GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי סבג: אנחנו בעצם בית הספר הראשון בארץ שהצליח לפתח בעצמו אפליקציית מציאות מדומה בנושא החלל, שזה מהש אתם רואים פה.
<מגי אסייג: אתם יכולים לחלק לחברי הכנסת שהם יראו תוך כדי?
<מגי אסייג: בואו תחלקו.
<איתי סבג: התחלנו מהרעיון של מירי שבעצם התפתח אחרי זה למשהו מדהים.
<איתי סבג: בהתחלה חקרנו על מערכת השמש והשארנו את הידע שלנו וכתבנו תסריט שנשלח לחברת ההייטק ספרטנס, וסיסמה לכל תלמיד.
<איתי סבג: לאחר מכן בחרנו את הקריינית וניהלנו בינינו משוב לאורך כל הדרך עד להגעת התוצר.
<איתי סבג: אנחנו מאמינים שהתוצר שלנו יכול בעצם לפתח את המוטיבציה ללמידה ולפיתוח אפליקציות נוספות בתחומים אחרים.
<איתי סבג: במשך תהליך פיתוח התוצר נחשפנו באמצעות סיסמה לכל תלמיד לפרויקט החלל השיתופי בין שפרעם לשדרות ששמעתם לפני רגע, וחשבנו איך אפשר לעזור להם עם הנושא הטכנולוגי.
<איתי סבג: התוצר שלנו יכול בעצם לדמות לאסטרונאוט מסע במערכת השמש כשהוא עוד על פני כדור הארץ וכך הוא יכול לחקור על כל הפלנטות וכל האזור שם.
<מגי אסייג: תלמידים תעזרו להם להסביר איך לוחצים פה, כל הכבוד לך.
<איתי סבג: אני מזמין את חברי הצוות לעשות לכם את ההדגמה.
<מגי אסייג: תדגימו כדי שנראה מה אתם רואים בדיוק, איך אנחנו יכולים לראות שיעור בחלל.
<מגי אסייג: ככה לומדים בעצם כאשר יש יזמות, מוטיבציה, חדשנות, מנהלים, תלמידים, ראשי עיר שנותנים לזה את המקום של חדשנות ופריצת דרך וכל הכבוד לכולם.
יעקב מרגי: אני לא רציתי לחזור למציאות.
אורי מקלב: 450 מעלות צלזיוס נשמע לי קצת קשה, אבל החום פה מחשל אותך לאט לאט.
<איתי סבג: מי שעם משקפיים גם יכול לשים לב, אתם יכולים להסתכל מאחורה ולראות את הפנים של החללית.
<איתי סבג: זה בעצם 360 מעלות.
אורי מקלב: אלה לוחות השעונים.
<איתי סבג: כן.
<מגי אסייג: מהחלל הזה המדהים שכמובן הילדים פה, כל מה שאני יכולה זה להצטער על כך שאני מקצרת כי יש נושא נוסף מיוחד רגיש במינו.
אורי מקלב: אתה רוצה להגיע לחלל?
אורי מקלב: היית רוצה לנסוע?
<איתי סבג: מאוד.
<מגי אסייג: הם עוד יכולים.
אורי מקלב: לא רחוק היום.
<מגי אסייג: נושא נוסף, לא חדש, אבל הוא בליבנו יותר מכל טכנולוגיה, שנקרא הנגשה.
<מגי אסייג: אנחנו במיזם הבנו שזה שאנחנו נותנים את ההזדמנות השווה זה לא מספיק ואנחנו רוצים להיות שווה בין שווים כשאנחנו מאפשרים להנגיש, זאת אומרת שהילדים שלנו מייצרים חשיבה איך אפשר להנגיש את הטכנולוגיה גם לכאלה בעלי צרכים מיוחדים.
<מגי אסייג: לחלק הזה אבקש מראש העיר קרית גת שהיה שותף פעיל בעיר שלו ליום שיא של הנגשה, ואם הוא ירצה לשתף אותנו מה זה הנגשה, אחרי זה גם הרכזת תסביר והילדים יגידו מה הם עשו.
<מגי אסייג: יש לנו פה ילדים שהמציאו אפליקציות לטובת ילדים בעלי מוגבלויות.
אורי מקלב: עם מוגבלויות.
<מגי אסייג: עם מוגבלויות.
<מגי אסייג: תודה על התיקון.
<מגי אסייג: ברשות
<מגי אסייג: כם נשמע אותם.
<אבירם דהרי: קודם כל ברשות שני יושבי ראש הוועדות - - -
אורי מקלב: זו הזדמנות לברך אותך על הפעילות, אבירם.
אורי מקלב: קרית גת מתפתחת, עיר שתתפתח בעתיד, עיר עם הרבה עתיד, אנחנו היום שותפים למאבק שלכם בתחנת הכח, אנחנו ראינו את העבודה הטובה, העלינו את זה על סדר היום גם בדיונים, ציינתי אצלנו בישיבה שהייתה פה, ההכנה המקצועית והאמתית שבאמת נתנה תשובה לכל טענה או בקשה שהייתה, הבאתם את הדברים נכוחה וכולנו מזדהים עם המאבקים שלכם ועם הצרכים שלכם.
יעקב מרגי: אם תרשו לי נימה אישית, הוא למד מתחנת הרכבת.
יעקב מרגי: הוא קטר.
יעקב מרגי: הוא אפילו שרים לא רואה בדרך.
