GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מתרגם: כשסקרו 12,000 נהגים ברכבים חשמליים, כששאלו אותם 'איך אתם מטעינים את הרכב?
<מתרגם: ' 76% טענו שהם מטעינים בבית.
<מתרגם: כשמסתכלים למעלה בגרף אנחנו רואים את תחנות הטעינה המהירות ואנחנו רואים שעד רבע מהאנשים לא הולכים בכלל לתחנת טעינה מהירה.
<מתרגם: 74% טענו שהם משתמשים בתחנות טעינה מהירות לעתים, כמו כשהולכים לבקר משפחה או נוסעים לנסיעה ארוכה, זה לא מקור הטעינה העיקרי שלהם, מאחר שיותר זול להטעין בבית.
<מתרגם: התמונה מימין זו תחנת טעינה ביתית.
<מתרגם: כמובן שיש אתגרים שעולים כשאנשים גרים בבתים משותפים, אבל את זה אפשר ליישב די קלות בין הדיירים.
<מתרגם: כמובן שטעינה בעבודה זו אופציה עיקרית.
<מתרגם: גם אם האנשים גרים בישראל בדירות אז טעינה בעבודה יכולה להקל על העומס.
<מתרגם: התמונה הזו באמסטרדם, שם יש 2,000 תחנות טעינה.
<מתרגם: כשבן אדם קונה רכב חשמלי מתקשרים לעירייה והעירייה באה ומתקינה נקודת טעינה ליד הבית.
<מתרגם: נורבגיה היא באורך 2,000 קילומטר, ישראל היא באורך 600 קילומטר, עשינו את החישוב ואני מאמין שעם 30 עד 40 תחנות טעינה מהירות אפשר לתת לאנשים את תחושת הביטחון שהם יכולים להגיע גם עד אילת ברכב החשמלי שלהם.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, מר אוטגורט.
יעל כהן-פארן: אני רק אציין שנורבגיה נמצאת בקרוב ל-100% אנרגיה מתחדשת בייצור החשמל שלה, אז כמו שאנחנו רואים יש לאן לשאוף.
יעל כהן-פארן: יש להם גם הרבה מקורות מים ורוב האנרגיה שם היא הידרואלקטרית, אבל עדיין יש פה ראייה, חזון, ומציבים אותו, ואני שואלת, למרות שיש לנו מגבלות גיאוגרפיות, יש לנו שמש, גם פה צריך חזון ואיפה אנחנו ברכבים החשמליים.
יעל כהן-פארן: אז עכשיו נפתח את הדיון ואני אשמח לשמוע גם ממשרד האנרגיה, משרד התחבורה, משרד האוצר, רשות המסים והמשרד להגנת הסביבה איפה אנחנו נמצאים, האם יש חזון, האם יש יעדים, איפה אנחנו עומדים.
יעל כהן-פארן: אולי נפתח דווקא עם משרד התחבורה.
יעל כהן-פארן: רשות המסים לא הגיעו הבוקר, ממשרד האוצר אמיר נמצא כאן, אבל זו לא רשות המסים.
יעל כהן-פארן: בסדר, אם יש יהיה לך להוסיף אני אשמח.
יעל כהן-פארן: בבקשה, רק שם ותפקיד לפרוטוקול.
<עידן עבודי: עידן עבודי, ראש תחום אנרגיה, דלקים וסביבה באגף הרכב.
<עידן עבודי: אנחנו יותר על הקטע באמת של הרכב, כי היעדים מחולקים אצלנו - - -
יעל כהן-פארן: כן, אנחנו נגיע גם ליעדים של תחבורה ציבורית.
<עידן עבודי: צמצום נסועה פרטית ובאמת מעבר לדלקים חלופיים.
<עידן עבודי: רק בתור התחלה, רכב חשמלי, נכון, הנצילות שלו היא לא 80%, היא קצת אפילו פחות מזה על הכביש ועוד ייצור החשמל הוא 50% ומשהו במקרה הטוב, אנחנו לוקחים גז טבעי, מתפשרים בזה שהפליטות CO2 שלו קצת יותר נמוכות, בסופו של דבר בשנת נסועה רגילה של רכב, 20,000 קילומטרים, אנחנו מקבלים שהשיפור בפליטות זה טון, קצת יותר, של גזי חממה לרכב.
יעל כהן-פארן: טון לרכב שנוסע כמה, לפי איזה חישוב?
<עידן עבודי: רכב חשמלי שנוסע לפי 20,000 קילומטר בסופו של דבר חוסך טון אחד.
<עידן עבודי: טון אחד זה 100 שקל.
<עידן עבודי: זה חשוב, אנחנו כן מעודדים, יש לנו כל מיני סיבות, אבל בסופו של דבר העלות החיצונית של טון אחד זה 100 שקל.
יעל כהן-פארן: אבל זה בהנחה שתמהיל הדלקים והפליטות שלו הם כמו היום, גז ופחם.
<עידן עבודי: גז טבעי, 100% גז.
יעל כהן-פארן: לקחתם 100% גז?
<עידן עבודי: לקחתי 100% גז, בסופו של טון, טון וחצי, זה 150 שקל.
<עידן עבודי: זה לא - - -
יעל כהן-פארן: אל"ף, אני מקווה שלא נהיה ב-100% גז, אלא לפחות 17% אנרגיות מתחדשות, אם לא הרבה יותר מזה, כמו החלטות הממשלה.
