעל כהן-פארן: אתה רוצה לומר כמה מלים?
דב חנין: אני רוצה לברך על הדיון הזה.
דב חנין: הדיון הזה הוא דיון חשוב ואני רוצה להביע תמיכה בדברים שנשמעו כאן קודם במצגות שהספקתי לשמוע.
דב חנין: אני רוצה להקדים לטענות שאנחנו אולי נשמע בדיון הזה שבנייה ירוקה היא אולי דבר חשוב אבל השוק לא מאפשר לנו בעצם להתנהל כך ואנחנו לכן נצטרך להמשיך לחלום אבל לא נוכל לבצע בנייה ירוקה.
דב חנין: אני רוצה להזכיר בהקשר הזה ספר מאוד חשוב שנכתב בשנת 2006 על ידי אדם מעולה, אחד הכותבים החשובים ביותר למשבר האקלים, ג'ורג' מונבי, עיתונאי חשוב של הגרדיאנס.
דב חנין: הוא כתב בשנת 2006 ספר שנקרא בשם "היט" והוא עוסק בו איך מתמודדים עם משבר אקלים.
דב חנין: הוא מסיים את הספר במסקנה שעוררה הרבה מאוד ויכוח.
דב חנין: הוא אומר שאנחנו, בסופו של דבר, אם אנחנו רוצים להתמודד עם משבר אקלים ולהפחית את הצריכה של נפט, גז ופחם, אנחנו צריכים להבין שאנרגיה מתחדשת לא תוכל לעשות את זה בגלל המחירים שלה, בגלל העלויות שלה, ואנחנו, אנשי הסביבה, אין לנו ברירה אלא ללכת בכל הכוח לכיוון של אנרגיה גרעינית.
דב חנין: הוא כתב את הדברים ב-2006.
דב חנין: המספרים ב-2006 נראו בלתי אפשריים.
דב חנין: תסתכלו על עלויות של אנרגיה מתחדשת ב-2006 לעומת גז ופחם, מספרים קשים וכולנו בתנועה הסביבתית אמרנו וואו, אפילו ג'ורג' מונבי אומר שצריך אנרגיה גרעינית, צריך לחשוב על לזה ברצינות.
דב חנין: אנחנו היום 12 שנים מאוחר יותר.
דב חנין: המחירים של אנרגיה מתחדשת זולים יותר מאשר של נפט, פחם וגז.
דב חנין: כי התקבלו החלטות לא ללכת לפי השוק.
דב חנין: כי מדינה ענקית כמו סין, בניגוד לכל הנורמות הכלכליות, החליטה, כדי לצמצם זיהום אוויר, להוריד לרצפה את המחירים של הפאנלים הסולריים, להוריד לרצפה את המחירים של טורבינות הרוח, ולשבור את השוק העולמי.
דב חנין: שברו את השוק העולמי והחליטו שלא נוהגים לפי השוק.
דב חנין: אני אומר את הדברים כי אני חושב שבנושאים שאנחנו עוסקים בהם, נדרשת התערבות של המדינה מתוך ראייה כוללת והמדינה היא לא איזשהו משקיף פסיבי, איזשהו שוק שצריך להתנהל ובואו נראה איך מתנהלים המחירים ונראה אם אנחנו מסתדרים או לא מסתדרים.
דב חנין: אנחנו צריכים להחליט מהי המדיניות שלנו.
דב חנין: אם יש לנו מדיניות שאומרת שאנחנו רוצים להפחית פליטות, אנחנו רוצים לנהל אחרת את משק הבית הביתי מבחינת ההתנהלות האנרגטית שלו ובכלל מבחינת ההתנהלות הסביבתית שלו, המדינה צריכה להפוך להיות לשחקן מרכזי.
דב חנין: צריך להגיד שמדינת ישראל ממילא היא שחקן מאוד מרכזי בתחום הדיור.
דב חנין: זה לא שאנחנו מציעים למדינה להיכנס לאיזשהו תחום שהיא לא עוסקת בו.
