GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית מושקין: אתם לא צריכים לחשוב מה אתם מרגישים, אתם לא צריכים להסתמך על ניסיון עבר, עכשיו זאת רעידת אדמה ותפעלו לפי מה שתרגלתם בבתי-ספר או במבני ציבור.
חיים ילין: אני אומר לבצלאל ולפיקוד העורף: כששומעים אזעקה אנשים רגילים להתכנס פנימה לממ"ד או למדרגות.
חיים ילין: פה זה שונה לגמרי, פה זו פעילות הפוכה.
חיים ילין: זאת אומרת, צריכה להיות אזעקה שונה לגמרי כדי שאנשים יצאו החוצה כי במקומות שהיום הם בטוחים הם פשוט מלכודת מוות, למעט הממ"ד.
בצלאל טרייבר: ההערה שלך, חבר הכנסת ילין, נכונה.
בצלאל טרייבר: פיקוד העורף מקיים על זה גם בחינה וגם בדיקה.
בצלאל טרייבר: אלוף פיקוד העורף, שהוא ממונה על הפצת ההתרעה במדינת ישראל, מקיים על זה סדרה של בחינות והוא זה שבסוף יקבע לכולנו את הדרך הנכונה להתריע לאזרחים.
בצלאל טרייבר: כשהמערכת הזאת תקום, זו תהיה ההחלטה של אלוף פיקוד העורף.
אורי מקלב: מה החלטת הממשלה אומרת בנושא הזה?
אורי מקלב: רק פיתוח על אותה מערכת זיהוי או שאנחנו מדברים גם על משהו אחר?
בצלאל טרייבר: ההחלטה בהקשר של ההתרעה קובעת - וזה מה שנעשה בעיכוב מסוים, אבל אחרי מכרז מאוד מאוד מפורט שקיים המכון הגיאולוגי, עם בחינות בין-לאומיות – בסופו של דבר יצאה לדרך.
בצלאל טרייבר: שוב, אם יהיה צורך, יפרטו פה את לוח הזמנים.
בצלאל טרייבר: מדובר על פרק זמן של כשנה מעכשיו, שהמערכת הזאת תגמור את פרישתה ותתחיל את הבחינות הטכנולוגיות שלה ואת ההתאמות שלה.
בצלאל טרייבר: אני מעריך שבסדר גודל של שנה עד שנה וחצי המערכת הזאת תהיה פעילה בשטח, אחרי שיגמרו להשלים אותה.
בצלאל טרייבר: אני מרחיב: בהקשר הזה אנחנו עושים מאמצים ומגעים גם עם הרשות הפלסטינית וגם עם ירדן כדי שהמערכות תהיינה מקבילות, כי רעידה כזאת תהיה בו-זמנית ביותר ממקום אחד.
בצלאל טרייבר: אני עצמי נוסע בהקשר הזה לירדן בעוד כמה ימים במטרה להמשיך מגעים שכבר התקיימו בעניין הזה עד היום.
בצלאל טרייבר: המטרה היא להגיע בתוך שנה וחצי למערכת שגם תתריע טכנולוגית ותתפרש, כפי שנאמר פה, ובמקביל פיקוד העורף מפתח את מערכת השליטה ואת מערכת ההפצה של הדבר הזה.
בצלאל טרייבר: נמצאים פה אנשי פיקוד העורף שיכולים להציג לכם את מערכת ההפצה וכיצד זה מתחבר למערכות ההתרעה הקיימות היום ואיך זה מתווסף אליהן.
אורי מקלב: לפני זה, אני קצת מבולבל.
אורי מקלב: תהיה מערכת, שאני קורא לזה זיהוי ואתם קוראים לה מערכת התרעה, שתעביר את הנתונים האלה למערכת שניה.
בצלאל טרייבר: היא תעביר את הנתונים למוקד.
אורי מקלב: זה נקרא אצלך פרישה?
בצלאל טרייבר: היום זה נמצא בלוד, בהמשך יעבור, יחד עם המכון הגיאולוגי והמכון הגיאופיזי, לירושלים.
בצלאל טרייבר: הבניין נמצא בשלבים מאוד מתקדמים של הקמה ואני מעריך שבעוד כמה חודשים יעברו לירושלים.
בצלאל טרייבר: המוקד יימצא בירושלים, בחדר בקרה מתקדם וממוסד כמו שצריך, שכל הגופים יהיו מחוברים אליו, ומשם יעבור המידע הזה ישירות אל מערכת ההתרעה של פיקוד העורף.
אורי מקלב: היא בנויה על אותה מערכת התרעה שיש לנו מפני טילים ומפני דברים אחרים?
בצלאל טרייבר: מערכת הפצת המידע, אני מציע שניתן לפיקוד העורף שיציגו לך.
בצלאל טרייבר: זה על אותה מערכת באופן עקרוני, אותם צופרים ואותה מערכת.
אורי מקלב: זאת אומרת, הצורה של ההקמה תהיה צופרים.
בצלאל טרייבר: בוא ניתן להם להציג.
גל בן חיים: אני ראש מדור טכנולוגיות והתרעה בפיקוד העורף.
גל בן חיים: לאחרונה הומצאה מערכת הפצה בשם "מסר לאומי".
גל בן חיים: המערכת הזאת תוכננה להתחבר למערכת "תרועה", בין היתר.
