GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: דיבר על כך חבר הכנסת ברושי ואני חייב לומר לכם שמתוך שיחות עם חקלאים, באמת מכל מיני כיוונים ומכל מיני זרמים ומכל מיני ענפים, התחושות על מה שקורה במשרד החקלאות ועל התנהלותו של שר החקלאות הנוכחי הן מאוד מאוד קשות וזה מאוד עצוב, כי החקלאות במדינת ישראל היא דבר חשוב ואנחנו כולנו רוצים שהיא תתפתח, תשגשג ומה שקורה היום בתחום החקלאות הוא מאוד מאוד עצוב.
דב חנין: ומכאן לסוגיה של מכון וולקני.
דב חנין: ברמת העיקרון אני חושב שכולנו יודעים, אפילו אני, שאני רחוק מתחום החקלאות, כולנו יודעים שאחד הדברים שהחקלאות בישראל יכולה להתגאות בהם, ובצדק מתגאה בהם, זה המחקר החקלאי.
דב חנין: כאשר ראש הממשלה מתגאה בכך וטוב שהוא יכול להתגאות בכך, שהפרה הישראלית מניבה יותר, כאשר הוא מתגאה בכך שדונם אדמה בישראל מייצר יותר, זה קשור למחקר ולידע חקלאי, זה קשור בין היתר למכון וולקני ולמה שנעשה במכון וולקני.
דב חנין: ומה שקורה היום, קיצוץ של 22% זה לא קיצוץ שגרתי, קיצוץ של 22% זה מהלך שהמטרה שלו היא בעצם לייבש ולסגור.
דב חנין: כולנו יודעים איך בנויים תקציבים של גופים ציבוריים, 22% זה קיצוץ שהוא חותך בבשר חי, הוא מחייב לסגור מערכות והוא בעצם מכניס את הגוף שאותו מקצצים למסלול של מוות הדרגתי בייסורים.
דב חנין: ולכן המהלך הזה הוא מהלך כל כך דרמטי ולכן המהלך הזה הוא מהלך כל כך מסוכן.
דב חנין: אני, אדוני היושב ראש, לא יכול שלא לחבר את זה למאבק על האדמות והרצון, אתם כולכם מכירים את המידע שכולנו היום יודעים איתו, שמר אלוביץ, שיש לו אדמות באזור, חושב או יכול היה להרוויח רווח מאוד מאוד גדול ומאוד משמעותי מהעברתו של מכון וולקני מהמקום הנוכחי שלו.
דב חנין: אלה דברים שהתפרסמו בתקשורת וכמובן במקום הזה אני לא יכול לפסוק ולא יכול לקבוע שום דבר עובדתי בנושא הזה, אבל אני רק מציע לחקור את הדברים האלה ברצינות.
דב חנין: אנחנו מדברים על תיק 4000 ו-5000 ו-6000 ו-7000, אבל אולי זה יכול להיות מועמד חשוב לחקירה בתיק 8000 או 9000.
דב חנין: הדברים האלה צריכים להיחקר.
דב חנין: אנחנו לא גוף של חקירה בכנסת, אבל אני חושב שבהחלט צריך מכאן לקרוא לגורמי החקירה לבדוק את הטענות האלה.
דב חנין: מה שאותי מטריד זה ההיבט השני של העניין.
דב חנין: מכון וולקני והחוקרים שלו התנגדו למהלך הזה, לא בגלל איזה שהוא רצון שלהם לריב עם מר אלוביץ או לפגוע ברווחיו באיזה שהוא אופן, אלא בגלל הצרכים והצורך לקיים את המכון הזה ולקיים אותו בצורה ראויה ולמנוע פגיעה בעבודתו של המכון.
דב חנין: יש לי איזה תחושה מאוד קשה שהמהלך הקיצוני הפוגעני הזה של הקיצוץ הדרמטי בתקציבו של מכון וולקני לא במקרה מגיע אחרי המאבק נגד העתקת המכון למקום אחר.
דב חנין: גם זו סוגיה שצריכה מאוד מאוד להטריד אותנו.
דב חנין: אדוני היושב ראש, לסיכום דבריי אני מציע שהוועדה תביע לא רק דאגה על כל ההקשרים והשאלות שצריכות להיחקר, ואולי גם תגיד שיש דברים שצריכים להיחקר כאן.
דב חנין: אני חושב שכדאי להגיד את זה, לא שאנחנו יכולים לקבוע מסמרות בעניין הזה, אבל אנחנו בהחלט יכולים להמליץ שהדברים ייבדקו וייחקרו, אנחנו צריכים ברמה המעשית להביע התנגדות חד משמעית לקיצוץ בתקציב מכון וולקני, להציע לוועדת הכספים של כנסת, במסגרת דיוני התקציב, ואני יודע שאותם מנהל בתבונה וביד רמה ידידך, חבר הכנסת גפני, להציע לוועדת הכספים של הכנסת למנוע את הקיצוץ הזה ולהבטיח תקציב ראוי למכון וולקני, לטובת מכון וולקני ולטובת החקלאות בישראל.
אורי מקלב: הדיון נעשה במסגרת דיון מהיר, אני אשתדל לא לפתוח בדברי הפתיחה שלי כדי לא לקחת מהדוברים האחרים, נקודות שהם רואים את זה כמרכזיים, אני רק פותח בפתיחה פורמלית ואחרי זה אני רוצה קצת להגיד משלי בעניין הזה כדי באמת לכוון את הדיון.