דב חנין: המדינה מעורבת בדיור מהתחלה ועד הסוף, בכל חוליה וחוליה.
דב חנין: לכן הפנייה שלנו, גברתי יושבת ראש הוועדה, מהדיון הזה צריכה להיות אל המדינה, אל משרדי הממשלה, להסתכל חצי צעד קדימה.
דב חנין: אין לי ציפיות יתר, לא עשרה צעדים קדימה אלא רק חצי צעד קדימה, להסתכל קצת לפני הדף שעומד לפנינו ולאמץ אג'נדה שאומרת שהמדינה מעורבת בתחום הזה במגוון המנגנונים שעומדים לרשותה, לעודד בנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה כן להוסיף ולומר שבדיון הקודם – עכשיו ידבר רן אברהם מהמשרד להגנת הסביבה – הציג המשרד להגנת הסביבה, הציג אותו קודם לכן אבל הציג גם כאן, דוח של מחקר שעשו השוואה בין עלויות של בנייה רגילה ובנייה ירוקה ובעצם הגיעו למסקנה שאין עלויות נוספות מכל מיני טעמים.
יעל כהן-פארן: מי שישבו כאן, אני לא יודעת אם אותם אנשים נמצאים כאן גם עכשיו, אני כן רואה את אדריכל רוטשילד ממשרד השיכון ומי שהיה נציג האוצר, לא הכירו את הדוח הזה.
יעל כהן-פארן: אני שואלת ומרימה לך לתשובה.
יעל כהן-פארן: באמת, איפה אנחנו עומדים?
יעל כהן-פארן: הנתונים ידועים, המידע קיים, החיסכון ברור, העלות הלא גבוהה ידועה.
יעל כהן-פארן: למה זה עדיין לא תקן חובה במדינת ישראל?
יעל כהן-פארן: מי עוצר?
יעל כהן-פארן: מי מונע?
יעל כהן-פארן: מי עדיין אומר בואו נעשה שוב מחקרים ושוב נבדוק ושוב נבחן את הכול מחדש?
יעל כהן-פארן: איפה אנחנו עומדים בסיפור הזה?
יעל כהן-פארן: אתה עמדת בראש הצוות מתוקף ההחלטה 1043 לבוא עם המלצות ואני שואלת מה ההמלצות והיכן הן עומדות.
רן אברהם: קודם כל, גלית כהן שרצתה מאוד להיות כאן, היא בקפריסין עם ראש הממשלה והשר להגנת הסביבה.
רן אברהם: היא עמדה בראש הצוות.
רן אברהם: כמו שהמלצנו, אנחנו ראינו את אחד האמצעים המרכזיים להתמודד עם הפחתת פליטות בסקטור המבנים, באימוץ מדורג של תקן הבנייה הירוקה.
רן אברהם: מה שאני כן רוצה להראות זה באמת הסתכלות על העתודות, לאן אנחנו צועדים קדימה עם נושא הבנייה הירוקה ואפשר יהיה להסתכל על הנתונים האלה על חצי הכוס המלאה, אולי גם על חצי הכוס הריקה.
רן אברהם: יש לנו עוד הרבה מה לעשות אבל אני חושב שהמסקנה שלי מהנתונים שתכף אני אראה היא שאנחנו כמשק במגמה חיובית.
רן אברהם: אנחנו יכולים לעשות יותר.
רן אברהם: אנחנו בהחלט חבים הרבה מאוד להתקדמות החיובית הזאת למי שהיה חלוץ וראשון וקיבל החלטות, שאלה הדרגים של השלטון המקומי או חברות בנייה מובילות או ארגונים שלא כולם נמצאים כאן, כמו משרד הביטחון או ארגונים אחרים שיכולים לקבל החלטות בתחום הבינוי, ביניהם מינהל הדיור הממשלתי שהוזכר כאן.
יעל כהן-פארן: מינהל הדיור הממשלתי נמצא כאן?
יעל כהן-פארן: חבל.
רן אברהם: זה מסמן מגמה חיובית.