יעקב מרגי: מי שעומד מולו, הוא נוסע כמו קטר ומתקדם.
אורי מקלב: הוא הביא את קרית גת להישגים גדולים.
אורי מקלב: זה כבר לא פריפריה.
<אבירם דהרי: אז באמת גם חבר הכנסת אורי מקלב יו"ר הועדה למדע וטכנולוגיה, תראו, ועדות הכנסת הן כמו שאמר חבר הכנסת יעקב מרגי, הן הלב הפועם של הכנסת.
<אבירם דהרי: פה מתקבלות ההחלטות שאחר כך מתורגמות ליישום בשטח.
<אבירם דהרי: במליאה יש את ההצבעות בסוף ואת התקשורת, אבל כאן זה המקום.
<אבירם דהרי: אז באמת, גם המדע והטכנולוגיה שזה על המפה היום, באמת חבר הכנסת מקלב, זה על המפה.
<אבירם דהרי: אתם שמים את זה על המפה וגם החינוך, התרבות והספורט.
<אבירם דהרי: ברוך השם, אנחנו חווים, אנחנו אישית לא רוצים בחירות.
<אבירם דהרי: רוצים להמשיך ככה.
יעקב מרגי: גם אורי לא רוצה וגם אני.
אורי מקלב: אנחנו גם לא רוצים שיהיו בחירות בקרית גת.
אורי מקלב: אתה יכול להמשיך ככה.
אורי מקלב: צריך להגיע להבנה ואנחנו נסדר את זה.
<אבירם דהרי: יש אוירה טובה ואנחנו רוצים להמשיך כך.
<אבירם דהרי: ידידיי, עמיתי, ראשי העיר, ראיתי פה את הלוי פה, רפי, יוניס, עושים איש-איש עבודה - - -
יעקב מרגי: יש פה את חבר הכנסת יונס.
<אבירם דהרי: אני לא מכיר אותו עדיין.
אורי מקלב: הוא חדש חדש.
אורי מקלב: יש לו התחלה מצוינת.
<אבירם דהרי: אני כמי שבא מהטכנולוגיה במקור, עוד לפני התפקיד הזה כראש עיר, איש של סטרטאפים וכן הלאה, אני תמיד אוהב טכנולוגיה ולכן כשבאו אודי אנג'ל ומגי להכניס את הנושא הזה, סיסמה לכל תלמיד, קפצנו על המציאה ואנחנו שמחים שהזדמן לנו גם, אני לא יודע אם אתם יודעים, אנחנו העיר הכי מפותחת בנושא טיפול באוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים, אנחנו כבר שנה שניה - - -
יעקב מרגי: הם לא בעלי.
יעקב מרגי: עם צרכים מיוחדים.
<אבירם דהרי: כולנו יש לנו צרכים מיוחדים.
<אבירם דהרי: אבל כל אחד בתחומו.
אורי מקלב: לכולנו יש מגבלות.
אורי מקלב: אנחנו לא כל יכולים.
<אבירם דהרי: יש לנו פעילות ענפה בתחום זה ואנחנו כבר שנה שניה מקבלים את אות העיר הנגישה.
<אבירם דהרי: לא רק העיר הנגישה, הארגון הנגיש.
<אבירם דהרי: גם מתחרים בו ערים וגופים וכן הלאה, וזו כבר השנה השנייה.
<אבירם דהרי: אנחנו כבר שבע שנים, בכל פעילות שלנו יש גברת שמתרגמת לשפת סימנים וכן הלאה, לא צריך בשביל זה חוקים.
<אבירם דהרי: המיזם המדהים הזה שפועל כבר שנים אצלנו בהצלחה רבה ורק הולך ומתרחב ואנחנו מאחלים לכל מדינת ישראל שיזכו לזה, זכינו לארח את תחרות הממציאים הצעירים.
<אבירם דהרי: לראות ילדים בכיתה ד' שנותנים להם, כמו שאמרת, הלכה למעשה.
<אבירם דהרי: דרך אגב, אנחנו חייבים לפתוח בדבר תורה, קצר.
<אבירם דהרי: כתוב "לכו בנים שמעו לי יראת השם אלמדכם" דוד המלך אמר.
<אבירם דהרי: לכו בנים שמעו לי, אם אתה רוצה להגיד למישהו משהו, אתה אומר לו "בוא שניה, בוא לשמוע" אבל דוד המלך אומר "לכו בנים שמעו לי".
<אבירם דהרי: מה זאת אומרת לכו בנים?
אורי מקלב: סתירה לכאורה.
<אבירם דהרי: אומרים המפרשים, אתה רוצה לדעת אם הבנים למדו, שמעו?
<אבירם דהרי: לכו הבנים, צאו, צאו לחיים ונראה מה אתם יודעים לעשות.
אורי מקלב: תיישמו את מה שלמדתם.
<אבירם דהרי: ישמו, בואו נראה אתכם מיישמים.
<אבירם דהרי: לכו הבנים שמעו לי.
<אבירם דהרי: אז אנחנו זכינו לראות יישומים, זה פשוט מדהים.
<אבירם דהרי: את זוכרת מגי, עברנו שם ולא רצינו לעזוב.
<אבירם דהרי: בבתי ספר בכל הדרום ילדים בכיתה ד' מציגים פתרונות לאוכלוסיות עם המגבלות בכל התחומים.
<אבירם דהרי: פשוט מדהים.
