GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים ילין: מספיק שתוציא רגולציית ביניים עם עדכונים כל כמה חודשים, האמינו לי, זה הרבה יותר פרקטי מאשר לחכות למצוין.
<אבישי פדהצור: מבלי שזה יתפרש חלילה בעל פה או בפרוטוקול לרעתי, אנחנו רחוקים מלחפש את המושלם.
<אבישי פדהצור: אנחנו מחפשים את המעשי והישים.
חיים ילין: צביקה סגל.
צבי סגל: אני גנבתי את זכות הדיבור.
צבי סגל: אני אדבר אחרי זה עוד פעם אם תיתן לי.
חיים ילין: יש עוד מי שנרשם ורוצה להתייחס?
<אבי לזוביק: אני מחברת פאראזירו, אני רוצה לגעת בנקודה שלא הוזכרה פה יותר מדי, הייתה נגיעה מסוימת אבל זו סוגיית הזיהוי מרחוק.
<אבי לזוביק: מה שקוראים לזה בארצות הברית remote id, זה פותר הרבה מהבעיות שעלו פה.
<אבי לזוביק: בעצם מה שזה אומר, זה לשים איזו שהיא לוחית זיהוי על רחפן.
<אבי לזוביק: לוחית זיהוי על רחפן בגובה 100 מטר לא נוכל לראות אותה, אז צריכה להיות איזו שהיא אפליקציה עם יכולת לזהות מרחוק.
<אבי לזוביק: בארצות הברית כנראה שזה הולך לחול על כל רחפן שהוא מעל 250 גרם, שזה כרגע מה שמוגדר שם, הרחפנים שצריך לרשום אותם מלכתחילה ולא משנה אם זה מסחרי או לא מסחרי.
<אבי לזוביק: יהיו לזה כמה רמות כנראה, זה עוד לא פורסם אבל הם מדברים על זה די בגלוי.
<אבי לזוביק: רמה אחת שלא צריך שום remote id וזה באיזה בועות כטב"ם כאלה באזורים מסוימים שבהם מותר להטיס, רמה שניה שבעצם מטיסים בתוך טווח ראיה ואז יש תקשורת סלולארית שמעלה את מיקום הטייס, אגב, שיותר חשוב ממיקום הרחפן, ואת מספר הרישיון שלו.
<אבי לזוביק: אחר כך המשטרה או רת"א יכולים לבדוק במסד הנתונים לראות מי זה ומה זה ואיזה אישורים יש לו, והרמה השלישית שהיא קצת רחוקה יותר, זה מי שמטיס מעבר לקו ראייה, שם צריך טכנולוגיות של ADSB, זה מה שיש במטוסים ברמה נמוכה, הרבה מהחששות והאיומים שיש זה יכול לפתור, אם רואים רחפן באזור שדה התעופה, אפשר די בקלות לזהות מי זה.
<אבי לזוביק: אם אין לו זיהוי, המשטרה או מי שאחראי על זה יכול לפעול להוריד אותו.
<אבי לזוביק: אם אין לו זיהוי אז הוא פועל בניגוד לחוק, הוא בעצם עבריין.
חיים ילין: כן אבל אין את זה היום.
<אבי לזוביק: אני יודע שאין את זה - - -
חיים ילין: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים להגיע לשם, שאתה מסדיר 90% מהכלים ומי שלא הוא עבריין, ואו שאתה מוריד אותו או שאתה תופס אותו.
<אבי לזוביק: בדיוק.
<אבי לזוביק: אבל זה הרגיש שלא ממש היה פה דיבור על היכולות של גורמי האכיפה להשתלט על רחפנים.
<אבי לזוביק: אני לא מכיר דיבור כזה באירופה או בארצות הברית וגם לחייב את היצרן לשים משהו כזה נראה לי קצת רחוק ואני לא מכיר את זה מטכנולוגיות אחרות.
<אבי לזוביק: היה את כל הסיפור של אפל והאפ.
<אבי לזוביק: בי.
<אבי לזוביק: איי שלא ממש נתנו גישה לגורמי האכיפה, זה משהו שנראה קצת רחוק.
<אבי לזוביק: מצד שני לתת איזה שהוא מספר, לוחית זיהוי, להעלות את זה למסד נתונים, יש גישה מאוד קלה, המשטרה יכולה לבדוק מי זה, מה זה, אם יש לו אישור וכולי, זה פותר הרבה מאוד מהבעיות.
חיים ילין: בבקשה אלון אונגר.
<אלון אונגר: אני יו"ר UVID כנס כלים בלתי מאוישים.
<אלון אונגר: אני נמצא פה בתור אחד ממומחי התוכן בתחום.
<אלון אונגר: לפני שאני אתייחס ספציפית למה שאני רוצה להגיד מראש, שניים-שלושה דברים כדי אולי לעזור בהמשך הדיון ולמקד.
<אלון אונגר: אחד – בנושא רת"א בקיצור זמנים שיכול להתאפשר, אחרית תהליך החקיקה והתקינה יבוא תהליך טכנולוגי שבעצם לשים את הדבר הזה בתוך איזה שהן מערכות ממוכנות.
<אלון אונגר: אפשר לנסות לקצר זמנים בלהתחיל לעבוד על המערכות הממוכנות, איך להירשם בהמשך, במקום לקחת את הזמן שייקח לבנות את המערכת יש כבר דברים שאפשר לקדם בתהליך הזה, זה יקצר זמן.