אורי מקלב: מכון וולקני זה מכון מאוד מאוד יקר ללבנו כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה מכמה וכמה סיבות.
אורי מקלב: ראשית, אני לא חושב שיש עוד מכון מחקר ופיתוח בחקלאות בנושא הזה.
אורי מקלב: אין לנו עוד משהו אחר דומה לזה, בהיקפים כאלה ועם תוצאות מרשימות והיקפים גדולים מאוד והתרומה שלו לחקלאות בישראל, למחקר בישראל, היא לאין ערוך, כפי שהזכירו את זה גם הדוברים האחרים, הרבה מהקשרים המדיניים שלנו, להעמיד את ישראל במפת הפיתוח והקדמה בנושא חקלאות, חלק גדול זה גם בזכות מכון וולקני.
אורי מקלב: כשרוצים להרשים מעצמות גדולות מאוד אז מנסים לקחת משהו, אותו אירוע שהיה והכול מתחיל ונגמר במכון וולקני.
אורי מקלב: הוויכוח, כן נעשה, ברשות, לא ברשות, אבל בסופו של דבר אני רוצה לחדד להזכיר, ככה להעלות חיוך על פניכם העצובות היום קצת, אני מזכיר את הנושא הזה, אבל כדוגמה באמת למכון מכובד שמכבד אותנו, מכבד את עצמו בכל קנה מידה שהוא, בוודאי למדינה קטנה כמו מדינת ישראל.
אורי מקלב: מיטב המוחות, מיטב החוקרים, מיטב האידיאולוגיה והרצון לפתח ולעשות, מוטיבציה ועם הרגשת שליחות, שנמצא ורואים ומתרשמים במכון וולקני, והוועדה גם הייתה בסיור במכון וולקני והתרשמה מקרוב.
אורי מקלב: לצערי, מעבר לנושאים החיוביים והנושאים החשובים ובכלל כדי עידוד וקידום ולהתרשם ולמנף פעילות, שאתם שותפים בדיוני הוועדה, נאלצנו לקיים כמה וכמה דיונים בשאלות מהותיות לגבי המשך תפקוד המכון.
אורי מקלב: במשמרת שלי אני מרגיש עם זה לא נוח שעדיין לא סר האיום הזה והתהיות והחששות נמצאים ומרחפים כל הזמן בחלל.
אורי מקלב: כאן יש משנה זהירות, הזכירו את זה חברי הכנסת לפניי, חבר הכנסת דב חנין, וזה גם התפרסם שיש הרגשה והרבה יותר מהרגשה, תחושה, שיש משהו שהוא הפוך, אצלנו אומרים רחוק מן העין רחוק מן הלב, כאן לכאורה זה קרוב לעין, משרד החקלאות עם מכון וולקני שנים, ולמה הריחוק מהלב?
אורי מקלב: זה הפוך מהטבע.
אורי מקלב: אומרים שרחוק מהעין רחוק מהלב, קרוב לעין צריך להיות קרוב ללב, המשמעות היא ברורה וכאן אנחנו קצת רואים איזה משהו, שאין הלימה בעניין הזה.
אורי מקלב: הזכיר חבר הכנסת ברושי ואמר שכורתים את הענף שיושבים עליו, תרתי משמע, אני יכול להגיד שגם בלייבש, כשרוצים לכרות אפשר להשתמש בעוד מונחים שקרובים לחקלאות, אם רוצים לחסל משהו בחקלאות מייבשים את זה.
אורי מקלב: המילה מייבשים מגיעה מחקלאות.
אורי מקלב: אני אומר שחובת ההוכחה במקרה הזה עוברת למשרד החקלאות.
אורי מקלב: אני מעריך מאוד את האנשים, באמת מעריך את האנשים שעומדים, השר והמנכ"ל בעלי יכולות גבוהות מאוד מאוד ולפעמים יש סתירה, במקרה הזה אנחנו רואים סתירה בין החשיבות האישית והמקצועית שמראים למשרד החקלאות ובין ההתנהלות מול מכון וולקני ואנחנו מחויבים, גם לקבל תשובות בעניין הזה וגם לעשות מאמצים, תהליכים ומהלכים כדי להחזיר את האמון במשרד החקלאות ובאמת להראות שמשרד החקלאות רואה את החשיבות האמיתית שבאה לידי ביטוי בכמה נושאים וגם בנושא התקציבי.
אורי מקלב: אין הפרדה בין החשיבות העקרונית ערכית לבין הנושא התקציבי, היום אחד תלוי בשני, אם אין תקציב התוצאות הן ברורות מאליהן.
אורי מקלב: עוד לפני שניתן את זכות התשובה למשרד החקלאות ולמשרד האוצר, אבל כדי להבין על מה אנחנו מדברים אז סוכם עם המכון שתהיה מצגת קצרה שתראה את הפעילות בהלימה לתקציב, מה המשמעות בעיני המכון הוולקני לקיצוץ שמבקשים להחיל על המכון הוולקני, קיצוץ של 22%.
אורי מקלב: אז, בבקשה, פרופ' אלי פיינרמן, ולאחר מכן ניתן למשרד החקלאות ולאוצר ואחרי זה, ככל שיתאפשר, ניתן גם לאחרים להביע את הדעה או להתייחס.