<אבירם דהרי: יושב לידי יונתן מדימונה, שזכו במקום ראשון.
<אבירם דהרי: נתנו פרגון לדימונה, אבל בכלל כל מי שעבר וראה את ההמצאות האלה, זה הזכיר לי את ימי באוניברסיטה שעשיתי תואר שני באינטליגנציה מלאכותית, היה לי פרופסור בשם סם ברגמן שהיה יועץ ל-CIA, הוא אמר שכל שנה הם עושים קייטנות לילדים ולוקחים מההמצאות של הילדים, כי הם עדיין לא מקובעים, לא מרובעים, אין להם את המגבלה של "אי אפשר" וזה היה פשוט חוויה מדהימה לכל מי שהשתתף.
<אבירם דהרי: יישר כח לכל העוסקים במלאכה.
יעקב מרגי: משפט ברשותך אדוני היושב ראש.
יעקב מרגי: צמצום פערים הוא הדגל שאנחנו נושאים בכל התחומים.
יעקב מרגי: צמצום פערים דיגיטאליים היום זה דבר הכרחי, מדברים על צמצום פערים והמיזמים האלה שנעשים בפריפריה זה דבר גדול ואני חושב שיש להודות ליו"ר ועדת המדע שיזם - - -
אורי מקלב: היום הוא היום שלך.
אורי מקלב: אנחנו רק שותפים.
יעקב מרגי: אני מודה לכם, אני פורש לעיסוקיי.
יעקב מרגי: ניפגש עוד כמה דקות בוועדה אצלי.
<אבירם דהרי: רק עוד נתון אחד שתדעי, קרית גת בעקבות הסיסמה לכל תלמיד שזה ביסודי, אנחנו בתיכונים הפעלנו תכנית "סודקות את תקרת הזכוכית", בנות, יש לנו למעלה מ-400 תלמידות לחמש יחידות במתמטיקה.
אורי מקלב: זה באמת היעד שלנו וזה באמת מפעים ומרשים לשמוע את זה.
אורי מקלב: מחר נקיים כאן בכנסת טקס הענקת פרסים לזוכים בתחרות מדענים צעירים על יסודי ותיכון, פיתוחים והמצאות שבעצם הופכות ליישומיות, שחברות הייטק בינלאומיות לוקחות ומפתחות הלאה, חברת אינטל מארחת אותם, גם מחזקת אותם ולוקחת אותם לחוץ לארץ לתחרויות, מאוד יוקרתיות, הכל כדי לתת את האתגרים, לתת להם תמריצים שייקחו אותם למעלה בעניין הזה, לגלות את הכישרונות ולתת להם את החיזוקים בעניין.
אורי מקלב: כל הכבוד, זה צריך להתחיל ביסודי.
<מגי אסייג: בגיל הרך.
<מגי אסייג: יונתן בן דוד הוא מדימונה והוא והחברים שלו בנו אפליקציה שנותנת פתרון, הוא יסביר לנו מה הם עשו.
<יונתן בן דוד: שלום שמי יונתן בן דוד, באתי מבית הספר נווה עמרם מדימונה.
<יונתן בן דוד: לפני שאני מתחיל, בית הספר שלי הוא בית ספר מקדם חשיבה יזמית ועקב כך השכבה שלי שהיא שכבה ד' השתתפה בפרויקט "מנגישים לך עתיד" ששייך לפורטל סיסמה לכל תלמיד.
<יונתן בן דוד: בפרויקט הזה היית צריך להמציא אפליקציה שיכולה לעזור לילדים בעלי צרכים מיוחדים בעזרת טכנולוגיה מתקדמת.
<יונתן בן דוד: בעצם אתם מוזמנים להיכנס לפעילות הרביעית מנגישים עתיד ובה תוכלו לראות את כל התהליך שעברנו.
<יונתן בן דוד: מהו בעצם מקום מונגש, מהו מקום לא מונגש, איך אפשר לעזור לנכים ולילדים בעלי צרכים מיוחדים.
<יונתן בן דוד: ערכנו סקרים בקרב הקהילה וראינו שרוב העונים אמרו "כן, אני מוכן לעזור לילדי וראייטי ולעזור להם" ועקב כך גם המצאנו את האפליקציה "המזמינון".
<יונתן בן דוד: המזמינון היא בעצם אפליקציה שהמטרה שלה היא לגשר בין מתנדבים לבין ילדי וראייטי.
<יונתן בן דוד: האפליקציה מציגה מערכת שעות שכל ילד וראייטי מבקש עזרה, אני יכול להיפגש איתו.
<יונתן בן דוד: בוא נגיד אם דני מבקש עזרה בשעה 17:30 ואני בתור מתנדב פנוי בשעות האלה, אני יכול לבוא אליו, לשחק איתו במשחקי קופסה, לעשות איתו שיעורי בית, לטייל איתו ולעשות איתו עוד המון פעילויות.
<יונתן בן דוד: בנימה אישית, לי זה מאוד חשוב לשמח ילדי וראייטי ואני מבין כמה האפליקציה הזאת היא דרך טובה ואף מעולה לגשר בין אנו המתנדבים לבין ילדי וראייטי.
<יונתן בן דוד: ביום שיא שלנו, בפרויקט מנגישים לך עתיד, אפילו זכינו במקום הראשון מבין 45 בתי ספר בדרום ו-300 תלמידים.
<אבירם דהרי: זה לא חבר כנסת, זה כבר יושב ראש.