<אלון אונגר: תחום נוסף כבר שאפשר לפעול בו מידית מול לוט"ר, חברת TGI שמולה אנחנו עובדים כאחד האיומים המרכזיים מאפשרת על ידי הנחיות ממדינה להעביר אזורים של no flight zone.
<אלון אונגר: ככזה, כבר היום אפשר לצבוע את גבולות המדינה כאזורים שלא ניתן לחצות אותם ומי שאינו מנסה בצורה מאוד יזומה, וזה הליך מאוד מהיר, מאוד פשוט.
<אלון אונגר: גם לא מחייב לסמן מתקנים ביטחוניים מורכבים שאותם לא ירצו להיכנס, זה יגרום לעליית מדרגה במורכבות לעבור את הקו.
חיים ילין: מה זה משנה?
חיים ילין: היום כשאתה שם תצ"א אתה רואה שחור.
חיים ילין: מה זה שחור?
<אלון אונגר: חשבתי לעצמי במהלך הדיון האם אפשר לסמן אזורים מורכבים גם ככאלה שיצרו בעיה.
חיים ילין: כאילו אף אחד לא יודע.
<אלון אונגר: אבל לשאלתך, אפשר כבר היום לחסום את הגבולות בצורה מסוימת די פשוטה בתקשורת מול החברה שמחזיקה 80% מהשוק.
<אלון אונגר: זה לא מחייב תהליכי חקיקה מיוחדים, רק תקשורת מסודרת של המדינה ומי שמותר לו לפעול שם, אותה חברה מאפשרת פתיחה של הדבר הזה לגופים שמותר להם לפעול שם, ובזה קידמת מאוד את אחד הדברים שאתה מוטרד מהם ביותר.
<אלון אונגר: הנושא השלישי, לנושא שהועלה פה כבר היום דברים שנמצאים כן בסמכות הוועדות כדוגמת הוועדה הזאת, זה כן להשתמש בחוקים שמאפשרים חינוך ופרסום.
<אלון אונגר: באמצעות חינוך ומדיה, דברים שכן קיימים היום בתקנות ובחוק להקצות שם כספים, בהחלט להעלות מודעות כמו שאמרת, בשעה 20:00 איזו שהיא מודעה שמציגה, זה נעשה בעולם.
<אלון אונגר: אז אנחנו שומעים מדי פעם את ההודעה שזה - - - אפשר ללכת לחינוך כדבר ראשון, אלה שלוש פעולות מידיות שמוציאות כבר מהחדר הזה כבר מחר בבוקר אקשן אייטמז שאפשר לעשותן ללא מאמץ רב.
<אלון אונגר: רציתי לגעת בסיבה שהגענו לפה ונפגשנו גם לפני כן, מבחינתי בקצרה, אחד הדברים שכגופים שמתעסקים בתחום הזה לאורך שנים, אני זיהיתי וגם כמה חברים איתי, גם מחברת פאראזירו, שבעצם לגופים כמוכם, לרגולטור, אין גוף מקצועי בארץ לעבוד מולו אם הוא רוצה עזרה או איזה שהוא מקור לעבוד מולו ברמה שמאגדת 30 יצרנים, אין לו את מי לשאול.
<אלון אונגר: הוא שואל אותם אחד-אחד.
<אלון אונגר: כבר היום אנחנו מתגבשים, עדיין ברמת רעיון וייסוד, מתגבשים מול איגוד לשכות המסחר להקים איגוד ישראלי לכטב"ם, הוא יכיל ארגונים אחרים, אין בכוונתנו להחליף גופים אחרים אבל הוא יכיל ארגונים אחרים שבוחרים להתמקד בנישה ספציפית או בוחרים לעסוק בתחום מסוים, למשל ארגון רבי הלהב, מבורך מאוד, אבל צריך לשים משהו, ארגון גג שנותן לכל הגופים לדבר עם מישהו.
<אלון אונגר: התחלנו את התהליך הזה עכשיו, אנחנו מתחילים לגבש את איזה קבוצה ובמה הגוף הזה יעסוק אבל אנחנו בדרך לשם, התארגנות של גופים, מוסדות, כלומר גם אם האקדמיה רוצה למצוא את הבית שלה שבו היא תבין מה התהליכים המקצועיים, זה אותו ארגון.
<אלון אונגר: מצאנו כרגע את הבית שהוא רלבנטי, כנראה תחת איגוד לשכות המסחר והתהליך נמצא בהתהוות.
<אלון אונגר: דבר נוסף, אחד הדברים שאנחנו מזהים, מעבר לחוסר בגוף שכזה, שבעצם איזה שהוא מייצג מול רגולטורים וגם מול גופים אחרים, זה בעצם שגם בצד הממשלתי, גם בצד המחוקק ומשרדי הממשלה יש פער בהבנה שמה הם צריכים לעשות, או מה הפערים שלהם.
<אלון אונגר: כלומר לדוגמה, האם במשרד האוצר מבינים שצריך לטפל תחת אגף הביטוח ולייצר תהליך ביטוחי לדבר הזה.
<אלון אונגר: האם מישהו מסתכל על זה שם?