אורי מקלב: בבקשה, פרופ' אלי פיינרמן.
<אליהו פיינרמן: תודה רבה לכבוד היושב ראש, לחברי הכנסת ולחבריי הרבים מוולקני שהצטרפו אלינו לדיון החשוב הזה.
<אליהו פיינרמן: אני רק אפתח בהערה שהקיצוץ הזה הושת עלינו בהפתעה מוחלטת, ללא שום תיאום איתנו, ללא שום שיחה מוקדמת איתנו.
<אליהו פיינרמן: את המכתב שאתם קיבלתם אתמול ממנכ"ל משרד החקלאות אני קיבלתי בארבע אחר הצהריים, הוא קרא לי למשרדו.
<אליהו פיינרמן: חוסר תיאום מוחלט בינינו לבין משרד החקלאות ולא באשמתנו.
איתן ברושי: היושב ראש לא שומע.
אורי מקלב: אני שואל אם קיבלנו.
אורי מקלב: הוועדה קיבלה הבוקר.
איתן ברושי: במקום אחר היו פוסלים את הקיצוץ כי הוא לא סביר, כי לא דיברו איתם.
<אליהו פיינרמן: לא דיברו איתנו בכלל וזה לא הפתיע אותנו, כי לא מדברים איתנו בכלל לכל אורך הדרך ממשרד החקלאות.
<אליהו פיינרמן: קיצוץ כל כך עמוק שאין לו אח ורע, זה יגרום הלכה למעשה לבעיות חמורות בפעילות השוטפת שלנו ב-2019 ויכה אותנו אל החומש.
<אליהו פיינרמן: הפעילות שלנו תיעצר, זה ממש כך, לא נהיה מסוגלים, לא את העלויות הקשיחות שלנו, שאנחנו מחויבים בהן על פי חוק, ולא את העלויות החצי קשיחות שלנו, שגם כן הן מהוות בסיס כלכלי למחקר וללא יישומן לא יהיה מחקר, לא תהיה תשתית שנוכל באמצעותה לחקור.
<אליהו פיינרמן: ברשותכם, בזריזות, אני ארוץ על המצגת.
<אליהו פיינרמן: זה שמכון וולקני מפואר, התבטאו רבים וטובים, אני לא צריך להוסיף, אבל בין היתר שר החקלאות, אחת בפה ואחת בפה, 'מכון וולקני הוא מכון לתפארת מדינת ישראל, מדינות רבות מסתכלות עליו כמושא להערצה ובצדק, כ-100 שנים שהמכון הזה קיים והגיע להישגיו שרק הראש היהודי יודע להגיע אליהם'.
<אליהו פיינרמן: ראש הממשלה מתגאה, ובצדק, במכון וולקני.
<אליהו פיינרמן: כשמודי ביקר במכון וולקני אמר לו בנימין נתניהו, 'מכון וולקני הוא מכון המחקר החקלאי הטוב בעולם'.
<אליהו פיינרמן: במו אוזניי שמעתי, הייתי לידם.
<אליהו פיינרמן: ובמאמר שפורסם באקונומיסט על ידי ראש הממשלה, בשם 'innovation nation', מדינת החדשנות, הוא הזכיר שלושה מוסדות אקדמיים כדוגמה שבזכותם יש לנו הצלחות כאלה.
<אליהו פיינרמן: 'ההצלחות האלה הן הרבה בזכות אוניברסיטאות ומוסדות מחקר ברמה עולמית, כמו הטכניון, מכון וייצמן ומכון וולקני'.
<אליהו פיינרמן: אז אני לא צריך להוסיף דברים, ברור לכולנו באיזה מכון מדובר ואיזה נזק ייגרם למדינת ישראל, לכלכלת ישראל, לקשריה המדיניים של ישראל אם זה ייפגע.
<אליהו פיינרמן: לגבי הקיצוץ, האינפורמציה שאצלי היא מספר התקציב של מדינת ישראל שזמין לכל אחד, פורסם, ואני ראיתי ששכר ופעולות של מינהל המחקר החקלאי, בין 2018 ל-2019, קוצצו ב-22%, מ-254 מיליון ל-199 מיליון.
<אליהו פיינרמן: כפי שאמרתי, המשמעות היא פגיעה אנושה בפעילות של המחקר עד כדי עצירתו וסיכול קיומו של המכון.
<אליהו פיינרמן: יתרה מזאת, אם אני אקח את סך ההוצאות שמיועדות לנו, שהוקצו למכון וולקני על פני זמן בתקציב המדינה וננכה מהם רק את הוצאות השכר, שהן המרכיב העיקרי, אבל לא היחידי, בהוצאות הקשיחות, אז אם תסתכלו על הגרף, בבקשה, ההוצאות, לאחר שמקצצים את הוצאות השכר מתקציב הפעילות של מכון וולקני, הירידה היא מ-2018 ל-2019 לא ב-22% אלא ב-75% וכשאני אומר שהקיצוץ הזה יכה אותנו אל החומש אפשר ללמוד מזה.
<אליהו פיינרמן: אני חושב שזו הדוגמה הכי טובה, מ-17 מיליון שקל - - -
אורי מקלב: אתה יכול להוסיף עוד כמה דברים להוצאות הקשיחות, הוצאות קשיחות זה לא רק משכורות.
