GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: רק במכללות או גם באוניברסיטאות?
<איציק קרומבי: לא, הכול, כולל הכשרות.
אורי מקלב: וכמה נשים?
<איציק קרומבי: יחד עם נשים אנחנו מדברים על 1,100.
<איציק קרומבי: קצב הגידול הוא באמת מאוד מאוד גדול, אבל במספרים מוחלטים אנחנו מדברים על מספרים מאוד מאוד נמוכים.
אורי מקלב: עדיין זה לא החלק היחסי שלנו באוכלוסייה, זה ודאי מספרים - - -
<איציק קרומבי: נכון.
<איציק קרומבי: אם אנחנו מסתכלים בכלל על החברה החרדית אנחנו מדברים רק על 50% מהגברים שעובדים.
<איציק קרומבי: הייתה עלייה מ-35% פחות או יותר לפני 15 שנה, הגענו ל-53%-52%, יש ירידה בשנתיים האחרונות בכמות הגברים החרדים שעובדים.
<איציק קרומבי: למרות העלייה בהכשרות המקצועיות יש יותר אנשים שעובדים, אז הם יותר מבינים שהם צריכים להשקיע במקצוע ולעבוד בעבודות יותר רווחיות מאשר סתם פשוט להצטרף לשוק העבודה ולהמשיך להרוויח שכר נמוך, אבל עדיין החסמים הם גדולים.
<איציק קרומבי: אנחנו מדברים על פוטנציאל שוק של פחות או יותר, אם אנחנו מדברים על כמות החרדים העובדים, זה בערך 200,000 חרדים מתוך האוכלוסייה החרדית, 200,000 איש, פחות או יותר, עובדים, אם אני מדבר על גברים זה 50%.
<איציק קרומבי: אנחנו מדברים פה בערך על קרוב ל-100,000 גברים חרדים שהם לא עובדים, שהם פוטנציאל שוק שיכול לעבוד.
אורי מקלב: שיש להם חסמים?
אורי מקלב: שמה שמונע זה חסמים של השכלה, של ידע?
אורי מקלב: של הכשרה?
<איציק קרומבי: זה לא רק, אבל זה החסם העיקרי.
אורי מקלב: מה אתה חושב שצריך לעשות כדי לשנות את זה?
אורי מקלב: שנוגע לדיון שלנו פה עכשיו, בחלק הזה.
<איציק קרומבי: אני חושב שהבסיס הוא בהכשרות מקצועיות.
<איציק קרומבי: בקמה יש לנו עד היום 17,000 בוגרים, חילקנו קרוב ל-200 מיליון שקל מלגות לסטודנטים.
<איציק קרומבי: אין לנו כמעט למי לתת היום לחרדים, כי אין להם איפה ללמוד.
<איציק קרומבי: למה אין להם איפה ללמוד?
<איציק קרומבי: מסיבה מאוד פשוטה, כי הפרופיל הממוצע של גבר חרדי שהולך ללמוד, אני בכוונה מתמקד בגברים, למרות שיש גם אצל הנשים, אבל שם עיקר הפוקוס, גבר חרדי ממוצע שהולך ללמוד הוא בן 28-26, נשוי עם ילד או שניים, צריך כבר להתפרנס.
<איציק קרומבי: היכולת שלו עכשיו לעזוב את הכול וללכת ארבע שנים ללמוד תואר ראשון באקדמיה היא מאוד מאוד נמוכה.
אורי מקלב: אבל זה בדיוק מה שדיברנו.
אורי מקלב: על המקצועות האלה בהייטק שיש היום השתלבות שאתה לא חייב להיות בעל תואר אקדמאי.
אורי מקלב: דווקא כאן צריך להתמקד, לגבי הכשרות של לימודי תעודה, של לימודים הרבה יותר קצרים, שאפשר לשלב לימודים עם עבודה ביחד.
אורי מקלב: תחום הסייבר למשל, אבל יש גם תחומים אחרים, בהנדסאות, בתוכנה, בכל מיני דברים כאלה שאפשר.
אורי מקלב: אז צריך להקים את המסגרת, אתה אמרת.
אורי מקלב: מר אהרון, נדמה לי שאתה אמרת שבתוך ה-550, היעד של עוד תוספת זה לאו דווקא אנשי אקדמיה, אולי בדגש של לאו דווקא אנשי אקדמיה.
<אהרון אהרון: בהחלט.
אורי מקלב: וכאן אתם יכולים להיכנס, כאן אתם יכולים לעשות את הפעולה, לתווך ולחבר ולהביא את הצרכים.
<קריאה: לימודי ליבה.
<אהרון אהרון: לא, שנייה, אני אגיד.
אורי מקלב: אצל הנשים, שלנשים כולן יש את לימודי הליבה האלה ואין להן שום בעיה, בין אם יש להן בגרות, בין אם יש להן - - -
<קריאה: התאמות מקצועיות.
אורי מקלב: חוץ מזה שהן מצטיינות בלימודי תעודה.
אורי מקלב: בלימודי תעודה של משרד הכלכלה, הן פשוט רק צריכות לעלות על לימודים שיתאימו לשילוב בעבודה.
אורי מקלב: יש היום דברים שהם כבר לא רלוונטיים, הם באמת מחפשים שילוב של מסגרות.