<אלון אונגר: ויש משרדים נוספים שצריכים להבין את הפער שלהם, נכון להיום אין אף אחד שאני מכיר, אולי יש וקורים תהליכים, של להבין בכל אחד ממשרדי הממשלה איזה דברים המהפכה הטכנולוגית הזאת מביאה.
<אלון אונגר: הדוגמה הייתה של משרד האוצר והביטוח אבל פה נמצא תחום הגנת המידע שזה קופץ ישר כי יש מצלמה ותחום התקשורת, אבל יש עוד המון דברים גם ברמה של הגופים המחוקקים והמשרדים המשתמשים, וגם ברמה ששאלת את המשטרה המכובדת בנושא של אכיפה, אבל לא שאלת אותם על השימוש, והם אחד המשתמשים העיקריים.
חיים ילין: הם רכשו עכשיו.
<אלון אונגר: נכון.
<אלון אונגר: אבל האם התהליך של הבניה, האם תהליך ההתעסקות במשטרה כגוף שצריך את הטכנולוגיה הזאת כדי לייצר לעצמו חדשנות בתחום בטחון הפנים, עד כמה משתמשים בזה.
חיים ילין: אלון, הם עשו בדיוק מה שאתה אמרת.
חיים ילין: להתחיל את הטכנולוגיה לפני החקיקה, זה בדיוק מה שהם עשו.
חיים ילין: הם קנו בשביל להבין, מה אתה רוצה.
<אלון אונגר: אני חושב שאחד הדברים שאפשר לעזור לוועדה הזאת לחשוב בכיוון של מחשבות לעתיד והחזון, זה כמו שיש גופים במדינה שמסתכלים על טכנולוגיה רוחבית ואומרים "אני מתעסק שם" ייתכן והחזון של הוועדה הזאת להגיד "רבותי, צריך להקים משהו כזה שיעזור לכולנו להבין לאן הטכנולוגיה הזאת הולכת, איזה חוקים צריך לייצר ולהבין את היקף הפוטנציאל ולא רק את היקף הבעיה".
חיים ילין: אי לכך אני אגיד לך שקיבלנו תשובה גם מהמל"ל/לוט"ר מיואב, הכתובת היא כרגע שם.
חיים ילין: הם המתכללים מטעם משרדי הממשלה.
חיים ילין: נכון שזה משהו שבהתהוות, אבל לפחות אני אגיד לך את זה, עוד לא היה איום או הזדמנות או סיכון בסדר גודל כזה שממשלת ישראל לוקחת על עצמה לפתח את הנושא ולהבין אותו.
חיים ילין: מבחינתי זו התקדמות בלתי רגילה.
חיים ילין: אני לא אגיד לך שלחצנו, אני לא אעשה פוליטיקה מזה.
חיים ילין: אבל מבחינתי אני מפרגן, גם אם אני חושב שזה נעשה אולי באיחור או מוקדם או שעדיין לא עומדים בקצב שאני רוצה.
<אלון אונגר: כשמישהו לוקח אחריות זה מצוין, הנקודה היא שמעבר למה שאמרת, מורכב שמשרד הביטחון הוא הגוף המוביל של אירוע שכזה.
<אלון אונגר: זה מורכב מאוד וזה הרבה יותר מחובר לוועדה שאנחנו נמצאים שעוסקת בוועדת המדע, ויותר מחובר למשרד הכלכלה.
<אלון אונגר: אלה האירועים שמובילים כזה שינוי טכנולוגי ומשרד הביטחון הוא שחקן מרכזי, אבל הוא לא יכול להיות השחקן המוביל או לפחות כשהוא השחקן המוביל, זה אירוע מורכב יותר.
חיים ילין: רן קליינר בבקשה.
חיים ילין: אני צריך לסיים ב-13:50.
חיים ילין: תקצרו, כי אני צריך גם לסכם.
<רן קליינר: אני מנכ"ל "עם הרוח", עוסק בתחום של כלי הטיס הבלתי מאוישים כבר שנים רבות, בין השאר יזמתי את כנס הרחפנים של ישראל שהתקיים זו השנה השלישית.
חיים ילין: היה פה ריב כי ועדת האתיקה לא נתנה לי אפשרות להיכנס לשם.
<רן קליינר: אני מקווה שפתרתם את זה.
חיים ילין: פתרנו את זה.
<רן קליינר: זה באמת כנס שמכוון לפוטנציאל וקידום של תחום השימוש של רחפנים או כלי טיס בלתי מאוישים לצרכים אזרחיים.
<רן קליינר: יש פה משהו חדש, יש פה בעצם הרחבה פיזית של עולם האינטרנט, עולם הסייבר, זה הרחפנים האלה, אנחנו קוראים להם מטוסים, אנחנו קוראים להם כלי טיס וכולי, יש פה משהו אחר, מבינים את זה, מתחילים לראות פוטנציאל אדיר של לעשות שינויים והוא כבר מחולל בהמון המון תחומים.
<רן קליינר: בסוף זה יגיע כמובן להעברה של דברים פיזיים ממקום למקום בעולם בתלת ממד וגם תחבורה.
<רן קליינר: לשם זה יגיע, אנחנו מדברים כרגע על קשר עין, 25 קילו, זה בטח הצעדים המאוד ראשוניים של התחום הזה.
<רן קליינר: יש לו פוטנציאל מסחרי כלכלי עצום למדינת ישראל, הוא מחבר לפחות שלושה תחומים שישראל היא מובילה עולמית בהם.