<אליהו פיינרמן: זה לא רק השכר, מיד יש לי פירוט.
<אליהו פיינרמן: אני אומר כאן, תקציב המדינה המוצע הוא 199 מיליון ₪, יש דבר כזה שנקרא תקורה, מכון וולקני, 40% מההכנסות שלנו הן מותנות זכייה בתקציבי מחקר.
<אליהו פיינרמן: שתבינו שתקציבי המחקר הולכים אל החוקרים לצורך ביצוע מחקר, הם לא זמינים להנהלת מכון וולקני, לשימוש בהם לכל מיני דברים שאנחנו מחויבים לספק.
<אליהו פיינרמן: מה כן זמין?
<אליהו פיינרמן: אנחנו מורידים תקורה מתקציבי מחקר.
<אליהו פיינרמן: בסך ההכנסות שלנו מתקורה ב-2017, אלה הנתונים האחרונים שיש, היו כ-30 מיליון שקל.
<אליהו פיינרמן: בסך הכול סך התקציב שיעמוד לרשותנו לפעולות ולשכר, להבנתי, ב-2019 זה 229 מיליון שקל.
<אליהו פיינרמן: את מה זה צריך לכסות?
<אליהו פיינרמן: 227 מיליון שקל הוצאות קשיחות, 181 לשכר, ארנונה, השקעות רב שנתיות, אנחנו צריכים להעביר למלח"י, שיש החלטת ממשלה לספח אותה אלינו בקרוב, 12 נקודה משהו מיליון שקל, אמרתי, ארנונה לעיריית ראשון וכך הלאה.
<אליהו פיינרמן: זה 227 מיליון שקל ההוצאות הקשיחות.
<אליהו פיינרמן: ההוצאות הקשיחות למחצה, שבלעדיהן אי אפשר לעשות מחקר, חשמל ומים וביטוח ומאגרי מידע ומחשוב וציוד מדעי ויחידת מסחור הידע שלנו, במחסן רכש, זה עוד 41.5 מיליון שקל.
איתן ברושי: אני חושב שהבעיה של הדיון הזה זה לא הפרטים שאתה אומר - - -
<אליהו פיינרמן: אני ארוץ מהר.
איתן ברושי: תנסה להסביר מה המניע לקיצוץ ומה צריך לעשות כדי לבטל אותו.
אורי מקלב: מאיפה הוא יודע מה המניע?
איתן ברושי: הוא יודע, תאמין לי.
אורי מקלב: הוא צריך לתת את ה - - - חבר הכנסת ברושי - - -
איתן ברושי: אבל הפרטים האלה הם לא הבעיה, השאלה מה עושים.
אורי מקלב: חבר הכנסת ברושי, הדיון הוא באמת דיון מהיר, אבל הוא לא רק במסגרת דו שיח או ישיבת עבודה או בירור, אנחנו לבין ה - - - אבל כדי שהוועדה תקבל את כל ההתרשמות, גם מי שמגיע פעם ראשונה, או מי שמאזין וגם לצורך הפרוטוקול, אנחנו פורשים את ה - - -
<אליהו פיינרמן: אני לא אגזול יותר מעוד שלוש דקות.
<אליהו פיינרמן: המשמעות של הדבר הזה, שאני ראש מינהל המחקר החקלאי ב-2019 מוצא את עצמי עם תקציב פעילות של מינוס 40 מיליון שקל.
<אליהו פיינרמן: ב-2018 יהיה לנו פלוס 16 מיליון.
<אליהו פיינרמן: ב-2019 מינוס 40 מיליון שקל ולך תעבוד.
<אליהו פיינרמן: מה יקרה, מה ייפגע?
<אליהו פיינרמן: כל תשתיות המחקר, מעבדות, חממות, מטעים, חלקות טיפוח, רפתות, לולים, דיר, תחזוקה שוטפת, ארנונה, מים, חשמל, ניקיון, חוקרים חדשים, חוקר חדש שמגיע למדעי הטבע באוניברסיטה העברית, לדוגמה, או במכון וייצמן, מקבל תקציב קליטה של מיליון דולר.
<אליהו פיינרמן: חוקר שלנו במכון וולקני, של המדינה, 200,000 שקל ואולי עוד 200,000 שקל שנה אחרי זה, לא מיליון דולר ולא 750,000.
אורי מקלב: זה סך הכול, כולל התקציב של מכון וולקני, או שזה רק התקציב של מינהל המחקר?
אורי מקלב: יש לכם עוד תקציבים?
אורי מקלב: כדי שנקבל תמונה.
<אליהו פיינרמן: כן, יש לנו, פרט לתקציבים האלה, הכנסות מתקציבי מחקר, אבל ההכנסות האלה, מה שעומד לרשותי זה - - -
אורי מקלב: זה אמרת, רק התקורה.
<אליהו פיינרמן: כי כל השאר מיועד למחקר עצמו, החוקרים מחויבים - - -
אורי מקלב: כמה סך הכול התקציב של מכון וולקני?
<אליהו פיינרמן: אמיר, הסגן שלי - - -
<אמיר גנאור: 400 - - -
<אליהו פיינרמן: 400 וקצת, זה בערך 150 מיליון שקל שיש לנו מתקציבי מחקר.
<אליהו פיינרמן: בקיצור, כל מה שרשמתי כאן ייפגע אל החומש.
<אליהו פיינרמן: אנחנו לא נוכל, מה רוצים שנעשה?
