GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון מילוא: ואז כשחזרתי מארצות הברית הגיעו אלי שני סטודנטים מבריקים למעבדה, אהרן ואלעד, שבאו ואמרו, אנחנו רוצים לראות אם אפשר לבוא ולשבור את שיא המהירות של איך שהדברים האלה עובדים.
רון מילוא: המכונה הזאת, למרבה הפלא, אפילו שיותר ממיליארד שנה אבולוציה עבדה עליה, לא עובדת נורא מהר.
רון מילוא: אנחנו עדיין לא מבינים בדיוק למה, אנחנו חוקרים את זה, ואמרו, בוא ננסה לראות אם אפשר לשבור את המחסום מהירות הזה כדי לעשות יותר עם אותה כמות של משאבים.
רון מילוא: אז זה היה החלק הראשון, הרעיון הזה, וכדי לבוא ולנסות להתקדם איתו היינו צריכים לבוא ולמצוא איזשהי חיית מחמד, הם חשבו על כל מיני רעיונות איך לבוא ולעשות את זה, אני לא אספר לכם את כל הפרטים, עשו תחרות, אחד עשה את זה בראש, אחד עשה את זה במחשב, הגענו לאיזשהם הצעות.
רון מילוא: איך בודקים אותם - הלכנו לדבר הזה, זה חיידק קטן שאנחנו מאוד אוהבים לעבוד איתו במעבדה, קוראים לו אי קולי, ואפשר לבוא ולבדוק בו הרבה רעיונות.
רון מילוא: בין השאר את הרעיון שהם הגיעו אליו של איך אפשר לבוא ולקחת אוויר וכמו צמחים, לבוא ולהיות מסוגלים לייצר סוכר.
רון מילוא: הם באו ואמרו, יש בעיה קטנה, הדיאטה של החיידק הזה היא דומה קצת לדיאטה שלנו, הוא אוהב לבוא ולקחת סוכר ומזה הוא חי.
רון מילוא: אנחנו רוצים לבוא ובעצם להפוך לו את הדיאטה, לבוא ולראות אם אפשר לבוא ולשנות ולגרום לחיידק הזה לבוא ולקחת ולייצר סוכר.
רון מילוא: וזה כבר שאלה מעניינת, האם אפשר לשנות דיאטה בצורה כל כך דרמטית במעבדה.
רון מילוא: זה הדליק את הבחור הזה, ניב אנטונובסקי, שבדיוק הגיע למאסטר במעבדה, והוא הכוכב הגדול, אם תרצו, שנכנס עכשיו לעונה השנייה של המעבדה שלי.
רון מילוא: הוא אמר, אין שום סיכוי שזה הולך לעבוד ואני מוכן להקדיש שנה מהחיים שלי כדי לבוא ולהראות שהרעיון הזה של אהרן ואלעד, שעכשיו כבר בתור תיאורטיקנים חושבים קדימה על הפרוייקטים הבאים, הם בתיאוריה הגיעו לאיזשהי דרך לעשות את זה.
רון מילוא: אני רוצה להראות שאי אפשר לבוא ולעשות את זה.
רון מילוא: הוא בא ואמר משפט שאהבתי, הוא בא ואמר שבתיאוריה אין הבדל בין תיאוריה לבין מעשה אבל בתכלס יש.
רון מילוא: בשביל לבוא ולעשות את זה הוא היה צריך לצרף עוד אנשים, ראיתם שהוא היה קצת מדוכא בהתחלה, הוא ככה לבד נגד כולם.
רון מילוא: הוא חיבר, מצא עוד שני חבר'ה, את ליאור שבדיוק סיים מאסטר והתחיל דוקטורט במכון ויצמן ואת שירה עמרם, שבאה והצטרפה אלינו והם אמרו ביחד בוא נעשה פרוייקט של שינוי באמת קיצוני בדיאטה של החיידק לראות אם הוא יכול לבוא ולהתחיל לייצר סוכר מהאוויר.
רון מילוא: וזו הייתה הנבחרת, ליאור מומחה לבוא ולהדביק ולעשות כזה קופי פייסט בתוך ד.נ.א של חיידקים, שירה נהפכה להיות המומחית באיך לעשות אבולוציה כמו שאני אספר לכם קצת ויצאנו לדרך.
רון מילוא: היה צריך לבוא ולעשות הרבה דברים, אני לא אכנס לכל הפרטים, יש לי איזשהי שרשרת שלמה של איך שקורה מטבוליזם, כמו בכל דיאטה, היינו צריכים לבוא ולשנות את הדיאטה של החיידק, באנו ומחקנו לו כל מיני גנים, הכנסנו לו כל מיני דברים חדשים שבדרך כלל עובדים רק בצמחים וזה יהיה הבסיס כדי לבוא ולעשות את זה.
רון מילוא: וזה היה נראה כמו תכנית נהדרת שעבדה לנו ממש יפה בתיאוריה.
רון מילוא: התחלנו לעשות את הניסויים וזה היה כישלון גמור.
רון מילוא: ניסינו לבוא ולעשות את זה בבוקר, ניסינו לעשות את זה בערב, בתחילת חודש, כשהירח מלא, כשהירח ריק, כשהירח כחול, שום דבר לא עובד.