הילה בייניש: הוא ממילא בונה הכול ירוק.
יעל כהן-פארן: שם הכול ירוק?
הילה בייניש: הכול ירוק.
רן אברהם: זה משמעותי מאוד כי זה משפיע על המשק.
רן אברהם: זה חלק מהתפיסה של ממשלה ירוקה וממשלה כמובילת שוק.
רן אברהם: כאשר הממשלה מקבלת החלטה לרכוש מוצר מסוים בסטנדרט מסוים, מרבית השחקנים שמשחקים אותו, הקבלנים, היועצים, המשכירים למיניהם – המדינה שוכרת הרבה מאוד דברים –מתיישרים לפי הסטנדרט הזה ויש לזה משמעות.
רן אברהם: אני רוצה להראות בדוח הזה כי אני חושב שזאת פעם ראשונה שאנחנו מציגים את העבודה הזאת.
רן אברהם: כאשר בחנו עד היום את הנתונים של כמה יחידות דיור וכמה מטרים רבועים הסתיימה הבנייה שלהם בשנים האחרונות, ויש לנו באתר שלנו את כל המידע, כל הבניינים שהוסמכו נמצאים שם ברמת פירוט יחסית גבוהה.
רן אברהם: יש מעל ל-10,000 יחידות דיור שהסתיימה בנייתן.
רן אברהם: יש עשרות אלפי מטרים לבינוי לא למגורים.
רן אברהם: ניסינו להסתכל קדימה ומה שמכתיב לנו קדימה את התחזיות זה בעצם היום, בהינתן זה שאין עדיין תקנה מחייבת גורפת בתקנות התכנון והבנייה – לזה אולי אני אתייחס בהמשך – אלה בעצם העתודות.
רן אברהם: העתודות נמצאות בתכניות בניין עיר.
רן אברהם: רצינו לבחון מה הן המגמות, לאן אנחנו הולכים, כמה בנייה ירוקה צפויה להיות לנו בשנים הקרובות על סמך תכניות בניין עיר מאושרות שמחייבות תקן בנייה ירוקה.
רן אברהם: אנחנו בעצם סקרנו את כל ההוראות של תכניות בניין ב-25 רשויות מקומיות מובילות מתוך תכנון זמין, מתוך אתר מינהל התכנון.
רן אברהם: מה שראינו, ותכף אני אראה יותר בפירוט שכ-35 אחוזים מכלל התב"עות שבחנו, 1,220 בסך הכול ברשויות שנבדקו, חייבו עמידה בתקן הבנייה הירוקה.
רן אברהם: זה היה מתווה מדורג.
רן אברהם: אנחנו התמקדנו – תכף אני אראה – בעיקר ברשויות פורום ה-15 וברשויות נוספות שיחידות סביבתיות ומחוזות המשרד ידעו שהוראות נכנסו במסגרת דיוני התכנון בוועדות המקומיות והמחוזיות שחייבו את התקן.
רן אברהם: יש כאן הסתייגות.
רן אברהם: התוצאות שאני אראה עכשיו, וזאת פעם ראשונה, אני לא חושב שזה מציג את המגמה הכללית של הבנייה הירוקה כי יש עדיין מחסור בנתונים.
רן אברהם: אין אפשרות לשלוף אותם בצורה מלאה בכל הארץ.
יעל כהן-פארן: את הנתונים על כמה בנייה ירוקה.
רן אברהם: על אותו חיוב שמופיע בתקנוני התכניות ובעצם החלטות פרטניות של ועדה מקומית או ועדה מחוזית או אפילו לפעמים פה ושם זה נכנס גם אל הוותמ"ל כאשר הרשות המקומית דורשת את זה.
רן אברהם: אפשר לדבר על זה שהעתודות האלה יתממשו בחמש השנים הקרובות.
יעל כהן-פארן: הכול גופים תת ממשלתיים.
רן אברהם: לא.
יעל כהן-פארן: הוועדות המקומיות אפילו.
רן אברהם: כן.
רן אברהם: הוועדות המקומיות הן לא ממשלה.