יעל כהן-פארן: גם את זה צריך לקחת בחשבון, הרי אנחנו לא מסתכלים על היום, מה שהיום שיהיה.
<עידן עבודי: רגע, שנייה, אני פה עושה את התפקיד של רשות המסים, אמרת שהוא לא הגיע, אז אני פה - - -
יעל כהן-פארן: לא, בסדר גמור, אני רק רוצה לשמוע מה ההנחות שלך כשאתה אומר טון.
<עידן עבודי: טון וחצי, בסדר.
<עידן עבודי: בסופו של דבר ההנחות על רכב חשמלי הן עשרות אלפי שקלים, ההטבה היא עשרות אלפי שקלים.
<עידן עבודי: אנחנו שקלנו איפה אפשר לתת עוד, ההטבה היא מאוד משמעותית.
<עידן עבודי: צריך לראות, מעבר להטבה הכספית, באמת יש בעיות אחרות כמו התשתיות, כמו השימוש, דברים שהם יותר טיפוליים, שאולי שם צריך ולאו דווקא אנחנו רואים שההטבה הכספית היא פה דווקא - - - ובלו אין על זה ובכל זאת זה לא מצליח להניע, לא מצליח להוות את החדירה הזאת שבאמת תתחיל את הנסיקה הזאת.
יעל כהן-פארן: אבל, עידן, אתה התייחסת רק לפליטות פחמן דו חמצני, אמרת טון, והערכת את העלות החיצונית שלו בכ-100 שקל, למרות שיש לזה קצת מספרים אחרים, תיכף המשרד להגנת הסביבה יגיד, אבל מה עם מזהמים אחרים?
יעל כהן-פארן: את זה לא לקחתם בחשבון, או שלקחתם?
<עידן עבודי: רגע, אבל אנחנו עושים - - -
יעל כהן-פארן: נכון, זה מעבר לתחום, אבל בכל זאת, זה חלק מהדיון.
<עידן עבודי: אני אמרתי, אנחנו מעודדים את זה.
<עידן עבודי: יש עוד סיבות שאנחנו מעודדים את זה, גם יש סיבות אחרות שהן לא תלויות רכב, ממש סיבות בריאותיות, יש גזים אחרים שמשפיעים עלינו על הבריאות, יש גם את מתנול, ששם הוא נכנס, לא לקחתי אותו, עשיתי את זה ככה אצבע, בשביל להבין שמבחינת תמריצים זה לא שיש לנו עוד הרבה מה לתת.
<עידן עבודי: אנחנו צריכים פה לחשוב על פתרונות שהם ברמת התפעול.
<עידן עבודי: התמריצים הכספיים, אנחנו רואים שהם לא מצליחים בשביל לארגן את החדירה הזאת, לפחות לא לנוכח הטכנולוגיה והמצב שקיים היום.
<עידן עבודי: מה אנחנו כן?
<עידן עבודי: אנחנו איפה שהוא בכלום, ב-3,800 מכוניות פלאגים, 63 אוטובוסים, נכון לעכשיו, 86,000 כלי רכב היברידיים ו-1,700 רכבים חשמליים.
<עידן עבודי: זה מה שנוסע היום על הכבישים.
יעל כהן-פארן: אלה מספרים קצת שונים ממה שהממ"מ הציג, אז אולי שווה לבדוק את מקורות הנתונים של שניכם.
<עידן עבודי: אני דווקא דיברתי איתה.
<אילה אליהו: אלה מספרים שקיבלתי ממך.
<עידן עבודי: נכון, איזה חיתוכים בדיוק עשיתי, אבל זה שם, זה אלפים בודדים.
יעל כהן-פארן: 1,000 רכבים היברידיים?
<עידן עבודי: 86,000 רכבים היברידיים.
<עידן עבודי: 2030, כן, הציפייה שלנו זה כבר ל-500,000, חצי מיליון כלי רכב חשמליים שייסעו.
<עידן עבודי: לפני זה, עוד פעם, זה הכול נורא תלוי, אנחנו יודעים שברגע שיש את החדירה הקריטית הזאת אז באמת העלייה אחר כך היא אקספוננציאלית ואפשר לצפות שזה יעלה, אבל באמת אנחנו לא מצליחים לייצר את החדירה הקריטית הזאת.
<עידן עבודי: זה גם מתיישב עם תחזיות של כל ענף הרכב, שאומר שבעשר השנים, כבר לא עשר שנים, אבל לפחות לפני כמה שנים היה מקובל שהעשור הקרוב ילווה ועדיין יהיה דומיננטי מנוע הבעירה הפנימית, סך הכול זה מתיישב ביחד.
<עידן עבודי: אנחנו מקווים שיקרה הדבר הזה.
<עידן עבודי: ביחד צריכים לעשות את זה ובאמת נצליח להתחיל לגלגל את הדבר הזה ולהגיע ל-2030 לחצי מיליון.
<עידן עבודי: עוד פעם, לפי חישוב אצבע יוצא שההפחתה, אם אנחנו גם לוקחים מחצית מהאוטובוסים העירוניים חשמליים, גם מגמה שאנחנו מאוד מאוד עם השותפים האחרים פה, אבל מגמה שמאוד חשובה לנו, בסופו של דבר אנחנו מגיעים למיליון טון הפחתה ב-2030.
<עידן עבודי: עוד פעם, זה בהנחות שתיארתי.