רון מילוא: עכשיו זה כבר אחרי שהוצאנו הרבה כסף של המשלם מיסים האירופאי, אחרי שהחבר'ה כבר, ניב כבר היה עמוק אחרי המאסטר, החליט שהוא מוכן גם להקדיש את הדוקטורט שלו כדי להמשיך לעבוד על זה הלאה.
רון מילוא: הבנו שאין ברירה, חייבים למצוא איזשהו פתרון.
רון מילוא: בעצם נתנו לחיידק את כל מה שהוא צריך כדי לעשות את זה אבל משום מה הוא עדיין לא היה סגור, משהו במוטיבציה לא היה מספיק.
רון מילוא: חשבנו מה יכול לבוא ולעזור לנו הלאה.
רון מילוא: ואז אמרנו, הכלי הכי חזק שקיים לביולוגיה זה האבולוציה, אותו דבר שהביא אותנו להיות מי שאנחנו היום, האם אנחנו יכולים לרתום את האבולוציה כדי לשכנע את החיידק הזה לעשות מה שצריך כדי שניב יוכל לגמור, במקרה הזה עכשיו דוקטורט, בצורה מכובדת.
רון מילוא: באנו ויצרנו בעצם איזשהי מערכת שבה אנחנו נותנים את כל המוטיבציה לחיידק כדי לבוא ולעשות את העניין הזה של לקבע פחמן.
רון מילוא: מה זה אומר?
רון מילוא: אמרנו, בוא ניקח מערכת ניסויית שבה נשים את החיידקים עם ממש ממש מעט סוכר, שרק יאפשר להם טיפה לחיות, נשים אותם בתוך מכשיר כזה עם מלא אנרגיה, מלא פחמן דו חמצני, אוויר, נותנים לו את כל מה שהוא רוצה.
רון מילוא: זה גם קצת סוג של מכונת עינויים בשביל החיידק כי הוא נורא נורא רעב, אבל נותנים לו את הגן עדן לידו שאם הוא רק יוכל לבוא ולעשות את הקיבוע פחמן הוא יוכל לגדול, להעמיד מלא מלא צאצאים.
רון מילוא: בדיוק מה שהאבולוציה טובה בלבוא ולעשות.
רון מילוא: והשאיפה היא שאחרי כמה חודשים הוא באמת יוכל לבוא ולעשות את מה שאנחנו רוצים.
רון מילוא: מה אתם אומרים זה הצליח?
רון מילוא: אני הייתי ממש סקפטי.
רון מילוא: אבל אחרי כמה חודשים קיבלנו תוצאה שהפתיעה את כולנו, ראינו שבעצם מתחילה להיות לנו גדילה גדולה של חיידקים והיינו צריכים לבוא ולראות האם זה באמת מה שאנחנו חושבים.
רון מילוא: אני הייתי סקפטי כי היו לי כל מיני רעיונות איך החיידק כמו האבולוציה הרבה פעמים יודעים לעבוד עלינו.
רון מילוא: אנחנו מתכננים לעשות דבר אחד אבל האבולוציה יודעת למצוא פתרון אחר.
רון מילוא: אמרנו, איך נוכל בסוף לבוא ולדעת אם זה אמיתי או לא.
רון מילוא: אתם יודעים, מדענים, מה שהם עושים, ברגע שהם מקבלים איזה תוצאה הם ישר רצים לספר לחבר'ה, על זה אנחנו נמדדים.
רון מילוא: אנחנו רוצים לבוא ולהעביר את הידע הלאה.
רון מילוא: אבל בתור מדענים אנחנו ממש מפחדים שנספר משהו לחבר'ה ויסתבר שהוא לא נכון.
רון מילוא: איך בדקנו את זה?
רון מילוא: באנו ולקחנו אוויר שאנחנו רוצים לצבוע אותו באיזשהו צבע כדי לראות אם באמת האוויר זה מה שבונה את החיידקים.
רון מילוא: יש דרך לעשות את זה, אפשר את הפחמן לבוא ולצבוע אותו במקום שיהיה פחמן רגיל, פחמן 12, לבוא ולסמן אותו עם צבע אחר של פחמן 13.
רון מילוא: עשינו את זה וגילינו שבעצם החיידק, כל המסה שלו, כל הגוף שלו, עכשיו נבנה מהאוויר, כמו צמחים.
רון מילוא: עכשיו, אחרי כל השנים, זה כבר היה משהו כמו חמש שנים אחרי שניב אמר שהוא מוכן להקדיש שנה כדי להראות שזה שטויות.
רון מילוא: עכשיו הוא באמת היה יכול לבוא ולחגוג, את הדברים האלה הוא יכול היה ללכת ולרוץ ולספר בעולם.
רון מילוא: היום הוא ממשיך לבוא ולספר על זה בהמשך הפוסט דוקטורט שהוא עושה בניו יורק וזה בעצם הייתה ההצלחה הגדולה.
רון מילוא: הוא לא עשה גם את זה כבר לבד, הצטרפו אליו לאורך הדרך להרפתקה הזו עוד אנשים וביחד הצלחנו לבוא ומצד אחד להתחבר לאמירה הזו שהאבולוציה היא יותר חכמה ממך אבל גם במעבדה שלי ראינו שאנחנו יכולים ללמוד כל מיני לקחים מהאבולוציה.
רון מילוא: שיעור אחד שאולי רלוונטי, אם לא לוועדת המדע והטכנולוגיה לוועדת כספים, למדנו מהאבולוציה איך לבוא ולאזן הכנסות והוצאות.