גל בן חיים: אנחנו נמצאים בקשר עם אנשי המכון כדי ליצור את החיבורים האלה.
גל בן חיים: המערכת הזאת היא מבצעית נכון להיום והיא תדע להפיץ את ההתרעה, בדיוק כמו לגבי טילים גם לגבי רעידת אדמה.
חיים ילין: מה היא תגיד?
בצלאל טרייבר: היא תגיד: רעידת אדמה.
גל בן חיים: כפי שאמר ראש רח"ל קודם, מפקד פיקוד העורף יחליט.
אורי מקלב: בכמה שפות?
בצלאל טרייבר: בגדול זו אותה מערכת – זה יהיה גם בצופרים, גם בטלוויזיה וגם בטלפונים.
בצלאל טרייבר: המערכת הזאת מאוד מפותחת.
בצלאל טרייבר: הם הרבה יותר מקצועיים ממני, הם יכולים להגיד מה היא כוללת.
אורי מקלב: אחד זורק על השני את ההסבר ואני יוצא מבולבל.
אורי מקלב: מה המערכת הזאת תעשה?
גל בן חיים: המערכת הזאת יודעת להפיץ התרעה לצופרים, גם ליחידות - - -
אורי מקלב: אותו צופר שמתריע על טילים יתריע גם על רעידת אדמה?
אורי מקלב: ואיך האזרח יידע אם זו רעידת אדמה או טיל?
אורי מקלב: ההיערכות שלו היא אותה היערכות?
בצלאל טרייבר: את זה הבהרתי, אדוני היושב-ראש.
אורי מקלב: אני מציע שאתה תדבר או שהם ידברו.
אורי מקלב: אתה נותן לי שאשאל אותם ואחרי זה אתה עונה, לכן אני מבולבל בתשובות.
אורי מקלב: בואו נעשה את זה מסודר, בבקשה.
גל בן חיים: כמו שנאמר פה, הנושא הזה ייקבע לאחר שהמערכת הזאת תהיה מבצעית, אבל יש אופציה שהצופרים האלה ידעו להתריע גם על רעידת אדמה וגם על טילים בצליל שונה.
גל בן חיים: הדבר הזה ילווה במסע הסברה של פיקוד העורף ויסבירו לאזרח בדיוק מה צריך לעשות.
אורי מקלב: בסיכומו של דבר, נראה לי שצריך סוג התרעה אחר.
אורי מקלב: אם זה במלל, אני מצליח שנדע להתגבר על זה, גם אם זה בכמה שפות.
אורי מקלב: אפשר שיהיה קוד לרעידת אדמה בצבע או מה שתחליטו, אני מניח שיש לכם את המיומנות.
אורי מקלב: אבל אני מבין שגם מערכת האזעקה צריכה להיות שונה ולא אותה מערכת אזעקה כמו טילים, בגלל שמה שמצפים מאנשים שיעשו זה פעולות אחרות.
אורי מקלב: אנחנו שואלים איפה חסר עכשיו, למה אתם מצפים מאותה חברה שמפתחת?
אורי מקלב: אחרי שאותה מערכת שתזהה תהיה מוכנה, אתם כבר ערוכים לגמרי?
גל בן חיים: אנחנו ערוכים.
גל בן חיים: אנחנו בקשר עם המכון לפיתוח של אותו ממשק טכני של חיבור בין המערכות.
גל בן חיים: ברגע שהדבר הזה יהיה מוכן המערכת תדע לבצע את ההפצה.
אורי מקלב: אני לא אדם שמבין בטכנולוגיה.
אורי מקלב: אני יושב-ראש הוועדה, כבר התחלנו להבין, אבל לא לעומק.
אורי מקלב: אחרי שיפותח אותו מכשיר שיזהה, הוא יעביר את זה ישירות למוקד של פיקוד העורף ופיקוד העורף יעשו אתו כמו כל התרעה למשהו אחר שמקבלים היום.
גל בן חיים: אמת.
איתי קורזון: אני מהמכון הגיאולוגי, אענה.
איתי קורזון: התחלנו את ההקמה לפני מספר חודשים, נחתם חוזה עם חברת - - -, חברה קנדית להקמת מערכות כאלה.
איתי קורזון: היתרון הגדול של הסיפור זה מה שעמית אמר קודם, שאנחנו פורסים את הרשת במקביל להעתקים הראשיים, שזה השבר הסורי-אפריקני והעתק הכרמל.
איתי קורזון: הצפיפות היא מה שחשוב.
איתי קורזון: זאת אומרת, אנחנו צריכים לפרוש הרשת כולה כדי לקבל צפיפות מספיק גבוהה על מנת לקבל זמני התרעה טובים ככל האפשר.
חיים ילין: זו רשת שהיא כולה בתוך הקרקע?
איתי קורזון: כן.
אורי מקלב: על כמה ק"מ מדברים?
איתי קורזון: על הפרשים שבין חמישה לעשרה קילומטרים.
אורי מקלב: על כמה קילומטרים זה פרוש?
אורי מקלב: מאילת עד מטולה?
איתי קורזון: מאילת עד מטולה.
אורי מקלב: מדובר גם על שיתוף פעולה עם ירדן.
איתי קורזון: שיתוף פעולה עם ירדן זה בעבודה.