אורי מקלב: ההתאמות של מקצועות, לימודי תעודה הם מקצועות שהם רלוונטיים.
אורי מקלב: יש היום מקצועות שאין צורך בכל כך הרבה, היום בגרפיקה או בדברים האלה, יש גרפיקה ממוחשבת, אבל אין צורך בכל כך הרבה, אבל יש דברים אחרים.
אורי מקלב: הבאתי דוגמה של סייבר.
אורי מקלב: אני עכשיו מנסה לתווך בנושא הסייבר, למצוא מסגרות לימודים, לא אקדמיים, לימודי תעודה, גם מיישמי סייבר, שהממשלה, המדינה מכירה בהם וגם נותנת להם שכר שהוא שכר סביר, לא שכר מינימום.
אורי מקלב: תעריפים של משרדי ממשלה.
אורי מקלב: יש מחסור במשרדי ממשלה ב - - - אני לא מדבר על התעשייה שצריכים, בחברות שצריכות את זה.
אורי מקלב: כאן אתם יכולים להיות - - - עשיתם דברים חשובים, אתם יכולים גם ל - - -
<איציק קרומבי: אז זהו, אז האקדמיה זה באמת מתאים לחלק מאוד מאוד מסוים, מעבר לכל הנושאים שיש עכשיו סביב אקדמיה בחברה החרדית, אבל מבחינה טכנית פונקציונלית זה דבר שהוא מתאים לקהל מאוד ספציפי.
<איציק קרומבי: נכון להיום אין מסגרות בשוק שהן מאפשרות הכשרה מקצועית לגבר חרדי בגילאים האלה, או בכל גיל, יש קורסים מקצועיים בכל מיני חברות, ג'ון ברייס, סל"ע והאקריו וכאלה, שהיכולת של הבוגרים שלהם בסופו של דבר להשתלב בתפקידים באמת משמעותיים בשוק היא מאוד מאוד נמוכה.
<איציק קרומבי: יש עכשיו את המסלול של - - -
אורי מקלב: אתה שם דגש על דברים, אבל במקצועות אנחנו לא מבדילים בהגדלת הקאדר של העובדים בין גברים לנשים.
אורי מקלב: זה נכון שאתה מחפש בחלק הזה, אבל אני רוצה לשלב את כל הדברים האלה.
אורי מקלב: היום אתם לא תומכים במי שלומד משפטים?
אורי מקלב: לא, אתם מחפשים עבודות שהוא יוכל להשתלב ולהתפרנס ועוד דברים כאלה שהם הצפה, אתם לא תומכים במי שמבקש, ובצדק, אתם מחפשים, איפה שיש מחסור שם אתם תומכים, שם אתם נותנים תמריצים, אבל בחלק הזה של ההייטק יש גם נשים, דווקא אני רואה קאדר מאוד חשוב, אם יהיה שילוב בהכשרות בסמינרים, מה שדיברתם, אבל להרחיב את זה, אתם אמרתם 1,000 בוגרות, יש הרבה יותר מ-1,000 בוגרות כל שנה, אני חושב.
<אהרון אהרון: הנדסיות תוכנה בירושלים זה 1,000.
<אהרון אהרון: אני ישבתי עם מנהלות הסמינרים - - -
אורי מקלב: כן, אנחנו מדברים על כמה אלפים בארץ - - -
<איציק קרומבי: רובן לא עובדות.
<איציק קרומבי: רק 30% מהבוגרות בסמינר החדש, מעלות, הישן, ישבנו עם כולם בשבועות האחרונות, רק 30% מהן עובדות וגם אלה שעובדות עובדות בשכר נמוך.
<איציק קרומבי: אבל אני רוצה להגיד - - - להגיד מה הבעיות זה בסדר, אני חושב שהמודל של סיירות התכנות, שמדברים עליו, שהוא מסלול שהוא יכול להיות מאוד טוב, כמו שאהרון אמר, כמו בצבא, פחות או יותר, חצי שנה, לקחת בן אדם, צריך לעשות התאמות לחרדים, יצאתם אתמול במסלול.
<איציק קרומבי: המסלול חסום לחרדים, המסלול לא מאפשר לחרדים להצטרף מסיבה מאוד פשוטה.
<איציק קרומבי: אני קצת הלכתי קשה, סליחה, אבל ישבתי עם הצוות שלכם על זה אולי שש-שבע פגישות, הוא לא מאפשר לעשות מסלול לחרדים נפרד בגלל שהוא דורש 50% בוגרי אקדמיה, בוגרי תואר.
<איציק קרומבי: משרד האוצר עשה מחקר על הבוגרים שלנו, 85% מהבוגרים שלנו, של קמה, עובדים במקצוע שהם למדו.
<איציק קרומבי: אני לא אלך להוציא אנשים שכבר קיבלו מלגה ולומדים, עכשיו להעביר להם הסבה.
<איציק קרומבי: אנחנו מדברים על אנשים שאין להם הכשרה והמסלולים האלה לא מתאימים.
אורי מקלב: איציק, אני לא רוצה להרחיב, ישיבה בעניין הזה אפשר לקיים ולראות את המכלול של כל הבעיות כדי לדעת בסופו של דבר - - -
<אהרון אהרון: אני רק אגיד מילה אחת, כי היא חשובה.
<אהרון אהרון: קודם כל יש תעדוף לחבר'ה חרדים בתוך התכניות.