רון מילוא: מסתבר שהבעיה שזה לא עבד לנו קשורה לרמה המולקולרית של איך החיידק שהוא לוקח את האוויר ומכניס אותו פנימה הוא מייד הולך ומייצר איתו סוכר, זה כמו איזה חשבון בנק, שיש לך איזשהי כמות של ריבית שנכנסת מדיי חודש, אבל אם אתה מוציא יותר מדיי כסף עם הכספומט, מבזבז יותר מדיי כסף, אתה תבוא ותאבד את הקרן, לא תהיה לך ריבית, לא ייצא שום דבר.
רון מילוא: ראינו שבעצם כל המוטציות שקרו בכמה חודשים האלה שבאו והיו בתוך המכונה הזאת ועברו אבולוציה, אנחנו יכולים לראות כל שינוי ושינוי שחל שם, ולראות שהכל קשור לאיך החיידק מחליט לבזבז את הפחמן שלו וכל מיני תובנות לגבי זה.
רון מילוא: זה ככה בקצרה מה שרציתי לספר לכם.
רון מילוא: כל זה מוביל אותנו לחלק ממאמץ עולמי, אם תרצו, מרוץ שליחים עולמי, שקורה במאה ה-21, שלפי דעתי הוא האתגר הכי גדול, לא משנה מה יוחלט היום לגבי הממשלה הבאה או לגבי הכנסת הבאה, אתגר שאני מקווה שיהיה לכם זרעים של להיות שותפים בו, ואני אגיד שזה אתגר שהוא רלוונטי גם למדעי הרוח וגם למדעי החברה, אנחנו צריכים למצוא דרך לייצר יותר עם פחות, עם כמות אנשים שקיימת שרוצה לחיות טוב כמו שאנחנו חיים ובשביל זה אנחנו צריכים למצוא הרבה דרכים בעבודה שלנו במכון ויצמן איך לבוא ולייצר דלקים ירוקים, יותר מזון, איך אפשר לבוא ולעשות את זה.
רון מילוא: ובדרך אתם גם יכולים להיות שותפים להרפתקה כמו שמישהו אמר בסרטון נורא יפה על איך הכיף הגדול זה לא מה שאתם זוכים אלא ההרפתקאות שקורות בדרך והחברים שמכירים.
רון מילוא: אז זה החברים במעבדה נכון ללא מזמן ששותפים לזה, כולל כל מיני חבר'ה שהגיעו מארצות הברית ומאירופה כדי לבוא ולהיות חלק מהמבצע הזה.
רון מילוא: ושירה שהתחילה מלעשות אבולוציה, באמת מלהעביר את החיידקים שלנו מבחנה, מבחנה, כשעוד הייתה בתואר ראשון בפקולטה לחקלאות לידינו, הגיעה, עשתה מאסטר ובחתונה שלה יחד עם כל העובדים והעובדות החדשים במעבדה חגגה עם כולנו.
רון מילוא: נקווה שגם אתם תחגגו את זה שנכנסתם לחוברת הזאת ושזה יעשה לכם חשק לעשות עוד מחקר תמיד בעתיד.
רון מילוא: תודה רבה.
ליעד מודריק: תודה רבה לפרופסור רון מילוא ונודה גם לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד של הכנסת שהצטרפה אלינו.
ליעד מודריק: עתה נעבור לחלקו השני של האירוע שאני בטוחה שכולכם מחכים לו, לטקס הענקת הפרסים לזוכים בתחרות המדענים והמפתחים הצעירים לישראל הנערך זו השנה ה-21.
ליעד מודריק: את התחרות מנהל מוזיאון המדע על שם בלומפילד ירושלים והיא חלק מתכניות האיחוד האירופי לעידוד הקשר ושיתוף הפעולה בין מדענים צעירים באירופה וחלק מתחרות אינטל אייסף העולמית הנערכת בארצות הברית.
ליעד מודריק: האקדמיה הלאומית למדעים בראשות הפרופסור נילי כהן שותפה לתחרות.
ליעד מודריק: ארבעה משופטי התחרות השנה הם חברים באקדמיה הצעירה למדעים.
ליעד מודריק: מנהל התקשוב, הטכנולוגיה ומערכות המידע במשרד החינוך שותף אף הוא לתחרות ותומך בה מיומה הראשון.
ליעד מודריק: תודה מיוחדת למשרד החינוך על התמיכה המתמשכת הזו והחל מהשנה שעברה תומכת בתחרות גם קרן משפחת גורן מונטי פררי מאיטליה באמצעות הקרן לירושלים, תודה רבה.
ליעד מודריק: אבל לפני שנעבור לטקס הענקת הפרסים יש לי עונג מיוחד וכבוד להזמין את נציגת המדענים הצעירים, שיר שגיא, לומר את דבר.
ליעד מודריק: וזה עונג מיוחד, אני הופתעתי לגלות את השם שלה כשקיבלתי את רשימת הדוברים מכוון ששיר עושה אצלי במעבדה פרוייקט, היא הצטרפה למעבדה שלי באוניברסיטת תל אביב בתחילת השנה, פרוייקט שבו היא מנסה להבין את הבסיס המוחי של עיבוד מודע ולא מודע.
ליעד מודריק: אז שיר, שמחה גדולה, בבקשה.