איתי קורזון: אנחנו לא מסתמכים על זה כרגע, אנחנו מקימים רשת משלנו שאמורה לעבוד בזמן אמת בצורה הכי טובה שאפשר.
אורי מקלב: על כמה קילומטר מדובר?
איתי קורזון: בסביבות 400 ק"מ.
איתי קורזון: יש 120 תחנות.
אורי מקלב: אני מבין שזה חלק אחד מתוך מה שאנחנו מצפים מאותה חברה.
אורי מקלב: יש פיתוח של תוכנה שתיקח את כל הנתונים האלה, תנתח אותם ותעביר.
אורי מקלב: היא תדע האם זה מגיע לתל אביב או לצפת.
אורי מקלב: אני מבין שזה המוח של כל העניין הזה.
אורי מקלב: גם את זה מפתחת אותה חברה?
איתי קורזון: לא, מי שמפתח את התוכנה הזו זה אנחנו.
איתי קורזון: זו תוכנה שעובדת בקליפורניה; היא עדיין לא אופרטיבית לחלוטין בקליפורניה.
איתי קורזון: זו תוכנה שפותחה בברקלי.
איתי קורזון: אחד מהחוקרים שלנו נסע לשנתיים להשתלמות בברקלי כדי לעבוד על התוכנה הזאת והוא למעשה גייר אותה – הוא לקח אותה והפעיל אותה על הרשת שקיימת היום בצפיפות מאוד נמוכה של תחנות, והראה שזה אופרטיבי וזה אפשרי.
איתי קורזון: כרגע ההתרעה לא כל כך יעילה בגלל שהרשת לא מספיק צפופה.
איתי קורזון: עכשיו אנחנו פועלים לצופף את המערכת, לקצר זמני התקשורת באופן משמעותי על מנת להגיע לזמנים מינימליים של התרעה.
אורי מקלב: מהירות הזיהוי וההתרעה - יהיה פער?
איתי קורזון: אנחנו שואפים להגיע לזמנים דומים.
איתי קורזון: הבעיה ברעידות אדמה זה - - -
אורי מקלב: לא כל רעידת אדמה צריכה לגרום להתרעה.
אורי מקלב: צריך להגיע זיהוי שאותה רעידת אדמה היא רעידת האדמה שממנה אנחנו רוצים להתריע.
איתי קורזון: אנחנו צריכים להבין גם את המיקום וגם את המגניטודה של הרעידה – את העוצמה שלה – כדי לדעת האם זו עוצמה שאנחנו להתריע, ואם אנחנו רוצים להתריע, אז בפני מי אנחנו רוצים להתריע.
אורי מקלב: אני מבין שפרישה נותנת לכם אינדיקציה יותר מקצועית כדי להגיע למסקנה שאתם רוצים להגיע.
אורי מקלב: אחרי שזה מגיע למוקד, שם תיעשה עבודה של ניתוח הנתונים כדי שתדע אם אין חשש בדרום הארץ, למשל, אז לא תפעיל שם התרעה.
אורי מקלב: אתה רוצה למקד איפה להפעיל את ההתרעה של פיקוד העורף.
אורי מקלב: הנתונים יגיעו למוקד פיקוד העורף?
בצלאל טרייבר: כן, זה מוקד לאומי של המערך הצבאי, שפיקוד העורף אחראי עליו.
חיים ילין: זה יד אדם או אוטומטי?
בצלאל טרייבר: לא בטוח שאני יכול לדבר על זה.
איתי קורזון: זה אוטומטי.
חיים ילין: זה מגיע למוקד, המוקד יודע לתרגם את מי להקפיץ ואת מי לא אוטומטית או שיושב בן אדם בתורנות ולוחץ על הכפתור?
איתי קורזון: אפריד.
איתי קורזון: אני אדבר על ההתרעה והם ידברו על ההפצה, כי יש צינור בין ההתרעה להפצה.
חיים ילין: זה מה שמעניין אותי, כי אם אין שם טכנולוגיה מאוד ברורה אז מאבדים בין שתיים לשלוש שניות.
איתי קורזון: על זה בדיוק אנחנו עובדים.
איתי קורזון: אנחנו רוצים להגיע לזמנים של חלקי האלף של השניה על מנת להעביר את ההתרעה הזאת כמה שיותר מהר למרכז ההפצה.
איתי קורזון: זה הסיפור של הממשק בינינו לבין פיקוד העורף.
אורי מקלב: אפשר לקבל הסבר קצר מדוע החלטת הממשלה היא מ-2012 ואנחנו נמצאים כבר כמעט ב-2018, כלומר יש פיגור גדול מאוד.
אורי מקלב: ההחלטה היתה לשנה וחצי מאז 2012 ועכשיו אנחנו מדברים על עוד כמה שנים.
אורי מקלב: לוח הזמנים מדאיג אותנו, אנחנו גם לא יודעים מה הסיבה.
אורי מקלב: ועדת הביקורת אולי תרצה לבדוק את העבר, למה זה לקח כל כך הרבה זמן, אבל כאן אנחנו רוצים לצפות את פני העתיד.
אורי מקלב: הממשלה דיברה אז על לוחות זמנים הרבה יותר קצרים.
עמית מושקין: אתחיל מהסוף, ואגיד שהחדשות הטובות שהמכרז יצא, המערכת בבנייה.
עמית מושקין: אנחנו עובדים עכשיו, עד סוף דצמבר יהיו 15 תחנות.