<אליהו פיינרמן: שנעצור יומיים בשבוע חשמל לחממות וכל הניסיונות ימותו?
<אליהו פיינרמן: שנפסיק את החשמל בבנק הגנים הלאומי ששומר על הזרעים של מדינת ישראל?
<אליהו פיינרמן: שנחלוב רק חצי עטין של פרה, או נוריד את מספר ה - - - באמת, כל התשתית שלנו תיפגע - - -
אורי מקלב: אני מציע, זה הבסיס כדי להבין את התשובות של משרד החקלאות על מה מדובר.
אורי מקלב: נשמע ואחרי זה נקיים את הדיון עצמו.
<אליהו פיינרמן: והדבר האחרון שאני רוצה להגיד, דבר אחרון, יש לי עוד שקף אחד, מה שקורה, קראתי באיזה שהוא מקום שטענת משרד החקלאות היא שכעת הם עושים קיזוז על כך שמכון וולקני - - -
אורי מקלב: אני מציע שאולי את השקף הזה בתשובה, אני מציע ש - - - מה התשובות.
<אליהו פיינרמן: בסדר גמור.
אורי מקלב: בבקשה, סיון.
אורי מקלב: עוד פעם את השם ברור לפרוטוקול.
<סיון ינקוביץ: סיון ינקוביץ, מנהלת אגף תקציבים במשרד החקלאות.
<סיון ינקוביץ: אני רוצה לענות באופן ענייני למספרים קודם כל ולציין שבאמת, כמו שאלי התחיל להסביר, לאורך השנים, למרות שהיו קיצוצים רוחביים מאוד גדולים במשרדי הממשלה, כהחלטות רוחביות של הממשלה, תקציב מינהל המחקר החקלאי לא הופחת.
<סיון ינקוביץ: זאת אומרת שסעיפים אחרים במשרד החקלאות ספגו את הקיצוצים האלה כדי לא לפגוע בפעילות מכון וולקני ומינהל המחקר החקלאי.
<סיון ינקוביץ: כך היה לאורך כל השנים האחרונות.
<סיון ינקוביץ: בשנת 2019 שיעורי הקיצוצים הרוחביים שהממשלה קיבלה עליהם החלטה בערב התקציב מצטברים יחד עם עוד החלטות ממשלה שקרו במהלך השנה הביאו לשיעור מצטבר של קיצוץ רוחבי שהוא חריג בסדר הגודל שלו וגבוה מאוד בהשוואה לכל השנים האחרונות והביאו את משרד החקלאות למצב שבו אין לו ברירה אלא לקצץ גם במינהל המחקר החקלאי בנוסף לקיצוצים שבוצעו ביחידות שונות במשרד.
<סיון ינקוביץ: בגלל שתקציב משרד החקלאות הוא לא מפורט לפי יחידות, לפי כל היחידות שלו, אלא רק יחידות הסמך מוצאות החוצה לא ניתן לראות בבירור באיזה יחידות אחרות בוצע הקיצוץ, אבל אני אומרת לכם שיש פעילויות נוספות במשרד החקלאות ויחידות נוספות במשרד החקלאות שספגו קיצוץ עמוק בשנת 2019 בשל הקיצוצים הרוחביים שמשרד האוצר הביא לממשלה והממשלה אישרה אותם.
<סיון ינקוביץ: לעניין הפגיעה במחקר החקלאי.
<סיון ינקוביץ: בשל הקיצוצים הרוחביים נאלצנו לקצץ בעיקר בתקציבי המזומן.
<סיון ינקוביץ: בתקציבי ההרשאה להתחייב, ניתנה למשרד גמישות קצת יותר גדולה מאשר בתקציבי המזומן.
<סיון ינקוביץ: יכולה נציגת האוצר להסביר - - -
אורי מקלב: לפני זה, הקיצוצים הרוחביים עוברים משנה לשנה?
<סיון ינקוביץ: מצטברים.
<סיון ינקוביץ: הקיצוצים בבסיס הם קיצוצים מצטברים, זאת אומרת קיצוץ שהוחלט עליו בשנת 2018 חוזר על עצמו.
אורי מקלב: ולא ביצעתם אותו.
<סיון ינקוביץ: הוא חוזר על עצמו בשנת 2019.
אורי מקלב: אבל אם לא ביצעתם אותו, הסתדרתם בלעדיו, איך זה עובר אחרי זה, איך את רוצה היום להשלים קיצוצים רוחביים - - -
<סיון ינקוביץ: לא, אני לא אמרתי שאני משלימה קיצוצים רוחביים, אני אמרתי שהקיצוץ הרוחבי העמוק שהושת על משרד החקלאות - - -
אורי מקלב: זאת אומרת זה מצטבר?
אורי מקלב: זה מצטבר עד 22%?
אורי מקלב: הקיצוצים הרוחביים האלה שהיו ב - - -
<סיון ינקוביץ: באחוזים שהיו הוא מצטבר ליותר מ-22%, אבל זה לא כל כך רלוונטי, בגלל שזה לא שאנחנו צוברים קופה ופתאום מפילים עליהם.