שיר שגיא: שלום רב, וכמו שליעד אמרה, אני שיר, אני בת 16 מבית יצחק ותלמידת כיתה י"ב בקריית החינוך על שם דוד בן גוריון בעמק חפר.
שיר שגיא: את עבודת המחקר שלי אני ביצעתי במסגרת תכנית אלפא במכון ויצמן בנושא השפעה של גורמים מרחביים על הייצוג המוחי של הסביבה.
שיר שגיא: כאן זה המקום להודות לד"ר נימרבאום סלנט, ראש תכנית אלפא במכון ויצמן, לד"ר יניב זיו ראש המעבדה, לד"ר אלון רובין שהנחה אותי בעבודה.
שיר שגיא: לכל אחת ואחד מאתנו יש את האנשים שבזכותם הם פה, ולכן בשם כולנו אני רוצה להודות לכל המנחים ולכל הרכזים שאפשרו לנו לעשות צעדים ראשוניים בעולם המדע והטכנולוגיה.
שיר שגיא: ולמשפחות שתמכו בנו לאורך כל הדרך.
שיר שגיא: עבודת הגמר היוותה עבורי, ואני בטוחה שאני ממש לא היחידה שמרגישה כך, הזדמנות ייחודית להחשף לעולם חדש ולהתנסות במחקר מדעי בליווי חוקרים מהשורה הראשונה, חוויה שהייתה מיוחדת ומצמיחה.
שיר שגיא: כבר ביום המיונים הראשון נחשפנו לכמה מהאספקטים המוצלחים של התחרות.
שיר שגיא: התלמידים המגוונים שלוקחים בה חלק, ההזדמנות להציג את המחקר או הפיתוח הטכנולוגי שעבדנו עליו לפני מומחים וליווי צמוד שכל אחת ואחד מאתנו מקבלים.
שיר שגיא: בין הודעת המעבר לשלב הגמר לבין שלושת הימים המשמעותיים האלו קיבלנו ליווי צמוד הן מטעם התחרות והן מטעם מנחה שצוות לכל אחד מאתנו שעזר לנו בכתיבת התקציר, הכנת הפוסטר והתכוננות להצגת הפרוייקט או העבודה.
שיר שגיא: ויטלי לרנר, המנחה שלי מטעם התחרות, תודה לך ותודה לכל המנחים שנרתמו להכין אותנו בצורה הטובה ביותר.
שיר שגיא: כשהגעתי לירושלים ביום ראשון לאחר לילה עם מעט שינה, מצויידת בבגדים רשמיים והרבה חששות, לא ידעתי למה לצפות.
שיר שגיא: אחרי שהגעתי וראיתי את העמדה שלי עם פוסטר, חולצה ותג שם, הבנתי שזה באמת קורה.
שיר שגיא: כלומר, נלחצתי אפילו יותר.
שיר שגיא: עם זאת, במהרה נרגעתי לאחר שיחה והיכרות עם האנשים המדהימים ומפגש עם חבריי לתחרות.
שיר שגיא: אני מתרגשת לעמוד כאן
שיר שגיא: בפניכם ולסכם שלושה ימים שעברו ברגע ועם זאת היו משמעותיים כמו חודש שלם.
שיר שגיא: שלושה ימים בהם רכשתי חברים חדשים מכל הארץ, שלושה ימים של חוויות חדשות והתנסויות מרגשות.
שיר שגיא: התחרות הייתה יציאה מהשגרה וטעימה מהחוויות הנוספות שעיסוק במדע יכול לזמן לנו בין אם הן אינטלקטואליות או חברתיות.
שיר שגיא: אני מאמינה שזהו צעד ראשון עבור רבים מאתנו במסע שבתקווה נמשיך עוד שנים רבות.
שיר שגיא: לפני שאני מסיימת רצינו לומר תודה, תודה לצוות השופטים בראשותו של פרופסור חנוך גוטפרויד והמנהל האקדמי, פרופסור גדי גלזר.
שיר שגיא: תודה למוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים ולרוני בן חיים וקרין לוי שמנהלות את התחרות ולצוות המוזיאון שהיה האמא ואבא שלנו בשלושה הימים האלה, גוני ורומן שדאגו לכל מחסורנו.
שיר שגיא: תודה לתומכים, משרד החינוך וקרן גורן מונטי פררי באמצעות הקרן לירושלים, האקדמיה הלאומית למדעים, חברת אינטל וכל מי ששותף לדרך, תכניות אלפא וקדם עתידים.
שיר שגיא: ולכל החברים שרכשתי פה, שבלעדיהם זה לא היה אותו הדבר, אני מקווה שנשמור על קשר משמעותי.
שיר שגיא: אז שיהיה לכולנו בהצלחה.
ליעד מודריק: תודה רבה לשיר.
ליעד מודריק: וכעת לטקס הענקת הפרסים לזוכים אני מתכבדת להזמין לשולחן הנשיאות את יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אורי מקלב, את גברת מיכאלה גורן מונטי, נציגת הקרן המשפחתית גורן מונטי פררי שתורמת לתחרות, את נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים פרופסור נילי כהן, את נציג מנהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע במשרד החינוך, מר יגאל דור, את נציג האיחוד האירופי בישראל מר מארק גלאגר, את הנספח המדעי בשגרירות גרמניה בישראל מר כריסטיאן יורגן.