יעל כהן-פארן: גוף שלטוני אבל למה כל כך קשה לקבל את המידע?
רן אברהם: אנחנו לא אחראים על המידע.
רן אברהם: איסוף המידע מאוד השתפר בשנים האחרונות.
רן אברהם: מינהל התכנון מתחיל להנגיש אותו בצורה דיגיטלית.
רן אברהם: אנחנו מדברים משנת 2014.
רן אברהם: לא הכול נגיש אבל זה נראה לי פחות העניין בהקשר הזה.
יעל כהן-פארן: בוא תנסה להתקדם וגם לענות לשאלות שלי.
יעל כהן-פארן: למה אנחנו עדיין לא בתקן בנייה מחייבת בישראל.
רן אברהם: קודם כל, מצאנו שמתוך 1,220 תכניות בערי פורום ה-15 ובערים נוספות שקיבלנו לגביהן את המידע המסודר – בדקנו ערים נוספות שלא היה בהן בכלל מידע – כשליש, 427 תכניות, חייבו עמידה בבנייה ירוקה במסגרת ההוראות.
רן אברהם: בשנים האלה, רק לקבל פרספקטיבה, אושרו 4,850 תכניות.
רן אברהם: הרשויות שבחנו – מימין רואי את ערי פורום ה-15 הפורמליים – יש ערים נוספות, רואים אותן בצד שמאל, שהן בעצם סוג של אימצו החלטות דומות לפורום 15, אם זאת בת ים, אשקלון, הוד השרון שסמוכה לרשויות השרון וגם ביבנה הייתה הרבה בנייה בשנים האחרונות, אבל מצאנו גם ממש בשוליים ביוקנעם ובמצפה רמון מספר תכניות שחייבו בנייה ירוקה אבל בהחלט אפשר לומר שלא מספיק.
רן אברהם: בסך הכול 427 תכניות - אני אראה קצת נתונים – מתחלקות בצורה הבאה.
רן אברהם: באופן מאוד מפתיע ברחובות אושרו 70 תכניות בניין עיר שמחייבות בנייה ירוקה.
רן אברהם: אני אומר שזה מפתיע כי אנחנו יודעים שרחובות לא אימצה עד הסוף בצור המלאה את המתווה אבל הסתבר שבתכניות בניין עיר חדשות היא מחייבת בנייה ירוקה.
רן אברהם: כך גם ראשון לציון.
רן אברהם: כך גם באר שבע שנכנסה יחסית מאוחר לאימוץ מתווה פורום ה-15.
רן אברהם: מעל ל-60 תכניות היא מאמצת בנייה ירוקה.
רן אברהם: אפשר לראות כאן בחלוקה את ההבדל בין רשויות הפורום שהן צבועות כאן בירוק ובסגול אלה רשויות שהן לא חברות באופן מלא ואינטגרלי בפורום אבל רואים שם גם חיוב שהולך ויורד.
רן אברהם: אמרתי קודם ש-35 אחוזים מכלל התכניות מחייבות עמידה בבנייה ירוקה וזאת התקדמות מאוד מאוד משמעותית.
רן אברהם: בתכניות האלה מצאנו 66,000 יחידות דיור מאושרות לבנייה.
רן אברהם: תכף נראה את הפילוחים.
רן אברהם: רמת גן מובילה עם 14,400 יחידות דיור.
רן אברהם: הנתונים כאן הם במאות יחידות דיור, אבל לצורך העניין רמת גן עם 14,400 דירות.
יעל כהן-פארן: 66,000 יחידות דיור, אלה המתוכננות.
רן אברהם: מאושרות בתב"
רן אברהם: עות מחייבות שהתנאי להיתר הבנייה שלהן.
יעל כהן-פארן: אפשר לומר פחות או יותר שבעה אחוזים מתכניות מאושרות?
יעל כהן-פארן: יש כמעט מיליון יחידות דיור.
רן אברהם: כ-16 אחוזים מהתכניות שאושרו בשנים האלה.