<סיון ינקוביץ: אנחנו, את 2019, מנסים להתנהל בתוך המסגרת שמאושרת לנו והמסגרת שאושרה לנו היא כזאת שנאלצנו לקצץ בהרבה מאוד דברים וגם, בניגוד לעבר, לא יכולנו לקחת על עצמנו, על יתר היחידות - - -
איתן ברושי: אבל אתם התגאיתם שזה התקציב הכי גדול בהיסטוריה, התקציב של שנת 2019, רק לאן חילקתם אותו?
איתן ברושי: זה אתם אמרתם, זה התקציב הכי גדול.
איתן ברושי: שר החקלאות מכר ככה את הקנביס, עכשיו הוא לא יודע איך לצאת מזה - - -
<סיון ינקוביץ: לא, הוא היה - - -
איתן ברושי: לא, מה את מחייכת?
איתן ברושי: אתם הודעתם שזה התקציב הכי גדול.
איתן ברושי: גם האוצר פתאום היה נדיב, 'התקציב הכי גדול', למה?
איתן ברושי: אם בזה אתם פוגעים.
אורי מקלב: בוא נשמע איפה - - -
איתן ברושי: שידברו אמת, לפחות.
איתן ברושי: מילא לא מבינים בחקלאות, אבל אל תשקרו אותנו.
<סיון ינקוביץ: לא, אני לא חושבת שאפשר להאשים אותי בשקר - - -
אורי מקלב: לא, בסדר, נמשיך, התחלת להגיד - - - אחרי זה אני רוצה לחזור לדבר הזה, מה עוד קיצצתם ומה המשמעות של הקיצוץ הרוחבי לבעיית המזומנים, שהייתם צריכים לעשות קיצוץ עמוק יותר, במי זה עוד פגע ואיפה עשיתם את זה.
אורי מקלב: אבל קודם כל את אומרת שיש לכם בעיה במזומנים, ויש לכם יותר הקלה - - -
<סיון ינקוביץ: בהרשאה להתחייב, נכון, ולכן רציתי גם להדגיש שההשקעות של משרד החקלאות במחקר בשנת 2019, בשל החשיבות שהמנכ"ל והשר רואים בפעילות המחקר החקלאי היא יותר מהוכפלה.
<סיון ינקוביץ: תקציבי הקרנות והמענקים למחקרים הוגדלו מ-63 מיליון ל-122 מיליון בהרשאה להתחייב, שזה גידול של קרוב ל-50%.
אורי מקלב: זה מותנה במשהו?
<סיון ינקוביץ: לא מותנה בשום דבר.
אורי מקלב: לא מותנה בהכנסה?
<סיון ינקוביץ: לא מותנה, תקציב מדינה.
<ד"ר נירית ברנשטיין: אבל זה לא תקציבים למכון וולקני.
אורי מקלב: כן, רק שנייה, מה זה התקציב הזה?
<סיון ינקוביץ: זה לא תקציבים שצבועים באופן ישיר למכון וולקני, אלה תקציבים שמכון וולקני יכול להתמודד עליהם יחד עם עוד מספר מוסדות מחקר בארץ.
<סיון ינקוביץ: בשנים האחרונות אנחנו רואים שהוא מתמודד בהצלחה רבה, מצליח לקבל - - -
אורי מקלב: מה זה, במסגרת תמיכות כזה?
<סיון ינקוביץ: קולות קוראים למחקר.
אורי מקלב: כן, אבל זה שווה ל - - - אין שום יתרון למכון וולקני, אין שום הבטחה.
<סיון ינקוביץ: אין הבטחה למכון וולקני, אבל הוא בכל זאת מוסד מחקר מוביל בארץ בתחום המחקר החקלאי ולאורך ההיסטוריה אנחנו רואים שהוא מקבל בין 60% ל-70% מהתקציבים האלה של - - -
<קריאה: הוא צריך להתחרות - - -
אורי מקלב: אנחנו מבינים את ה- - -
<סיון ינקוביץ: נכון, ודאי, הוא צריך להיות איכותי ולהתחרות ולהציג מחקרים ראויים ואיכותיים.
אורי מקלב: חברים, אני מבין שיש לכם תשובות בעניין הזה, אבל תנו לה לסיים ונעשה את זה בצורה מסודרת.
אורי מקלב: מה המשמעות שיש עכשיו תוספת, שיש 120 מיליון, איך אתם רואים שזה יכול לענות ויכול לפתור את הבעיה של - - -
<סיון ינקוביץ: זה יכול להקטין - - -
אורי מקלב: איפה ההלימה שיש בין הקיצוץ עכשיו לבין ה - - -
<סיון ינקוביץ: זה יכול להקטין את הבעיה.
<סיון ינקוביץ: זה לא יכול לבוא במקום 100% מהקיצוץ, זה יכול בצורה משמעותית להקטין את הבעיה, משום שחלק מהתקציבים - - -
<פרופ' אליהו פיינרמן: חבר'ה, לי יש תשובה, תנו לי לענות.
אורי מקלב: אתם חושבים שקריאות הביניים מבחוץ ישכנעו אותנו או יסבירו לנו ונוכל לקיים דיון רציני?
<סיון ינקוביץ: חלק מהבעיה יכולה להיפתר על ידי הגדלת הסכומים שמכון וולקני יזכה בהם במחקר וכמובן במכפלות של שימוש בתקורה.