<רן קליינר: אחד זה תחום הכטב"מ, השני הוא תחום הסייבר והשלישי תחום הרכב האוטונומי, שהכל מתחבר ביחד ואנחנו יכולים פה לתת בוסט מאוד רציני לכלכלה על ידי הובלה של הטכנולוגיה הזאת בעולם.
<רן קליינר: אז מהבחינה הזאת אני חושב שיש פה פוטנציאל עצום קודם כל, שמביא איתו כפי שדיברנו היום הרבה מאוד איומים שצריך לתת עליהם את הדעת.
<רן קליינר: כמה דברים שאני רוצה להגיד, א.
<רן קליינר: מבחינת ההסדרה, באמת צריך לקחת בחשבון את הטכנולוגיה לא רק במובן של הרחפנים עצמם אלא גם ככלי להתמודד עם ההסדרה.
<רן קליינר: אנחנו מדברים היום על שוטר שעומד ומסתכל, יתפוס מישהו, הזכירו פה – יש אמצעים טכנולוגיים היום שיאפשרו להסדיר את התחום הזה בצורה יותר קלה.
<רן קליינר: לפקח, לבקר, לראות מי נמצא איפה, מי נמצא איפה שהוא לא אמור להיות, מי בכלל אסור לו להטיס, עוד פעם, באמצעים טכנולוגיים שאני חושב שחשוב שיהיו חלק מהרגולציה, חלק מההסדרה.
<רן קליינר: לא להשאיר את זה פתוח אלא גם להציע את הכלים הטכנולוגיים.
<רן קליינר: לכן צריך לקיים דיונים טכנולוגיים שפורשים ואומרים "אוקיי, במה אפשר להשתמש ואיך זה יכול לעזור לנו כדי לקדם את העניין של ההסדרה בעתיד".
<רן קליינר: עוד דבר מבחינת הרגולציה, יש באמת תהליך מאוד מבורך שקורה כרגע ברת"א של ההסדרה של עד 25 קילו גם לחובבים וגם לתחום המקצועי.
<רן קליינר: אני עצמי עוסק בסיוע לחברות בתחום של רישוי מקצועי והדרכה לחברות מקצועיות, לא לחובבים.
<רן קליינר: התחום הזה של עד 25 קילו זה באמת עיקר המסה.
<רן קליינר: אני חושב שבהתחשב במשאבים המוגבלים אבל גם כבר לחשוב הלאה, ואני יודע שזה מתבצע אבל לא להזניח.
<רן קליינר: הבשורה האמיתית, השינוי האמיתי יהיה במה שנקרא מחוץ לקשר עין, כשהדברים האלה יתחילו להתעופף בין חיפה לתל אביב.
<רן קליינר: לשם זה הולך, לשם זה מתכוון, לשם החברות הגדולות מכוונות, לשם התעשיות הגדולות מכוונות, אמזון וגוגל ומייקרוסופט ואינטל וכשהם מדברים על רחפנים הם לא מדברים על קשר עין לצלם - - -
חיים ילין: ולא על 25 קילו.
<רן קליינר: ולא 25 קילו, אנחנו רואים שכבר איירבאס עושים ניסויים.
<רן קליינר: אז באמת להסתכל קדימה ולראות לאן זה הולך באמת מול איזה גוף.
<רן קליינר: כמו שאלון אמר, היום כשאני בא לעבוד מול רת"א אומרים לי "מי אתה" בעניינים שלי כמובן אם יש לי עניינים אישיים שאני מקדם איזה שהוא מיזם וכולי, כמובן שנותנים לי את מלוא הסיוע, אבל להסדיר משהו כגוף שמייצג, אין היום גוף שמייצג את התעשייה, את הטכנולוגיה ואני חושב שבאמת חשוב שנפעל כדי לקדם את הדבר הזה וגם שנוכל להסדיר את היחסים שלנו עם הרגולטור כדי לעזור ולקדם ולסייע.
<רן קליינר: לגבי פיקוח על היצוא הביטחוני, אני יודע שזה לא הקריטריון היחיד אבל פעם היינו המובילים בתחום הכטב"מ ובאמת היה תהליך מאוד חשוב במשך שנים ארוכות שהגביל את היצוא כדי לשמור את הידע הזה ולשמור לאן תגיע הטכנולוגיה.
<רן קליינר: מן סכר כזה שאומר "הטובים יקבלו והרעים לא יקבלו ולא יהיה להם והם לא יוכלו" היום הסכר הזה נפרץ, בטח בתחום של הרחפנים.
<רן קליינר: היום כשאנחנו מסתכלים על דאעש, הם לא מחכים לנו שאנחנו נביא את הבשורה של הרחפנים, הם קונים את זה בעלי באבא, באלי אקספרס מסין, הסינים לא עושים חשבון לאף אחד, ובזה הם משתמשים, גם חברות אירופאיות ואמריקאיות שמחויבות לכל מיני הסכמים בין לאומיים, בסוף היכולת של הרעים או מחבלים או טרוריסטים או איך שתקראו להם, להשיג את הטכנולוגיה הזאת, הם לא צריכים אותנו, לא מחכים לנו.
חיים ילין: זו הסיבה שכבר שלושה שבועות אין לי קליטה בדרום, אם הבנת.