<איציק קרומבי: אבל החרדים - - -
אורי מקלב: איציק, אני לא יכול לפתח עכשיו את הדבר הזה.
<אהרון אהרון: אני רק אגיד דבר אחד שהוא חשוב.
<אהרון אהרון: יש תעדוף לאוכלוסייה החרדית, יכול להיות שהתכניות לא מתאימות כרגע לאוכלוסייה חרדית, אבל אחד הדברים שאנחנו צריכים לזכור, שאחת המטרות שלנו זה להכניס את האנשים בסוף להייטק.
<אהרון אהרון: כלומר אנחנו חייבים, לפחות בתחילת הדרך, ליצור הבנה בחברות ההייטק שבוגרי סיירות התכנות הם אנשים שהם high qualified כדי להיכנס להייטק.
<אהרון אהרון: אם נצליח לפרוץ את הדבר הזה אני חושב שיבואו מסלולים אחרים.
<אהרון אהרון: הרי זה פיילוט, יבואו מסלולים אחרים.
<אהרון אהרון: אני חושב שזו צריכה להיות אחת הנקודות המרכזיות.
אורי מקלב: אני מציע שנקיים דיון הרבה יותר מקצועי בעניין הזה.
אורי מקלב: יש לא מעט בעיות, אני יכול להביא לכם גם לא מעט דוגמאות.
אורי מקלב: חברת השמה ש-50 הנדסאיות התאגדו ביחד במכרז גדול מאוד של הממשלה, של גוף ביטחוני בתוך הממשלה, של משרד הביטחון ובסוף החברה הזאת של הבנות החרדיות, הן הנדסאיות כולן, כולן מוכשרות, החברה לא זכתה.
אורי מקלב: ולמה הם באים 50 בחברה אחת?
אורי מקלב: כי החברה התחייבה לתת להן את הסביבה המתאימה להן בעבודה, בדגש, ולחברה אחרת הן לא הלכו.
אורי מקלב: עכשיו, לחברה הזאת לא הייתה שום עדיפות בהגשה שלהן בזה שהם אמורים להעסיק 50 הנדסאיות חרדיות שהן צריכות את זה, זה בכלל לא היה פרמטר של עדיפות.
אורי מקלב: החברה השנייה זכתה, מסיבות אחרות, מקצועיות, יכול להיות שצודקות, אבל מהניסיון של החברה הזאת היא גייסה עובדים אחרים, לאו דווקא עובדים כאלה.
אורי מקלב: זה כל מיני דברים שאנחנו צריכים לשים את הדגש, אבל כל אחד מתאים למסגרת שלו.
אורי מקלב: אני באמת חושב שכאן אפשר למנף דברים, לא משרד הכלכלה, במשרד הכלכלה הם כאן נמצאים בחלק של המדען הראשי שהיה, והיום ברשות לחדשנות, אז צריך למצוא את נקודות החיבור הטובות והמתאימות.
אורי מקלב: אני חושב שצריך את הממשק הזה וצריך למצוא את מסגרת העבודה, אני מוכן לעזור.
<אהרון אהרון: בהרבה דברים אנחנו דווקא עושים.
<אהרון אהרון: מחר בצהריים, לדוגמה, יש פה בירושלים יום עיון ליזמים חרדיים ברשות לחדשנות על כל התכניות, יש תכניות מיוחדות לחרדים, ממש קודם קיבלתי אי-מייל שאמרו לי 'מה עושים?' כי נרשמו יותר אנשים ממה שציפינו ואנחנו צריכים למצוא מקום יותר גדול, אז ברוך ה' - - -
אורי מקלב: אז זה יפה מאוד.
אורי מקלב: טוב, זה החלק המלא.
<אהרון אהרון: כן, אנחנו עושים הרבה שיתופי פעולה עם - - -
אורי מקלב: אהוד נוף.
<אהוד נוף: אהוד נוף, יו"ר לשכת המהנדסים, האדריכלים והאקדמאים במקצועות הטכנולוגיים בישראל, זה הגוף היציג של המהנדסים.
<אהוד נוף: אני אקצר מאוד, אין לי כוונה להאריך, אבל אנחנו מקיימים אגודות בכל מגוון הטכנולוגיות, אנחנו עושים הכשרות, ויש טעם, להערכתנו, לעשות הכשרות למהנדסים, יש הרבה מהנדסים שנפלטים משוק העבודה בגיל מסוים ולכן צריך לעשות את ההכשרות.
<אהוד נוף: יש הרבה דרכים איך להגדיל את כמות המהנדסים בארץ ובלי להיכנס לכל מיני רעיונות שהם נראים הזויים, של יבוא מהנדסים מהודו או מסין או מכל מיני מקומות כאלה.
<אהוד נוף: אנחנו מנסים לעבוד ולפתח גם עם נשים וגם עם חרדים וגם לגבי פריפריה, לעשות פעילויות.
<אהוד נוף: אני מציע את העזרה שלנו, את השירותים שלנו, אנחנו מלכ"ר אז מי שרוצה ויכול אנחנו נשתתף גם יותר בדיונים של הוועדה.