יעל כהן-פארן: חצי מהאוטובוסים והמשאיות - - -
<עידן עבודי: לא, המשאיות, אני לא רוצה פה להיות נביא, אין פתרון טכנולוגי בעולם למשאיות כבדות, אז אני מתייחס למה שקיים, אני לא רוצה פה - - -
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז אוטובוסים עירוניים.
יעל כהן-פארן: אבל, עידן, אמרת חצי מהאוטובוסים העירוניים יהיו חשמליים, זה יעד של משרד התחבורה?
<עידן עבודי: לא, אבל אנחנו חושבים שזה משהו שהוא בר השגה.
<עידן עבודי: עוד פעם, השוק הולך ומתפתח, אנחנו כן התחלנו לדחוף את זה במכרזים של תחבורה ציבורית.
<עידן עבודי: הגנת הסביבה, בפועל שמו אוטובוסים, ייאמר לזכותם, הם הראשונים שהכניסו, בזכותם נכנסה כמות קריטית של אוטובוסים ועוד נכונים להיכנס עוד, יהיה קרוב ל-200 בשנה-שנה וחצי הבאות, משהו כמו 200 אוטובוסים, אנחנו חושבים שב-2030 יש מקום לחשוב כבר - - - וההטבות שאנחנו נותנים במכרזים, ניקוד זכות ועכשיו אנחנו מתחילים עבודה שלכל חניון תהיה תמיכה של התשתיות החשמליות הדרושות, אפשר לצפות שזה מה שיקרה.
<עידן עבודי: אנחנו רואים את המגמה הזאת בכל בעולם, כמו שהוצג.
יעל כהן-פארן: עידן, אני חייבת להגיד משהו - - -
<עידן עבודי: יש החלטה כזאת.
<עידן עבודי: כן, כבר רשום, ה-50%, זה כבר רשום בהחלטה.
יעל כהן-פארן: באיזה החלטה?
<עידן עבודי: 1837.
יעל כהן-פארן: מאיזה שנה?
<קריאה: 2016.
יעל כהן-פארן: אז ב-2016 הוחלט שיהיו 50% - - - רק אני מנסה לדלות את המידע.
יעל כהן-פארן: סליחה, זה לא הגיע מספיק ברור, 50% עד 2030?
<עידן עבודי: לעירוניים, כן.
<עידן עבודי: לבין עירוניים - - -
יעל כהן-פארן: זה התאריך?
יעל כהן-פארן: 2030?
<עידן עבודי: בחדשים, כן.
<אמיר זלצברג: בהחלטה נקבע שבמכרזים חדשים שמפרסמת הרשות לתחבורה ציבורית לפחות 50% מהאוטובוסים העירוניים יהיו בהנעה חלופית.
יעל כהן-פארן: הנעה חלופית, זה גם גז, זה לא רק חשמל.
<אמיר זלצברג: נכון, אבל לשם דוגמה דווקא לאחרונה פורסם מכרז להפעלת קווי תחבורה ציבורית באשכול בית שמש, שם באמת נקבעה דרישה לחשמל ליותר מ-50 אוטובוסים.
<אמיר זלצברג: זה חובה, ממש תנאי סף, שכל המציעים הפוטנציאליים חייבים לעמוד בו, לכלול בהצעה שלהם 50 ומשהו אוטובוסים חשמליים.
יעל כהן-פארן: אבל אין יעד מדינתי, רק יעד למכרזים החדשים.
יעל כהן-פארן: בהתחשב בכך שרכבים מסוימים מן הסתם ייצאו מהמחזור, אוטובוסים ישנים, אז אנחנו נגיע ל-50%, אולי.
יעל כהן-פארן: אני חייבת להגיד, עידן, ושוב, זה לא אישי כלפיך, אבל מהדברים שאתה אומר עולה, אצלי לפחות, התחושה, ואני אהיה עדינה, שאנחנו נותנים לעולם, כמובן כוחות השוק הענקיים האלה, להוביל, מתי שהוא זה יקרה, אנחנו מקווים.
יעל כהן-פארן: לא עושים שום צעד יזום כדי לראות שאנחנו על הדרך, על הטראק הזה שהעולם כבר אולי בתוכו, אולי לא, אבל נגיד שכן, מהדברים ששמענו גם מהממ"מ וגם מהדובר הנורבגי, ואנחנו נסחפים ככה בזרם, שאנחנו מקווים שיסחף אותנו.
יעל כהן-פארן: זו התחושה שעולה אצלי, והייתי מאוד עדינה.
<עידן עבודי: רגע, אז עכשיו מה כן עשינו.
<עידן עבודי: דווקא היינו חלוצים בתחום של הרגולציה ובאמת יבוּא, אני חושב שהיינו חלוצים.
<עידן עבודי: נכון שלא הצלחנו לייצר, עוד פעם, חדירה שהיא משמעותית, אבל כן מוסכים, כן תקנים לטעינה, הסמכות למוסכים, בקטע של לטפל ברכב, לייבא את הרכב, הכול מוכן.
<עידן עבודי: עוד פעם, יש לנו בעיה איך להביא את זה, איך לגרום לאנשים - - - הטבות לשווי שימוש, יש החלטה - - -
יעל כהן-פארן: מה עם פריסת תשתיות טעינה?
יעל כהן-פארן: לא בטר פלייס אלא קדימה.
<עידן עבודי: נכון, פה אנחנו עוד לא שם.
