GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גילה גמליאל: בהתחשב בעובדה שאנחנו גם נראה שההרכב הקואליציוני בסבירות גבוהה יישאר אותו הדבר, אז מה הטעם בכל פעם לצאת לבחירות, אז מה הבעיה?
גילה גמליאל: אני יכולה למצוא לך פתרון כמו שמצאתי למיעוטים, אתה יודע מה הפתרון.
אורי מקלב: טוב, בסדר, אנחנו נדון על זה ברצינות לאור הדברים.
גילה גמליאל: אפשר לעשות גם שירות קהילתי ובאמת כמו שאז היה השירות האזרחי, שירות לאומי, אפשר גם לקדם שירות קהילתי לחברה החרדית והשתלבות בכל ההיבט הזה ולתת לזה מענה.
אורי מקלב: דרך אגב, אני רק רוצה להגיד לך שבתיקון האחרון לא נתנו את אפשרות הבחירה לבחור בשירות אזרחי או בשירות חברתי, לא נתנו את זה, אלא רק במידה - - -
גילה גמליאל: צריך לקדם יותר שירות קהילתי וגם צריך לגייס חיילים לצה"ל, אפשר לעשות את הדברים ביחד.
אורי מקלב: יש הרבה דברים לשפר, יש הרבה דברים שצריך ואפשר לעשות את זה, רק צריך - - -
גילה גמליאל: אבל לא בשבוע תחת הגבלת תקציב המדינה.
אורי מקלב: רק שנדע.
אורי מקלב: כבוד השרה, אני רוצה להגיד לך שזה לא הגיע שבוע לפני זה.
אורי מקלב: זה נמצא על הפרק, אמנם לא כולם מודעים לזה, אבל בתוך הסיעה שלך זה נמצא על הפרק, כל שבוע היו דיונים, היו בקשות, הוקמה ועדה.
אורי מקלב: זה לא יצא, הוועדה הזאת לא התכנסה.
אורי מקלב: בכל פעם - - - זהו, אני רוצה להגיד לך שבאמת אנחנו מודעים לכך שיש אנשים שרואים בהפתעה איך - - - שמים אולטימטום.
אורי מקלב: זה תהליך ארוך מאוד.
אורי מקלב: אולי נעשה פשרה, חלק מהמשרדים נאשר, חלק נחכה איתם וחלק - - -
גילה גמליאל: המשרד שלי מאושר.
גילה גמליאל: מאושר תרתי משמע.
אורי מקלב: אנחנו נראה, אבל בסופו של דבר אנחנו מאוד מקווים שיש התקדמות, חלק זה גם סיבות טכניות, גם ראש הממשלה נמצא מרחוק, זה מגביל את האפשרות לדון בזה ביתר רצינות, גם חלק מאלה שראש הממשלה השאיר לא הרגישו טוב כל כך אתמול, אז ככה הדברים התנהלו קצת בעצלתיים.
אורי מקלב: אני מאוד מקווה שהיום זה ייכנס לאיזה תהליך מואץ יותר כדי שנוכל להגיע להבנות, יש נכונות מצדנו להגיע להבנות, אנחנו רק מקווים שיהיו לנו פרטנרים בצד השני.
גילה גמליאל: עם רצון טוב.
אורי מקלב: בהחלט בהחלט אני יודע שהדימוי הוא שזה אולטימטום.
אורי מקלב: לא היה כאן אולטימטום, בסופו של דבר לנו הסבירו כמה יש חשיבות בחוק התקציב ובחוקים אחרים, למה זה חשוב דווקא לשלמות הקואליציה, שזה עדיין במושב החורף.
אורי מקלב: מאותן סיבות שהייתה נכונות להעביר תקציב אפילו שתקציב 2019 זה בעוד עשרה חודשים אם לא יותר, אילו הייתה חשיבות להעביר את זה, מאותן הסיבות בדיוק שיש חשיבות להעביר חוקים שהם מורכבים כבר במושב החורף, לא בגלל שבקיץ לא תהיה קואליציה, הפוך, כדי שהקואליציה תימשך והקואליציה תהיה - - - אתה העלית כאן נושא שעורר - - -
סאלח סעד: - - - משא ומתן - - -
אורי מקלב: לא, לא, לא, אנחנו יוצאים במסע הסברה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך בסופו של דבר, עזוב, אנחנו באמת יכולים לצאת עם איזו אופטימיות.
אורי מקלב: הכול התחיל כשהתעניינו בתקציב 2019 שהמשרד שלכם - - -
גילה גמליאל: מצוין, אני בעד.
גילה גמליאל: זו ממשלה טובה, עושה דברים יפים, היא יכולה להמשיך.
אורי מקלב: ברשותך, אנחנו יודעים שזמנך מוגבל ואנחנו רוצים לשמוע כאן אנשים - -
גילה גמליאל: אם הם היו נותנים לי לפתור את זה הייתי פותרת את זה מזמן.
אורי מקלב: יש לזה חשיבות מאוד מאוד גדולה.
אורי מקלב: אני ככה אתן מגוון של אנשים שביקשו לדבר.
אורי מקלב: אני אתחיל עם מר ברוך בוחניק, יושב ראש היישוב גני מודיעין וחבר מועצת העיר מודיעין-מכבים-רעות, אז בבקשה.
