GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: בספר הזה הוא מדבר על אלטרנטיבות והוא נכנס שם לויכוח מאוד קשה עם התנועה הסביבתית ואומר "חברים יקרים, המודלים שלכם, אני בעד אנרגיות מתחדשות" הוא איש סביבה מובהק, הוא אומר "אני בעד אנרגיות מתחדשות רק המחיר לא יאפשר לנו לקדם אנרגיות מתחדשות.
דב חנין: אם אנחנו רוצים להתמודד עם משבר האקלים אין לנו ברירה אלא ללכת בכל הכוח על האופציה הגרעינית".
דב חנין: את זה הוא כתב לפני 14 או 15 שנים והיום המחירים האלה שאתם מספרים לנו מלמדים שאפילו אנשים כל כך חכמים ומבריקים כמו ג'ורג' מונביו יכולים לטעות ביכולות הפתרונות שלנו.
<אבי ברנמילר: בדרום אפריקה אנחנו יותר זולים מאנרגיה גרעינית.
יעל כהן-פארן: את ג'ורג' מונביו אני פגשתי בקופנה
יעל כהן-פארן: אגן בכנס ב-2009 והזמנתי אותו לישראל ואתה יודע מה הוא אמר לי?
יעל כהן-פארן: שהוא לא טס.
יעל כהן-פארן: הוא רק מתנייד ברכבת, אוטו, אז הוא לא טס.
דב חנין: אז הוא התנייד גם ברכבת היום הוא מתנייד רק באופניים.
יעל כהן-פארן: לקופנה
יעל כהן-פארן: אגן הוא הגיע ברכבת.
יעל כהן-פארן: קודם כל, לא אמרתי את זה בהתחלה, מנהלת הוועדה העבירה לי את הפתק רק באמצע הדיון.
יעל כהן-פארן: אני רוצה להגיד שהיום אנחנו מציינים, השבוע ממש, שנתיים לכינונה של הוועדה אז מזל טוב וברכות לוועדה.
יעל כהן-פארן: פספסנו את היום הולדת.
יעל כהן-פארן: קיימנו 18 דיונים בנושאים שונים רבים וחשובים, אז אני מברכת.
יעל כהן-פארן: גם את זה לא ציינתי בתחילת הדיון ואני רוצה לציין זאת, את זוכי פרס ישראל שהוכרזו השבוע, גברת יהודית ומר יהודה ברוניצקי שהקימו מפעל לתפארת מדינת ישראל, את אורמת וזוכים על כך השנה ביום העצמאות בפרס ישראל.
יעל כהן-פארן: אני באמת חושבת שהם איזו שהיא דוגמה ומופת לתעשייה ישראלית של אנרגיה מתחדשת, של ציונות, של חזון, כל מה שאנחנו רוצים שיהיה לנו כאן הרבה יותר ממנו.
יעל כהן-פארן: עכשיו נחזור לדיון וננחת לארץ, גם אורמת כשהוקמה, כן התבססה על טכנולוגיות שהיו אפשריות כאן אבל מהר מאוד עברה לחו"ל ולזכותם ייאמר שהם לא העבירו את המפעל לקליפורניה למרות ששם גם הם בנו, קליפורניה, נבאדה, אני הייתי במפעל שלהם בנבאדה, עשיתי סיור עם הבן שלהם יורם ברוניצקי לפני כמה שנים, וממש הם לא העבירו את המפעל לחו"ל.
יעל כהן-פארן: הם השאירו אותו כאן, את כל הייצור, את כל העובדים, ושלחו את המוצרים, את המכונות לחו"ל.
יעל כהן-פארן: הלוואי שהיינו היום במצב הזה.