<רן קליינר: כן.
<רן קליינר: אז צריך לראות שאנחנו לא יורים לעצמנו ברגל כביכול מונעים מהעולם את היכולות שלנו אבל בעצם אנחנו מונעים מעצמנו יכולת להתחרות ובאמת להיות מובילים בתחום הזה, כשבעצם אותם טרוריסטים או אותם אנשים שרוצים לאיים, אנחנו לא משפיעים עליהם בכלל.
<רן קליינר: אז בשביל מה בכלל כל הפיקוח בתחום הזה אם הוא היום חופשי לכולם.
<רן קליינר: זו גם שאלה שצריך לשאול.
<רן קליינר: אולי מילה אחרונה - - -
חיים ילין: זהו ידידי סיימנו.
חיים ילין: תשאיר את זה לפעם הבאה.
<רמי ניר: צהריים טובים, אני מנהל חטיבת הביטחון מנתב"ג.
<רמי ניר: אני מן הסתם לא מייצג רק את התחום הביטחוני, אני אומר כמה מילים ולא ארחיב.
<רמי ניר: כמובן אני מוביל את זה, רת"א מוביל את זה אבל אני מתכוון יותר לתחום בטיחות הטיסה, נאמרו פה הרבה דברים על הדרכה ועל הסמכה, אני חושב ש-90% מהרחפנים שמסתובבים במרחב של נתב"ג מסכנים את התעופה, בד בבד כשמתעסקים במה יקרה בעתיד עם רחפנים שיובילו לכל מיני מקום, אנחנו צריכים להסתכל היום מה קורה, כי מטוס עם 200 נוסעים, שלא להגיד 400 נוסעים, זה איום ממשי ומיידי.
<רמי ניר: רוב הרחפנים שמסתובבים באזור שלנו הם רחפנים של אנשים טובים, נחמדים שלא מתכוונים לפגוע בכוונות פיגוע, והיעדר הידע שלהם וההבנה מה זה עושה בתעופה, זה יכול להביא לנו את הסיכון.
<רמי ניר: אני חושב שפה אנחנו צריכים להתמודד עם זה.
<רמי ניר: לנו יש פעילות מאוד ענפה בעניין הזה, ביום שישי אנחנו מבצעים ניסוי בנתב"ג עם מערכת חדשה שרכשנו מארצות הברית, אנחנו מקווים שהאיתור יהיה נכון.
חיים ילין: מתי הניסוי?
<רמי ניר: ביום שישי.
<רמי ניר: בכל מקרה אנחנו מנטרלים את התעופה.
<רמי ניר: אם יש איתור, אין לנו מה לעשות עם זה.
<רמי ניר: או באמצעות טכנולוגיה אופטית או באמצעות עין של אדם, אנחנו מיד מפסיקים את התעופה.
<רמי ניר: הרציפות התפקודית שאתה דיברת עליה קודם, אדוני, היא חשובה מאוד.
<רמי ניר: לנטרל את נתב"ג זה קשה, זה לא טוב.
<רמי ניר: אבל הפוטנציאל הסיכוני בפגיעה במטוס מחייבת אותנו קודם כל לעצור את הפעילות.
<רמי ניר: מטוסים שנמצאים באוויר עושים את הפניה שלהם, מסתובבים באוויר, שגם זה סיכון, ורק אז, אחרי שאנחנו מזהים שהרחפן נעלם.
<רמי ניר: לעניין האכיפה, כמובן שאנחנו מחוברים למשטרת ישראל, הם לא יודעים לתת לנו מענה מיידי, גם כשאנחנו אומרים להם "באזור אור יהודה או יהוד יש מי שמטיס", אין להם כלים משפטיים, אכיפתיים כאלה ואחרים לטפל בנושא.
חיים ילין: חברים אני - - -
<דיויד בראל: רק בהקשר לדברים האלה שנאמרו לגבי הדרכה, אני רוצה להדגיש דבר אחד.
<דיויד בראל: באמת רוב האזרחים בישראל אנחנו רואים אותם כנורמטיביים ואם הם מטיסים את הרב להב שלהם במקום שאסור בגלל שהם לא יודעים והם לא קיבלו הדרכה ובאמת החוק לא הגיע אליהם, באפריל אנחנו עולים עם קמפיין ברדיו בגל"צ, גלגל"צ, שיפנה את כל האזרחים לאתר רת"א ששם זה יהיה מאוד נגיש בעמוד הראשי, לקבל את כל הפרטים והמידע איפה מותר ואיפה אסור.
<דיויד בראל: הקמפיין אמור להיות מסיבי ואגרסיבי ברמה שיש חוק וצריך לדעת איפה להשיג אותו והמידע יהיה נגיש, ועל ידי כך אנחנו מקווים שכשיגיע מישהו לנתב"ג זה לא יהיה בגלל שהוא לא ידע אלא זה בגלל שהוא בא לשם על מנת לעשות נזק או פשוט לא אכפת לו ואז יהיה הרבה יותר קל לסנן את האנשים.
<דיויד בראל: זה יעלה באפריל, אני מקווה שזה יהיה יעיל.
<דיויד בראל: זה כבר אושר.
חיים ילין: מה הקנס היום דרך אגב?
<אבישי פדהצור: העיצום הכספי על מה?