רן אברהם: זה מהווה שישה מיליון מטרים רבועים למגורים.
רן אברהם: אלה היקפים מאוד מאוד גדולים שחברות הבנייה יצטרכו לבנות בשנים הקרובות והן צריכות להיערך לדבר הזה.
רן אברהם: שוב, ברמת גן מספרים מאוד גבוהים.
יעל כהן-פארן: לא ראיתי את המצגת קודם לכן.
יעל כהן-פארן: בוא נתקדם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לדעת איפה ההמלצות שלכם תקועות.
רן אברהם: נשים עוד קצת את הנתונים האלה כדי שכן נראה.
רן אברהם: יש היקפים מאוד גדולים של בנייה לא למגורים שהיא מאוד מאוד משמעותית בתכניות.
רן אברהם: 8,000 חדרי מלון בתב"עות מחייבים בנייה ירוקה.
רן אברהם: אנחנו רואים שכ-1,200 הם במצפה רמון ובאשקלון, שזה יפה מאוד.
רן אברהם: בשנת 2014 אושרו 9,500 יחידות דיור בתב"עות.
רן אברהם: רואים ששנת 2016 הייתה איזושהי שנת שיא – 33,000 יחידות דיור שהיווה כ-30 אחוזים מכל יחידות הדיור שאושרו באותה שנה.
רן אברהם: יש אחרי כן קצת צניחה אבל אם מסתכלים על 2018 שקצת הצצנו אליה, יש שם קרוב ל-18,000 יחידות דיור נכון למאי 2018.
רן אברהם: כלומר, אם המגמה הזאת תימשך, אנחנו צופים שיכול להיות שזה יגיע לכיוון 35-40 אלף יחידות דיור כאשר היעד הממשלתי של קבינט הדיור הוא לאשר כ-100-110 אלף יחידות דיור בתכניות כל שנה.
רן אברהם: זה יעמוד על אזור ה-35-40 אחוזים וזה יעד שאני חושב שאפשר להסתכל גם על חצי הכוס המלאה.
יעל כהן-פארן: אנחנו מסתכלים על חצי הכוס המלאה ואומרים שהתקדמנו וזה יפה מאוד.
יעל כהן-פארן: אבל מדוע הכוס לא מלאה?
יעל כהן-פארן: מדוע אתם נותנים לשלטון המקומי – ואני יודעת שאתה לא הבן אדם להאשים אותו אלא אתה בן אדם שמקדם את זה הכי הרבה בממשלה – אבל השלטון המקומי הוא המוביל כאן ומדוע הרשויות המקומיות, בצורה התנדבותית, וולנטרית לחלוטין, הרים את הכפפה הזאת ולא הממשלה מרימה אותה?
יעל כהן-פארן: זה משהו שכבר בעולם רץ שנים.
יעל כהן-פארן: אני זוכרת שהייתי בסיור בנושא הזה בקליפורניה בשנת 2008 ואז כבר היו להם יעדים ל-2017, ל-2030.
יעל כהן-פארן: זה משהו שאנחנו מדברים עליו כבר לפחות שני עשורים בעולם.
יעל כהן-פארן: למה עדיין לא מחייבים?
יעל כהן-פארן: עדיין החשש הוא של יוקר המחייה?
יעל כהן-פארן: מה התירוצים?
רן אברהם: אני לא יכול לדבר בשם קבינט הדיור.
יעל כהן-פארן: מה שאתה שומע כמי שמקדם את הנושא?
רן אברהם: יש חשש מהתוספת הזאת של חצי אחוז שגם אותו אנחנו לא תמיד מוצאים כשאנחנו בודקים לעומק הצעות בנייה של חברות בנייה אותן ליווינו.
רן אברהם: יש חשש מעודף בירוקרטיה שמתלווה לתהליך הזה שגם היא בגדול לא מבוססת על איזשהו נתון.
רן אברהם: אבל אני חושב שאולי צריך לשאול את המשרדים.
יעל כהן-פארן: המלצות הצוות מתוקף 1042?