<עידן עבודי: עוד פעם, אנחנו צריכים פה שותפים, אנחנו כן מתחילים עכשיו עבודה, מִנהלת משרד האנרגיה.
<עידן עבודי: עוד פעם, אגף הרכב, אנחנו יודעים לייבא רכב, לטפל בו, לעשות לו טסט, הכול זה, אנחנו פה צריכים שותפים לעשות את תשתיות הטעינה.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אתם גם האגף שמסתכל על צי הרכב של ישראל ואומר איפה הוא רוצה לראות אותו בעוד 15 שנה ומה צריך לקרות כדי להגיד לשם, אם אני מבינה נכון את התפקיד שלכם.
<עידן עבודי: נכון.
<עידן עבודי: אבל עוד פעם, אני אדגיש, כן יש לנו את החצי מיליון, אנחנו מתבססים על זה שכן נצליח ליצור את התשתיות הדרושות בשביל ל - - -
יעל כהן-פארן: אבל יש תכנית?
יעל כהן-פארן: מהדברים שאמרת קודם אנחנו מחכים לפריצה.
יעל כהן-פארן: 'מחכים לפריצה' זה פסיבי.
<עידן עבודי: לא, אנחנו מחכים לפריצה בארץ, לא מחכים לפריצה - - - עוד פעם - - -
יעל כהן-פארן: כן, אבל גם, מחכים לפריצה זה פסיבי, אני עושה כך וכך וכך כדי להביא את הפריצה.
<עידן עבודי: אז יש לנו גם עבודה של תחבורה ציבורית, חניונים של תחבורה ציבורית, למפות ולשים תשתיות, שכל חניון של תחבורה ציבורית, כל תחנת קצה, כל מסוף אוטובוסים, אז תהיה כבר התשתית מוכנה בשביל שביום מן הימים, גם אם לא עכשיו, אז קווים יעברו לחשמליים, וכזאת עבודה גם נעשית על כל הארץ, יחד עם המינהל במשרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: אבל על רכבים ציבוריים, לא על רכבים פרטיים, בשלב זה.
<עידן עבודי: העבודה של משרד האנרגיה, כן, זה כלי רכבים פרטיים, אנחנו עשינו את העבודה גם בשיתוף עם המִנהלת במשרד האנרגיה וגם רשות החשמל שותפה שם לחניונים של תחבורה ציבורית.
יעל כהן-פארן: אז אולי נגיע למִנהלת, למשרד האנרגיה.
<ברכה חלף: משרד האנרגיה או למִנהלת?
יעל כהן-פארן: ברכה חלף.
<ברכה חלף: משרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: ויש לכם גם את המִנהלת, אז אם תוכלי לתת תמונה כוללת של שני הדברים, או מישהו אחר מהמשרד?
<ברכה חלף: לא, אני.
<ברכה חלף: שלום לכולם.
<ברכה חלף: לגבי המִנהלת, יש את מִנהלת תחליפי דלקים ותחבורה חכמה במשרד ראש הממשלה והנציג שלה זה דניאל צוקר, הוא נמצא כאן, הוא יכול לדבר אחריי על הפעילויות של המנהלת.
יעל כהן-פארן: אני התכוונתי למִנהלת שאצלכם.
<ברכה חלף: יש מנהלת שהוקמה אצלנו, לקידום תחליפי נפט מבוססי גז טבעי בתחבורה, זה כבר לפני כמה שנים.
<ברכה חלף: אנחנו לא - - -
יעל כהן-פארן: אז פחות נדבר עליהם היום.
<ברכה חלף: בדיוק.
<ברכה חלף: כרגע נדבר על הרכב החשמלי.
<ברכה חלף: זה צוין כאן בעבודה, וגם מהחומרים שהעברתי לאילה, כשהיא הכינה את הסקירה היפה הזאת, שהמשרד שלנו התחיל לגבש תכנית.
<ברכה חלף: הייתה תכנית ראשונית שהצגנו לאגף התקציבים במשא ומתן על התקציב לשנת 2019 ויושב כאן אמיר מאגף התקציבים, הם קיבלו את זה.
<ברכה חלף: הגשנו תכנית שמדברת על פריסה של כ-2,000 עמדות טעינה ברחבי הארץ מסוגים שונים.
<ברכה חלף: אני רוצה להודות לאיתן, שהביא גם את הנציג שדיבר כאן קודם, כי אך אתמול נפגשו עובדים מהיחידה שלי איתו ובאמת קיבלו ממנו הרבה מאוד ערך מוסף ועצות לגבי אופן הפריסה.
<ברכה חלף: מהדברים שראינו גם כאן עכשיו, אבל באופן יותר מפורט.
יעל כהן-פארן: פריסה שהיא במקומות ציבוריים, כמו תחנת דלק - - -
<ברכה חלף: זה בדיוק מה שהוא הציג.
<ברכה חלף: יש סוגים שונים, עמדות טעינה איטיות במקומות של עבודה, חניונים, קניונים, במקומות שאנשים שוהים שעות רבות, ויש עמדות טעינה מהירות לאורך הכבישים, משהו שיהיה נוח כמו להיכנס לתחנת תדלוק.
<ברכה חלף: זה יכול להיות ממש להיכנס לתחנת תדלוק, שבה פשוט תהיה עוד עמדת טעינה גם לרכב חשמלי.