ליעד מודריק: את טקס הענקת הפרסים לזוכים ינחה פרופסור חנוך גוטפרויד, יושב ראש חבר השופטים של התחרות.
ליעד מודריק: פרופסור גוטפרויד, בבקשה.
חנוך גוטפרויד: שלום לכולכם.
חנוך גוטפרויד: היות והמתח גובר אני אחסוך זמן ולא אציין בשמם את אף אחד מן האנשים המכובדים שיושבים כאן כי בחלק הזה המכובדים הם אלה שיושבים כאן באמצע מהשורה השלישית ועד השורה השמינית, 57 התלמידים והתלמידות שיושבים כאן שהגישו 40 עבודות מחקר לתחרות השנה, הם גם הזוכים בתחרות המדענים הצעירים 2018.
חנוך גוטפרויד: ואני לא הראשון שאומר את זה אבל אני גם אגיד לכם מדוע.
חנוך גוטפרויד: מפני שלתחרות הזאת הוגשו 232 עבודות מחקר ביניהן עבודות טובות מאוד, ביניהן כאלה שאפילו משתוות ברמתן לעבודות שבסופו של דבר נכנסו לגמר.
חנוך גוטפרויד: צוות האנשים שעסק במיון העבודות והיה צריך להחליט איזה בסופו של דבר תגענה לכאן התמודד עם משימה מאוד קשה.
חנוך גוטפרויד: 26 השופטים ששפטו את 40 העבודות אתמול התמודדו עם משימה קשה עוד יותר.
חנוך גוטפרויד: כל שנה אני אומר שזהו היום המרתק ביותר בשנה בשבילי, זהו גם היום הקשה ביותר בשנה בשבילי מפני שבסופו של דבר אנחנו צריכים להחליט מבין העבודות האלה למי נעניק ציונים לשבח ולמי נעניק פרס ראשון, פרס שני, פרס שלישי וכך הלאה.
חנוך גוטפרויד: והמשימה היא קשה וכל שנה אני אומר אפילו פעמיים כל שנה, בבוקר ואחרי הצהריים, שיש הרבה מתחרים באולימפיאדה אבל בסופו של דבר בפודיום יש שם שלוש מדרגות.
חנוך גוטפרויד: אנחנו יותר נדיבים מאנשי האולימפיאדה כי אנחנו את הפרסים, הראשון, שני, שלישי, מחלקים בין יותר מאחד, אנחנו נותנים ציונים לשבח.
חנוך גוטפרויד: ובכל זאת, בין 40 העבודות ששפטנו אתמול יש מגוון שמכסה את כל התחומים של החקר ושל הדעת.
חנוך גוטפרויד: יש שם עבודות במדעי הרוח וחברה, יש עבודות במדעי החיים ורפואה, יש עבודות בחקר הסביבה, במדעים מדוייקים, יש השנה מספר ניכר של עבודות בטכנולוגיה וביניהם מספר ניכר שוב של עבודות בהנדסה רפואית.
חנוך גוטפרויד: בשיפוט העבודות האלה אנחנו נעזרים במהנדסים, מדענים וחוקרים מחברת אינטל.
חנוך גוטפרויד: ההשוואה בין תחומים שונים היא גם כן קשה.
חנוך גוטפרויד: בסופו של דבר אנחנו מגיעים להחלטה אחרי דיונים של יום משמונה בבוקר עד החשכה.
חנוך גוטפרויד: ואני אספר לכם היום מה בסופו של דבר הצוות הזה החליט שמורכב מחוקרים בכל התחומים אחרי התלבטויות רבות.
חנוך גוטפרויד: בסופו של דבר אנחנו מחפשים, אתם אומרים שאולי קשה לדרוש מה שאנחנו מבקשים מתלמידים בגיל הזה ובשלב הזה של החיים, אנחנו מחפשים בכל תחום עבודה שעומדת במתודולוגיה המיוחדת לתחום והיא מיוחדת לכל דבר.
חנוך גוטפרויד: אנחנו מחפשים עבודה עצמאית, אנחנו מחפשים קורטוב של חדשנות ומקוריות, אנחנו מחפשים כתיבה בוגרת ומאוד מוקפדת.
חנוך גוטפרויד: אנחנו מחפשים גם הצגה בעל פה שמעידה על הבנה מאוד רחבה של התחום.
חנוך גוטפרויד: ואנחנו מוצאים כאלה והרבה מאוד מן העבודות שאנחנו ציינו הן עבודות ברמה של עבודות מוסמך באוניברסיטה כבר.
חנוך גוטפרויד: כך שבאמת יש במה להתברך.
חנוך גוטפרויד: מה שאני אעשה עכשיו, אני אלמד אתכם קצת מדע, אני אתחיל בעבודות בציונים לשבח.
חנוך גוטפרויד: אנחנו החלטנו לציין לשבח שמונה עבודות.
חנוך גוטפרויד: אנחנו אחר כך נחלק פרסים, פרס שלישי, פרס שני, פרס ראשון וכך הלאה.
חנוך גוטפרויד: על כל אחת מן העבודות האלה אני אתן לכם הרצאה.
חנוך גוטפרויד: כך שיש לנו מדע.
חנוך גוטפרויד: מה שאני אעשה כך.