יעל כהן-פארן: כל הרעיונות שעלו כאן וכל הרעיונות הנוספים הרבים והטכנולוגיות החדשות שבדרך שצריכות ויכולות לקבל כאן boost מאוד רציני מהמדינה כדי שיפותחו כאן, כדי שנישאר להיות חזית הטכנולוגיה של העולם, כמו שאורמת הייתה כשהוקמה בשנות ה-60, ה-70, אנחנו רוצים שהם ייושמו כאן וייוצאו לחו"ל ויישארו כאן החברות האלה, וגם על הדברים האלה הוועדה שוקדת ועובדת.
יעל כהן-פארן: העניין של אגירת אנרגיה שעלה כאן היום לדיון פתח מבחינתי הרבה נושאים אחרים.
יעל כהן-פארן: אתם ראיתם כמה אנחנו מוכנים לשלם על הפיק ועל איך אנחנו לא מתנהלים מספיק נכון בכל החשיבה על הורדת הפיק ולא רק להקים פיקריות אלא להוריד את הפיק, לנהל את הביקוש, להביא אגירה לבית הלקוח.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שיש המון מה לעשות.
יעל כהן-פארן: רשות החשמל ומשרד האנרגיה נדרשים לאיזה שהוא שינוי דיסקט לחשוב אחרת.
יעל כהן-פארן: הם הצליחו לעשות את זה בסולארי, לקח להם שנים לזוז קדימה בסולארי, וסוף סוף הם שם והם זזים ואני מקווה מאוד מהר, אני נותנת את ברכת הדרך לכל המכרזים החדשים שיוצאים עכשיו ואני ממש מחזיקה אצבעות כל יום שאנחנו נגיע ל-10% אנרגיה סולארית.
יעל כהן-פארן: אני קצת סקפטית אבל אני מחזיקה אצבעות עדיין, אבל אני חושבת שצריך לחשוב הרבה יותר בגדול, הרבה יותר קדימה, איך הופכים את מדינת ישראל למופת לעולם.
יעל כהן-פארן: אנחנו יכולים להיות שם.
יעל כהן-פארן: בניהול אנרגיה, באגירת אנרגיה, בפיתוח אנרגיות חדשות מתחדשות ונקיות, ובמקום זה אנחנו קצת מסתכלים קודם מה קורה בחוץ ואז זזים, וזה לא נכון לנו.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לזוז הרבה יותר מהר, אנחנו מדינה קטנה.
יעל כהן-פארן: ההחלטות יכולות להתקבל כאן בכיוונים הנכונים והרבה יותר מהר ואנחנו כאן בכנסת כדי לעקוב ולראות ולוודא שהדברים יתקדמו ומתקדמים.
יעל כהן-פארן: אני מודה לכולכם ולכל המשתתפים בדיון החשוב הזה, דב רביב, התכנית שהצגת, אחת הבעיות שיש להרבה מקבלי החלטות במדינת ישראל זה להסתכל על הדבר הזה ברמה לאומית ולראות איך אנחנו מתקדמים לשם.
יעל כהן-פארן: הם היום ואני אומרת את זה בצער, לא בציניות, הם היום מסתכלים על איך הכל רק השוק הפרטי ינהל כמה שפחות ניהול של המדינה, המדינה רק תבוא מלמעלה עם איזו שהיא רגולציה כוללת והתכנית שאתה מציע כאן דורשת התערבות מדינתית שהיא מנוגדת לחלוטין לצערי לתפיסות שעומדות היום בבסיס הניהול של המשק.
יעל כהן-פארן: בשביל זה אנחנו כאן, כדי לקדם את הדברים ולשנות את התפיסה כי אנחנו צריכים עצמאות אנרגטית אמתית ועצמאות אנרגטית אמתית לישראל תהיה רק מאנרגיה סולארית בשילוב עם אגירה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכם ויום טוב וחופשת פסח שמחה לכולם.
אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, צהריים טובים.
אורי מקלב: היום יום שני י"ח באדר תשע"ח, ה-5 במרס 2018.