<סיון ינקוביץ: ציין אלי שהם לא יכולים להשתמש בכל התקציב הזה לצרכי ארנונה, רק ב-20% ממנו, אז חלק מהתקציב יכול לעזור לכיסוי ההוצאות הקבועות והחלק הארי הולך להוצאות שקשורות למחקר, שהן באמת לב ליבת העניין והם מה שחשובים למחקר.
אורי מקלב: אני רוצה להבין, בכסף הזה יש דברים, גם נניח אם ייקחו נתח כזה או נתח אחר, לא בכל הדברים הם יוכלו להשתמש בהוצאות הקשיחות שלהם.
אורי מקלב: הכסף הזה הוא למחקר, הוא מיועד למחקר, תקורה הם יכולים לקחת מזה?
<סיון ינקוביץ: הם לוקחים כ-20% תקורה והיתר הולך להוצאות ישירות למחקר עצמו.
<סיון ינקוביץ: שכמובן משרת את המדינה, משרת את התכלית של המכון.
אורי מקלב: אוקיי, תקציבים של קול קורא, של מחקרים, חלקם יכולים לעבור לתקציבים השוטפים של המכון?
<סיון ינקוביץ: כן.
אורי מקלב: אז מה אמרת שחלק לא?
<סיון ינקוביץ: חלק הולך להוצאות משתנות של המחקר, לרכישת ציוד ספציפי למחקר עצמו, להעסקת טכנאי מחקר, למחקר עצמו, ולא לתשלום ארנונה, כמו שהם קוראים כהוצאות קבועות.
<ד"ר נירית ברנשטיין: אבל פה זה מדובר רק על 2019, הקיצוץ בתקציב הוא קבוע, ואם ב-2020, 21' עד עוד 100 שנה, לא תהיה עלייה בתקציבי מחקר?
<סיון ינקוביץ: אבל גם התקציב הזה שנמצא בבסיס התקציב של המדען הוא נמצא בתקציב כמו - - -
אורי מקלב: אבל אני רוצה, יש כאן מישהו שמוביל, אם אתם רוצים שאני אתן לכל אחד, אפשר לקבל החלטה כזאת, אבל אני לא מאמין שאתם - - - אני מבין שכל אחד רוצה לענות, אני אבקש מפרופ' פיינרמן שהוא ירכז את התשובות, מה שתחשוב שצריך להשלים אז אתה תשלים.
<אליהו פיינרמן: אני אשלים.
איתן ברושי: אני רוצה משפט ולצאת.
אורי מקלב: אבל אני אתן לה רק לסיים.
אורי מקלב: איך אתם רואים, בעיני רוחכם, בתקציבים האחרים, בהנחה שאתם לא יכולים להבטיח את הזכייה של מכון וולקני בתקציבי המחקר, מה אתם חושבים שהם יעשו, מה אתם חושבים שהם צריכים לעשות?
איתן ברושי: אתה שואל את משרד האוצר?
אורי מקלב: לא, את משרד החקלאות.
<קריאה: זה משרד האוצר.
<סיון ינקוביץ: תראה, אנחנו לא - - -
איתן ברושי: לא, אני בכוונה שאלתי את האוצר, מה היא יודעת להשיב, שהאוצר יענה.
אורי מקלב: אבל קודם כל משרד החקלאות, איך אתם רואים את מכון וולקני מתפקד במידה שהוא לא יכול לזכות?
אורי מקלב: הרי יש כאן ספק, מה אתם חושבים שהם צריכים לעשות?
<סיון ינקוביץ: אני חושבת שאם לאורך כל השנים בהיסטוריה מכון וולקני היה, ואנחנו חושבים שהוא מכון ראוי וממשיך להיות מכון ראוי, אני לא חושבת שאפשר להניח שהוא לא יזכה באותם סדרי גודל של תקציב - - -
אורי מקלב: אבל את אומרת שאת לא מבטיחה.
אורי מקלב: אני יוצא מנקודת הנחה - - -
<סיון ינקוביץ: לא, אני לא יכולה להבטיח, זה קולות קוראים תחרותיים.
אורי מקלב: אבל יש לכם אחריות.
אורי מקלב: יש לכם אחריות, משרד החקלאות, בסופו של דבר, אתם אומרים כאן 'אנחנו לא יכולים להבטיח', אתם מניחים הנחה, בהנחה עדיין לא בונים מדינה.
<סיון ינקוביץ: נכון, זו הנחה על בסיס - - -
אורי מקלב: רק שנייה, תשמעי אותי, בבקשה, אם את יכולה.
אורי מקלב: מה אתם רואים, מה מכון וולקני, והיה, אני שואל אתכם עכשיו, מכון וולקני לא זוכה, או הוא צריך לתכנן את עצמו, הוא בא להתייעץ איתכם עכשיו, דרך השולחן הזה, הוא אומר שאתם לא מתאמים איתו, אין לו דיבור איתכם, הוא בא ואומר 'אני עכשיו האחריות, אני המנכ"ל, היושב ראש, אני רוצה להיערך, במה אני עכשיו צריך להיערך?
אורי מקלב: למה אני צריך להיערך, למה?', מה אתם תכוונו אותו?
אורי מקלב: תכוונו אותו, תיערכו, למה?
אורי מקלב: לפיטורי חוקרים?
אורי מקלב: מה אתם רואים איזה משהו שהוא יכול בעיניכם, יש משהו מיותר, משהו שאפשר לקצץ בו, משהו לסגור אותו.