אורי מקלב: אני חושב שבאמת השתתפות שלכם בתוך הדיונים של הוועדה, אנחנו נוגעים בהרבה אספקטים של ה - - - אנחנו עוסקים גם בחינוך, אחת הדוגמאות - - -
<אהוד נוף: ממש אנחנו בהחלט - - -
אורי מקלב: השולחן הזה שומע הרבה בעניין הזה ואנחנו באמת נשמח על שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: יש לנו דובר אחרון, התאחדות התעשיינים, ניר קנטור, בבקשה.
<ניר קנטור: קודם כל אנחנו רוצים לברך כמובן על העבודה המאוד מבורכת וטובה של הרשות לחדשנות, אנחנו נפגשים די הרבה, גם עם אהרון וגם עם אנשים שלהם.
<ניר קנטור: הדברים שלי הם קצת יותר לוועדה ופחות לרשות לחדשנות עצמה.
<ניר קנטור: ראשית, השמיכה היא קצרה והתקציב, לצערנו, הלך ונשחק במהלך השנים.
<ניר קנטור: יש הרבה מאוד צרכים ייעודיים לסקטורים מסוימים שהם לא בהכרח רחבים אלא יותר ענפיים, כמו לדוגמה תחום מדעי החיים, שהוא סקטור שהוא דדיקיישן בפני עצמו וכלים מסוימים שצריך לפתח לו.
<ניר קנטור: כך גם בתחום האופטרוניקה, שצריך להקים מרכז לאופטרוניקה כדי לטפל בזה באופן ייעודי וקשה מאוד בסופו של דבר בשמיכה אחת קצרה לבצע את כל הפעולות האלה גם יחד, ולכן בעצם זה במידה רבה קריאה גם בהקשר התקציבי לבוא לסייע בעניין הזה.
<ניר קנטור: החלק השני נוגע גם לתמיכה או לסיוע רב משרדי, כיוון שהרשות לחדשנות, יש לה את תפקידיה, והם מאוד חשובים, אבל יש גם משרדי ממשלה אחרים שבחלק מהמקרים יש להם תפקיד בנושא הזה.
<ניר קנטור: דוגמה טובה שהייתה לנו לאחרונה זה עבודה של רשות לחדשנות, יחד עם המשרד להגנת הסביבה, על מנת לסייע בהקמת מתקני חלוץ בתעשייה.
<ניר קנטור: יש רגולציה, יש רגולטור והוא גרם למסלול מאפשר כדי שבאמת הסיוע והתמיכה של הרשות לחדשנות תהיה שם.
<ניר קנטור: ולכן הקשר בין משרדים הוא מאוד חשוב בחלק גדול מהתחומים.
<ניר קנטור: כך אנחנו רואים גם בתחום מדעי החיים בעולם של הניסויים הקליניים.
<ניר קנטור: גם פה הקשר מול הרגולציה הוא חשוב ולכן צריך בסופו של דבר לראות את התמונה ההוליסטית ולא רק את הפריזמה של רשות לחדשנות בנושאים הללו.
אורי מקלב: תודה על הדברים הממוקדים.
אורי מקלב: כך אתה מביא אותנו למשפטי הסיום.
אורי מקלב: קודם כל תודה רבה על המצגת ועל הדיון.
אורי מקלב: היו עוד נושאים, באמת, הייתי בטוח שבשעה ורבע נסיים, כך קבענו לעצמנו, אבל הנה אנחנו כבר גולשים לשעתיים של דיון ולא שעמם אותנו רגע.
אורי מקלב: יש נושאים רבים, שאפילו אני רציתי להעלות, וגם נושאים, אם יש תחום במדינה ששם ההייטק לא נכנס, אנחנו יודעים שבחקלאות, אנחנו יודעים שברפואה, אנחנו יודעים בתעשייה - - - יש לנו אפשרות להרחיב את הדיונים, אבל בסופו של דבר מאוד התרשמנו מהדברים.
אורי מקלב: לא הופתענו.
אורי מקלב: אפשר להגיד שלא הופתענו, אבל התרשמנו מאוד ואנחנו יודעים שיש לכם הרבה הרבה משימות, אנחנו יודעים את החשיבות ואת האחריות שיש לכם בעניין.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו גם יודעים שכמה שהתקציב יהיה יותר גדול כך האפשרות יותר רחבה.
אורי מקלב: אתם לא מתקשים למלא את התקציב שלהם, אנחנו יודעים שאתם חיים בחסר וככל שהיריעה תתרחב, השמיכה תגדל אז כך נוכל יותר, אבל אני חושב שההצלחה שלכם גם תביא את הדברים.
אורי מקלב: בוודאי שאם באוצר או במקומות אחרים הממשלה הייתה עושה חשבון של השקעה של דולר מול תפוקה, אז ודאי שהיה יותר, אבל גם בזה לא תמיד השיקולים.
אורי מקלב: אבל אני כן חושב שיש דבר אחד, מסקנת ביניים שיש לנו בעניין הזה, שעוד צריך לדרבן גורם מתכלל.
אורי מקלב: אתם נמצאים בנישה מאוד מאוד חשובה, אבל אחרי הכול לא תפקידכם לראות, לקחת את כל הדברים המוצלחים שיש לנו, לתכלל אותם ולהוביל דברים בשותפות של כולם.
אורי מקלב: אני חושב שזה יכול מאוד מאוד לעזור, בשוק הפרטי, השילוב הזה, יחד עם הממשלתי, כפי שהביא חבר הכנסת איל בן ראובן.