<אבישי פדהצור: על הטסה בלי רישיון?
<אבישי פדהצור: זה נע בין 250 ל-500 ₪.
<אבישי פדהצור: יותר טוב מכלום, אדוני.
חיים ילין: אני מודיע לך חגיגית שמאז ששמו 750 שקל על קקי של כלב, כבר כלבים לא אוכלים לדעתי כי אין חירבונים בכביש.
חיים ילין: אז אני אומר לך שאם אתה תעשה - - -
<אבישי פדהצור: ידעו לקשור את הפרה - - - לאכוף אותה.
חיים ילין: מה שלא מובן בהדרכה ובחינוך מובן דרך הכיס, מהר מאוד.
<אבישי פדהצור: רק להשלים את זה, אפרופו מה שאדוני אמר - - -
<אלון אונגר: החרמה של כלי לשאלתך, יותר יקרה ויותר פשוטה.
<אבישי פדהצור: אנחנו מתנים היום אישורי יבוא לארץ בזה שהיבואן מצרף לקופסה של אותו רב להב דף עם אותם כללי דרך שיהיו בפרסום, אבל הוא נפגש עם זה.
<אבישי פדהצור: זה דף שאומר איפה אסור, איפה מותר.
<אבישי פדהצור: יש את כל המגבלות, עד גובה מסוים, לא בקרבת שדות תעופה.
<אבישי פדהצור: מי שרוצה יכול להגיע למידע הזה כי הוא מונח מול עיניו.
חיים ילין: אין שום בעיה, אנחנו לא נולדנו הורים, נכון, וכל פעם שאמרו לנו לא, אני לא רוצה להגיד לך מה אנחנו עושים כילדים, אבל אמרנו שעד 250 גרם אנחנו מבינים שכמעט אין פגיעה, ואני מקווה מאוד שאותם אלה שכתוב להם "לא" ועושים כן זה עד 250 גרם, אז אנחנו יכולים לחיות עם זה.
חיים ילין: חברים אנחנו מסיימים את הישיבה.
חיים ילין: אחד הדברים שברור לי שאנחנו גג שישה חודשים, יואב, ביוני, קודם כל אנחנו יוצאים לפגרה, עזבו את הפוליטיקה, מבחינתי ב-2 למאי חוזרים לכנסת ולעבודה, אנחנו נתארגן וביוני זה שישה חודשים שבעצם אנחנו צריכים לקבל כבר עדכונים פה.
חיים ילין: אנחנו נעשה עוד ישיבה נוספת ונקבל את העדכונים.
חיים ילין: מה שכן אני אנסה לעשות, קודם כל לגבי האוצר, נעלה את הנושא הביטוחי, אנחנו מחוברים לאוצר כי אנחנו גם בוועדת רפורמות.
חיים ילין: יכול להיות ששם צריך להעלות את הנושא הביטוחי, נעלה את זה עם סתיו מיידית.
חיים ילין: לגבי חינוך ומדע, אני בכוונה מציין את ועדת החינוך וועדת המדע.
חיים ילין: יש לנו חיבור ישירות עם משרד המדע, מה שחשוב זה להעלות לוועדת החינוך את הנושא הזה, אני אדבר עם מנכ"ל משרד החינוך בנושא הדרכה.
חיים ילין: אני לא חושב שזה פותר את כל הבעיות אבל אני כן שומע מכולם, וברגע שכולם אומרים כנראה שיש משהו בנושא הזה.
חיים ילין: הנושא השלישי שאצא איתו מיידית זה הנושא של משרד הכלכלה.
חיים ילין: מישהו יודע אם במשרד הכלכלה יש מישהו שמטפל בתעשייה הזאת, האם יש כתובת?
<אבישי פדהצור: לא.
חיים ילין: אנחנו ננסה לאתר או להכריח אותם שתהיה כתובת.
חיים ילין: אני כן רואה בהתפתחות התעשייתית ובקידום כל הנושא הזה אפשרות למקומות עבודה, לא רק בעניין סייבר, לא רק בנגב ולא רק בבאר שבע כמו שזה נעשה, אלא להרחיב את האופקים עוד יותר.
חיים ילין: יש לנו בעיה עם נתב"ג.
חיים ילין: אני אומר בגלוי את מה שכן מותר להגיד.
חיים ילין: לפחות כל נושא המיסוך או נושא ההגנה נגד התדרים המסוימים גם פוגע בטיס עצמו, זה כלי שאתם לא יכולים להשתמש בו בכלל, אתם מוגבלים מאוד שם.
חיים ילין: גם במרחקים וגם בכלים שאתם משתמשים, ועדיין זה בין 200 ל-400 איש.
חיים ילין: אני לא רוצה להסביר יותר מזה, אני מקווה שהניסוי יצליח ותצליחו לבצע את המשימה.
חיים ילין: תודה רבה חברים, ניפגש ביוני.
אורי מקלב: היום יום שלישי פעמיים כי טוב, ד' בחשוון תשע"ח ה-24.10.2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו השינויים המבניים בתכנית להב"ה ומשמעותם (תכנית לצמצום הפער הדיגיטלי בחברה) הדיון היום בהשתתפות מנכ"ל המשרד מר פרץ וזאן ובהשתתפותו של שר המדע והטכנולוגיה לשעבר מר יעקב פרי שהוא תמיד אורח רצוי ומוערך כאן בוועדה וחברת הכנסת חנין זועבי.