אורי מקלב: על סדר יומנו, "עיר חכמה" – טכנולוגיה בשירות תושבים בהשתתפות השרה לשוויון חברתי, השרה וחברת הכנסת גילה גמליאל.
אורי מקלב: קודם כל, ברוכה הבאה לוועדה, אנחנו באמת מתכבדים בהשתתפותך.
אורי מקלב: הנושא שלנו, שהוא "עיר חכמה", אבל זו הזדמנות לשמוע ממך, גברתי השרה, על נושא שהוא בתחום אחריותך, בתחום אחריות המשרד, שנקרא "ישראל דיגיטלית".
אורי מקלב: אני לא יודע אם יש עוד ועדה שהמילה הזאת וכל המיזם, אני קורא לזה מיזם, אבל זה הרבה יותר ממיזם, של "ישראל דיגיטלית", כי המטרה של הממשלה - - - הם קוראים לזה מיזם או פרויקט "ישראל דיגיטלית"?
גילה גמליאל: פרויקט.
אורי מקלב: פרויקט "ישראל דיגיטלית".
אורי מקלב: אני לא יודע אם יש עוד ועדה בכנסת, מוזכרת כמעט בכל ועדה באופן כזה או באופן אחר, ברוב הדיונים שאנחנו מקיימים, ולא משנה אם הנושא הוא סייבר, או שזה בתחום IP, או שזה בתחום התחבורה החכמה, או בתחום תחבורה ציבורית ותחבורה שיתופית ובבריאות, בנושאים רבים, "ישראל דיגיטלית" תמיד השתתפה ותמיד יש נציגות כאן בוועדה, ובאמת זו הזדמנות, עכשיו כשאת נמצאת איתנו, לשמוע באופן כללי על כל הפעולות ועל הפעילות שלכם, של המשרד, בנושא "ישראל דיגיטלית".
אורי מקלב: אני רוצה קודם כל לברך גם את הממשלה שמצאה לנכון לקחת את הנושא הזה ולהעמיד את זה לְמשרד שיכול לתת לזה את ההדגש הנכון.
אורי מקלב: משרד שהוא קומפקטי וגם יש בו ייעול ויכול לתת לזה את תשומת הלב הראויה.
אורי מקלב: זה גם נכון מה שאנחנו יודעים, גם מתוך דברייך בכנסת, שיש לכם שיתוף עם המשרדים.
אורי מקלב: הם יודעים היום מה זה "ישראל דיגיטלית", מה זו הטכנולוגיה החדשה, שם המשחק הוא אם אנחנו נקדים את הטכנולוגיה ונדע להתאים את עצמנו לטכנולוגיה, ואני אומר את זה גם בנושא של "עיר חכמה", "ערים חכמות", אבל בסך הכול, בכל הנושאים האלה – הטכנולוגיה, היא כבר פה.
אורי מקלב: גם "עיר חכמה" כבר נמצאת פה.
אורי מקלב: השאלה היא מי רודף אחרי מי, אם היא תרדוף אחרינו או אנחנו נקדים אותם ואנחנו באמת נדע להתאים את עצמנו, כדי קודם כל לדבר בשפה אחת במדינה הזו ונתאים - - - זה נכון ש"עיר חכמה" או בכלל טכנולוגיה צריכה להתאים את עצמה למקום ולמיקום ולמטרות.
אורי מקלב: זו לא חליפה אחת, שתופרים חליפה ליתום, זו חליפה שצריכה להתאים את עצמה לכל עיר ולכן המורכבות שלה היא באמת מאוד גדולה, וכאן צריך הרבה אוזן קשבת, הרבה לשמוע, הרבה למפות.
אורי מקלב: מגוון הנושאים שאתם צריכים לעשות בשביל זה בתוך הדברים האלה כשגם הטכנולוגיה היא לא פשוטה בעניין הזה, התדרים המתאימים.