חנוך גוטפרויד: ברגע שהשם יושמע אז התלמידה או התלמיד ואם זה שניים או שלושה לעבודה יתחילו לטייל אל הבמה ויעמדו פעם כאן עד שאני אסיים כדי לחסוך זמן ואז ניתן תעודות ואז נלחץ ידיים ונעבור הלאה.
חנוך גוטפרויד: אז אני מתחיל ואתם גם תתרשמו מהשונות העצומה של הנושאים, השיטות והדברים שהיום מרכיבים את תחום הידע האנושי.
חנוך גוטפרויד: העבודה הראשונה היא דווקא במדעי הרוח.
חנוך גוטפרויד: בתקופה שבין המאה השישית והשלישית לפני הספירה, בהיסטוריה של צין, שהיא תקופת 100 האסכולות, המצטיין בשיח מדיני ופילוסופי שבמרכזו מושג הדאו.
חנוך גוטפרויד: אבישי אלה, תלמיד התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים, זכה בצל"ש על עבודתו "דאו בתקופת המלחמות הלוחמות, התועלת שבחוסר התועלת".
חנוך גוטפרויד: ומושג הדאו פירושו הדרך המוסרית ואבישי תיאר בעבודתו את הקשרים בין המרכיבים השונים של דאו, העבודה כתובה ברמה גבוהה, יש בה דיון מעמיק וחדשנות מירבית במרכיבים המטאפיסיים, הלשוניים והמיסטיים, הפוליטיים של התקופה.
חנוך גוטפרויד: המערכת הקרדיו וסקולרית שלנו חשופה לכל מיני סיכונים ואחת מהן היא הצטברות שומנים באזורים שונים בעורק.
חנוך גוטפרויד: אביב אזולאי ומיכל לוי מבית ספר הרב תחומי למצויינות ומנהיגות חברתית נהריה ובית הספר הרב תחומי עמל רבין למדעים ואמנויות והן מתכנית קדם עתידים.
חנוך גוטפרויד: העבודה שלהן "טיפול מכאני לשומן רגיש בפוטנציאל קרע" ובכן אותן הצטברויות שומן שמכוסות בשכבות דקות של תאים יכולות לגרום לקרע, יכולות להתפרץ לתוך העוקר, יכולות ליצור קרישים שיכולים להגיע ללב ולגרום להתקף לב ואפילו למוות.
חנוך גוטפרויד: ויש טיפול תרופתי, לא הכי יעיל, והם מציעים טיפול מכאני, הם מציעים טיפול שלמעשה דומה להשתלה של איזשהו קטטר לתוך העורק, שאיבת השומן והעבודה, ההצעה שלהם, מתוארת בעבודה מדעית סולידית שכתובה מאוד יפה.
חנוך גוטפרויד: על הרעיון ועל תיאור שלו ועל המחקר שהם עשו כדי לבסס אותו החלטנו לתת להם צל"ש.
חנוך גוטפרויד: ואני עובר לציון לשבח השלישי ואתם יודעים שיש לנו ככל שאנחנו מתבגרים, לא רק לנשים, גם לגברים, תופעה של בריחת סידן, מה שנקרא אוסטאופורוזיס.
חנוך גוטפרויד: אילון גולדברג ואביגיל גיל מאורט גרינברג קרית טבעון, זכו בצל"ש על עבודתם, פתרון חדשני לטיפול ומניעת אוסטאופורוזיס.
חנוך גוטפרויד: וכמובן, האוסטואופורוזיס מה הוא גורם, הוא גורם לירידת מסת העצם, לסיכון גבוה לשרירים והטיפול התרופתי הקיים אינו יעיל ביותר והם מציעים טיפול חדשני המבוסס על אפקט פיזיקלי שנקרא האפקט הפיזו אלקטרי.
חנוך גוטפרויד: האפקט הפיזו אלקטרי אומר שאם אתם לוחצים חומרים מסוימים, יש גבישים כאלה, גם בעצם זה קורה, אם אתם לוחצים נוצר זרם חשמלי כתוצאה מהלחץ.
חנוך גוטפרויד: זרם חשמלי מגרה תאים שמעודדים הווצרות מסת עצם וזה עוזר למנוע את גריעת המסה.
חנוך גוטפרויד: והם מציעים לשים למשל על זרוע איזשהו שרוול שילחץ בצורה מדודה, מבוקרת, על העצם וכך לעזור למנוע את האוסטאופורוזיס.
חנוך גוטפרויד: הרעיון הוא מעניין, חדשני, הם גם בנו את ההתקן הזה ואני מקווה שיצליחו לעשות מזה גם איזשהו מוצר פעם.
חנוך גוטפרויד: הצל"ש השלישי, ואנחנו עוברים מנושא לנושא, אתם שמעתם על תופעת הורטיגו, פחד גבהים.
חנוך גוטפרויד: בין תופעות הורטיגו אחת השכיחות היא אותה תופעת ורטיגו שבה מקבלים התקפים פתאומיים של סחרור חריף.
חנוך גוטפרויד: מי שהציע פתרון מעניין לזה, אולי חדשני, מאוד מועיל, הם אלון דולב, גל רינות ועודד שמואלי מבית הספר בית חינוך על שם רבין תל מונד.
חנוך גוטפרויד: ומה הבעיה?
חנוך גוטפרויד: ברגע שזה קורה צריך להביא רופא או צריך להביא פיזיותראפיסט שידריך את המטופל בכל מיני תנועות ונדנודי צוואר כדי לצאת ממצב הסחרור.