אורי מקלב: באמת יפה.
אורי מקלב: אנחנו נמסור להורים שהוא עשה את זה בצורה מיוחדת.
<מגי אסייג: מנהלת בית הספר שלו פה, המורה שלו.
<מגי אסייג: באמת.
<מגי אסייג: דימונה, אנחנו מודים - - -
אורי מקלב: דימונה - - - מיוחדים.
<מגי אסייג: הפרויקט נעשה גם בצפון ויש לנו את אלחי ממגדל העמק שהוא בנה אפליקציה נוספת שהיא גם לטובת הנושא ואנחנו נזמין את אלחי לדבר על האפליקציה בבקשה.
<אלחי תמיר: שלום תודה רבה על האירוח כאן בכנסת ועל ההזדמנות שניתנה לי להראות את ההמצאה שלי.
<אלחי תמיר: ברשותכם אני אתחיל.
<אלחי תמיר: אני אלחי תמיר, תלמיד כיתה ה' מבית הספר נופים במגדל העמק.
<אלחי תמיר: אני רוצה לשתף אתכם בפרויקט בו השתתפתי שנקרא "מנגישים לך עתיד".
<אלחי תמיר: במהלך הפרויקט חקרנו על אנשים עם מוגבלויות וצרכים מיוחדים.
<אלחי תמיר: אני ילד חולה דושן, שזה בעצם ניוון שרירים שרופאיי עוזרים לי וחוקרים את מחלתי ומנסים לעזור לי, לכן בחרתי לחקור את מחלת הסוכרת ולנסות לעזור לילדים סוכרתיים כי זו המחלה שצריך לעצור.
<אלחי תמיר: אני וחבריי חשבנו איך נוכל לעזור להם וכך נולד הרעיון של המצאה חדשנית, את התוצר שלנו הצגנו ביום שיא ארצי של אזור הצפון, בו זכינו במקום השני.
<אלחי תמיר: מטרת האפליקציה לעזור לחולי סכרת להתמודד עם המוצרים המותאמים להם.
<אלחי תמיר: החולה יזין את ערכי הסוכר שלו ויסרוק ברקוד של המוצר אותו הוא רוצה לצרוך.
<אלחי תמיר: האפליקציה תנתח נתונים ותגיד לו כמה הוא יכול לאכול מהמוצר, ואם לא היא תיתן לו תחליפים מופחתי סוכר.
<אלחי תמיר: בנוסף הפרויקט הזה העצים אותי וממש נהניתי ממנו והכנו להמצאה שלנו חוברת עסקית, אפשר להעביר אותה וכל אחד יכול לראות ולהתנסות איך זה עבד.
אורי מקלב: הפכת את הדיון מדיון מקצועי ומרשים לדיון מרגש מאוד.
אורי מקלב: אתה רואה איזה הישגים יש לך, עם מגבלה, עם מחלה.
אורי מקלב: אנחנו מאחלים לך רפואה שלמה במהרה.
אורי מקלב: בלי שום דבר תגיע להישגים גדולים מאוד ואנחנו מאחלים לך שיהיו לך את היכולות האלה ואת האפשרויות.
אורי מקלב: באמת פשוט ביטוי נהדר.
אורי מקלב: חיברת אותנו לעניין.
<מגי אסייג: התחלנו בימים עמוסים של - - - אבל זה נותן את הנחמה שדור העתיד פה איתנו, יש על מי לסמוך, אנחנו בידיים טובות, הילדים האלה מקסימים.
אורי מקלב: זה מחייב אותנו כבר היום.
<מגי אסייג: נכון.
<מגי אסייג: לסיום נושא ההנגשה אני אבקש מהדובר האחרון, מנהל בית הספר אלדהראת, רוזקי אבו הלאל בבקשה.
<רוזקי אבו הלאל: צהריים טובים.
<רוזקי אבו הלאל: אדוני היושב ראש, אורחים נכבדים.
<רוזקי אבו הלאל: קודם כל אני רוצה להודות למנהל המיזם מר אודי אנג'ל והמנכ"לית מגי אסייג, שאת האמת, בבית הספר שלנו היו חמישה מחשבים על המדף עם אבק עליהם.
<רוזקי אבו הלאל: המילה "מחשב" היה מכניס אותם לדיכאון טוטאלי ופחד וחרדה.
<רוזקי אבו הלאל: לא אגדיר את זה פחד, אלא חרדה, כי לא ידענו מה זה מחשב וקניתי הרבה השתלמויות, גם בעזרת משרד החינוך, השתלמויות למורים, וזה גם לא עזר.
<רוזקי אבו הלאל: כי צריך כל הזמן לעבוד עם המחשב על מנת לתרגל ולהיכנס למוח שלו, או שהוא ייכנס למוח שלך.
<רוזקי אבו הלאל: ביום בהיר כזה באו הגברת מגי ואודי לכפר ערערה, הם היו אורחים במועצה המקומית והזמינו אותנו שם לאירוע שיסביר לנו את המיזם שלהם "סיסמה לכל תלמיד" לא ידענו מה זה המיזם ולא שמענו עליו גם.
<רוזקי אבו הלאל: את האמת אני מהר קפצתי על המציאה הזאת, אמרתי שאני חושב שזו הזדמנות אחרונה בשבילנו להיכנס לעולם ההייטק והטכנולוגיה ואנחנו יודעים שהעולם דוהר בטכנולוגיה ובמדעים, במיוחד במדינת ישראל.