<ברכה חלף: אנחנו בצוות בתוך המשרד, עם אגף התקציבים והמנהלת, מגבשים עכשיו את אופן התמיכה שלנו, איזה סוג של קול קורא, מכרז, איך זה בדיוק יהיה בנוי וכמה יוקצה לכל אחד מהדברים האלה.
<ברכה חלף: כחלק מהעבודה הזאת גם יצאנו במחקר שהוא מחקר אינטרנטי, שעושה סקר אינטרנטי שבודק את העמדות והעוצמות של העמדות של האנשים בנוגע לרכב חשמלי.
<ברכה חלף: זה ימפה לנו בדיוק את מה שהוא הציג כאן, איפה אנשים היו מטעינים, או היו רוצים להטעין את הרכב שלהם בהינתן כל מיני תנאים וזה גם ישרת אותנו בבניית המכרזים העתידיים שלנו.
<ברכה חלף: התכנית הזאת היא בעצם תנאי ראשון והכרחי בדרך להגשמה של חזון השר שלנו, שהכריז עליה לפני כחודשיים, שהוא מדבר על כך שבשנת 2030 המטרה היא שבישראל לא יהיו בכלל דלקים מזהמים, לא לתחבורה, לא לחשמל ולא לתעשייה.
<ברכה חלף: התחבורה הוא חלק מאוד מאוד חשוב מזה ואנחנו כרגע במשרד עומלים על יצירת תכנית שתביא את החזון הזה למימוש.
<ברכה חלף: כמובן שלא הכול בידיים של משרד האנרגיה, יש כאן הרבה דברים בידיים של משרדים אחרים.
<ברכה חלף: אם ציין ביורן גם לפני כן כיצד כבר בשנת 2025 או 2030 לא יהיה יבוא של מכוניות, שאי אפשר יהיה להשתמש ברכבים עם מנועי בערה פנימית, אלא רק ברכבים חשמליים, אז גם אם רוצים שזה מה שיהיה בישראל, כמובן שזו איזה שהיא התערבות גסה מצד הרגולטור, שלא נעשתה עד היום בישראל, וצריך לבחון איך אפשר לעשות את הדברים האלה.
<ברכה חלף: עד אז, עד 2030, עד הרגע שבאמת אנחנו רוצים שבו זה יתגשם, צריך לפעול בעיקר בכל הדברים שיאפשרו ויתמרצו לעבור לזה וכשנגיע לשנת 2030 אפשר יהיה לשקול גם את הצעדים שמחייבים.
<ברכה חלף: לא יהיה אפשר לשקול, כנראה שזה יתחייב, לעשות צעדים רגולטוריים שמחייבים.
יעל כהן-פארן: אוקיי, מה לוחות הזמנים של התכנית הזאת?
יעל כהן-פארן: אמרת שהיא מתוקצבת ב-2019?
<ברכה חלף: אנחנו עובדים כרגע על הכנת המכרז כדי שבמקרה הגרוע עד סוף 2018 כבר נצא איתה, אבל המימוש שלה יהיה במהלך - - -
יעל כהן-פארן: התמיכה הממשלתית תהיה למי שיזכה במכרז, זאת אומרת הממשלה תתמוך באיזה שהיא צורה?
יעל כהן-פארן: או שעדיין לא הוחלט?
<ברכה חלף: ממה שראינו בעולם, עשינו סקירה של איך מדינות אחרות, נורבגיה, הולנד, קליפורניה, עוד מספר מדינות, כיצד הם ביצעו מכרזים כאלה - - -
יעל כהן-פארן: אפשר לקבל את הסקירה הזאת?
יעל כהן-פארן: את קיבלת את כל המידע, אילה, בעבודה שלך?
<ברכה חלף: אז ראינו כיצד הם תומכים, מה מודל התמיכה שלהם, זה לא מימון מלא, זה איזה שהיא השתתפות, הכרה בסכום מסוים, מתוך עלות של העמדות האלה וגם מי יכול להציע.
<ברכה חלף: זה נראה שזה יהיה פתוח לכל מי שירצה לעשות דבר כזה.
<ברכה חלף: זה יכול להיות גם רשויות מקומיות, זה יכול להיות חברות, מעסיקים.
יעל כהן-פארן: הרשויות המקומיות שותפות למהלכים, או לא איתכם?
<ברכה חלף: כן, התחלנו גם עם עיריית - - -
יעל כהן-פארן: יש כאן נציג של הרשויות המקומיות?
<ברכה חלף: גם עיריית תל אביב, אנחנו בקשר עם מיטל להבי וצריך יהיה להקים שולחן עגול - - -
יעל כהן-פארן: אולי תיכף נשאל את מיכל.
יעל כהן-פארן: תודה, ברכה.
יעל כהן-פארן: בוא נגיד ככה, זה מעודד, אבל אני עוד לא אופטימית כי אנחנו כבר ב-2018 ולשים איזה שהוא חזון כזה נורא יפה ל-2030 בלי שרואים אותו כבר בשטח מתחיל להתממש ב-2018-19, זה עוד חזון למועד, מה שנקרא, רחוק מדי.
יעל כהן-פארן: הייתי מצפה ליעדי ביניים.
יעל כהן-פארן: גם הם, את יודעת, הנייר סופג הכול והחלטות ממשלה מקבלות את מה שכתוב בהן - - -
<ברכה חלף: יש לנו גם יעדי ביניים.