אורי מקלב: אני אתחיל בכמה מילות פתיחה, או משפטי פתיחה.
אורי מקלב: אנחנו מלווים פה בוועדת המדע והטכנולוגיה את ההתפתחויות והחדשנות הטכנולוגיים על כל הזרועות והרבה שטחים, יחד עם זאת אנחנו שמים גם דגש על ממשל זמין, על מערכות ממשלתיות, מערכות ציבוריות, גם מערכות פרטיות, להנגיש אותן, לתת מענים טכנולוגיים משופרים אם זה מערכות בנקים ואם מערכות אחרות שנותנות שירות לציבור.
אורי מקלב: באופן כללי אנחנו מלווים התפתחויות וחדשנות טכנולוגית מבורכת מאוד, ובאמת גם מאוד מוערכת ואנחנו מציינים ומלווים ומפקחים על העבודה הזאת.
אורי מקלב: יחד עם זאת, אנחנו תמיד גם יודעים שבכל התפתחויות כאלה יש גם תופעות נלוות.
אורי מקלב: אחד הדברים שאנחנו מאוד מודאגים ממנו תמיד זה הנושא של הפערים שנוצרים בעקבות התפתחויות טכנולוגיות, בעקבות כך שמערכות שלמות עוברות למערכות דיגיטליות, מערכות חדישות יותר ולא כולם יכולים, אין להם את האפשרות, היכולות הנגישות לעניין, או הידע להתחבר לדברים האלה ולקבל אותם.
אורי מקלב: אנחנו מודאגים מזה ויחד עם זאת אנחנו פועלים בעניין לא ליצור פערים גדולים והפערים שקיימים מטבע הדברים, אם זה אוכלוסיות מוחלשות, אם מתוך אורח חיים ועוד דברים כאלה, אנחנו רוצים לעשות מאמץ כדי לתת להם מענה ולשפר את הידע שלהם ולהוביל אותם קדימה גם בנושאים האלה ונעשו בדברים האלה פעולות מאוד חשובות.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה כאחת מפעולות הדגל של משרד המדע והטכנולוגיה, תכנית להב"ה, שהיום משרד המדע והטכנולוגיה מפעיל את זה.
אורי מקלב: אנחנו תמיד מבקשים להרחיב את זה, תמיד מבקשים לשפר את זה ואנחנו שמחים שיש תקציב וגם מגמה להרחיב ולשפר ולהוסיף על מה שקיים היום.
אורי מקלב: יחד עם זאת, כשאנחנו שמענו שבצעדים האלה יכול להיות חשש, אולי יותר מחשש, של פגיעה בעובדים, גם על אף שאנחנו רוצים לעשות דברים טובים אנחנו לא יכולים, אנחנו מאוד מודאגים אם זה נעשה ולא יכולים לאפשר שזה ייעשה על חשבון אנשים שעובדים, אנשים שמפרנסים, אנשים שהשקיעו.
אורי מקלב: יש רגישות מיוחדת, ולפעמים דווקא הכנסת נזעקת לשמוע ולראות איך למנוע פגיעה בהם, בגלל שמטבע הדברים אני רואה את זה כדבר מובנה, מערכות רואות את המטרה שלהן, המטרה שלהן היא לא העובדים, אלא התכלית היא איך משפרים ואיך עושים.
אורי מקלב: הוא לא משרד העבודה, לא משרד התעסוקה.
אורי מקלב: אני אומר את זה קצת בהפרזה אבל אני יכול להבין ששמים פחות דגש לעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים פה כדי לאזן בין הדברים.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שאנחנו מאוד מברכים על רפורמות ושיפורים וחדשנות והרחבה גם בנושא הזה, אבל חייבים ורוצים גם להעלות את הנושא של ציבור העובדים, גם מתוך הערכה למה שהם עשו, למה שהם עושים וגם מתוך דאגה לעובד.
אורי מקלב: לכן מיד כששמענו וקראנו על זה בהנהלת הוועדה קבענו שעם תחילת המושב אנחנו נקיים דיון מיוחד בעניין הזה.
אורי מקלב: יחד עם זאת אני באמת רוצה לציין שחברי כנסת פנו אלי, חבר הכנסת יעקב פרי, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת מיקי לוי, חברת הכנסת טלי פלוסקוב ועוד חברי כנסת שהדאגה לעובד והדאגה לפרויקט הזה חשובה להם ביקשו את הדיון.
אורי מקלב: אמרנו שנקיים את הדיון הזה במסגרת שהמנכ"ל, המשרד עצמו יבוא ויציג את הפרויקט, נשמע אתכם, נשמע את חברי הכנסת ואת אלה שיש להם מה להגיד, העובדים או מי שמייצג את העובדים.
אורי מקלב: אני אומר מראש, מטבע הדברים דיון כזה אולי יכול להיות עם אמוציות, עם רגשות, אנחנו רוצים לקיים דיון ענייני, נשמע את הדברים בצורה הנכונה והמתונה כדי שנוכל להתרכז בתוכן של הדברים ולא מסביב.
אורי מקלב: הסביב גם חשוב ולכן אנחנו מקיימים את הדיון.