אורי מקלב: אני בא אליכם לדבר, את הנציגה הכי בכירה במשרד החקלאות, מה אתם יכולים לעשות?
<סיון ינקוביץ: רק כדי להבהיר לעניין השכר וקיצוצים בכוח אדם.
<סיון ינקוביץ: תקציבי השכר של מינהל המחקר החקלאי בשנת 2019 כמעט ולא קוצצו, הם קוצצו בשיעור נמוך יותר מזה שעליו הממשלה החליטה לגבי כוח אדם באופן ספציפי.
<סיון ינקוביץ: זאת אומרת הממשלה החליטה לגבי קיצוצים מסוימים בכוח אדם, מינהל המחקר החקלאי בקיצוצי השכר שלו קוצץ בשיעור נמוך יותר מזה שהממשלה - - - כך שזה לא עומד על הפרק, אין כוונה לפטר אנשים, אין כוונה לפטר עובדים ואין - - -
אורי מקלב: אבל מה ההשלכה של הקיצוץ של 55 מיליון?
<סיון ינקוביץ: הכוונה של המנכ"ל והשר בקיצוץ של מינהל המחקר החקלאי היא לנסות לעשות התאמות מסוימות בתקציב ה - - -
איתן ברושי: איך הם יכולים לבסס את הדברים שלהם בלי שהם דיברו עם המנהלים?
איתן ברושי: איפה נשמע דבר כזה שמביאים הצעה כל כך כבדה בלי לדבר.
איתן ברושי: כדאי שאת לא תסבירי את השטות הזאת, אבל אי אפשר לקצץ סכום כזה גדול בלי - - - מה, הם במקרה עברו שם ברחוב?
איתן ברושי: תראי איזה אנשים רציניים יושבים פה, הם מבינים יותר מהשר והמנכ"ל, לפחות שיתייעצו איתם.
איתן ברושי: מילא היו מקבלים החלטה אחרת, אבל בלי לדבר?
איתן ברושי: באיזה מועצת פועלים, איזה ועד, איזה מפעל היה מתנהג ככה?
איתן ברושי: איך מתנהגת הממשלה?
איתן ברושי: בלי לדבר עם האנשים הם מגיעים למסקנות?
איתן ברושי: ואת צריכה עוד להסביר את זה?
איתן ברושי: עדיף לך לשתוק מאשר להסביר את השטויות האלה.
<סיון ינקוביץ: לצערי זה לא משהו שהוא מיוחד למינהל המחקר החקלאי.
איתן ברושי: תגידי, באיזה מקום היה אפשר להעביר הצעה כזאת בלי לדבר?
<סיון ינקוביץ: - - - קיצוצים רוחביים - - -
איתן ברושי: מיד הייתה פורצת שביתה, היו משתקים את המערכת.
איתן ברושי: איזה מקום יכול לקבל החלטה כזאת בלי לדבר עם מי שאחראי על זה?
איתן ברושי: הוא מינוי ממשלתי.
איתן ברושי: פרופ' פיינרמן הוא לא מינוי של בן אליהו, הוא מינוי של ממשלת ישראל, הוא מינוי ראוי, רציני, מה, אתם לא יכולים לדבר איתו?
איתן ברושי: תעשו אחר כך אחרת, אבל תדברו.
איתן ברושי: אני חושב, אדוני, אני חייב לצאת לוועדת הכספים, אני רוצה משפט אחד.
איתן ברושי: לפי דעתי הדיון הזה לא יכול להסתכם בזה שהיה פה איזה פינג פונג, אני מציע, ואתה מייצג גם את הממשלה - - -
אורי מקלב: אני לא מייצג את הממשלה.
אורי מקלב: אל תטיל עליי - - -
איתן ברושי: רגע, מקלב, אל תתחמק, אתם בכל ממשלה תמיד נמצאים, אז אתה תמיד מייצג את הממשלה.
איתן ברושי: אני מציע - - - מקלב, אתה יודע שזה לא נאמר בכוונה רעה.
איתן ברושי: אני מציע לומר, ואני חבר ועדת כספים, אני נאלץ לחזור לשם, אני מציע לומר שהוועדה בראשותך מבקשת מהממשלה, ואנחנו נעצור את אישור תקציב משרד ה - - - אני ביקשתי שגם יהיה דיון במשרד החקלאות ופיתוח הכפר גם בוועדת הכספים עם גפני, שאנחנו נעשה את הכול כדי לא לאשר את תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר הכללי עד שלא יוסדר בהבנה עניין תקציב המחקר.
איתן ברושי: זאת אומרת שיש לכם ימים בודדים, אבל יש ימים כאלה עדיין, לקיים הידברות של השר והמנכ"ל ומי מטעמו, בהתערבות האוצר פה.
איתן ברושי: כי מה אומר לי עכשיו שאול מרידור?
איתן ברושי: 'מה אתה רוצה ממני?
איתן ברושי: אנחנו לא התערבנו'.
איתן ברושי: לקיים הידברות מהירה כדי להגיע להבנה ולא לאשר את תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר עד שלא תושלם ההידברות וההבנה על תקציב המחקר.
איתן ברושי: יש לנו כוח לעצור את זה.
איתן ברושי: ואני מתנצל שאני צריך לצאת.
אורי מקלב: בסדר, אני רק רוצה לתת לה להשלים את הדברים.
אורי מקלב: יש לך עוד משהו להוסיף בעניין?