רן אברהם: ההמלצות הן לחייב בנייה ירוקה באופן מדורג בתקנות התכנון והבנייה.
יעל כהן-פארן: מה זה באופן מדורג?
יעל כהן-פארן: כל שנה להוסיף אחוזים?
רן אברהם: להוסיף היקפי בנייה.
רן אברהם: כלומר, להתחיל מהיקפים גדולים יחסית, לבנייה הגבוהה או מטרג' גבוה שמבוקש לגביו היתר בנייה, ולאט לאט להוריד את זה אבל לקבל את ההחלטה באופן מדורג ומראש.
רן אברהם: זאת עבודה שאנחנו עושים מול מינהל התכנון.
רן אברהם: אנחנו מציגים את העבודה הזאת למינהל התכנון בסוף החודש הזה.
רן אברהם: לראש מינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: החדש?
יעל כהן-פארן: לביילסקי?
רן אברהם: למנהלת מינהל התכנון.
רן אברהם: אני מניח שהצעד הבא יהיה להציג גם ליושב ראש קבינט הדיור, את ההמלצות האלה.
רן אברהם: בשורה התחתונה.
רן אברהם: אני חושב כדי להראות שהמגמה היא מאוד ברורה ויש קשר מאוד מאוד חזק.
רן אברהם: ברגע שמתקבלת החלטה, זה נכנס אבל אנחנו רואים שרשויות שמחוץ לאזורי הביקוש, כמו שאתם אמרתם, נשארות מאחור ואנחנו פותחים פערים שאין הצדקה לפתוח אותם.
יעל כהן-פארן: אני אוסיף ואומר שבאמת המשרד, כמי שמקדם את כל התכנית של הפחתת גזי חממה, כן עומד מול כל משרדי הממשלה ונדרש לעמוד מולם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול, גם אותך ותכף נשמע גם אנשים אחרים, האם בכלל מתחילים להסתכל על מבנים מאופסי אנרגיה.
יעל כהן-פארן: לא רק על תקן הבנייה הירוקה, שזה שלב חשוב אבל הוא שלב ראשון אלא ממש על מבנים מאופסי אנרגיה.
יעל כהן-פארן: העולם התקדם צעדים מאוד מאוד גדולים בכיוון הזה, גם בבניינים משרדיים וגם בבנייני מגורים.
יעל כהן-פארן: אני הבנתי שמתוכנן בית משפט בחדרה, בית המשפט הראשון שמינהל הבינוי הממשלתי מוביל את המכרז הזה ולהבנתי שיכון ובינוי זכתה בו.
אבישי קימלדורף: סולל בונה.
יעל כהן-פארן: סולל בונה.
יעל כהן-פארן: תכף את תדברי על זה.
יעל כהן-פארן: השאלה היא אם באמת אנחנו רואים את זה כבר כאן, אז למה כבר לא לתכנן את הצעד הבא, לראות את הצעד קדימה ולומר בסדר, בניינים מאופסי אנרגיה, זה כבר יהיה הצעד הבא הממשלתי.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור עכשיו למשרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: חלקכם במאמץ הלאומי.
אלכסנדרה ארונין: מינהל התקינה אמון על חוק התקנים, על אכיפת חוק התקנים והתקנים הרשמיים מכוח חוק התקנים.
אלכסנדרה ארונין: התקנים הרשמיים בארץ חלים בעיקר על המוצרים שאין להם גורם מקצועי אחר שיכול לאכוף ולדאוג לבטיחות הבריאות הציבורית.
אלכסנדרה ארונין: לכן אנחנו רואים בנושא הזה נושא שהוא פחות קשור לנו, לנושא האכיפה, ועוד פן אחד בעבודה שלנו שזה שיתוף פעולה עם מכון התקנים בכל מה שקשור לתקצוב פעילות התקינה וכתיבת התקנים במכון התקנים.
אלכסנדרה ארונין: אנחנו כן יכולים להתגייס ולתת דגש מיוחד לפיתוח התקנים הישראליים בתחום הזה, התאמת התקנים למה שקורה בחוץ לארץ ופחות לפן של האכיפה ותקינה רשמית.