אורי מקלב: אני יודע שחלק מהידע שלי ב"ערים חכמות", אתה פנית למשרד עוד לפני כמה שנים, אני יודע שיש לך מעורבות בנושא הזה, בבקשה.
<ברוך בוחניק: אז בוקר טוב, ברשות היושב ראש, ברשות השרה.
<ברוך בוחניק: קודם כל באמת מרענן לראות את התכנית ושיש תקציב.
<ברוך בוחניק: זו תמיד שאלת השאלות בכל פרויקט שמריצים.
<ברוך בוחניק: כל מה שהרב הציג כרגע זה בהתנדבות.
<ברוך בוחניק: אני איש הייטק בעשרות השנים האחרונות, אסטרטג בשרשרת אספקה גלובלית.
אורי מקלב: אולי להחזיק במיקרופון יותר, נראה לי שלא כולם שומעים.
<ברוך בוחניק: החזקתי בעברי את תיק ועדת האסטרטגיה בעיר מודיעין, ב-2014 אני עוסק ב"עיר חכמה", ואף הוצג לחיים ביבס ב-2014 הרעיון הזה של "עיר חכמה", אנחנו מכנים את זה sensitive city - - - ביקרתי בברצלונה.
<ברוך בוחניק: הסיבה שביקשתי להופיע כאן, ודיברתי עם הרב מקלב, אני די חושש.
<ברוך בוחניק: קודם כל מה שאתם עושים זה מדהים.
<ברוך בוחניק: מדהים, מקיף, מעולה.
<ברוך בוחניק: אני מוביל פרויקטים עולמיים בנושא של דיגיטציה רק עם מערכות, לפעמים אחד האסונות הגדולים זה שמרוב טכנולוגיה לא רואים את היער.
<ברוך בוחניק: כולם מדברים על "עיר חכמה" אבל יש תו תקן ל"עיר חכמה".
<ברוך בוחניק: באופן טבעי, חוות טכנולוגיה ירתמו את עצמן לכל מיני, אם ביקרת בברצלונה, אז ההוא מציע לך סנסור לפח זבל, השני מציע לך סנסור לרמזור, ההוא לחנייה, ועוד מעט אנחנו נשמע פה מן הסתם משטרה, צבא, עיריות, כל אחד יבוא עם המערך שלו.
<ברוך בוחניק: ואף הצגתי ב-2014 במשרד הפנים בדיוק את מה שאת מדברת, איך ממצבים את המדינה בפריפריות, בקצוות ופנימה, חוץ מ-15 הערים, ושמעתי אותך גם עכשיו ואמרתי, זה מקסים, אבל אני חושש.
<ברוך בוחניק: יש המון כסף ויהיה יותר כסף בתחום הזה, הוא יצבור תאוצה, בסוף היום הרי אנחנו רוצים לעשות משהו עם המידע הזה.
<ברוך בוחניק: כאשר אני בונה עיר, יושב פה מתכנן ערים מניו-יורק, בעברו הוא גר גם מהעיר מודיעין, אבל כאשר אני בונה עיר אני מתכנן אותה, אבל אני לא מתכנן סנטימטר החוצה מן העיר.
<ברוך בוחניק: כאשר אנחנו מדברים על תחבורה ציבורית אני מתכנן אותה, אבל אני לא חושב החוצה, מה קורה מחוץ לעיר, זאת אומרת - - -
אורי מקלב: אתה אומר לא רק בתוך העיר, לא "עיר חכמה", אלא בין ערים, זאת אומרת זה צריך להיות משולב.
אורי מקלב: אני חשבתי לעצמי שזה לא רק עיר - - -
<ברוך בוחניק: אני מוכן להציג.
<ברוך בוחניק: עכשיו עוד דבר למשל, אתם אומרים "אנחנו נותנים תקציב - - -
אורי מקלב: אתה אומר בתל-אביב, ברמת גן, זאת אומרת כל אחד זה בעצם הרבה ממשקים - -
<ברוך בוחניק: עכשיו אנחנו גם נותנים - - -
אורי מקלב: - - אבל בשביל זה בדיוק המשרד.
<ברוך בוחניק: בדיוק, בדיוק.
<ברוך בוחניק: אני אומר שהכיוון - - -
גילה גמליאל: נתנו את הדעת בנושא האשכולות, אבל אתה מדבר על יותר רחב - -
<ברוך בוחניק: רמה אחת למעלה.
גילה גמליאל: - - זה מצריך בהחלט ייעוץ.
אורי מקלב: זה כבר שלב השני, אבל זה נכון שזה צריך לקרות בשלב התכנון.
אורי מקלב: זה נכון שהעיר רמת גן לבד והעיר תל-אביב לבד והעיר חולון לבד, כל אחת צריכה את מה שמתאים לה, מה שמאפיין אותה, אבל בסופו של דבר יש קשר בין הערים האלה, אם זה תחבורה או עוד דברים.
<ברוך בוחניק: לכן, לעניות דעתי, צריכות להיות שלוש כתובות.
<ברוך בוחניק: אמרתם CRM, זה נפלא, מתחת ל-CRM צריך שיהיה ERT System, שזה כל הכספים, כל הכספים, כל התקציבים של העיריות, ומעליהם web interface, זאת אומרת לא כל עיר תקים לעצמה אתר אינטרנט ותאפיין אותו כראות עיניה, היא תאפיין בסוף איך הקובייה תהיה, כדי להנגיש אותה בנוחות וכו', בסוף היום אנחנו רוצים לקחת את הדאטה הזה, את המידע הזה, זה נקרא big data, ולערבב את הכול ולהתחיל ללמוד.