אורי מקלב: לקחת פארק כזה, אם כולם היו מתאחדים לראות אז היו מוצאים את הפתרון וכל אחד היה נותן את חלקו כשהחלק שלכם הוא חלק מאוד חשוב.
אורי מקלב: אני עוד רוצה להגיד מילה אחת, אולי אישית.
אורי מקלב: אנחנו אמנם לא הוועדה שמפקחת על הפעילות שלכם, אבל אני לפעמים מרגיש שזה שולחן שכן מתאים למה שאתם עושים.
אורי מקלב: אנחנו כל הזמן דנים בנושאים, גם חלק גדול מהאנשים, בין שנמצאים ובין שלא נמצאים, מזכירים את הדבר הזה.
אורי מקלב: אנחנו הרבה מתעסקים עם פיתוח, מחקר ופיתוח בהרבה היבטים, אנחנו דנים הרבה גם בכוח אדם, גם בתעשייה וגם באקדמיה.
אורי מקלב: יש ממשקים מאוד גדולים.
אורי מקלב: אני שמח באמת על הדיווח שלכם, אנחנו נמשיך לעשות את זה.
אורי מקלב: אתם בזמן קצר באמת, סך הכול שנה, זה אפילו לא היה מודד למדוד, אבל אתם ממשיכים דבר ואני חושב שאין כאן ויכוח על החשיבות ועל ההצלחה ואנחנו רק רוצים למנף את הכול.
אורי מקלב: ואנחנו נשמח להמשיך את הדיונים האלה.
אורי מקלב: ותודה רבה לכולכם.
אורי מקלב: היום יום שלישי, שנכפל בו פעמיים כי טוב, כ"ח בשבט, תשע"ח, ה-13.2.2018.
אורי מקלב: על סדר יומנו תכנית משרד האוצר לרפורמה טכנולוגית במערכת הבנקאית, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס, שישתלב בדברי ההתנצלות שלי על האיחור בפתיחת הישיבה.
אורי מקלב: היינו בהצבעות בחדר אחר, בוועדה אחרת כאן בכנסת ולא יכולתי להשתחרר מהדיון ומההצבעה עד לרגע זה.
אורי מקלב: זו ישיבה שלא תוכננה להיות עד מאוחר, היא תוכננה להיות שעה, שעה וחצי ובסופו של דבר נערכה שלוש שעות וחצי כמעט ברצף.
אורי מקלב: אז אני מתנצל שלא יכולנו להיערך.
אורי מקלב: גם לא ידעתי להגיד לכם שהישיבה ההיא מתארכת כדי להגיד לכם שהישיבה הזו תיפתח באיחור.
אורי מקלב: אפילו הסיום היה שלושת רבעי שעה.
אורי מקלב: אני מאריך בדברי ההתנצלות שלי כמעט כאורך האיחור של הוועדה.
אורי מקלב: מסתבר שגם המציע, חבר הכנסת מוזס, המתין עד פתיחת הישיבה ולא רציתי יותר לעכב, אני מקווה שהוא מיד ייכנס.
אורי מקלב: בכל אופן מה על סדר יומנו?
אורי מקלב: קודם כל אנחנו דנים במשהו טוב, במשהו חשוב מאוד, משהו שאנחנו כל הזמן שואפים להגיע אליו, ליעדים שאנחנו רוצים.
אורי מקלב: כוועדת המדע והטכנולוגיה אנחנו שואפים להרחבה ולהעמקה ושיפור הטכנולוגיה הקיימת, בהרבה הרבה היבטים.
אורי מקלב: אני רק אפרוש בפניכם כמה היבטים, אנחנו דנים מול המגזר הפרטי, מול המערכת הציבורית, כמו הבנקאות הפרטית וגם המערכת הממשלתית, שהיא עוד פן חשוב מאוד במתן השירות.
אורי מקלב: אנחנו עסוקים גם בימים האלה בהליכי חקיקה בממשל זמין, בשקיפות, בהתנהלות באופן דיגיטלי מול משרדי הממשלה, שהיכולת היא להתנהל.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו צריכים להגיד, אני הייתי עכשיו בשידור ישיר, התקילו אותי, בלי שהוא תיאם את זה קודם, הוא שאל אותי במה אנחנו דנים, אני אמרתי לו שאנחנו, עם כל שיפור והרחבת השימוש בטכנולוגיה מתחדשת, אנחנו לא שוכחים את מי שמתנהל לאטו, את מי שמתנהל מאחורנית.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שייסחבו איתנו, קודם כל בוודאי לא להגדיל פערים, אלא אפילו לצמצם את הפערים.
אורי מקלב: אחד הדברים שהם באמת התחלות, אבל כמו שבכל חברה מתחדשת יש לנו דברים רבים טובים, אבל יחד עם זה אנחנו גם דנים לא פעם בדברים שהתווספו לזה, בתופעות לא טובות שאנחנו רוצים להחיל על זה, המערכות האלה הטכנולוגיות גם עובדות איתם, מטבע הדברים סוג אחר של דברים שאנחנו צריכים להתמודד איתם ואנחנו מתמודדים איתם.
אורי מקלב: אנחנו עושים מאמץ להתמודד איתם, יחד עם זאת אחת המטרות היא גם לא להגדיל את הפערים, אלא לצמצם אותם.