יעל כהן-פארן: אוקיי, כמה אחוז אנחנו רוצים לראות ב-2020, נגיד?
יעל כהן-פארן: יש יעד ל-2020 או עדיין לא?
<ברכה חלף: זה מפולח לפי סקטורים שונים, יש רכבים פרטיים, יש מוניות, יש אוטובוסים ולכל אחד מהם יש אחוז מסוים.
<ברכה חלף: אני לא רוצה כרגע לומר את המספר, אבל זה מפולח ל - - -
יעל כהן-פארן: בסדר גמור, אבל יש יעדים.
<ברכה חלף: יש.
יעל כהן-פארן: אבל זה בתכנית של המשרד, זה עדיין לא בהחלטת ממשלה?
<ברכה חלף: זה לא בהחלטת ממשלה.
יעל כהן-פארן: מיכל, אני הבנתי שיש בעיה עם כל הסוגיה של היתרי בנייה, האם נדרש היתר בנייה או לא נדרש היתר בנייה לתחנת הטענה, לפחות לאוטובוסים?
יעל כהן-פארן: היו עניינים כאלה, אנחנו העלינו את זה בהצעה לסדר במליאה לפני כשבועיים, לגבי 27 אוטובוסים שעומדים ללא אפשרות טעינה ולכן לא מופעלים.
יעל כהן-פארן: 27 אוטובוסים שהמשרד להגנת הסביבה מימן בחלקם, השאלה אם אולי זה נפתר, זה היה לפני כחודש בתקשורת, שהמצב הוא שהאוטובוסים לא נוסעים לשום מקום בגלל ויכוח, שאולי הוא צריך לקבל מענה מהחקיקה, כי אם אנחנו רוצים שהדברים האלה יתקדמו אז צריך לפתוח חסמים, מה שנקרא.
יעל כהן-פארן: והיתרי בנייה למתקנים של טעינה, האם הם דרושים או לא דרושים, על זה היה ויכוח עם חברת חשמל.
יעל כהן-פארן: את רוצה לתת על זה מילה אם זה נפתר?
<קריאה: לצערי אני צריכה להתעדכן בזה, אני יודעת שעובדים על זה ומעודדים את נקודות ההטענה.
<אמיר זלצברג: זה נפתר, חבר'ה.
יעל כהן-פארן: אז נקודות הטעינה הוקמו?
<אמיר זלצברג: חלק כבר הוקמו, מדובר ב-21 אוטובוסים, אחרים עובדים וחלק מנקודות הטעינה הוקמו וחלק בהקמה והן מחוברות לחשמל.
<אמיר זלצברג: הוויכוח היה לא על ההקמה, אלא על החיבור לחשמל.
יעל כהן-פארן: כן, טופס 4.
<אמיר זלצברג: כן, אבל זה נפתר באמצעות חברת נתיבי איילון שהגישו את הבקשה.
<אמיר זלצברג: לא כל כך משנה, אבל בסופו של דבר זה נפתר.
יעל כהן-פארן: זה משנה, אני אגיד לך למה זה משנה, כי זה משהו עקרוני.
יעל כהן-פארן: אלה המקומות הראשונים ושם החיכוכים צריכים להיפתר הלאה.
יעל כהן-פארן: צריך טופס 4, לא צריך טופס 4, אפשר לעשות פה פטור מהיתר, אני לא יודעת מה.
<אמיר זלצברג: עד כמה שאני מבין קודם כל הסוגיה הייתה רלוונטית לאוטובוסים בכבלי על כאשר יש שמופעלים כיום רק על ידי חברת דן, יתר האוטובוסים בארץ, של החברות האחרות, עד כה נרכשו בטכנולוגיה של סוללה ואז תשתית הטעינה נמצאת בתוך החניון של האוטובוסים ולא במרחב הציבורי ולכן לא הייתה סוגיה שם.
<אמיר זלצברג: לגבי המקרים האלה של כבלי העל, במידה שיצוצו עוד כאלה, עד כמה שאני מצליח להבין ממה שסוכם שם, זה שאם מגישה את זה איזה שהיא רשות ציבורית כגון חברת נתיבי איילון שהיא בעצם חברה שהיא חברת בת של עיריית תל אביב, שהיא מבצעת של המדינה, אז אפשר להתייחס לזה כאל רמזור או כאל מתקן דרך שאינו חייב בהיתר.
יעל כהן-פארן: אוקיי, וכך הם קיבלו את ה - - -
<אמיר זלצברג: כך בעצם זה הסתדר.
יעל כהן-פארן: המשרד להגנת הסביבה, אתם רוצים להתייחס, מישהו מכם?
יעל כהן-פארן: מעבר לדברים של אמיר?
יעל כהן-פארן: צור או אמיר?
יעל כהן-פארן: אין לכם התייחסות?
יעל כהן-פארן: למה רק כ-400 מוניות היברידיות קיבלו תמיכות ולא 1,500?
יעל כהן-פארן: לא ידעו על זה, או שזו לא התמיכה המספקת?
<אמיר זלצברג: לגבי המוניות, אני מקווה שזה לא יעלה ל-1,500 אלא יטוס ל-1,500, אבל זה תלוי במה יקרה מחר בוועדת כספים, אז מחר עולה לשם חבילת הטבות, מאוד מאוד גדולה, שאמורה להסדיר לא רק את המוניות מהסולר אלא את כל צרכני הסולר הכבדים והדבר העצוב הוא שהיום כל השוק, של האוטובוסים, של המובילים, של המוניות, של המורים לנהיגה, וכולם כולם מבוססי סולר, והסולר הזה הוא מזהם ולא רק מבחינת פליטות גזי חממה אלא גם מבחינת איכות האוויר.