<ברוך בוחניק: תנועת האנשים ממודיעין - - -
אורי מקלב: למה זה חשוב בין ערים?
אורי מקלב: כמה תושב מודיעין מתעניין בעיר לוד?
<ברוך בוחניק: במודיעין, למשל, עשרות אלפים עוזבים בבוקר את העיר לאזורים מסוימים.
<ברוך בוחניק: בנינו במודיעין, לא דרך אינטרנט, אנשי הייטק מרמת החייל, הקמנו קו ייעודי מנקודה במודיעין לרמת החייל.
<ברוך בוחניק: הקו הזה היה מלא מהיום הראשון, היום יש כבר שלושה-ארבעה קווים לאותו מקום, זאת אומרת שאתה עושה תכנון חכם על פי נקודת יציאה וכניסה של אנשים.
<ברוך בוחניק: איך אפשר להציג את המידע הזה?
<ברוך בוחניק: אם נלך היום לגוגל או חברות הסלולר, הם יודעים בדיוק איפה אנחנו נמצאים.
<ברוך בוחניק: ניכנס למידע הזה למשל, אנחנו נדע לגבי אנשים מכל הארץ בדיוק לאן הם הולכים, באיזה זמן ומתי הם חוזרים.
<ברוך בוחניק: זה לא חייב להיות מידע פרסונלי.
אורי מקלב: מה שאתה אומר דווקא הממשלה כן ראתה לנכון לעשות את זה.
אורי מקלב: אני חושב שלקחו את כל משרדי הממשלה ועשו להם איזה אתר, לכל אחד יש את הכניסה שלו אבל יש גם, איך אנחנו קוראים לזה?
<קריאה: Gov.il.
אורי מקלב: כן, אבל יש גם פתיחת שער, איך אנחנו קוראים לזה?
אורי מקלב: יש שער לשירותי הממשלה, זאת אומרת יש שער לשירותי הממשלה ומשם אתה יכול - - - אתה לוקח את הדוגמה הזאת גם לערים.
<ברוך בוחניק: מה שהמשרד של השרה בעצם עושה, כמו שהשרה אמרה - - -
אורי מקלב: אבל בשאר השירותים, מה יש חוץ מתחבורה?
אורי מקלב: איזה עוד, בוודאי שיש הרבה - - -
<ברוך בוחניק: השרה, בסופו של יום יהיו המון השלכות על תכנון ערים.
<ברוך בוחניק: איך אני מתכנן עיר?
<ברוך בוחניק: כמה זמן אנשים מבזבזים בכבישים שלהם?
<ברוך בוחניק: ניידות, פקקים, בריאות, איך אני רוצה להקים בתי חולים.
<ברוך בוחניק: יהיו המון השלכות על אנרגיה מקומית, איכות הסביבה.
<ברוך בוחניק: היום, למשל, משקיעים במודיעין ובארץ בכלל בנושא של תרבות אופניים.
<ברוך בוחניק: אם אני מסתכל על מודיעין, לא ראיתי הרבה אנשים רוכבים שם.
<ברוך בוחניק: איך מייצרים את התרבות?
<ברוך בוחניק: את אומרת הכלי הטכנולוגי הוא כלי ביצועי לאחר שאפיינת את הצורך.
<ברוך בוחניק: אני חושב שרמה אחת למעלה, ואני אסיים, כיוון שאני מייצג שתי ערים, יישוב כושל ויישוב מתקדם, אני חושב שהאפיון המקדים, מה באמת אנחנו רוצים לראות מ"עיר חכמה", יוביל אותנו לאיכות הרבה יותר גבוהה של ביצועים.
אורי מקלב: תודה על הדברים החכמים.
אורי מקלב: גד מרגי, בבקשה.
<גד מרגי: תודה היושב ראש, כבוד הרב.
<גד מרגי: גד מרגי, טכנולוג ראשי במערך הסייבר הלאומי.
<גד מרגי: אני רוצה טיפה להרחיב את הדיון דווקא בתחום הסייבר ולהתחבר לדברים של השרה.
<גד מרגי: האופן שבו אנו רואים את ה"עיר החכמה" מתחלק למעשה לשני מרכיבים.
<גד מרגי: הראשון הוא התחום הדיגיטלי, כל אותם תהליכים ושירותים לתושב והנגשת שירותים מתקדמים, גם בנושא החינוך ובכלל צמצום ההגעה של התושב לעירייה והתחום השני הוא המרכיב הפיזי.
<גד מרגי: אם אני אתחבר לדיון שהתקיים בוועדה לפני כשבועיים בנושא IOT, תחום ה-IOT הולך לסייע בחיבור התשתית העירונית והמחשוב שלה כך שנגיע למצב שכל התשתיות ידברו בינם לבין עצמם ובינם לבין האינטרנט.
<גד מרגי: כל מה שהכרנו עד כה, עמודים, תמרורים, רמזורים ומצלמות שנוהלו באופן מקומי וידני, הם למעשה ינוהלו באופן ממוחשב.