<רוזקי אבו הלאל: ידעתי שזה רק עניין של זמן וכמה שנים שגם ההוראה תיכנס לטכנולוגיה.
<רוזקי אבו הלאל: לפני עשר שנים זה לא היה.
<רוזקי אבו הלאל: לפני שש שנים נכנסה אלינו הגברת אסייג ונתנה לנו מחשבים ומה שהיה חשוב יותר, המטמיעים.
<רוזקי אבו הלאל: יש לנו מטמיע ולפעמים שניים שהם צמודים לבית הספר וזה מאות ואלפי שעות ומאות אלפי שקלים השקיעו בבית הספר שלנו ואני מודה לכם.
<רוזקי אבו הלאל: כל הזמן אנחנו לומדים ומלמדים את התלמידים שלנו ויש לנו קבוצת נאמני מחשב, שהסיפור שלנו, היינו בטיול, יש לנו תלמיד לבקן שבכה בטיול לגן החיות ברמת גן שהוא לא ראה טוב.
<רוזקי אבו הלאל: הוא נגע ללב התלמידים נאמני המחשב, הם עשו ישיבה בבית הספר ואמרו "אנחנו רוצים לעזור לתלמיד הזה" ולא ידענו איך לעזור לו כי הוא לא רואה טוב בכלל.
<רוזקי אבו הלאל: למזלנו בערך לפני שנה היה פרויקט של הנגשת העתיד לתלמידים ולבעלי צרכים מיוחדים בנהריה ואנחנו השתתפנו בו והתחלנו לפתח מוצר, משקפיים שנשלטים על ידי שעון שהשעון מכוון את המשקפיים והמשקפיים נותן בכל מזג אויר ובכל מרחק יכול לכוון אותו כל תלמיד שזקוק לראייה ולפעמים במזג אויר כשיש ערפל או משהו גם רואים בזה.
<רוזקי אבו הלאל: הכנסנו אפליקציה וכרטיס זיכרון וכל מיני דברים, אנחנו באמצע הפיתוח ואנחנו רוצים לתרום את זה לכל תלמיד ואנחנו רוצים להחזיר, לא רק לקבל.
<רוזקי אבו הלאל: אנחנו למדנו גם לקבל וגם להחזיר ולתרום למדינה ולאודי, בכסף של אודי, שהשתמשנו בו, אנחנו רוצים להחזיר לחברה את המיזם הזה, אנחנו רוצים לעזור לכל תלמיד שזקוק, בלי כסף, בלי שום דבר, אם אנחנו נצליח לעשות את הפרויקט הזה ולמכור אותו ונתרום את כל הכסף לקהילה ולמדינה ולחברה היהודית והערבית.
<רוזקי אבו הלאל: אני לא רוצה לחזור על הדברים שאמר עמיתי משפרעם על דו הקיום, אנחנו ממש גם יש לנו עם קציר שהם שכנים שלנו, שיתוף פעולה.
<רוזקי אבו הלאל: היום אנחנו מאמינים בטכנולוגיה ומאמינים שאנחנו יכולים להתקדם בטכנולוגיה, להכניס אותה להוראה.
<רוזקי אבו הלאל: למדו גם בשיטות חקר לראייה, המטמיעים ונאמני המחשב ישבו ביחד ונכנסו למחקרים מדעיים והיום אנחנו בשלבי סיום למיזם שלנו ולפרויקט.
<רוזקי אבו הלאל: הצגנו את הפרויקט שלנו וקיבלנו גם מקום ראשון בנהריה על הפרויקט הזה.
<רוזקי אבו הלאל: אני רוצה להודות לסיסמה לכל תלמיד מכל הלב.
<רוזקי אבו הלאל: אנחנו לא נחזיר לכם 2% ממה שנתתם לנו, תגידי לי "תיסע לכל העולם", אני אעשה בשבילכם, אני מגויס יום ולילה לפרויקט סיסמה לכל תלמיד, אתם הנשמה שלנו.
<רוזקי אבו הלאל: אני באמת לא יכול לבטא את התודה.
אורי מקלב: מרגישים את ההתרגשות, זה משהו מתוך הלב.
<מגי אסייג: יוסי אתה רוצה לומר משהו?
<יוסף רוזן: אני סגן יו"ר המיזם, יו"ר המיזם הוא אודי אנג'ל שנבצר ממנו להיות כאן היום.
<יוסף רוזן: משפט אחד, היות ואנחנו באיחור של זמן ואני אדבר מאוחר יותר.
<יוסף רוזן: אני רוצה להודות ליושב הראש ולחברי הוועדה על האירוח, על הזמן ועל תשומת הלב.
<יוסף רוזן: רק במשפט אחד אומר, כל מה שראיתם מתבצע ב-200 בתי ספר ומשתתפים בו 100,000 תלמידים.
<יוסף רוזן: כדי לכסות את כל בתי הספר בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, אנחנו צריכים להגיע ל-1,000 בתי ספר וכל מה שחסר זה מעט תקציב.
<יוסף רוזן: אם הכנסת הזו, הוועדות של הכנסת והכנסת עצמה יאפשרו להקצות את התקציב, לא מדובר במיליארדים, מדובר בסכומים לא גדולים, לדעתי תהיה המהפכה הגדולה ביותר במדינת ישראל וזה תלוי בכם, חברי הכנסת.