חנוך גוטפרויד: מחכים לרופא לפעמים הרבה זמן, בינתיים יכולים לקרות דברים קשים, בכל מקרה האיש או האישה לא יכולים לתפקד.
חנוך גוטפרויד: מה שהם מציעים זה להשתמש במערכת בטכנולוגיה קיימת של מציאות מדומה שמחברת לטלפון הנייד והיא מדריכה את האיש שלוקה בתסמונת הזאת באותם תמרוני ראש הדרושים וזה מאפשר את הטיפול בכל זמן, בכל מקום, ומתברר שהוא גם טיפול מדוייק יותר.
חנוך גוטפרויד: ועל זה מגיע להם באמת ציון לשבח.
חנוך גוטפרויד: אומרים שהמתמטיקה היא מלכת המדעים וגם שפחתם בגלל השימושים הרבים שבה.
חנוך גוטפרויד: מאוד קשה בגיל הזה לעשות משהו מקורי במתמטיקה.
חנוך גוטפרויד: אנחנו התרשמנו מעבודה מסויימת שדנה בקומבינטוריקה של גופי מתמטיים שנקראים פיאונים קמורים שהדפנות שלהם הם משולשים וזהו ענף עמוק ומפותח של הקומבינטוריקה.
חנוך גוטפרויד: חלק ניכר מן התוצאות שלו התקבלו במשך כמה עשורים על ידי מתמטיקאים ישראלים בולטים.
חנוך גוטפרויד: אליעזר פיקר מאורט גבעת רם על שם יוסף חרמץ בירושלים כתב עבודה על משפט החסם התחתון עבור פיאונים סימפליציאלים.
חנוך גוטפרויד: אלה הם אותם הגופים שתיארתי קודם.
חנוך גוטפרויד: היקף העבודה מאוד מרשים, התלמיד מגלה בקיאות והבנה בהרבה מאוד צדדים של הקומבינטוריקה ואינטואיציה גיאומטרית רב מימדית מעולה.
חנוך גוטפרויד: יש בעבודה ניתוח בעיות פתוחות והצגת שאלות חדשות, יש בו פרק מקורי ומעניין המעיד על יכולת גבוהה של חשיבה עצמית ועל כך אנחנו מעניקים לו ציון לשבח.
חנוך גוטפרויד: אולי מה שאני אגיד עכשיו גם ידבר אישית להרבה מכם מפני שמתברר שהרבה מאוד אנשים באוכלוסייה הבוגרת סובלים מנדודי שינה.
חנוך גוטפרויד: ויש כ-15% מהאוכלוסייה בישראל אפילו סובלים מנדודי שינה חריפים מאוד, תסמונת שנקראת אינסומניה.
חנוך גוטפרויד: הטיפול הקיים בכדורים הוא ממכר.
חנוך גוטפרויד: התלמידים יובל בזק, עומר נולמן ושיר נראון מבית הספר בית חינוך על שם רבין תל מונד הציעו מערכת ביתית לניטור וטיפול באינסומניה.
חנוך גוטפרויד: שלושתם יסעו לתחרות אינטל, אייסף בפיטסבורג במאי בפנסילבניה.
חנוך גוטפרויד: הם הציעו מערכת ביתית לניטור וטיפול באינסומניה שמבוססת על אפקט, על טכנולוגיה קיימת שנקראת איזשהי טכנולוגיה בינוראלית שמשמיעה במיטת הישן או המתמודד עם חוסר שינה לשתי אוזניים של הצלילים בתדירויות שונות, המוח מתרגם את זה לאיזשהו צירוף של שני הצלילים האלה שמשפיע על קצב פעילות המוח ומאפשר שינה ערבה ומתוקה.
חנוך גוטפרויד: ועל כך אנחנו מעניקים לשלושתם את התעודה על צל"ש.
חנוך גוטפרויד: ושוב תופעה שנוגעת לאוכלוסייה רבה – קרוב ל-10% מן הנשים בתקופת הפוריות סובלות באופן חמור מתסמינים רגשיים ופיזיולוגיים בימים שקודמים לקבלת הווסת.
חנוך גוטפרויד: התופעה הזאת באנגלית נקראת Premenstrual Dysphoric Disorder.
חנוך גוטפרויד: התלמידה שחרית פידלר ממדרשיית הרטמן לבנות בירושלים מתכנית אלפא כתבה עבודה שאני תיכף אתאר אותה, רק אומר לכם ששחרית תיסע למחנה מחקר בגרמניה.
חנוך גוטפרויד: מה ששחרית עשתה, מטרת העבודה, היא להבין את הקשר בין התופעה ההורמונלית, מינית הזאת ובין פעילות המוח והיא בעזרת סריקות של punctual MRI בשלבים שונים של המחזור החודשי חקרה כישורים תפקודיים בין אזורים שונים במוח.
חנוך גוטפרויד: היא עשתה מחקר סטטיסטי מאוד מרשים, מאוד מקפיד, בהשוואה בין קבוצות שונות והעבודה שלה כתובה באופן מאוד בשל והחלטנו להעניק לה ציון לשבח על כך.
חנוך גוטפרויד: והעבודה האחרונה שהחלטנו לציין לשבח קשורה לאחד הכלים הדיאגנוסטיים החשובים, הלא פולשניים ברפואה וזה MRI התעודה המגנטית הגרעינית.