יעל כהן-פארן: האם התקנים עומדים במה שאנחנו רוצים שהם יעמדו?
יעל כהן-פארן: האם כבר יש את כל התקנים?
יעל כהן-פארן: מי שרוצה לבנות היום בבנייה מאופסת אנרגיה – אני לוקחת את זה צעד קדימה – יש תקן לבנייה מאופסת אנרגיה או שזה עדיין לא קיים?
אלכסנדרה ארונין: במקרה הבאנו את מנהלת אגף התקינה.
דליה ירום: מנהלת אגף התקינה החדשה במכון התקנים.
דליה ירום: בוקר טוב.
דליה ירום: אני אשתדל לתת את כל המידע עד כמה שידוע לי ואם יש דברים שהוועדה תרצה שאני אשלים, אני אשלים.
דליה ירום: בכל מקרה, נושא הבנייה הירוקה, כפי שאלכסנדרה כבר אמרה, הוכר על ידי משרד הכלכלה.
דליה ירום: נכתבו לא מעט תקנים בנושא.
דליה ירום: הרשימה מדברת גם על תקנים לאנרגיה בבניינים, גם על בנייה ירוקה פרופר וגם על דירוג המבנים.
דליה ירום: לגבי בניינים מאופסי אנרגיה, אני חייבת להודות שאני נתקלת במונח הזה בפעם הראשונה.
דליה ירום: אנחנו נעשה סקירה מה נעשה בתקינה בעולם כי כידוע לכם בשלב ראשון אנחנו משתדלים לאמץ ולהתקשר למה שקורה בעולם.
דליה ירום: אנחנו נעשה סקירה לגבי מה שקורה בנושא הזה בעולם.
יעל כהן-פארן: זה אומר שעוד לא התחלתם.
דליה ירום: זה עוד לא היה שם.
דליה ירום: אף אחד לא פנה אלינו בנושא.
דליה ירום: אני רואה את הדיון הזה כפנייה ואנחנו נטפל בזה.
יעל כהן-פארן: אתם אחראים על הגדרת התקן.
יעל כהן-פארן: לא על חיובו.
יעל כהן-פארן: אבל כשיש תקנים כמו 1045 והעדכונים שלהם, אני יודעת שתקן 1045, העדכון שלנו לנושא גשרי קור נמצא בעיכובים כבר לא מעטים.
יעל כהן-פארן: אני גם נמצאת בקשר אתכם בעניין הזה.
יעל כהן-פארן: האם יש לנו מזור לגשרי הקור?
דליה ירום: יש מזור לגשרי הקור.
דליה ירום: זאת אומרת, יש מזור לפחות מבחינת התקינה.
דליה ירום: ועדת התקינה סיימה את עבודתה.
דליה ירום: התקן נמצא בשלבי עריכה והוא יפורסם לביקורת ציבורית בתחילת יוני.
דליה ירום: אני מקווה שלא יהיו הרבה הערות ציבור.
דליה ירום: הוועדה באמת השקיעה לא מעט כדי שהתקן יצא כמה שיותר בקונצנזוס.
דליה ירום: כשזה יוצא בקונצנזוס, יש לנו מעט הערות ציבור ונוכל לפרסם אותו.
יעל כהן-פארן: אולי ניתן לך עוד מעט לענות גם על שאלות שעונות בנושא של הקשר בין תקני אשל.
יעל כהן-פארן: כמובן מאוד חשובים אבל גם יש להם קשר ליכולת והם משפיעים על אפשרות לבנייה ירוקה ובעיקר שיפוץ של בניינים.
יעל כהן-פארן: תכף נחזור אליך גם בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר, אגף התקציבים.
יעל כהן-פארן: תגיד לי אתה אם אתם עוסקים בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: אני זוכרת שהיה כאן אדריכל סטפן אבוחדירה שאמון ממש על הנושא.
יעל כהן-פארן: הוא לא מאגף התקציבים.