אורי מקלב: היא יחידה בעולם?
אורי מקלב: לא קיימות מערכות כאלה במקומות אחרים?
גל בן חיים: קיימות.
איתי קורזון: המערכת היחידה שהיא אופרטיבית היום בשיטה הזאת היא המערכת יפנית, ויש מערכת נוספת בקליפורניה שהיא עדיין לא אופרטיבית בגלל ענייני ממשלה, שעדיין לא מאשרים.
אורי מקלב: ביפן זו מערכת לצונאמי?
איתי קורזון: לא, זו מערכת של רעידות אדמה.
איתי קורזון: זה עובד מ-2007, רץ כבר עשר שנים ביעילות מדהימה.
עמית מושקין: גם לשם המכון נסע כדי ללמוד מה ואיך עושים.
עמית מושקין: אלה החדשות הטובות – המערכת נבנית ועד סוף 2018 המערכת הזאת תיפרש.
עמית מושקין: בזה הרגע האנשים בשטח עובדים והתחנות מוקמות.
עמית מושקין: הסיבות לעיכוב הן מנהלתיות ברובן.
עמית מושקין: היה את הנושא של מנהל מדעי האדמה והים שקם והתפרק, וזה גרם לקצת בעיות; יש את הנושא של מעבר האגף לסיסמולוגיה מהמכון הגיאופיזי לתוך שירות המדינה, במכון הגיאולוגי, שגם זה עדיין מתעכב.
עמית מושקין: אלה היו בעיות לא קלות, חלקן עדיין נמשכות, אבל בשורה התחתונה עכשיו בונים את המערכת.
אורי מקלב: יש לנו בשורה לאזרחים, שכל אזרח שירצה להתחבר ולקבל את ההודעה מהמערכת יוכל להתחבר בדרך שהוא יבחר לעצמו, חוץ מהמערכות הכוללות?
אורי מקלב: אני מבין שגם זה חלק מההסכם עם החברה או הפיתוחים שלכם.
אורי מקלב: בסופו של דבר, אדם שיש לו מגבלה או שרוצה להתחבר יוכל לעשות את זה.
בצלאל טרייבר: ההתרעה הזאת מופצת על-ידי מערכת הביטחון באופן מלא.
אורי מקלב: כן, רועי.
אורי מקלב: אני רוצה לקרוא את החלטת הממשלה.
רועי גולדשמידט: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
רועי גולדשמידט: אני מבקש לציין שבהחלטת הממשלה מופיע שאזרח יוכל להתחבר למערכת, ככל שהדבר לא כרוך בעלויות נוספות עבור הממשלה – אזרח, מוסד או כל ארגון.
אורי מקלב: אני מבין שהמערכות האלה נותנות אוטומטית, לא רואים מישהו שצריך התחברות מיוחדת.
אורי מקלב: מקבלים את זה בצורת SMS או בצורה אחרת.
אורי מקלב: איך זה עובד היום – המערכות עובדות גם טלפונית?
אורי מקלב: מה כוללות המערכות הפרטיות?
אורי מקלב: איך מקבלים התרעה פרטית היום?
גל בן חיים: היום יש מספר מערכות.
גל בן חיים: יש יחידות קצה שיושבות או במוסדות או במבנים, יש אפליקציה לפלאפונים.
גל בן חיים: זה חלק מההחלטות, לאיזה מערכות יפיצו את ההתרעה הזאת.
גל בן חיים: כל אזרח שירצה לרכוש יחידת קצה כזאת - יכול.
אורי מקלב: מה העלויות של המערכת הזאת?
איתי קורזון: 35 מיליון שקל.
אורי מקלב: זה הפיתוח.
איתי קורזון: הפיתוח, התקנת התחנות וכל מה שקשור.
אורי מקלב: בבקשה, חבר הכנסת בגין.
זאב בנימין בגין: לשאלתך, אדוני היושב-ראש, לגבי קבועי הזמן בין קבלת ההחלטה לבין הביצוע, אזכיר שבמכון הגיאולוגי פרסמנו את הדוח שהוביל לקראת ההקמה אי שם ב-2007, והתקדמנו עקב בצד אגודל כדי שלא נטעה ונשחית כספי ציבור לשווא.
זאב בנימין בגין: ואז צריך לקחת בחשבון את קבועי הזמן הממשלתיים: ניסוח מכרזים, הוצאת מכרזים – זה מכרז בין-לאומי.
זאב בנימין בגין: כל זה לוקח זמן, ובינתיים, ברוך השם, הרעידה דחתה את בואה ונתנה לנו עוד כמה שנים.
זאב בנימין בגין: איש לא התעצל ולא ניסה לעכב, אבל דברים לוקחים זמן.
אורי מקלב: יש לנו מיפוי של מבנים, מר טרייבר?
בצלאל טרייבר: יש מיפוי מלא של המבנים במדינת ישראל, הוא מנוהל על-ידי פיקוד העורף באופן שוטף וקבוע.
בצלאל טרייבר: יש תהליכים, לצערי בקצב איטי יחסית, של חיזוק מבנים.
בצלאל טרייבר: הלכתי לראות בית-ספר ומבנים כאלה באילת לפני כמה ימים.
בצלאל טרייבר: הפעילות הזאת מתקיימת.
בצלאל טרייבר: מי שעושה פעילות נרחבת באופן יחסי זה משרד החינוך.