<גד מרגי: השילוב הזה בין הדיגיטל לפיזיקל – כפי שאנחנו מכנים אותו בסייבר, סייבר-פיזיקל – הוא זה שיביא לתועלות ב"עיר החכמה", אבל יש לו גם המון השלכות וסיכונים שהוא מכניס בתחום הזה.
<גד מרגי: ואם אני אמקד את הסיכונים אז הראשון הוא כל נושא הפרטיות לגישה הבלתי ממוחשבת למידע של תושבים, נושא של פגיעה בתשתיות חיוניות ושירותים חיוניים בעיר, והשלישי הוא שימוש במרחב הדיגיטלי, במרחב הסייבר כפלטפורמה לביצוע פעילויות של פשיעה וטרור שיכולים לפגוע גם בכלכלת העיר וגם בחיי אדם.
<גד מרגי: לטובת הנושא, כפי שציינה השרה, קידמנו בשיתוף עם "ישראל דיגיטלית" בסעיף להחלטת ממשלה 2262 לקידום מודל של "ערים חכמות" מוגנות סייבר, כשהמטרה שלנו היא לשפר את החוסן העירוני.
<גד מרגי: נכון שהמצב היום, שהערים הם בשלב הדיגיטלי שלהם, אבל הדברים מתקדמים הרבה יותר מהר מכפי שאנחנו חושבים ולכן חשוב לנו שהדברים יהיו מתוכננים ומוגנים כבר בשלבי התכנון.
אורי מקלב: אתם עוקבים אחרי הדברים האלה?
אורי מקלב: אני שואל שאלה, השלטון המקומי הוא גוף שמונחה על ידכם או שהנחיות מחייבות או שזה רק במסגרת שיתוף הפעולה שלכם עם המשרד?
<גד מרגי: בהקשר הזה משרד הפנים הוא - - -
אורי מקלב: מערך הסייבר יכול להמליץ?
אורי מקלב: הרי סייבר זה להטמיע אבל אחרי זה גם לעקוב, צריך מישהו מיישם סייבר, או מישהו שצריך להיות בתוך השלטון המקומי לגבי כל הדברים שצריך להגן עליהם מבחינת הסייבר ולהיות גם במעקב, להשתמש בתכונות החדשות וכל מה שיש.
אורי מקלב: השלטון המקומי חייב מכיוון שהוא ממשלתי, או שהוא מחויב כמו כל אחד שמחזיק מידע, מאגר מידע שיש לו?
<גד מרגי: כרגע השלטון המקומי הוא אחראי על ההגנה ועל המידע.
אורי מקלב: כשאתם מכינים את כל התקצוב, אם יש גם אחרי זה אגף סייבר?
גילה גמליאל: אין התניות ואני נגד התניות בהגדרה.
גילה גמליאל: הם צריכים להוביל לכך שבסופו של תהליך ניתן להם את הכלים על מנת שכולם יוכלו להגן על היישובים ועל הערים מבחינת פוטנציאל להתקפות סייבר.
<גד מרגי: מבחינת הנחייה, כפי שציינת, מערך הסייבר עובד מול משרד הפנים והוא למעשה סוג של רגולטור מול הרשויות.
אורי מקלב: יש רגולציה בעניין?
<גד מרגי: יש רגולציה, כרגע זה משהו שנבנה ויותר בהדרגה - - -
אורי מקלב: חלק לא מכירים את זה.
<גד מרגי: אבל חשוב להבין שתחום ה"ערים החכמות" הוא לא רק מערכות מידע קלאסיות של הייטק, כל התחום של המערכות המתקדמות ה-IOT וה-OT גם נכנס עכשיו לפרק, ואתה ציינת מקרים של רמזורים שעלולים לקרוס, אז אנחנו כבר רואים שזה קורה, זה לא איזה שהוא תרחיש דמיוני.
<גד מרגי: כבר בשנה שעברה האקרים פרצו למערך הצופרים בעיר דאלאס, הפעילו סירנות באמצע הלילה, הפאניקה הזאת גרמה לקריסה של המוקד המשטרתי.
<גד מרגי: באותה שנה האקרים פרצו גם למערך מצלמות האבטחה בוושינגטון, השביתו אותו לחלוטין, בשנה לפני כן ראינו פריצה דומה באוקראינה שפגעה באספקת החשמל.
<גד מרגי: הדברים האלה קורים, וככל שאנחנו מתקדמים יותר - - -
אורי מקלב: ככל שהטכנולוגיה תהיה מתקדמת יותר ככה גם - - -
<גד מרגי: לכן חשוב לנו שהדברים האלה ייעשו בצורה מוגנת.
אורי מקלב: נכון, אין ספק שיש לכם חשיבות יתרה בנושאים האלה ואני גם רוצה לציין שיש לכם אתגר גדול.
אורי מקלב: אנחנו נחשפנו למה שאת אמרת, גבירתי השרה, אנחנו העברנו כאן חוק לפני כמה חודשים בנושא החיוב של הגשת מסמכי מכרז רק בצורה דיגיטלית לכל משרדי הממשלה, ורצינו גם להחיל את זה לגבי השלטון המקומי, שהיום מכרז לשלטון המקומי יהיה בצורה מקוונת.
אורי מקלב: התברר, משרד הפנים אמר "אני לא יכול להחיל את זה באותם מקומות", לחלק מאותם מקומות אין בכלל מערך מחשוב, לא אתר ולא מערך מחשוב.
אורי מקלב: הכול עובד שם בצורה ידנית.