<יוסף רוזן: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להגיד תודה למנהלת אגף החינוך שלנו זהבה שכל פרויקט כזה - - -
אורי מקלב: זה ראש עיר שיודע להודות לעובדים שלו ומכבד את העובדים שלו.
אורי מקלב: אני מסיים את הדיון.
אורי מקלב: קודם כל לכם תודה רבה, אני מודה לחברי הוועדה, לחבר הכנסת ואיל שנמצא איתנו ולחבר הכנסת מרגי שיזם את היום הזה, ולכם, באמת המיזם, הפרויקט סיסמה לכל תלמיד, עם כל הנלווים וכל המטמיעים, מנהלי בתי הספר, תלמידים, משרד החינוך, כל מי ששותף בעניין, באמת התרשמנו באופן בלתי רגיל, זו עליית מדרגה בחינוך הטכנולוגי, אין ספק.
אורי מקלב: זה לא רק הפרויקטים והאפליקציות, זה עצם ההכנסה, אמצעי החינוך להגיע לפרויקט כזה.
אורי מקלב: אבל כל החשיפה שלכם וההטמעה שלכם ובעצם להביא את זה למקום מתקדם יותר, יש לכם הרבה זכויות והחלק אולי שאנחנו פחות מרוצים, זה באמת שזה לא מקיף את כולם.
אורי מקלב: אנחנו רואים שזה מחייב, כשרואים את ההצלחה והיכולות רואים כמה שזה באמת מועיל, כמה שזה משפיע, כמה שזה מקדם, אנחנו רואים שכולם צריכים לקבל את זה.
אורי מקלב: נעשה הכל, אנחנו נעשה דיון, גם לא הספקנו לשמוע את משרד החינוך.
אורי מקלב: נעשה את הכל ביום הזה בשיתוף הפעולה של חברי כנסת שעומדים, במיוחד בהובלה של חבר הכנסת מרגי, אנחנו נהיה שותפים שהפרויקט הזה יהיה באמת לכל תלמיד.
אורי מקלב: סיסמה לכל תלמיד לא יהיה מיזם, יהיה תכנית של כולם.
אורי מקלב: שיהיה לכם יום טוב והמשך דיונים פורים ומהנים.
<מגי אסייג: מי שלא מגיע לוועדת החינוך מוזמן להסתובב בתערוכה.
חיים ילין: אנחנו מתחילים ישיבה מיום כ"ה באדר בשעה 12:00, מה-12.3.2018.
חיים ילין: אנחנו מתחילים היום את הישיבה הראשונה של מה שנקרא ההסדרה של הפעילות של הרחפנים וכלי טייס בלתי מאוישים.
חיים ילין: לפני שאני פותח את הישיבה נתחיל בלברך ולהודות ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אורי מקלב שלמרות שהוא לא ישן בלילות ולמרות שהוא כל הזמן עם הרבנים וגם בכנסת וגם עם המשפחה, מוצא את הזמן להגיע לפה, עם כל הקלחת הפוליטית, להיות יחד איתי.
חיים ילין: תודה לצוות המדע והטכנולוגיה על עבודה מסורה, ענת, איילת שהיא מנהלת ועדת המשנה, לנעמי שנמצאת בחופשת לידה ולרועי.
חיים ילין: תודה לממ"מ שכתב את שני המסמכים בנושא.
חיים ילין: אנחנו נמצאים בעידן בו הרחפנים נהיו מוצר נגיש, זול ופשוט להפעלה.
חיים ילין: על פי דו"ח מבקר המדינה משנת 2017 התקרב מספר הרחפנים בישראל ל-20,000.
חיים ילין: נראה לי שהמספר הזה הוא פסה לחלוטין.
חיים ילין: הם אפילו גבוהים יותר ורק יעלו לאורך השנים, דבר המקנה משנה חשיבות להסדרת התחום במהרה.
חיים ילין: יחד עם הגידול המסיבי ברחפנים אנחנו גם רואים גידול בשימושים שלהם כיוצא מכך גידול בפוטנציאל האיום שלהם.
חיים ילין: בין המקרים שקרו, ואני רוצה לתת כמה דוגמאות, בינואר 2016 חלף מסוק במרחק של 50 מטר מרחפן באזור קו החוף בהרצליה.
חיים ילין: במרץ 2016 באזור הרצליה חלף רחפן באזור טיסה של מטוס והטייס נאלץ לסטות מנתיב הטיסה.
חיים ילין: במאי 2016 מגדל הפיקוח באילת זיהה רחפן שמנע גישה למסלול.
חיים ילין: ביוני 2016 זוהה רחפן כ-2.5 קילומטר ממסלול המראה של מטוס בנתב"ג ותנועת המטוסים הוסטה לנתיב אחר.
חיים ילין: במהלך 2017 חדרו רחפנים למרחב האווירי של בית הסוהר, בדצמבר 2017 רחפן חדר לשטח האווירי של נתב"ג שוב, גרם לסגירת השדה לרבע שעה.
חיים ילין: ועדת המשנה תידון במספר תחומים הנוגעים לרחפנים, הסדרת הרגולציה וכיצד מגיעים לאכיפה יעילה.
חיים ילין: סוגיית רישום הרחפנים, הקצאת התדרים, שמירה על צנעת הפרט וכיצד מקלים על ההתפתחות העסקית והיזמית בתחום.