בצלאל טרייבר: אמרת שתרצה לשמוע, נמצא פה ראש אגף ממשרד החינוך והוא יוכל לפרט.
בצלאל טרייבר: גם משרד השיכון עוסק לא מעט בפעילות של חיזוק מבנים, אבל בסופו של דבר זה בהיקף נמוך ממה שהיה צריך לעשות.
בצלאל טרייבר: פה יש פער גדול מאוד בין היכולת לממש את זה לבין מה שמתבצע בפועל.
בצלאל טרייבר: אני חושב שסדר העדיפויות צריך להיות – כפי שנעשה בפועל – בתי-הספר, שלגביהם תיכף תשמע; מוסדות רווחה, שגם שם פעילות נרחבת ותיכף תוכל לשמוע גם לגבי מוסדות הרווחה; משם צריך לעבור למוסדות ציבור ולבתים הפרטיים, בעיקר של הדיור הציבורי, ששם כרגע יש פער בתקציב למרות שמשרד השיכון עושה לא מעט במסגרת התקציב הקיים.
בצלאל טרייבר: זה מה שאני יכול להציג כרגע, הפערים עדיין גדולים.
בצלאל טרייבר: שר הביטחון פנה, וגם אנחנו - ועדה שעסקה אמנם במיגון, ועדה שהוקמה בעקבות מבצע צוק איתן עסקה בפערי המיגון, בראשות מנכ"ל השיכון ועבדך הנאמן.
בצלאל טרייבר: הכינה תוכנית שהוכנה עבור הממשלה, עדיין לא הוצגה ועדיין מתעכבת.
בצלאל טרייבר: שר הביטחון החליט לקחת אותה, למרות שזה לא תפקידו, ולעשות מאמץ לקדם אותה.
בצלאל טרייבר: הוא נמצא במגעים עמוקים מאוד עם שר האוצר ושר השיכון במטרה להביא תוספת תקציבית ייעודית גם לחיזוק וגם לתוספת מיגון, שבהרבה מקרים זה הא בהא תליא או נעשים ביחד, בו-זמנית.
אורי מקלב: השאלה ששאלתי, חוץ מהאיתור, האם עשו גם מיפוי של סיווג.
אורי מקלב: כלומר בניין של עשר קומות, האם הוא יותר מסוכן ממבנה של קומה אחת?
בצלאל טרייבר: אני לא מכיר חלוקה מהסוג הזה, אני מכיר לפי אזורים, כפי שציין פה גם המכון הגיאולוגי.
בצלאל טרייבר: לצערי הרב, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, אזורים כמו בית שאן, טבריה, קרית שמונה וצפת, האזורים שבהם הסיכויים להתרחשות רעידת אדמה או למשמעותה העוצמתית יותר גבוהים, שם יש לא מעט בתים.
בצלאל טרייבר: ספרתי לאחרונה את 2,000 המבנים הראשונים שנמצאים באזורים האלה ואני מקווה שנגיע לתקצב אותם יחסית מהר.
בצלאל טרייבר: אני מקווה שנגיע לסיכום עם האוצר לתקצב אותם ולעשות בהם גם חיזוק וגם מיגון בו-זמנית.
אורי מקלב: בבית שאן ובטבריה, גם שם יש מבנה של עשר קומות או מבנה של קומה אחת.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על תקציבים גדולים ואי אפשר הכול לחזק, אבל אם עושים מיפוי של מבנים ויודעים שגם בתוך המבנים שהם מסוכנים יותר או שיש לגביהם חשש שיש מבנים שהחשש כלפיהם הרבה יותר משמעותי, יכול להיות שההשלכות שם הרבה יותר חמורות.
אורי מקלב: האם שם אתה עושה שיתוף עם הרשות המקומית כדי שנדע לעצמנו לקדם בתוך כל המספר הגבוה של 80,000 מבנים למקד את עצמנו לעבר המבנים היותר בעייתיים?
בצלאל טרייבר: אין לי תשובה ישירה לשאלה שלך.
בצלאל טרייבר: אני יכול לומר שבכל מקרה אנחנו מתייחסים למבנים שהם מעבר לקומה אחת – כלומר לשתיים ומעלה.
בצלאל טרייבר: הוועדה לרעידות אדמה יזמה מספר מחקר מחקרים, האחרון שבהם על העיר טבריה והיקף הפגיעה בה, ושם יש פירוט מדויק על המבנים האלה.
בצלאל טרייבר: המחקר הזה הוצג בכללי על-ידי לראש העיר ובימים הקרובים גם יוצג לראש העיר בצורה מפורטת יותר, ויחד אתו נקבע פגישה גם עם שר השיכון כדי להציג את הפערים האלה.
בצלאל טרייבר: זו דוגמה אחת לפעילות שאנחנו מבצעים במטרה לנסות להגיע למיצוי תקציבי יותר מדויק, כמו שאתה מציין, באזורים היותר בעייתיים.
בצלאל טרייבר: למרות שכפי שאנחנו מבינים, קשה מאוד לחזות איפה תהיה קריסת המבנה שבו יהיו נפגעים רבים יותר.
אורי מקלב: אנחנו מחזיקים כאן מסמך מה-6 במאי 2017 של הממ"מ, שבו הוא אומר: "מתשובות של רשויות מקומיות בעניין מיפוי מבנים שאינם מחוזקים עולה תמונה לא אחידה.