<אמיר זלצברג: סתם, דובר פה על הנושא של גזי חממה, אז לשם השוואה, אם כל המוניות בישראל יהפכו להיות היברידיות ולא דיזל, שזה דרך אגב משהו שקורה בהרבה ערים בארצות הברית ובאירופה, אם האוטובוסים יהיו אוטובוסים חשמליים ולא דיזל, כמו שראינו פה במצגת בשנזן אז רק זה לבדו זה יותר מ-200,000 טון פליטות גזי חממה בשנה שזה סדר גודל כמו עוד אחוז אחד של מתחדשות שמוסיפים.
<אמיר זלצברג: אלה דברים שהם לא זניחים, שלא לדבר על נושא של איכות האוויר, אבל זה באמת הכול תלוי במה שיקרה מחר בוועדת הכספים.
יעל כהן-פארן: לפני שנעבור לאמיר על ועדת הכספים מחר, רוני, התכנית להפחתת פליטות גזי חממה, הכללית, יש בה פרק של תחבורה, האם הוא מיושם, אני מבינה שהייתה לכם ישיבת חתך צוות ההיגוי של התכנית, האם הוא מיושם והאם לשביעות רצונכם?
<רוני כהן גינת: קיבלנו עדכון על התכנית ממשרד התחבורה בוועדה האחרונה של התכנית הלאומית לפני שבוע ולא לגמרי הצלחנו להבין את התכניות האופרטיביות של איך אנחנו משיגים את היעד.
<רוני כהן גינת: זה משהו שעלה לדיון בוועדה ואנחנו מקווים לקבל מענה בהמשך.
יעל כהן-פארן: אז אין להם עדיין תכניות - - -
<קריאה: אנחנו מדברים על יעדים כמותיים שלא קיבלנו.
יעל כהן-פארן: יעדים כמותיים, כן.
יעל כהן-פארן: היעדים הכמותיים, אם אני זוכרת נכון, בתכנית בעיקר מתייחסים להעברת נסועה מרכב פרטי לרכב ציבורי, פחות לרכב חשמלי.
<רוני כהן גינת: כן.
יעל כהן-פארן: בעצם למה אין התייחסות לרכב חשמלי בתכנית?
יעל כהן-פארן: זה לא היה משהו שנבדק?
<אמיר זלצברג: יש, בסעיף אחר.
יעל כהן-פארן: זה נבדק כמשהו יקר, אז לא הכנסתם את זה?
<אמיר זלצברג: לא, יש, זה סעיף אחר.
<אמיר זלצברג: בהחלטת הממשלה הזו יש שלושה סעיפים, יש סעיף אחד שעוסק בהסטה, שינוי בפיצול הנסיעות, כך ש-20% מהנסועה הפרטית תועבר לציבורית ויש סעיף אחר, או שני סעיפים אחרים, שעוסקים בשינוי תמהיל הדלקים ומתן תמריצים, שחלק מהם מיושמים, כפי שנסקר פה על ידי הוועדה, האוטובוסים החשמליים, המוניות ההיברידיות, כלי הרכב החשמליים השיתופיים ועוד וחלק אינם עדיין מיושמים, ואני שוב פעם מחזיר את הדיון למה שיהיה מחר, אני חושב שיהיה מחר ממש סוגיה שיכולה להיות משנה משחק לגמרי.
יעל כהן-פארן: אז אני רוצה לשאול את עידן, שדיבר כאן קודם, ממשרד התחבורה, אם אני לא טועה, ב-17.5.2017, לפני קרוב לתשעה חודשים, היה דיון כאן בוועדת המשנה, סקרנו את כל היעדים, את כל הסעיפים של התכנית ומצדכם, מצד משרד התחבורה, אתה ציינת שעוד מעט אתם עושים איזה שהיא עבודה שתהיה מוגשת תוך חודשיים.
יעל כהן-פארן: אתם הייתם צריכים להציג את זה כבר לפני כן, אבל השאלה היא, אנחנו תשעה חודשים אחרי, האם נעשתה עבודה.
יעל כהן-פארן: אני מדברת על העבודה של הסטת נוסעים מרכב פרטי לתחבורה ציבורית.
יעל כהן-פארן: זה לא אתה, זה לא עידן, התחלפתם.
<שי קדם: התחלפנו.
<שי קדם: שלום, קוראים לי שי קדם, מנהל אגף תכנון מערכתי במשרד התחבורה, באגף תכנון.
<שי קדם: אני רוצה להתחיל ולהגיד, קודם כל צמצום נסועה זה יעד שלנו, בלי קשר, זאת אומרת זה היעד המרכזי של משרד התחבורה היום, אני חושב שזה מתבטא גם בתקציבים בחמש השנים האחרונות, פי שניים מהתקציבים מוקצים ומושקעים בתשתיות תחבורה ציבורית ובתכנון ארוך טווח של תחבורה ציבורית.
יעל כהן-פארן: פי שניים מבעבר, לא פי שניים מהכבישים.