חיים ילין: אני חייב לציין פה כמה דברים, כאחד שגר על הגבול עם רצועת עזה, אנחנו נרצה או לא נרצה, גם נצטרך לדון בצורה לא חסויה כי החסויה זה בוועדת חוץ ובטחון על האיום שקיים בתוך מדינת ישראל ומחוץ למדינת ישראל שיכול להיכנס פנימה.
חיים ילין: אנו נתחיל היום לדון בהיערכות מדינת ישראל להסדרת והטמעת הרגולציה בתחום הרחפנים בהיבט האזרחי.
חיים ילין: אני אגע במספר נקודות שאני מעוניין לשמוע התייחסות אליהן בדיון.
חיים ילין: חבר הכנסת אורי מקלב בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו מברכים על הדיון הראשון של ועדת המשנה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: ראשית, תחילתו של תהליך שאנחנו חשבנו ובסוף גם הקמנו את ועדת המשנה, זה לאור דיון שהיה דיון כזה לא מרכזי, היה איזו תאונה, איזה אירוע שהיה במדינת ישראל בנושא הרחפנים, הייתה הצעה לסדר או דיון מהיר או חשבנו שזה שווה התייחסות של הגופים וחיפשנו תאונה ומצאנו מלוכה, מהבחינה הזאת שראינו שנושא שלם שמתפתח ומתרחב בארץ בכמה וכמה היבטים גם בתחום הביטחוני-אזרחי אבל לא פחות בתחום המסחרי תעשייתי, וגם בתרבות הפנאי.
אורי מקלב: שמענו דברים רבים, ראינו שיש גופים רבים שאולי אמונים כל אחד בחלק שלו, ההסדרה לא הייתה ברורה, אולי הסדרה ישנה, היו דברים רבים שהצריכו התייחסות.
אורי מקלב: יותר ויותר, ככל שהתעמקנו בעניין, כך ראינו שצריך להקדיש לזה דיונים מיוחדים ותהליך מסודר, מעקב מסודר ומקצועי בליווי או במעקב בהובלת הוועדה ומצאנו את האיש המתאים.
אורי מקלב: יש לנו ניסיון טוב עם חברה כנסת חיים ילין.
אורי מקלב: אני אומר את האמת חיים, ישבנו עם צוות הוועדה ועברנו שם-שם.
אורי מקלב: אמרנו מי יכול לקחת את הנושא הזה ולהוביל אותו כפי שאנחנו רוצים שיוביל אותו.
אורי מקלב: לקחת את הנושא לפרוס אותו לפרוסות, לקחת כל נושא, כל היבט, כל גוף שמטפל בזה, לבדוק איתו, לשבת איתו, להביא אותו לחלק יישומי - - - מניסיון קודם שיש לנו עם חבר הכנסת חיים ילין, זה לא סוד שחבר הכנסת חיים ילין לא נמצא במפלגה שלי, הוא גם לא נמצא במפלגה של קואליציה אבל הוא חבר כנסת מקצועי לחלוטין בנושאים שהוא מטפל בהם שהם נושאים ציבוריים כלליים, הוא בולט בכך שההשתתפות המפלגתית כמעט ולא ניכרת.
אורי מקלב: כל פעם אנחנו שואלים את חיים באיזה מפלגה הוא.
אורי מקלב: הוא לא מקבל את החותמת - - -
חיים ילין: להוריד את זה מהפרוטוקול ושיאיר לא ישמע את מה שכרגע נאמר פה.
חיים ילין: אתה מסבך אותי כהוגן.
אורי מקלב: אני חושב שאפשר להתגאות בפעילות שלך המקובלת והרצון והיכולות לשדר וגם לפעול בצורה מקצועית ואובייקטיבית ואכפתית.
אורי מקלב: הרי כולנו יודעים שרוב הנושאים הם נושאים משותפים, רק מה, אוהבים אולי להבליט את השונה, וכשימשהו רואה עצמו ולוקח את הסיכון האישי בתור חבר כנסת, להתמקד בדברים שבאמת הם חשובים לכולנו, בסופו של דבר אני גם מאמין בזה, שזה בסוף צף ועולה, מי באמת חבר הכנסת שעושה את העבודה היעילה והמסורה ועם השקעה מרבית.
אורי מקלב: לקחת את התחום הזה, חבר הכנסת חיים ילין כבר השפיע רבות עוד לפני הישיבה הראשונה, הוא לא פתח ישיבה וקבע ישיבה ועכשיו הוא רוצה לשמוע.
אורי מקלב: הרבה הכנות היו עם כל הגופים, הוא כבר מכיר את הגופים שמטפלים והגיע בצורה מסודרת, השפיע כדי שהדיונים האלה יהיו יעילים ומעשיים.
אורי מקלב: לכן אני מברך אתכם, אני חושב שאנחנו בסופו של דבר כולנו רוצים, יש לנו דעה אחת, וחבר הכנסת חיים ילין יוביל את זה בדעה אחת לראות את הדברים, איך אנחנו מביאים את כל נושא ההסדרה והפעילות של הרחפנים וכלי טיס בלתי מאוישים להסדרה שמתאימה למצב של היום ורואה פני עתיד.
אורי מקלב: בדיונים האלה, כפי שאנחנו כבר יודעים, קיימנו דיון לפני שנה וחצי, אנחנו כבר נמצאים במקום אחר מכל היבט.
אורי מקלב: הנושא של הרחפנים על כל היבטיו התרחב מאוד וההסדרה חשוב מאוד שתקדים את הפעילות.