אורי מקלב: בסך הכול אנחנו יודעים שאם אנחנו נדע לנצל את הרחבת המידע בתוך הדברים, בתוך המדינה, ואנחנו מדברים על שירות שהממשלה עושה או בשלטון המקומי, זה השירות שהציבור מקבל וזה הכי חשוב ואם נדע לעשות את זה אנחנו גם נייעל, נעניק שירות הרבה יותר טוב, גם נדע לחסוך מאוד ואת המשאבים שייחסכו בעקבות זה נדע לתת לעוד דברים ולכולם יהיה טוב בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו ייחדנו כבר דיון אחד על "ערים חכמות", זה היה תחילתו של הפרויקט לפני תקופה, אני חושב שאנחנו כנראה נמצאים במקום אחר.
אורי מקלב: זה עוד היה לפני המעורבות שלכם, אולי תחילת המעורבות, היום אנחנו נמצאים במקום אחר בעניין הזה וזה הזמן וזו העת שאנחנו נהנים, רוצים ושמחים לשמוע ממך על הדברים.
גילה גמליאל: תודה רבה לחבר הכנסת אורי מקלב, יושב ראש הוועדה.
גילה גמליאל: תמיד אני שמחה לבוא כשאתה מזמין, אתה מנהל את הוועדה בצורה מאוד עניינית, מקצועית, מדויקת כמו שצריך.
גילה גמליאל: (מציגה מצגת) אז ככה, בעיקרון פרויקט "ישראל דיגיטלית" הוא פרויקט שנמצא במשרד לשוויון חברתי.
גילה גמליאל: באופן כללי, אני אתייחס לכל המיזמים הדיגיטליים, אני ניווטתי את המדיניות בפרויקט שמן הצד האחד אנחנו נהיה המדינה היחידה בעולם בתחום הדיגיטל, אבל מן הצד האחר אנחנו לא נשאיר אף אחד ואף אחת מאחור.
גילה גמליאל: זו המדיניות שהטמעתי אותה פנימה והיא מקבלת את ביטויה גם כן בנושא שעל הפרק, בסוגיית ה"ערים החכמות".
גילה גמליאל: לפני מעל שנה הגעתי לברצלונה לתערוכת "ערים חכמות" וכמה נפלא שגם שנים קודמות העיר תל-אביב זכתה למקום ראשון בתחרות כעיר חכמה ופורצת דרך, באמת, זה מחמם את הלב ומלבב, וכך צריך להיות.
גילה גמליאל: מעבודה מחקרית ממוקדת, שבה בחנתי את מצבן של הערים, היישובים, המועצות, המועצות האזוריות נחרדתי לגלות, כבוד היושב ראש, שאפילו אתר אינטרנט לא קיים, זה לא ייאמן, אבל למחצית מהערים והרשויות בישראל.
גילה גמליאל: על כן אני דרשתי מפרויקט "ישראל דיגיטלית", שלא נתן בתחילת דרכו את החשיבה והכיוון לפעול במערכת המוניציפלית, דרשתי שאנחנו ניכנס לתחום ה"ערים החכמות" כחלק אינטגרלי מפרויקט "ישראל דיגיטלית".
גילה גמליאל: העברתי תכנית אסטרטגית בממשלה והצלחתי לגייס מיליארד וחצי לשנתיים, לפרויקט עצמו, של "ישראל דיגיטלית", מתוכו תיאמנו משאבים מתבקשים לכלל הרשויות.
גילה גמליאל: אז התחלנו ממספר פרויקטים.
גילה גמליאל: נתחיל מזה שהאתגרים העומדים בפני הדיגיטציה בשלטון המקומי זה מחסור מתמשך בתקציבים ייעודיים לנושא, וכפי שהגדרתי קודם, הפערים העצומים בין הרשויות השונות, פערים באוריינות דיגיטלית בקרב עובדי הרשות, היעדר סטנדרטים לכלים ולתהליכים, הקושי במשיכת כוח אדם טכנולוגי ואיכותי שיבוא לעבוד ברשות וגם אי הכרה בפוטנציאל של הדיגיטציה בקרב הבכירים ברשויות.