גילה גמליאל: עוד מעט - - - עכשיו נבנה להם מערכות.
אורי מקלב: עד שאנחנו נבנה להם.
אורי מקלב: זו שמחה מאוד גדולה וחשיבות מאוד גדולה.
אורי מקלב: תודה, גד.
אורי מקלב: שרון אפריל, אני רק מבקש אם רוצים שהשרה עוד תשמע אתכם אז צריך ככה לצמצם בזמן.
<שרון אפריל: שלום, שמי שרון אפריל, אני מנהלת צוות חדשנות של ירושלים מטעם קרן בלומברג, או בקיצור i-team.
אורי מקלב: ה-i-team זה מיזם "בקרוב אצלנו"?
<שרון אפריל: כן, מיזם "בקרוב אצלנו".
<שרון אפריל: אנחנו תמיד יוצאים מהבעיה ובעיות שתושבים חיים בעיר, בעיה של - - -
אורי מקלב: אני רק שואל, קרן בלומברג עובדת בשיתוף פעולה עם "ישראל דיגיטלית" או דרך - - -
<שרון אפריל: הצוות עשה שיתוף פעולה באמצעות "ישראל דיגיטלית" והמשרד לשוויון חברתי ומשרד הכלכלה כדי לצאת למיזם הזה.
אורי מקלב: מה סכום ההשקעות של קרן בלומברג?
<שרון אפריל: זה גרנט שניתן לירושלים לשלוש שנים והצוות קיים שנתיים וחצי.
<שרון אפריל: אז אני אספר קצת מה עשינו.
<שרון אפריל: בעצם יצאנו מהבעיה שמעל 50% מבעלי עסקים קטנים ובינוניים נסגרים תוך שלוש שנים.
<שרון אפריל: צוות החדשנות הוא מומחה בעבודה עם רשויות מקומיות והוא מפתח מודלים חדשים תוך כדי יצירת שיתופי פעולה.
<שרון אפריל: אז זו הייתה הבעיה, איך עוזרים לעסקים יותר לשרוד?
<שרון אפריל: ולמה בעצם הם נסגרים?
<שרון אפריל: דבר ראשון הם פותחים עסקים במקומות שהם לא צריכים להיפתח, דבר שני, אין להם את המיומנויות של לנהל את העסק, של שוטף פלוס 60, ניהול הספקים, העובדים, והם קורסים תחת הבירוקרטיה שהם צריכים לבוא, לא מבינים את ההבדל בין שילוט, רישוי, הם מאוד מסתבכים.
<שרון אפריל: אז מה המיזם הזה עשה?
<שרון אפריל: הוא בעצם מיזם עירוני חכם.
<שרון אפריל: דבר ראשון, יצאנו למפת ביקושים חכמה.
<שרון אפריל: שאלנו תושבים, "מה חסר לכם ליד הבית?
<שרון אפריל: איזה עסק?
<שרון אפריל: " והגענו ל-15,000 תושבים בעיר שנתנו לנו מעל 100,000 תשובות ואנחנו הולכים עכשיו להגיד לכם שצריך פיצרייה בפסגת זאב וצריך חנות אופטיקה בא-טור.
<שרון אפריל: זה דבר ראשון.
<שרון אפריל: אחרי זה יצרו איתנו קשר מעל 600 יזמים שבשיתוף פעולה עם מעוף מקבלים סל של שירותים, קורסים, תכנית עסקית והרכיב השלישי במעטפת הוא שעיריית ירושלים בעצם פתחה מסלול ירוק לכל יזם שמגיע דרך התכנית, יש מישהו שממש מלווה אותו מול כל המחלקות השונות בתוך העירייה כדי ל - - -
אורי מקלב: כמה עסקים נמצאים כבר בתוך - - -
<שרון אפריל: 600 פנו, עכשיו אנחנו מלווים בסביבות חמישה-שישה, מחפשים ממש מיקומים כדי לפתוח את העסקים.
אורי מקלב: יזמים קטנים?
<שרון אפריל: כן, בעלי עסקים קטנים.
אורי מקלב: היזמים האלה ירושלמים?
<שרון אפריל: כן, ירושלמים.
<שרון אפריל: אז זה בעצם מראה איך "עיר חכמה" מסתכלת על התושבים בעלי העסקים במרכז, יוצאת מתוך הבעיות ומחברת שותפים עירוניים וממשלתיים כדי לעזור, במקרה הזה להאריך את השרידות של העסקים.
<שרון אפריל: אנחנו מקווים שתוך שנים העסקים שנפתחו בעצם יחזיקו מעמד ויהיו רלוונטיים, יקבלו את הכלים.
אורי מקלב: מאוד מעניין אותי לשמוע בעוד שנה על עסקים שנפתחו בעקבות כך ואיך הם הצליחו.
אורי מקלב: אני לפעמים חושב - - -
גילה גמליאל: אנחנו מאוד מסייעים לעסקים קטנים ובינוניים בהגדרה.
גילה גמליאל: אנחנו גם דואגים להעלות אותם לאינטרנט, נותנים להם הדרכה מאמנים אותם, שנה שלמה מלווים אותם, מסבסדים להם את כל המעבר שלהם מעסק קטן ובינוני ברשתות חברתיות ובכל הכלים שמהווים בעבורם שיווק מרכולתם, לא רק במתחם שלהם הפרטי, אלא בכלל בכל הארץ ובכל העולם וזה נותן - - -
אורי מקלב: יכול להיות גם שילוב של שני הדברים ביחד.