אורי מקלב: נתחיל עם ההצגה של מנכ"ל משרד העבודה והטכנולוגיה ואחרי זה נאפשר לחברי הכנסת להגיד את הדברים, נשמע אנשים לפי הרשימה שיש לי פה ומי שלא נמצא ברשימה ולא נרשם, יש אפשרות לבקש את רשות הדיבור בהרשמה ואני אתן אותה ככל שהזמן יאפשר.
אורי מקלב: נברך את חברי הכנסת שנכנסו לדיון, אם חבר הכנסת מיקי לוי יאפשר לי ויסלח לי שאני מתחיל עם חבר הכנסת סאלח סעד.
אורי מקלב: אתמול היית צרוד, אז קולך אמנם לא נשמע בקול אבל התוכן של הדברים היה תוכן של דברים חשובים מאוד.
אורי מקלב: אנחנו גם מקבלים אותך בברכה כחבר ועדה.
אורי מקלב: משפט אחד, אני מתנצל, אבל זה הזמן כדי להודות ולציין את החדשנות שעשינו גם כאן בוועדה, התערוכה שאנחנו הקמנו פה ביוזמת מנהלת הוועדה ובשיתוף ועזרת משרד המדע והטכנולוגיה, תערוכה שהיא התחילה בשדה התעופה, פרויקט שקיבל פידבקים והתרשמויות מאוד חיוביות.
אורי מקלב: הבאנו את זה כאן לוועדה בקטן יותר בניסיון להציג דברים מיוחדים גם כאן בתוך הכנסת, על קירות הוועדה ואם זה יצליח, ואנחנו מקבלים על כך משובים טובים, יכול להיות שזו תהיה תערוכה מתחלפת.
אורי מקלב: פרץ בבקשה.
<פרץ וזאן: שלום לכולם, צהריים טובים.
<פרץ וזאן: אדוני יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אורי מקלב שלמשרד המדע יש לאורך הזמן שיתוף פעולה מצוין עם הוועדה.
<פרץ וזאן: אנחנו רגילים להגיע לכאן ולהציג את פעילות המשרד באופן שוטף.
<פרץ וזאן: אני מאוד שמח על ההזדמנות ועל הבמה שניתנה למשרד על מנת להציג את אחד מפרויקטי הדגל של המשרד שזה פרויקט להב"ה.
<פרץ וזאן: אני רוצה גם להודות לחברי הכנסת שהגיעו לכאן לשמוע את הדיון, חבר הכנסת יעקב פרי, חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת סאלח וחברת הכנסת חנין זועבי, אני שמח שיש לכם את ההזדמנות לשמוע ממקור ראשון את הפעילות של המשרד בתחום האוריינות הדיגיטלית.
<פרץ וזאן: אני אתחיל ואומר, היה פה רקע לדיון הזה שכביכול משרד המדע מבצע איזה שהוא הליך של הפרטה.
<פרץ וזאן: אני אומר כבר פה בפתיחת הדיון, משרד המדע איננו מבצע הליך של הפרטה ואני אסביר את זה בהמשך.
<פרץ וזאן: משרד המדע מרחיב את פרויקט האוריינות הדיגיטלית, אני גם את זה אפרט בהמשך.
<פרץ וזאן: מבחינת חזון ומטרות של תחום האוריינות הדיגיטלית במשרד, אנחנו רואים ארבע משימות מרכזיות, אחת היא שדרוג ותחזוקת המרכזים הקיימים, מציאת פתרונות למחסור במדריכים במרכזים הקיימים, רוצה לומר שהנושא הזה של מציאת פתרונות למחסור במדריכים עדיין לא בא על פתרונו.
<פרץ וזאן: אנחנו נציג את זה פה בדיון בוועדה.
<פרץ וזאן: עדיין לא בא על פתרונו.
<פרץ וזאן: הרחבת פריסת השירותים לרשויות מקומיות ונוספות, הרחבת שירותי האוריינות הדיגיטלית במסגרת סל מדע ושיתופי פעולה אחרים עם החברה למתנ"סים, הדבר הזה גם הוא יוצג במהלך הדיון.
<פרץ וזאן: כמה עובדות שמצאתי לנכון לפתוח איתן את המצגת, המשרד מרחיב ומגוון את הפרויקט.
<פרץ וזאן: יותר משבעה מרכזים חדשים אמורים להיפתח במכרז אחר על מנת להרחיב את השירותים לרשויות נוספות, והייתי אומר גם פרויקט שגם התפיסה האופרטיבית שלו משתנה לפרויקט שאנחנו מגיעים ללקוח, חלק מהמרכזים יהיו נייחים ובחלק מן המרכזים בישובים קטנים באזורים מבודדים, אנחנו נגיע אל הלקוח על מנת לתת את השירות בשטח כי לא בכל מקום קטן ניתן לפתוח סניף קבוע של להב"ה.
<פרץ וזאן: הנושא הזה הוצג לוועדת המדע לא פעם, ומה שאנחנו אומרים ואנחנו בדרך כלל - זאת אומרת תמיד - אבל בשל הצניעות בדרך כלל גם מבצעים.
<פרץ וזאן: תקציב הפרויקט הוגדל ל-45 מיליון שקל.
<פרץ וזאן: היה עד היום כ-30 מיליון שקל כל שנה.
<פרץ וזאן: אנחנו השנה מגדילים את תקציב הפרויקט ל-45 מיליון שקל.