אורי מקלב: בסך הכול הדיון כאן לאור החלטתה של נשיאות הכנסת להכיר בהצעתו הדחופה של חבר הכנסת מוזס, אבל יכול להיות שמי שיחשוב שהוועדות שמדברות על שיפורים ושינויים בבנקים זה ועדות אחרות כאן בכנסת, יש ועדת כלכלה, ועדת כספים שדנה, וזה כל מיני גופים פיננסיים, אני מניח שלתכנית יש כמה וכמה היבטים, אבל התכנית המשותפת של בנק ישראל, ביחד עם שר האוצר, שהתפרסמה, אנחנו מרגישים ובהחלט שמחים ורוצים לארח להציג את התכנית הזו.
אורי מקלב: הוועדה, אפשר להגיד שהיא דנה הרבה הרבה, מהרבה ממשקים והרבה היבטים בכל הנושאים ובכל ההשלכות ובנגישות ובעוד דברים.
אורי מקלב: אני לא אמרתי נגישות, אני רואה את מר ביאליסטוק, הוא נמצא פה אז אני ודאי צריך לדבר על נגישות ואתה יודע גם שזה חלק מהדיון שלנו.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שזה באמת שולחן ואכסניה מתאימה להציג בפניכם כי הדיונים שלנו בהרבה דברים מתרכזים בנושאים האלה ולכן אנחנו, כוועדה, הסכמנו שהדיון המהיר יהיה אצלנו.
אורי מקלב: עד שחבר הכנסת מוזס יגיע אני מציע שאנחנו באמת ניתן לכם להציג את הדברים.
אורי מקלב: הערות שיהיו למציע, יחד עם ההערות שנשמע כאן בוועדה, אנחנו נעלה אותן, נציף אותן תוך כדי דיון.
אורי מקלב: אז כפיר בטט.
<כפיר בטט: ראשית, רק תיקון קטן לכותרת של הישיבה, זו תכנית משותפת של משרד האוצר והפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.
<כפיר בטט: בכותרת היה רשום תכנית של משרד האוצר, אז היה חשוב מאוד - - -
אורי מקלב: אני חייב להגיד את זה, בגלל שיש לנו גם עם קרנית והפיקוח על הבנקים ממשק מאוד חזק.
אורי מקלב: אנחנו איתם בקשר ואני חושב שנעשו דברים גדולים, לא בתכנית הזאת, אלא דברים אחרים ואני חושב שיש אוזן קשובה באמת לחדשנות ופתיחות שלא היינו רגילים לה בנושאים האלה.
אורי מקלב: זאת אומרת גם אם יש לנו שיפור טכנולוגי ואנחנו רוצים לחדש את הבנקים ואת המערכת, אתם קשובים לציבור.
אורי מקלב: אני מרגיש את זה בחוץ, שלפעמים אני רואה פערים גדולים בין אנשים שמשתמשים בטכנולוגיות, אבל בתפקיד שלהם הם לא רואים לנגד עיניהם את ה - - - ואני רואה כאן באמת גמישות ויציאה מקיבעונות ואוזן קשבת וגם אוזן מעודכנת בנושאים האלה.
אורי מקלב: עשיתי דברי פתיחה ארוכה, משכתי ומשכתי כדי שתספיק להגיע.
אורי מקלב: התכוננתי לדבר יותר קצר, אבל - - -
מנחם אליעזר מוזס: אני מתנצל.
אורי מקלב: התנצלתי כבר בשמך.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו, אתה רוצה שנשמע קודם כל את בנק ישראל ואחרי זה להעיר את ההערות על ההצעה?
מנחם אליעזר מוזס: אתה הקובע, היושב ראש קובע.
אורי מקלב: לא, בסדר הדיון, אתה רוצה להגיד?
אורי מקלב: תגיד.
מנחם אליעזר מוזס: כן, אני רוצה לומר כמה נקודות.
מנחם אליעזר מוזס: זה מאוד חשוב, כל הדבר הזה, אבל טכנולוגיה והשקעות, שמענו על זה רבות וגם היום בתקציב זה בא לידי ביטוי, מהפכה טכנולוגית שהולכת להיות, השאלה מה יקרה עם המגזר השלישי, קרי הציבור המבוגר שלא יודע איך להשתמש עם הדברים האלה וגם לא מסוגל.
מנחם אליעזר מוזס: אם אתם תבואו היום לנמל התעופה בן גוריון, אתם יודעים, מגיעים אנשים מכל הגילים, לקחתם עגלה, אז כבר צריכים לתת צדקה למדינה.
מנחם אליעזר מוזס: עד היום זה היה פטור.
אורי מקלב: צדקה זמנית, אתה מקבל חזרה.
מנחם אליעזר מוזס: אוה, מתי הוא מקבל?
מנחם אליעזר מוזס: אז צריכים לשים דווקא כרטיס אשראי.
מנחם אליעזר מוזס: אתם יודעים כמה אנשים מבוגרים, יש להם כרטיס אשראי?
מנחם אליעזר מוזס: ובאים אנשים מחוץ לארץ, בכלל לא יודעים, אפילו באנגלית לא כתוב שם, אבל זה לא משנה, זה לא נוגע לכם.
מנחם אליעזר מוזס: אבל לשים מזומן, אין כבר על מה לדבר, למה?
מנחם אליעזר מוזס: כי כבר הולכים עם הטכנולוגיה קדימה.