<שרון אפריל: וכל המיזם הזה התאפשר בזכות "ישראל דיגיטלית" שפיתחה את השאלון החכם הזה שהוא גם - - - ועכשיו אפשר לשכפל אותו לכל הערים והמועצות החברתיות בארץ.
אורי מקלב: אם אומרים על מקומות, חנויות, מתחם מסוים, שהמקום הזה הוא בלי מזל, זה לא המקום, השאלה מה יש בתוכו, צריך לדעת להתאים אותו.
אורי מקלב: ההתאמה צריכה מזל ולא המקום בדרך כלל.
<שרון אפריל: מזל, כלים ומעטפת.
אורי מקלב: אז אני חושב שזה פרויקט חשוב.
אורי מקלב: אנחנו באמת נהיה סקרניים לעקוב אחרי זה.
אורי מקלב: הייתי חבר מועצת עיריית ירושלים במשך 15 שנה וסגן ראש העיר, זה באמת מעניין אותי באופן ספציפי.
אורי מקלב: אני לא רץ לראשות העיר, הורדתי את זה מסדר היום, וגם לא רץ לראשות הממשלה.
אורי מקלב: נראה לי שמראשות העיר באים לפה, אני הקדמתי את זה.
אורי מקלב: מה הייתי צריך?
אורי מקלב: קודם כול ראשות העיר ואחר זה לבוא לכנסת, אני עשיתי את זה בלי זה.
<שרון אפריל: ירושלים היא בית ספר מצוין.
אורי מקלב: כן, אני חושב שירושלים זה באמת מה שאומרת גברת שרון.
אורי מקלב: אני חושב שזה מאוד נכון, ואני מבין גם למה, בתור תושב ירושלים.
אורי מקלב: השכונות הן שכונות שלפעמים האופי שלהן הוא שכונות לילה כמעט, השכונות שתושבים יוצאים לעבודה, חיים שם בסוף שבוע ובלילות יותר ואז יוצאים החוצה בלילה גם כן, ויש אפשרות, אבל צריך באמת בחכמה, מתוך מידע, איך אפשר להחיות מקומות כאלה שיתנו את המענים גם לחיי היומיום, ולא שעושים עסק שהוא לא יכול להיות כי הוא לא מתאים לצריכה ולמה שהתושבים דורשים ומצפים.
אורי מקלב: אז יש לנו ככה, לשרה יש בכל אופן איזשהו - - -
גילה גמליאל: המנכ"ל שלי נשאר כאן.
אורי מקלב: אז את תגידי גם בריאיון שם שהממשלה תמשיך - - -
גילה גמליאל: נאמר שהמנכ"ל שלי הוא מספר אחת בארץ.
אורי מקלב: כן, נכון, והוא גם השם הפרטי שלו מתחיל א-ב, אבי, הוא גם כהן שזה גם תמיד ראשון.
גילה גמליאל: הוא ישיר לך את ברכת הכוהנים.
אורי מקלב: אז זהו, זה המזל שלך שאת ידעת לבחור את המנכ"ל המתאים ואנחנו מודים לך באמת על הצגת הדברים ועל המשך הדברים.
אורי מקלב: אנחנו נמשיך לשתף פעולה בדברים האלה - - -
גילה גמליאל: יש עוד דברים נוספים מעניינים.
אורי מקלב: בהחלט בדברים האלה ועדת המדע דנה הרבה.
אורי מקלב: כל הנושאים שאת נגעת יש לנו, אפשר לראות גם בנושאים של הישיבות שלנו, יש להם ממשקים ואנחנו באמת גם תומכים וגם מוקירים את העבודה.
אורי מקלב: תודה, השרה.
אורי מקלב: אז כמו שנאמר, המנכ"ל נשאר איתנו.
אורי מקלב: גברת איריס גוראל, בבקשה.
<איריס גוראל: כן.
<איריס גוראל: שלום, אני ממונה נגישות חברתית בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<איריס גוראל: אני קודם כל מברכת על הפעילות והדחיפה של המדינה קדימה, כמו שראינו במצגת של השרה.
<איריס גוראל: "עיר חכמה" זו עיר שבאמת משודרגת וטוב לחיות בה, אבל אנחנו חייבים להבין שהמגוון האנושי שם מורכב גם מאנשים עם מוגבלות ובמסגרת - - -
אורי מקלב: באופן כללי טכנולוגיה מגבירה את הנגישות או - - -
<איריס גוראל: אז זהו, האנשים המבוגרים הם לא ממש מחוברים, או יודעים להפעיל או יודעים להשתמש.
<איריס גוראל: הרבה פעמים שירותים נמנעים בהם, בעיקר בדברים החיוניים, כמו בריאות, כי לצאת מהבית, להגיע, למלא טפסים.
<איריס גוראל: ממשקים כאלה הם מכשול ואז בעצם הם נפגעים ברמת השירות כי זה קושי, כי זה עולה כסף, כי זה מצריך תיאומים, אם הילדים צריכים לעזור להם לעשות את הפעולות האלה הם מבזבזים ימי עבודה.
<איריס גוראל: זה דבר שהוא בעייתי.