גילה גמליאל: מול האתגרים הללו אנחנו החלטנו לעשות מספר דברים.
גילה גמליאל: לפני שאני אגע בקול קורא של המיזמים ומה עשינו, אנחנו קודם כל יצרנו את אותם מובילים דיגיטליים.
גילה גמליאל: היו לנו מובילים דיגיטליים שקידמנו במשרדי הממשלה השונים, אני העתקתי את המודל לרשויות ואמרתי שבכל רשות אנחנו נדאג לקורסים ייעודיים לבכירים ברשויות המקומיות, שזה כבר המחזור השני שמתקיים, אני שמחה לעדכן, על מנת שיבינו גם את הפוטנציאל של הטכנולוגיה וגם שיוכלו לבצע פרויקטים יישומיים ברשות.
גילה גמליאל: כל הפרויקטים, אני אתן דוגמאות שהצגנו אותן בכינוס בברצלונה השנה, אותו אוטובוס להנגשת שירותים במועצות האזוריות לאור העובדה שבמועצות האזוריות יש כל כך הרבה מרחב השינוע הזה של האוטובוס נותן מענה ייעודי לכלל האזרחים, התושבים שנמצאים שם, בהרבה מאוד דברים מתבקשים.
גילה גמליאל: בבני ברק, עמדות שירות של אינטרנט, אבל שנותן מענה לצרכים, איך אומרים את זה?
גילה גמליאל: מערכת עמדות שירות כשרות שמותאמות בעצם לאוכלוסייה החרדית.
גילה גמליאל: זו מערכת שנמצאת לבקרה עירונית.
גילה גמליאל: הגיעו מספר רשויות להציג את הפרויקטים היישומיים החשובים שאותם הם יזמו ואני מאמינה שהמודלים האלה גם ישווקו בעתיד לבוא למקומות נוספים.
גילה גמליאל: 42 משתפים בקורס ממגוון רשויות ואשכולות, ואנחנו נדאג להתאים זאת ובסופו של תהליך כל רשות תיהנה מאותם מובילים דיגיטליים.
גילה גמליאל: במקביל למובילים הדיגיטליים קידמנו גם מאיצים דיגיטליים.
גילה גמליאל: אותם קורסים לא רק לבכירים, אלא גם לראשי האגפים והמחלקות, גם כאן כבר נפתח מחזור שני, להכיר את כל הטכנולוגיה.
גילה גמליאל: יש 32 איש מ-16 רשויות שונות.
גילה גמליאל: אנחנו יוצרים להם רשת של עמיתים שהם יכולים להיעזר אחד בשני, אנחנו מרחיבים את ההכשרה גם לצוערים לשלטון המקומי וכל אותם פרויקטים כמו מערכת לניהול מערכת החינוך, אפליקציה לדיווח לתושבים ועוד יוזמות שפשוט מגיעות מטעם אותם מאיצים דיגיטליים שמסייעים בסופו של דבר לכל הרשות להתנהל בהיבט טכנולוגי, שמה שזה עוזר לנו בפרויקט זה של"ישראל דיגיטלית" ולמשרד שלי, כמשרד לשוויון חברתי, זה שיש לנו בעצם את אותם אנשים שיכולים להבין שהם לא סובלים מאותו חסך של אוריינות דיגיטלית בתוך המערכות השונות ברשויות, וכך ניתן למנף את הצרכים לכל רשות ולשדרג אותם מהבחינה הדיגיטלית.
גילה גמליאל: אז כך, יצאתי לקול קורא להקמה של פלטפורמות רוחביות בכלל הרשויות כדי לצמצם את הפער שקיים על מנת לעשות מעין שלב ראשון של יישור קו דיגיטלי בין כל הרשויות.