אורי מקלב: בחלק מהרשויות יש מיפוי מלא או חלקי בעוד באחרות אין כלל מיפוי.
אורי מקלב: בטבריה, למשל, יש מיפוי לפיו כ-609 מבנים הם בני שלוש קומות ומעלה ו-1,685 מבני ציבור בעיר זקוקים לחיזוק.
אורי מקלב: " לאו דווקא מבני חינוך, שאולי שם יש בעל הבית, אנחנו מדברים על מבני ציבור בעיר העתיקה ומבני ציבור באופן כללי, שיש מספר רב יחסית לגודל של העיר.
אורי מקלב: באילת המקום יותר מסודר, וכן הלאה.
אורי מקלב: לפי המסמך הזה יש פעילות, אבל היא לא פעילות אחידה ולא פעילות מתמשכת וממוקדת.
אורי מקלב: לכן אני חושב שיכול שאתה, כרח"ל, צריך לחזק את הדבר הזה.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך לקחת את הנתונים שיש, לעבד אותם ולראות מה אנחנו יכולים לקדם בנושא הזה.
אורי מקלב: בסעיף 4 להחלטת הממשלה יש הקמת מערכות התרעה מקומיות.
אורי מקלב: היו אמורים להציג תוכנית למפעלים ומתקנים?
בצלאל טרייבר: אין לי תשובה לזה, אני לא מכיר.
רועי גולדשמידט: סעיף 4 להחלטת הממשלה אומר: להקים צוות בראשות ראש רשות החירום הלאומית, בהשתתפות המנכ"לית להגנת הסביבה ומנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לגבש תוכנית וקריטריונים לגבי מפעלים ומתקנים בהם יידרש להתקין מערכות התרעה מקומיות.
רועי גולדשמידט: " אני מדלג על ההמשך, אבל הרעיון הוא, למשל, מערכות התרעה שיבצעו באופן אוטומטי סגירה של מגופים, הפסקה של תהליכים וכו', במטרה לצמצם נזקים.
רועי גולדשמידט: אני מבין שהיתה ועדה שהמליצה המלצות בנושא הזה, אבל לא ברור מה הסטטוס של הטיפול בנושא.
בצלאל טרייבר: כתבנו לוועדה תשובה, ואקריא אותה.
בצלאל טרייבר: "היום אין חובת התקנת מערכות התרעה במבני ציבור.
בצלאל טרייבר: משרד האוצר התקין מערכות התרעה מקומיות בקריות הממשלה שבאחריותו, כך גם בחלק מתחנות המשטרה ותחנות מד"א.
בצלאל טרייבר: נעשה עבודת מטה בוועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה לצורך קביעת המלצות, אך המלצות טרם הובאו לאישור הממשלה".
אורי מקלב: אני רוצה לעבור תיכף למשרד החינוך, אבל בינתיים נציג רשף ביטחון 1993 בע"מ, מערכות חיזוי.
אורי מקלב: ביקשנו לקבל מה קיים אצל חברות פרטיות שיש אצלן מערכות.
אורי מקלב: רצינו לשמוע מה יש לכם לחדש בנושא.
דוד קורח: חברת רשף מתקינה מערכות התרעה מקומיות.
דוד קורח: בין היתר, הקימה גדר סיסמית לאורך קו שבר ים המלח, מאילת ועד מטולה ושבר יגור, עד כניסות לחיפה.
דוד קורח: גדר מבצעית כבר כשנה וחצי.
אורי מקלב: עבור מי?
דוד קורח: שלום, אני מרשף ביטחון.
דוד קורח: חברת רשף מתקינה מערכות התרעה מקומיות, בין היתר, הקימה לפני כשנתיים גדר סיסמית לאורך קו שבר ים המלח - מאילת ועד קרית שמונה ומטולה.
דוד קורח: כמובן, לגבי שבר יגור, עד הכניסות לחיפה.
דוד קורח: הגדר הזאת היא גדר מבצעית כבר כשנה וחצי.
אורי מקלב: עבור מי הקמתם אותה?
דוד קורח: הקמנו את זה במסגרת מכרז לרכבת ישראל.
דוד קורח: הגדר היא גדר מבצעית.
דוד קורח: יושבים פה נציגים של רכבת ישראל, גם הם יוכלו להסביר.
דוד קורח: ישנו מרכז קליטה שמקבל את האותות.
דוד קורח: פותחה תוכנה בהתאם, התוכנה גם קובעת לאן תופץ ההודעה, איזה אזור הוא פגיע ומה צריך לעשות.
דוד קורח: ההודעה עד למרכז הרכבת היא הודעה אוטומטית והיא מגיעה בתוך פחות משניה.
דוד קורח: זה לגבי הגדר הקיימת.
דוד קורח: אם יש שאלות אשמח לענות.
זאב בנימין בגין: מה המקור התוכנה?
זאב בנימין בגין: מה הוא זמן העיבוד של האות, או מה הסף שמתחתיו אתם לא מתריעים?
זאב בנימין בגין: אם מדובר בסוד מסחרי – אתה לא חייב לענות.
דוד קורח: הפרטים הטכניים המדויקים של המערכת, אין אותם ברשותי.
דוד קורח: אני יכול לומר למה הגענו במערכת.