אורי מקלב: איריס, סליחה שאני קוטע אותך בדבר הזה, הייתה כאן ישיבה לפני חודשיים, היו כאן גם מהג'וינט.
אורי מקלב: זה היה באותו יום שעשינו כאן
אורי מקלב: את הישיבה בעניין הזה והיו כאן גם אנשים שהשתלבו ולמדו דרך המחשב, עשו כאן כיתת לימודים, באו עמותת "מחשבה טובה", ואנחנו הצענו להם, יכול להיות, אדוני המנכ"ל, אפשר גם אולי שאתם תוכלו להרים את הפרויקט.
אורי מקלב: סך הכול גם אני נחשפתי לאנשים מבוגרים, ואני ממש מלא הערצה והתפעלות, אנשים מבוגרים, אני מדבר כבר בשנות ה-80 שלהם וגם בשנות ה-90 שלהם, אני לא מדבר על מבוגרים בשנות ה-70.
אורי מקלב: אנשים בשנות ה-80 ובשנות ה-90 שלהם שהתחילו ללמוד על מחשב, הכניסו מחשב הביתה, יש להם מיילים בבית, הם מתכתבים עם הנכדים דרך המיילים, מקבלים מהם סרטונים.
אורי מקלב: יש פעילות יפה מאוד.
אורי מקלב: זה גם עוזר, לא רק עוזר לבדידות אלא בקשר.
אורי מקלב: הם באמת עדכניים וזה נותן להם את ההרגשה וגם את היכולות להשתלב ולא להרגיש שהם רחוקים וגם לקבל את השירותים המתאימים.
אורי מקלב: מטבע הדברים, ככל שאנחנו רוצים להנגיש את השירותים, אבל השירותים מצטמצמים יותר ויותר והופכים לשירותים דיגיטליים.
אורי מקלב: זה הקש שלא פעם הם יודעים להשתמש ברובד הפשוט, קשה להם כשיש להם תקלה, ואז מוקד שיכול להחזיק מתנדבים, יכול להיות שהוא מרחוק נכנס למחשב שלהם ופותר את הבעיה.
אורי מקלב: רוב הבעיות הן בעיות שיכולים לפתור אותן באופן של אפילו בהתערבות רחוקה יותר, מכניסים את הקוד ומסדרים את זה וממשיכים את הפעולה.
אורי מקלב: הם לא צריכים לחכות לפעמים לטובה של השכן או לטובה של הנכד שמגיע או לא מגיע ואולי מרחוק הוא לא יתקין את זה, אבל יידע לפתור את זה מקרוב.
אורי מקלב: כזה מוקד שיכול לתת לאנשים שלא צריכים לעבוד באיזה מקום, יש אנשים שמוכנים להתנדב לחברה, הם לוקחים לעצמם שלוש שעות בחודש, עוד כמה אנשים כאלה יכולים לתת מענה, מהבית שלו הוא עושה את זה, ממקום העבודה הוא עושה את זה, או ליצור קשר עם מפעלים, מפעלי הייטק או מפעלים דומים שהם עצמם ייקחו על עצמם יום בשבוע שהם נותנים, המשרד שלהם, החברה שלהם תיתן את המענה המקצועי הזה והיום, עם הטכנולוגיה המתקדמת לא צריך לבנות משרדים ובניינים בשביל זה.
אורי מקלב: זה רעיון שצריך לקדם אותו - - -
<אבי כהן: האמת, אני חייב להגיד לך שאנחנו עושים את זה בדיוק.
<אבי כהן: יש לנו פרויקט עם "מחשבה טובה" ועם "תפוח" ועם "אשל" שהתחיל לפני מספר חודשים, שפה אנחנו רוצים להגיע לאלפי אנשים, גם לבתים וגם ל - - - ברמה הפשוטה שלה וברמה היותר עמוקה שלה, כלל השירותים, אם זה מודעות, נגיד בנקים ובממשלה ו - - - אז זה פרויקט שאנחנו משקיעים בו ארבעה מיליון שקלים ואנחנו רואים שזה מצליח.
אורי מקלב: צריך גם את זה ושתהיה מודעות לזה.
אורי מקלב: בבקשה, איריס, את יכולה להמשיך.
<איריס גוראל: אז רציתי רק להזכיר שבכל השלבים האלה אפשר באמת לוודא, מכיוון שזה כספי ציבור, שבאמת הנגישות ותקנות הנגישות מתקיימות.
<איריס גוראל: למשל האוטובוס הנגיש הזה, מפעל מדהים שבאמת האוטובוס הזה נגיש גם לבעלי מוגבלויות, שלא צריכים לעלות שם מדרגות, אלא אפשר להיכנס לשם עם כיסא גלגלים.
אורי מקלב: המנכ"ל רושם את זה.
<איריס גוראל: או בתכנית העירונית, אפשר לדרוש מרשויות שמקבלות תקציב, שהם יעשו הדרכות לאנשים למתן שירות לאנשים עם מוגבלות.
<איריס גוראל: הם מחויבים לזה, אבל זה לא תמיד קורה, אז זה יכול להיות תנאי.
<איריס גוראל: בזה אנחנו דוחפים הכול, או האינטרנט, לוודא שהאינטרנט שהם מחילים הוא אתר נגיש לפי התקנות החדשות.
<איריס גוראל: אז זו הזדמנות פשוט לעוד איזושהי בקרה ואולי אפילו שיתוף פעולה.