<שי קדם: לא, פי שניים מהכבישים, בחמש השנים האחרונות, הרשאות להתחייב, 70 מיליארד שקל בתחבורה ציבורית, 35 מיליארד שקל בתשתיות כבישים.
<שי קדם: פער מאוד מאוד משמעותי.
<שי קדם: אני חושב שזו הסטת - - -
יעל כהן-פארן: לכמה שנים קדימה?
<שי קדם: אני מדבר על חמש השנים האחרונות.
<שי קדם: השנים קדימה, הדבר הזה - - -
יעל כהן-פארן: אבל בחמש השנים האחרונות ההרשאות להתחייב היו כבר צריכות להתממש.
<שי קדם: לאט לאט הן מתממשות.
<שי קדם: אנחנו היום מגיעים ל - - -
יעל כהן-פארן: לא ברור לי לוחות הזמנים.
יעל כהן-פארן: הרשאה להתחייב זה בדרך כלל שנה קדימה.
<שי קדם: לא, אני רק מסביר את הנתונים של הרשאה להתחייב בחמש שנים - - -
<קריאה: לא - - - שלוש שנים.
יעל כהן-פארן: שלוש שנים, אז הוא מדבר על חמש השנים האחרונות, אז זה כבר היה צריך להתממש, ה-70 מיליארד האלה.
<שי קדם: נכון, לאט לאט הדברים מתממשים, וגם רואים שבמימוש היום במזומן, אנחנו ב-65% יותר לטובת תחבורה ציבורית, 65% תחבורה ציבורית לעומת הכבישים.
<שי קדם: זה רק נתונים יבשים על התקציב, כי זה פחות חשוב לטווח הארוך ולטווח שאליו אנחנו מתכננים.
<שי קדם: משרד התחבורה, ואני חושב, שוב, הממשלה עושה שיפטינג מאוד רציני בכיוון הזה של קידום תחבורה ציבורית והעברת נוסעים מרכב פרטי לתחבורה ציבורית, אחרי שנים שהמצב לא היה ככה.
<שי קדם: משרד התחבורה, יש לו היום ארבע תכניות אסטרטגיות ל-2040, במטרופולינים וברכבות להסעת המונים.
<שי קדם: שוב, זה דבר שלא היה עד לפני חמש שנים.
<שי קדם: קידום קווי המטרו בתל אביב, קידום המטרונית והרכבת בנצרת חיפה.
יעל כהן-פארן: כרמיאל.
<שי קדם: לא, דווקא הרכבת הקלה.
<שי קדם: קווי רכבת הקלה בירושלים ובאמת כל מהפכת הרכבות והתפיסה של שש מסילות באיילון שעד עכשיו לא נמצאנו שם.
<שי קדם: ושוב, זה נכון לטווח הארוך ומשם אנחנו גוזרים עכשיו את תכניות העבודה שלנו, מה שעד עכשיו לא היה.
<שי קדם: אבל זה לא מספיק, זאת אומרת כרגע אנחנו רואים שהעשור הקרוב הוא העשור המאוד מאוד מורכב מבחינה תחבורתית והתכנית הזו מכילה, זו תכנית שעכשיו אנחנו עובדים בדיוק על הסגירה שלה, אותה תכנית שהתחייבנו אכן לפרסם אותה לפני יותר מחצי שנה, תכנית שעכשיו אנחנו מתעסקים בסגירה שלה, גם על היעדים שאנחנו רוצים להגיע אליהם בעשור הקרוב.
<שי קדם: ובאמת כל נושא קידום נתיבי העדפה לתחבורה ציבורית, קידום תשתיות האופניים, הנושא של נתיבים מהירים, של העלאת מקדם המילוי, דברים שנמצאים בתכנית הזאת ואנחנו נוכל להציג אותה ב - - -
יעל כהן-פארן: אתה יכול להעריך מתי תציגו אותה?
יעל כהן-פארן: כי באמת, במאי 2017, אמרתם בתוך חודשיים.
<שי קדם: שוב, אני לא יודע בדיוק מה נאמר ומה - - -
יעל כהן-פארן: אני יכולה להראות לך את הפרוטוקול.
<שי קדם: בסדר גמור, אבל, שוב, התכנית בשלבי סגירה סופיים, אני מקווה שבחודשיים-שלושה הקרובים נוכל להציג אותה קודם כל לוועדה שמרכזת סמנכ"לית במשרד להגנת הסביבה, שולי, ואז כמובן לכל גורם אחר.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לעבור לנציגים שהם לא מהממשלה, אם הם רוצים להעיר, איתן פרנס, יונתן אייקנבאום ונציגי חברות יבואני הרכב גם רוצים להגיד.
יעל כהן-פארן: רק, שוב, על הרכב החשמלי, על חסמים שאתם רואים ואתגרים.
<איתן פרנס: קודם כל באמת לברך אותך, יעל, את הוועדה הזו כי הדיון הזה מציב על סדר היום למעשה את הסוגיה של תחבורה חשמלית, היא ההווה וגם העתיד.
<איתן פרנס: אנחנו נגיד כמה דברים שכן קורים ובסוף גם נציע הצעת ייעול, כמו שאנחנו, כארגוני החברה האזרחית, צריכים לעשות.
<איתן פרנס: איגוד חברות אנרגיה ירוקה, תחבורה חשמלית היא אנרגיה ירוקה לכל דבר, אנחנו מתחברים לתחום הזה גם מצד המדיניות וגם מצד האלקטרונים שזורמים ברשת.