דוד קורח: במערכת הותקנו כ-70 חיישנים לאורך קו השבר, העיבוד נמדד במילי-שניה.
דוד קורח: התוכנה מעבדת את הנתונים, כולל ההגעה למרכז הבקרה של רכבת ישראל, זה לוקח פחות משניה.
אורי מקלב: המערכות שלכם מקבילות למערכות שאמורים להתקין עכשיו או שזו מערכת אחרת?
אורי מקלב: אתם מכירים את המערכות האלה?
איתי קורזון: מדובר במערכת מקומית, שמתריעה לפי ערך סף מסוים של תנודת קרקע בנקודה מסוימת.
איתי קורזון: היא לא יודעת אם היא רואה את הפאזה הראשונה של הגל, את הפאזה השניה או הפאזה השלישית.
איתי קורזון: למה זה חשוב?
איתי קורזון: הפאזות ההרסניות של רעידות האדמה הן השניה והשלישית, שזה גלי גזירה וגלי שטח.
איתי קורזון: אלה הפאזות שבאמת גורמות להרס.
איתי קורזון: המערכת הזאת, שהיא מערכת עיוורת, שלא יודעת בדיוק מה היא רואה, יכולה להתריע בטעות על הגל בפאזה השניה והשלישית, שהוא כבר הגל ההרסני.
איתי קורזון: מבחינתנו זה אומר שהיא יכולה לתת התרעה, היא יכולה לשלוח את ההתרעה שלה מאוד מאוד מהר, השאלה היא מה היא ראתה.
איתי קורזון: אנחנו מנצלים את זה שאנחנו מסתכלים על הפאזה הראשונה, שלא תמיד תידלק במערכות המקומיות, ועל סמך הפאזה הראשונה אנחנו נותנים התרעה מה הולכת להיות עוצמת הרעידה בהמשך.
איתי קורזון: המערכות המקומיות, במקרים מסוימים הן יתפסו את הפאזה הראשונה ויוכלו לתת התרעה בזמן, ברוב המקרים או ב-50% מהמקרים, הן יתפסו את הפאזה השניה והשלישית ועליהן הן יתריעו, ואז זה כבר מאוחר מדי.
אורי מקלב: בשביל ההשכלה שלנו: מדוע רכבת ישראל נחשונית בעניין הזה יותר מאחרים?
אורי מקלב: זה לא בגלל באזור הזה יש ריבוי מסילות – אולי אני לא מכיר – אבל גם אם ההשפעה היא על אזור חיפה, כמו שאתם אומרים, רכבת ישראל יותר פגיעה משאר המערכות במדינת ישראל לרעידות אדמה?
אורי מקלב: שאלה שניה: מה המערכת הזאת אמורה לעשות?
אורי מקלב: מפסיקים את פעילות הרכבת בזמן שיש התרעה?
דוד קורח: קודם כול, שנציג רכבת ישראל ידבר, אבל אחריו אני רוצה לענות לאדון מהמכון.
אורי מקלב: תענה עכשיו, אחרי זה ניתן להם.
דוד קורח: מי שקבע את המפרט הוא ד"ר שפירא, שהיה יו"ר ועדת ההיגוי לרעידות האדמה.
דוד קורח: הלכנו אתנו עקב בצד אגודל בנושא ההתרעה.
דוד קורח: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח האם אנחנו מגלים את הגל השני או השלישי; התשובה היא כן, אבל לא אכנס כרגע לוויכוח.
אורי מקלב: רכבת ישראל, בבקשה.
רוברט שימחייב: אני ממונה על ההיערכות לחירום ברכבת ישראל.
רוברט שימחייב: במסגרת ההיערכות שלנו, בגלל החשש הגדול לציבור הנוסעים ברכבת – ואנחנו יודעים מה המשמעות של ירידת רכבת מהמסילה כתוצאה מאירועים אחרים - ניתחנו והבנו שיש חשש גדול לציבור הנוסעים ברכבת.
רוברט שימחייב: השתמשנו במערכת שכבר קיימת, בהיעדר מענה אחר בנושא של מערכת התרעה.
רוברט שימחייב: יצאנו למכרז לפרישה של חיישנים כאלה, גם באמצעות חברת רשף שזכתה במכרז, שפרשה את החיישנים לאורך קו השבר וגם בכל תחנות הרכבת.
רוברט שימחייב: יש לנו בכל תחנת רכבת מעל 60 גלאים, שגם מחוברים למערכת הכריזה.
רוברט שימחייב: זאת אומרת, ברגע שאותם חיישנים חשים ברעידת אדמה מופצת התרעה ברדיוס מסוים שהגדרנו לכל אותן תחנות רכבת, כהתרעה מקדימה לציבור הנוסעים להתפנות מתחנות הרכבת.
רוברט שימחייב: ברור שטווח ההתרעה הוא קצר בחלק מהמקומות ובחלק קצת יותר ארוך, אבל בהיעדר מענה אחר זה הדבר הנכון שחשבנו לעצמנו כמענה מיטבי לציבור הנוסעים שלנו.
רוברט שימחייב: אולי פחות לתחנות, יותר לתנועת הרכבות, כדי להאט בחלק מהמקומות ובחלק מהמקומות לעצור את תנועת הרכבת כדי למנוע את השמיטה של הרכבות מהמסילה.