חנוך גוטפרויד: כרמל הרפז מבית ספר אורט בנימינה ומתכנית אלפא כתבה עבודה, השם קצת קשה להבנה, מיד אסביר לכם מה מסתתר מאחרי השם, "שחזור עוצמת הגרדיאנטים המגנטיים ב-MRI על ידי ניתוח גלי קול".
חנוך גוטפרויד: גם כרמל תסע למחנה המדעי בגרמניה.
חנוך גוטפרויד: ובכן, הצילום MRI נותן לנו תמונה מאוד חדה של האזורים הנסרקים.
חנוך גוטפרויד: החדות הזאת של התמונה תלויה בכיול מאוד מדוייק של עבודת המכשיר.
חנוך גוטפרויד: והכיול הזה איננו עמיד בפני כל מיני הפרעות חיצוניות, הוא משתנה ומתקלקל עם הזמן, הוא מתקלקל עם כל מיני זעזועים מכניים וכל הזמן צריך לכייל מחדש.
חנוך גוטפרויד: מה שעשתה כרמל, היא הציעה שיטה איך לכייל אותו בעזרת אותם צלילים אקוסטיים שנפלטים מן הסלילים האלקטרומגנטיים שמקיפים את האזור שבו יושב הנבדק והם יוצרים את השדה המגנטי ההכרחי לעשות את התהודה אבל הם גם מפיקים גלי קול.
חנוך גוטפרויד: ובשימוש בהם, שימוש מתוחכם ואלגוריתם מתוחכם שהיא פיתחה וכתבה היא הציעה איך לכייל אותו וכל מי שדיבר איתה התרשם.
חנוך גוטפרויד: הנושא הוא מאוד מורכב, מאוד קשה, זו טכנולוגיה מורכבת, אני לא מדבר כבר על הפיזיקה שהיא בעייתית, אבל הטכנולוגיה מאוד מורכבת.
חנוך גוטפרויד: אנחנו התרשמנו שהיא מאוד מבינה מה היא עושה.
חנוך גוטפרויד: כל אחד מהצל"שים גם יקבל תעודה של 500 ₪ לרכישת ספרים.
חנוך גוטפרויד: עכשיו אני עובר לחלוקת הפרסים.
חנוך גוטפרויד: ויש לנו פרס אחד מיוחד והוא פרס שניתן על עבודה יצירתית לזכרו של נעם כנפו.
חנוך גוטפרויד: ומשפחת כנפו נמצאת איפשהו באולם ואני מבקש אותם להעניק את הפרס כאשר אני אכריז.
חנוך גוטפרויד: אריאל כנפו הוא גם, כבר שנים רבות, אחד השופטים בתחרות.
חנוך גוטפרויד: העבודה שבחרנו היא באמת עבודה יצירתית.
חנוך גוטפרויד: היא נוגעת לאיזשהו אפקט פסיכולינגוויסטי אפשר לומר, שנקרא בעברית הטרמה, באנגלית priming, והוא אומר שאם אנחנו חשופים לאיזשהו גירוי מסוים, לאיזשהו אירוע, זה נותן איזשהי התניה איך אנחנו נגיב מיד אחר כך.
חנוך גוטפרויד: והתלמיד יהל כספי, תלמיד התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים כתב על כך עבודה.
חנוך גוטפרויד: ומה שהוא עשה את הדבר הבא: הוא השמיע ל-35 נבדקים, השמיע להם משפטים במבנים מיוחדים, מבנה פעיל, מבנה סביל ועוד מבנה.
חנוך גוטפרויד: ההשערה היא ש-priming ייעשה על ידי משפט, מבנה משפט נכון אבל נדיר.
חנוך גוטפרויד: סביל הוא נדיר.
חנוך גוטפרויד: אחרי זה נותנים לאנשים האלה לתאר תמונה.
חנוך גוטפרויד: ומתברר שבתיאור התמונה הם משתמשים יותר מן הרגיל, יותר מתנאים אחרים, במשפטים במבנה סביל ולא במבנים אחרים.
חנוך גוטפרויד: יהל עשה מזה עבודת מחקר מאוד יסודית, השופטת שהיא מומחית לבלשנות חשבה שזאת עבודה מצטיינת במיוחד בכל הקריטריונים של מחקר מדעי וגם הראה שהתופעה הזאת של הטרמה פסיכולינגוויסטית היא תופעה הרבה יותר רחבה וישנם גורמים נוספים מאשר משפט כזה, תכנים של התמונה ודברים אחרים.
חנוך גוטפרויד: ואנחנו באמת התרשמנו שמדובר פה בעבודה יצירתית יוצאת דופן.
חנוך גוטפרויד: הפרס הוא 3000 ₪ ללימודים אקדמיים בארץ.
חנוך גוטפרויד: ויהל, אתה תסע למחנה לתלמידים מצטיינים בשוויצריה.
חנוך גוטפרויד: אתם יודעים שלאחרונה מדברים הרבה על תאי לחץ, על תא לחץ.
חנוך גוטפרויד: תא לחץ איזשהו כלי, שיטה, לשיפור קוגניטבי בתהליכי הזדקנות, לטיפול בשלבים ראשוניים של מחלת אלצהיימר.
חנוך גוטפרויד: השהייה בתא לחץ אמורה לשפר את זה, באיכילוב יש תא לחץ וכו'.