<איריס גוראל: השרה דיברה משהו על שירות קהילתי, אז יכול להיות שאנחנו יכולים, שני המשרדים, לשתף פעולה פה אם יש קהל ציבור שפנוי לעבודה אנחנו יכולים לבנות איזשהו מערך של ביצוע סקרים בכל מיני מקומות בארץ לבדוק רמת נגישות.
אורי מקלב: טוב מאוד, טוב מאוד.
אורי מקלב: יש מקום לשיתוף פעולה ואני מתכוון כשנגמור את הישיבה עכשיו למצוא דרך לשתף פעולה.
<איריס גוראל: הייתי מציעה שאנחנו נעשה את זה יחד.
אורי מקלב: תודה, איריס.
אורי מקלב: אני חושב שכשאת מדברת על אנשים עם מוגבלות, אני באמת רוצה לציין בצער רב את פטירתה של גב' נטע רוטמן, היא הייתה בעמותת נגישות ישראל והיא הייתה פעילה כאן בכנסת והופיעה כאן בכנסת, היא הייתה בוועדת המדע והטכנולוגיה, והיא עשתה רבות למען צמצום הפערים, לאפשרות לנגישות יותר גדולה ומותה הטרגי ציער את כולנו ואנחנו שולחים ניחומים למשפחתה.
אורי מקלב: יהי זכרה ברוך.
אורי מקלב: מר ישעיה ליט, מתכנן ערים, בבקשה.
אורי מקלב: מהעיר מודיעין, כבר הבנו.
אורי מקלב: מר בוחניק כבר גילה לנו את הכול.
<ישעיה ליט: כתושב מודיעין אני זוכה לקבל את רמת השירותים שאנחנו מקבלים מחיים ביבס וכל השינויים שהוא עשה.
<ישעיה ליט: אני יכול להגיד שאנחנו, כל התושבים, אנחנו יכולים להרוויח מפרויקט כזה שיכולים לפצל את זה בכל המדינה.
<ישעיה ליט: אני פשוט חושב שזה חשוב.
<ישעיה ליט: קודם כל אני רוצה להגיד שאני מייצג את חברת IBI גרופ, אנחנו מתכננים פרויקטים כאלה בכל העולם, יש לנו 2,400 מתכננים אדריכלים מכל העולם.
<ישעיה ליט: בתל-אביב יש לנו גם משרד אחד - - -
אורי מקלב: איך אתה ממקם את ישראל בנושא הזה?
אורי מקלב: איפה אנחנו עומדים ביחס לכל העולם?
<ישעיה ליט: זה אחד מהדברים שרציתי לחדד.
אורי מקלב: על תל-אביב שמענו, אבל השאלה איך אנחנו בסך הכול, באופן כללי.
<ישעיה ליט: כן, הבנתי אותך.
<ישעיה ליט: אני חושב שאנחנו בעצם בכיוון.
<ישעיה ליט: כמובן, אנחנו ברמה של ברצלונה, דרום קוריאה וכו', אבל מה שאנחנו כבר עושים עכשיו זה בכיוון.
<ישעיה ליט: אנחנו יודעים איך לספק את השירותים באופן יעיל יותר לדוגמה כשאני אמרתי, כתושב מודיעין אני מרגיש את זה ואני יודע איך להעריך את זה.
<ישעיה ליט: אני חושב שכשמדברים על הערכים, במיוחד כשמדברים על נושא השוויון, איך אנחנו יכולים לממש את הזכויות של כל תושב, שהם יכולים לקבל את היתרונות של הפרויקט כזה צריך להבין, כמו שחלק כבר אמרו, את ההגבלות של התושבים.
<ישעיה ליט: יש תושבים שלא יכולים אפילו לקבל את ההטבות של הרעיון הזה וצריך לחשוב על זה.
<ישעיה ליט: אבל אני חושב שברמה היותר גבוהה, מה החזון של הפרויקט הזה, כשמדברים על שוויון, איך אנחנו יכולים לדוגמה להשתמש בפרויקט הזה כדי להפוך את הכיוון של רמת האדישות של התושב, שהם יכולים להשתמש בכלים כדי להרגיש שיש להם קול יותר משמעותי, שהם יכולים להשתתף יותר בפוליטיקה ובשיפור של השכונה שלהם וכו' וכו'.
<ישעיה ליט: חלק מהבעיה, ואני חושב שזה במיוחד פתרון שאנחנו צריכים למצוא כאן בארץ, זה איך לעודד את התושב להרגיש שהוא חלק יותר מהתכנון של העיר שלו או של ההתקדמות של העיר שלו, ובמיוחד זה ברמה של הערים לעומת המדינה.
<ישעיה ליט: ולכן יש כל מיני טעמים של פתרונות איך לבשל את הרעיון הזה כדי שיהיה מתאים לכל עיר, אין פתרון אחד לכל אחד.
<ישעיה ליט: זה אחד מהחסרונות שיש לנו לעומת סעודיה או דרום קוריאה וכו' וכו', שזה פחות יעיל להגיע לכל מיני פתרונות, ואני חושב שזה מה שאנחנו חייבים לעשות.
<ישעיה ליט: יש לנו גם את היתרון שיש לנו כל מיני סוגים של אנשים וכל מיני סוגים של דרישות.
<ישעיה ליט: רק רציתי לחדד את הקטע הזה - - -