אורי מקלב: הפירוק של המסילות, זו תופעה ישירה של פירוק מסילות בעת רעידת אדמה?
אורי מקלב: אני מאוד מעריך את זה שפיתחתם מערכת כזאת, אבל עוד לא הבנתי מדוע ברכבת ישראל החשש יותר גדול מאשר במקומות אחרים.
אורי מקלב: לא בגלל שאתם נמצאים במקום אורבני, זה מקום פתוח בסך הכול.
אורי מקלב: רק מפירוק המסילה?
אורי מקלב: לא שאני רוצה לרפות את ידיכם בעניין הזה.
אורי מקלב: היתה כבר התרעה?
אורי מקלב: בפעם האחרונה שהיתה רעידת אדמה, המערכת שלכם זיהתה?
אורי מקלב: קיבלתם את ההתרעה המוקדמת?
רוברט שימחייב: לא, לא קיבלנו התרעה, כי הסף במערכת היה נמוך ממה שהוגדר.
אורי מקלב: תלוי בחוזק הרעידה.
אורי מקלב: אני לא יודע כמה היה באזורים שלכם.
דוד קורח: הרעידה האחרונה היתה במרחק 1,000 ק"מ.
דוד קורח: תחנת הרכבת ביוספטל בבת ים קיבלה התרעה, אבל פחות מהתרעה שצריכה להופיע במערכות הכריזה.
אורי מקלב: דניאל מאור ממחלקת החינוך בעיריית רמת גן, יש לכם אפליקציה שפיתחתם.
דניאל מאור: השנה ניסינו לחשוב על כל מיני אפשרויות, מעבר לדברים הרגילים.
דניאל מאור: דבר אחד הוא לטובת עובדי העירייה במסגרת מטה החירום ודבר שני זה משהו לטובת האזרחים.
דניאל מאור: תציג את זה השותפה שלי, סטלה, שהיא ממחלקת היישומים.
דניאל מאור: בבקשה.
סטלה קול: שלום, אני מנהלת מחלקת יישומים באגף מערכות המידע של עיריית רמת גן.
סטלה קול: העירייה פועלת בשני אופנים.
סטלה קול: האחד, בשעת חירום, כאשר יש רשת קווית אנחנו עושים שיתוף פעולה עם חברת ווייז.
סטלה קול: עשינו פוליגון יחד עם ווייז ומיפינו את כל העירייה.
סטלה קול: הבאנו להם מידע על המקומות שאליהם התושבים צריכים להתפנות בעת חירום – אנחנו מדברים על רעידת אדמה.
סטלה קול: ברגע שיש התרעה - ויכול להיות שאפשר לעשות שיתוף פעולה יחד עם המערכת החדשה של פיקוד העורף - ווייז מפעילים את השכבה הזאת ושולחים push notification לכל מי שנמצא באזור רמת גן, והם יודעים מה השטח הקרוב אליהם שאליו הם צריכים להתפנות.
סטלה קול: מערכת שניה שיש לנו היא מערכת של חברת Spikeit, היא מערכת GIS שיושבת על net stick, מחברים אותה לכל לפ טופ.
סטלה קול: לא צריך רשת קווית, יש עליה כבר את כל שכבות המידע - איפה האוכלוסייה הנזקקת פרושה בעיר, שכבה של כל בתי-ספר והמבנים הציבוריים, שיש לפנות מהם ילדים או אזרחים - ויש עוד כל מיני שכבות ששמנו כדי לתת עזרה ומענה מצד העירייה לאזרחים.
סטלה קול: אלה שני הדברים הטכנולוגיים שאנחנו משתמשים בהם.
אורי מקלב: יש גם ניסוי יישומי?
סטלה קול: כן.
סטלה קול: אולי דני יפרט על זה, היה תרגיל ביולי.
אורי מקלב: ומה התוצאות מבחינת שיתוף הפעולה של התושבים, המודעות שלהם, מה הם יודעים לעשות ומה הם לא יודעים לעשות, איך הם פועלים?
דניאל מאור: ניסינו את המערכת, ועובדים שלנו שתורגלו כאזרחים השתמשו במערכת, והמערכת הוכיחה את עצמה.
דניאל מאור: זה תהליך של חינוך ושל הסברה, שכרגע קשה לנו לתת תשובות איך האזרח יוכל להשתמש במערכת עצמה בזמן הקצר הזה.
דניאל מאור: לגבי המערכת השניה, של העירייה, היא הוכיחה את עצמו.
דניאל מאור: תרגלנו את כל העירייה.
דניאל מאור: אמר חבר הכנסת ילין שאנחנו רגילים להיכנס למקלטים, תרגלנו שפה אנחנו יוצאים החוצה לשטח הפתוח, כל מטה החירום של העירייה.
דניאל מאור: אנשים הגיעו עם הלפ-טופים שלהם.
דניאל מאור: תרגלנו והמערכת הוכיחה את עצמה מבחינת העבודה.
אורי מקלב: אם אין מספיק זמן, אנחנו גם אומרים לאנשים לרדת מהבתים או שיש הוראות אחרות?
בצלאל טרייבר: ההוראות אומרות שצריך לצאת מהבתים ככל האפשר, מקומה 3 ומטה; אם לא – להיות בממ"ד, למי שיש; אם לא – חדרי מדרגות.
בצלאל טרייבר: אלה ההוראות במדינת ישראל נכון להיום.