אורי מקלב: לא שאנחנו נעשה פעילות ויש כבר מצב בשטח ואנחנו עכשיו צריכים להתאים את ההסדרה שלנו למה שיש בשטח.
אורי מקלב: הרבה יותר יעיל, הרבה יותר מקצועי הרבה יותר חשוב, ולזה אנחנו שואפים שבמה שאנחנו יכולים ודאי נקדים את ההסדרה ונתכנס כולם להסדרה הקיימת.
חיים ילין: למחוק מהפרוטוקול אבל לרשום לי פתק שאני אעביר את זה לאמא.
חיים ילין: אני רוצה להודות לסתיו היועצת שלי שנמצאת פה לצידי כשהישיבה מסתיימת.
חיים ילין: מי שהכינה את רוב הישיבה והייתה איתי בכל המפגשים לפני, זאת סתיו.
חיים ילין: אז אליה ישירות, לא אלי.
אורי מקלב: היא חלק משיתוף הפעולה בינינו.
חיים ילין: אנחנו נעבור על הרשימה, נתחיל עם רת"א, לוט"ר, משטרת ישראל, אגף הפיקוח על הייצוא, משרד המשפטים, משרד ראש הממשלה.
חיים ילין: רועי, לאחר מכן תתייחס לגבי האמירות שלהם איך הדו"ח שלך מתחבר.
חיים ילין: לאחר מכן נעבור על הרשימה של המוזמנים.
חיים ילין: רת"א בבקשה.
<נועם מילשטיין: שלום אני מפקח מבצעים כלי טייס בלתי מאוישים ברת"א.
חיים ילין: אני אתן לך את המיקוד.
חיים ילין: קודם כל אנחנו רוצים להבין את הרגולציה מארצות הברית והאיחוד האירופי ואיפה אנחנו נמצאים ביחס אליה ומה אנחנו מתכוונים לעשות.
חיים ילין: אני מאוד ממוקד.
חיים ילין: אני יותר ראש מועצה לשעבר מאשר חבר כנסת.
חיים ילין: חבר כנסת מקבל לפי מילים משכורת וראש מועצה לפי ביצוע.
<נועם מילשטיין: אני אדבר בתמציתיות, אם יש שאלות ותרצו שארחיב, אני ארחיב.
<נועם מילשטיין: סקרנו את הרגולציות שיש באירופה ויש בארצות הברית ב-FAA.
<נועם מילשטיין: למעשה החלטנו לבחור אחת מהן ולהתמקד בה על מנת לשנות ולתקן את הרגולציה שיש בישראל.
<נועם מילשטיין: הרגולציה האירופאית של - - - מדברת על תפיסת רגולציה מורכבת יחסית, חלוקה להרבה תתי קטיגוריות, מדברים לפי מסות של כלי טייס בלתי מאוישים, גישות שמבוססות סיכון.
<נועם מילשטיין: למעשה רגולציה שבה אתה נאלץ לקבל הרבה החלטות בדרך כמפוקח, כאזרח, לאיזה מהקטיגוריות ללכת.
<נועם מילשטיין: אם היה קשה ללמוד אותה ולהסביר אותה, אני מניח שליישם אותה עוד יותר.
<נועם מילשטיין: הרגולציה של ארצות הברית, קודם כל נסענו והתארחנו ב-FAA, היינו שם במשך יומיים וקיבלנו סקירה מאוד מפורטת.
<נועם מילשטיין: תקנות הכטב"ם מתחת 25 קילוגרם שזה למעשה עולם – אתם אומרים רחפנים – בחוק זה עדיין נחשב רב להב, זה חשוב מאוד כי מי שמחפש רחפן בגוגל יכול למצוא את אותם מצנחים ממונעים ולא את מה שאנחנו מדברים.
<נועם מילשטיין: לכן אני אומר את המילים "רב להב", אני מקווה שנצליח להשריש את זה.
<נועם מילשטיין: רבי הלהב בארצות הברית, אין תתי קטיגוריות, אין דרישות טכניות על הטיסנים או כלי הטיס, הפעלה בקשר עין בלבד ולמעשה כל אזרח יכול ללכת לחנות ולקנות את אותו רב להב והוא בא איתו הביתה והוא צריך לקבל החלטה.
<נועם מילשטיין: הוא צריך לרשום אותו.
<נועם מילשטיין: חובה לרשום אותו.
<נועם מילשטיין: יש מערכת רישום פשוטה יחסית מבחינת מורכבות של תפעול, זה עולה 5 דולר לכל אזרח ובו הוא מחליט האם הרב להב הזה ישמש אותו עבור ספורט ופנאי או האם עבור עבודה מסחרית.
<נועם מילשטיין: הוא בוחר את המסלול שמתאים לו, מקבל את כללי ההפעלה על פי מה שהוא בחר, זה לא משנה, לדוגמה בחר ספורט ופנאי, אומרים לו בעצם מהם הכללים, מהם חוקי ההטסה, איפה מותר, איפה אסור, איזה גובה, איזה מרחק מהאנשים וכדומה, או שהוא בוחר ללכת למסלול של עבודה מסחרית שם הוא יקבל את כללי הבסיס של עבודה מסחרית כאשר כל פעילות שהיא מעבר לאותו בסיס, הוא צריך לבקש מה שנקרא פטור מה-FAA, ולומר "אני כן רוצה לטוס בקרבת אנשים".
חיים ילין: מה זה מסחרי?