מנחם אליעזר מוזס: אז יש ציבור גדול שאני לא רואה בכלל איך הם יסתדרו.
מנחם אליעזר מוזס: עד היום הם לא יודעים איך מוציאים כסף בכספומט, הגיל עושה את שלו.
מנחם אליעזר מוזס: זה ציבור אחד.
מנחם אליעזר מוזס: יש ציבור שני שנראים כמוני, שמנטלית בואו נגיד - - -
אורי מקלב: זה השקפת חיים.
מנחם אליעזר מוזס: כן, איך להסביר את זה?
מנחם אליעזר מוזס: השקפת חייו, לא משתמש בכל הכלים הלא כשרים האלה.
אורי מקלב: הוא מגביל את עצמו.
מנחם אליעזר מוזס: והוא מגביל את עצמו בדבר הזה ויש המון המון אנשים מהסוג הזה.
מנחם אליעזר מוזס: הוא לא יכול או לא מוכן אפילו להכניס לבית את המכשירים האלה.
מנחם אליעזר מוזס: לי אין בבית, למשל, אינטרנט, אין לי בכלל מחשב בבית.
מנחם אליעזר מוזס: בגלל הילדים והנכדים, שיהיו בריאים, אני לא רוצה שישחקו עם זה.
אורי מקלב: והנינים.
מנחם אליעזר מוזס: והנינים, גם כן בלי עין הרע.
<נתי ביאליסטוק כהן: כן ירבו.
מנחם אליעזר מוזס: כן ירבו, ברוך ה'.
מנחם אליעזר מוזס: אני כל פעם אומר שאבי המנוח, אני בן יחיד ואבא שלי כותב בזיכרונותיו, הוא היה כותב גדול, היה סופר גדול, גם משורר גדול, אם אנחנו מדברים על חיים גורי שנפטר השבוע, אז היה כאן לפני שנתיים-שלוש יום של שירה, כל אחד הקריא שירים, אני הקראתי שיר של אבא שלי, שיר המידות, על 100 מידות סור מרע ועשה טוב והוא כל כך התרגש מהשיר הזה, הוא אמר 'השיר הזה מתאים למישהו מימי הביניים, בקלאסיקה של ימי הביניים' והוא עמד על זה שיכניסו את זה בספר השירים של הכנסת.
אורי מקלב: זה נמצא?
מנחם אליעזר מוזס: שיר המידות.
מנחם אליעזר מוזס: כן, זה נמצא, מאבא שלי.
מנחם אליעזר מוזס: אבל אבא היה כותב ככה, '70 נפש בבני משפחתי הובלו באושוויץ, נשרפו, נטבחו בגלל שהם יהודים ואני נשארתי ענף בודד בארץ החיים' ואני מוסיף שאני העלה הבודד בענף, כי אני בן יחיד.
מנחם אליעזר מוזס: הוא נשאר בן יחיד ואני בנו יחידו, אין לי לא אחים ולא אחיות, וגם נולדתי בגיל מאוד מאוחר של אמא שלי, אבל אני זכיתי לנקום בהיטלר יותר מאשר אחרים.
מנחם אליעזר מוזס: אני ברוך ה' זכיתי להחזיר כבר 70 יהודים בחזרה בעולם.
אורי מקלב: זו התחלה טובה, כהתחלה.
מנחם אליעזר מוזס: כן, כהתחלה.
מנחם אליעזר מוזס: אז עכשיו אני בא ואומר, הציבור הזה, שלא משתמש בכלים האלה, צריכים למצוא להם איזה פתרון או רעיון.
מנחם אליעזר מוזס: אדרבא, נשמע מה אתם אומרים על הדבר הזה, למרות שאני יודע שהטכנולוגיה היום כל כך מתקדמת ואנחנו חלק מהעולם, אנחנו לא מנותקים מהעולם, אנחנו מבינים מה שקורה, אבל צריכים למצוא איזה שביל, אני לא יודע איך להסביר, האם שביל צדדי, או שביל אמצעי או שביל ביניים.
אורי מקלב: תודה, הרב מוזס, באמת העלית נושא מאוד חשוב.
אורי מקלב: אני מציע שנעשה ככה, קודם כל יציגו את התכנית ואחרי זה אנחנו נראה איך אנחנו גורמים לכך שכולם יוכלו להשתלב בתכנית, וב-, אנחנו קוראים לזה רפורמה אפילו קצת?
<כפיר בטט: אפשר.
אורי מקלב: אפשר לקרוא לזה, מיני רפורמה ודאי, אבל תכנית נועזת, תכנית מהפכנית, תכנית מתקדמת מאוד.
<כפיר בטט: אז אני אציג בקצרה את התכנית שכמו שאמרת באמת נשענת על שלוש רגליים עיקריות.
<כפיר בטט: אחת זה הסרת חסמי מעבר בין בנקים, באמצעות מה שאנחנו קוראים 'ניוד בין בנקים בקלות', אני תיכף אסביר את זה יותר לעומק.
<נתי ביאליסטוק כהן: וזה כנראה נגנז.
<כפיר בטט: ממש לא, אבל מיד נציג את הכול.