דוד גרשביץ: ממינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר, עד כמה אתם מהווים חסם של התחום מבחינת החלטות לצאת לדרך לחיוב המדינה בבנייה ירוקה בגלל שיקולים תקציביים?
דוד גרשביץ: קודם כל, אלה לא רק שיקולים תקציביים.
יעל כהן-פארן: שיקולים כלכליים.
יעל כהן-פארן: אתה עכשיו לא מייצג רק את אגף התקציבים למרות שאתה מאגף התקציבים, אלא את משרד האוצר וכל תפיסתו.
יעל כהן-פארן: תציג לי את תפיסתכם בעניין.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לא לומר שאתם החסם.
דוד גרשביץ: אני לא יודע היכן זה עומד מול מינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: תכף נשמע אותם.
דוד גרשביץ: מבחינתנו חשוב לשים לב שלנושא תיתכן תוספת לעלות ההונית של רכישת דירה.
דוד גרשביץ: בסוף אל מול החיסכון הצפוי בהמשך, החלק ההוני הוא כרגע חסם גדול בפני הרבה אנשים לרכישת דירה ולכן זה משהו שאנחנו רואים כגורם שיכול להיות מעודד או לא מעודד של התקנים האלה.
דוד גרשביץ: דבר נוסף.
דוד גרשביץ: אנחנו חושבים שחיוב בתקן ירוק יוכל להוות חסם כניסה בפני קבלנים שלא בונים בסטנדרט הזה ויכול להוות איזושהי פגיעה בתחרות בעולם הבנייה.
דוד גרשביץ: למשל מתחרה שיש לו את ההון ויש לו כבר את הניסיון בזה, יכול לפגוע במתחרים קטנים יותר שנכנסו לתחום.
יעל כהן-פארן: זה מה שמנחה אתכם?
דוד גרשביץ: לא, זה לא מנחה.
יעל כהן-פארן: זה מאוד מפתיע אותי.
יעל כהן-פארן: אתם בכלל נמצאים באיזושהי ספרה של הוועדות שעוסקות בתחום?
יעל כהן-פארן: הייתם בוועדה?
דוד גרשביץ: לא.
דוד גרשביץ: לא היינו.
יעל כהן-פארן: יש נציג האוצר בוועדות האלה?
יעל כהן-פארן: רן, יש נציג של האוצר בוועדה שניהלה גלית?
רן אברהם: בוודאי.
רן אברהם: היו מאגף התקציבים.
יעל כהן-פארן: הצוות המשותף הבין-משרדי ישב ונתן את המלצותיו וכרגע ההמלצות הן לקבל החלטה על החלה מדורגת של תקן הבנייה הירוקה בכל הארץ.
יעל כהן-פארן: איפה אתם עומדים בסיפור הזה?
יעל כהן-פארן: אתם בעד?
יעל כהן-פארן: אתם נגד?
יעל כהן-פארן: אתם חסרי דעה?
דוד גרשביץ: אין כרגע דעה.
יעל כהן-פארן: אין כרגע עמדה של משרד האוצר.
יעל כהן-פארן: אין כרגע עמדה, זה לא רע.
יעל כהן-פארן: תודה רבה דוד.
יעל כהן-פארן: מינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: אם תוכלי לספר לנו היכן בהחלטות מינהל התכנון אתם גם שותפים לצוותים המדוברים.
יעל כהן-פארן: בעצם ההחלטות יושבות אצלכם במינהל התכנון, גם לגבי תקן הבנייה, גם בכלל תקן הבנייה, 5281, תקן של חימום מים יעיל והחלה של גגות סולריים חובה.
יעל כהן-פארן: הדברים האלה נמצאים בדיונים כבר זמן לא מועט ואשמח לדעת היכן הדברים עומדים.
אורטל יונה: אני אתחיל בבנייה הירוקה.
אורטל יונה: קודם כל, אנחנו שותפים לכל הדיונים.
אורטל יונה: הנושא נמצא אצלנו בתכנית העבודה.