<כפיר בטט: הרגל השנייה זה הקמת לשכת מחשוב שתאפשר שירותי מחשוב בנקאיים לבנקים חדשים שבתקווה יקומו, והרגל השלישית היא מתן אפשרות ללקוחות להשוות את העלויות הבנקאיות שלהם, לקבל ייעוץ בעבור ההתנהלות הפיננסית שלהם ביתר קלות באמצעים מקוונים, וגם את זה אני אסביר בהמשך.
<כפיר בטט: ראשית, לגבי הניידות בין בנקים, שהיא מוגשת עכשיו במסגרת חוק ההסדרים לכנסת.
<כפיר בטט: המטרה היא לאפשר ללקוחות הבנקים לעבור בקלות מבנק לבנק, כשעיקר המהות של התכנית היא סוג של עקוב אחריי, שבמידה שאתה רוצה לפתוח חשבון בבנק חדש בעצם כמעט כל מה שתצטרך לעשות הוא לפנות לבנק החדש, להודיע לו שאתה רוצה לפתוח חשבון ובמידה שהוא מקבל אותך, כמובן שאנחנו רואים את זה כאינטרס שלו, הפעילות הפיננסית שאתה מנהל בחשבון הבנק הישן תועבר לבנק החדש.
<כפיר בטט: וכשאני אומר פעילות פיננסית אני בעיקר מתייחס לכל הוראות הקבע, חיובים, זיכויים, כאלה ואחרים שאתה מנהל בחשבון הישן.
<כפיר בטט: זה בדיוק נועד כדי להקל על הלקוח שכשהוא עובר חשבון לא יצטרך ליצור קשר עם כל אחד, מלמשל חברת חשמל, ספק הסלולר שלו, המים וכו' וגם לא מהגורמים שמזכים את חשבונו, כמו המעסיק, ביטוח לאומי וכו'.
<כפיר בטט: זה בעצם נועד כדי להסיר טרחה ללקוח, כי זיהינו, גם במסגרת סקרים כאלה ואחרים שערכנו, שהחסם הבירוקרטי הזה, הקושי שנוצר כאשר אתה רוצה לעבור חשבון בנק ולסגור את הקודם, הבירוקרטיה הזאת באמת מרתיעה ומהווה חסם שלילי לתחרות כאשר מעבר לבירוקרטיה יש תמיד את החשש שאולי שכחנו משהו, משהו יילך לאיבוד בדרך, איזה שהוא מחייב, איזה שהיא הוראת קבע ששכחנו להעביר ואז בעצם אותו גורם יחייב את החשבון הישן וככה ניכנס לחובות, ריבית פיגורים וכו'.
<כפיר בטט: אז כל הדבר הזה נועד להקל.
<כפיר בטט: ולעניין הסוגיה שהעליתם, הנגישות - - -
מנחם אליעזר מוזס: כמו הרפורמה בחברות הביטוח?
<כפיר בטט: זה לא בחברות הביטוח.
<כפיר בטט: בפנסיה עשו משהו מאוד מאוד דומה, שבעצם אתה פונה לחברת הפנסיה שאתה מעוניין לעבור אליה והיא דואגת ליצור את הקשר עם חברת הפנסיה הישנה כדי להעביר את הכספים ובעצם אתה לא צריך ככה לפנות לגורמים השונים.
<כפיר בטט: בפעילות הפיננסית של חשבון העו"ש זה אפילו קצת יותר מורכב היום להעביר את החשבון, בגלל שיש כמה וכמה גופים שצריך לפנות אליהם, כמו שציינתי, המעסיק, ביטוח לאומי וגורמים שונים שמחייבים את החשבון.
אורי מקלב: סליחה שאני מפריע לך באמצע, מה היום הקושי בין לעבור מבנק לבנק?
אורי מקלב: אני מבין שזה הנספחים שיש לך בכל דבר, כמו הוראות קבע.
אורי מקלב: אני עברתי בנק לפני עשר שנים, כשהגעתי לכאן לכנסת, זה לקח לי הרבה זמן, היו לי ספיחים של ספיחים, אפילו לא ידעתי, לפעמים איזה הוראת קבע שלא יוצאת לך כל חודש, אלא היא פתאום מתחדשת, היא צפה לך.
אורי מקלב: כרטיסי האשראי והוראות הקבע הם שני - - -
<כפיר בטט: נכון.
<כפיר בטט: אז יש את כרטיסי האשראי, את הוראות הקבע, גם צ'קים, למשל.
<כפיר בטט: למשל אם אני שוכר דירה ואני נתתי 12 צ'קים לבעל הבית, אם אני עובר חשבון בנק, אני חייב ללכת אליו, לקרוע את הצ'קים הישנים, לתת לו חדשים - - -
מנחם אליעזר מוזס: מה יהיה במקרה כזה?
<כפיר בטט: אני רק אענה לחבר הכנסת מקלב.
<כפיר בטט: אז קודם כל לעניין הקושי שקיים היום, חשוב מאוד לציין שהפיקוח על הבנקים כבר נתן כמה הוראות שנועדו להקל על הסיפור הזה.
<כפיר בטט: למשל על עניין הוראות הקבע, ממש יש הוראה ספציפית שנועדה, כאשר אתה עובר חשבון מבנק לבנק, בעצם לגרום לכך שהבנק החדש יוכל להודיע למוטבים, למי שמחייב את חשבונך, למשל חברת חשמל וכו', שהם צריכים לעדכן את מספר החשבון החדש.