גילה גמליאל: אז יצאנו בקול קורא, ואני אומרת לכם, זה פשוט היה מרגש לראות, 232 רשויות הגישו ו-232 רשויות אף קיבלו את כל הסכום של הקול קורא.
גילה גמליאל: מדובר בתמיכות בהיקף של למעלה מ-45 מיליון מסובסד מטעם המשרד.
גילה גמליאל: יחד עם המצ'ינג של הרשויות מדובר על פעילות בהיקף של 70 מיליון שקלים שמדברת על יישור קו דיגיטלי במערך של כלל היישובים במדינת ישראל, כך שהם יוכלו להקים אתר אינטרנט, דף פייסבוק לרשות, לנהל פניות תושבים, למערכות CRM, למערכות GIS ומערכות נוספות לפי דרישה וצורך ייעודי של כל רשות.
גילה גמליאל: את השלב הזה סיימנו כבר בדצמבר 2017 וכל המשאבים וההרשאות כבר עברו לכל אותן רשויות.
גילה גמליאל: עכשיו אנחנו בשלבים סופיים של הוצאת קול קורא נוסף לרשויות שקורא להם למיזמים מקומיים חכמים.
גילה גמליאל: הרעיון הוא לעודד חדשנות ולמידה גם על הנעשה בעולם, ליצור ביסוס שיתופי פעולה בין כלל הרשויות וגם ליצור התאמות לצרכים ואתגרי הרשות בצורה יותר רחבה ומקיפה, כמו פינוי אשפה חכם, התייעלות אנרגטית – גם של חשמל, גם מים – תחבורה חכמה למתקדמים שביניהם, שירותים מתקדמים במערכות חינוך, כל אחד לפי מצבו בהתקדמות הטכנולוגית והדיגיטלית שלו.
גילה גמליאל: אנחנו נדאג למנף אותם כלפי מעלה שכן האידאל הוא להגיע ל"ערים חכמות" והמיצוב של ישראל כמובילה בתחום ה"ערים החכמות" בעולם.
גילה גמליאל: בנוסף לזה, הקמנו גם אזורים חכמים.
גילה גמליאל: לקחנו את אזור הנגב המזרחי בשיתוף עם סיסקו וצירפנו לכל אותו אשכול, הפכנו אותו לאשכול דיגיטלי, כשהנגב המזרחי מבחינתנו, גם במערכת הבריאות, גם במערכת החינוך, אנחנו דואגים שזה יהיה אזור שלם, 12 יישובים ביחד הם מקבלים את כל אותם שדרוגים בהרבה מאוד היבטים.
גילה גמליאל: יותר לא יהיה מצב שיאמרו לנו תלמידים, "אין מורה טוב למתימטיקה, אין מורה שרוצה לבוא ללמד פיסיקה" ואנחנו מפסידים את ההון האנושי במדינת ישראל, נכון להיוםף בעידן הדיגיטלי שבו אפשר לקוון, לימודים מקוונים, אנחנו גם באזור שלם יכולים לתת מענה למורים הטובים ביותר שיגיעו לפתחם של התלמידים.
גילה גמליאל: מלבד זאת, אנחנו נותנים להם גם גיבוי לכל אותם תלמידי תיכון שסבלו עד היום מחסכי מורים, מבחינת איכות, 50,000 תלמידים בפריפריה שמקבלים מאיתנו לימודים פרטיים מקוונים בחינם.
גילה גמליאל: וזה יהיה השינוי הדרמטי שיוביל בסופו של דבר גם לצמצום הפערים, שעליהם אנחנו מדברים, וגם מתן הזדמנות שווה לכלל האוכלוסייה, מה שמראה לך שעל ידי עמדות חכמות אנחנו יכולים לבוא ולשדרג מערכות שלמות, גם במערכות הבריאות, גם במערכות החינוך.
גילה גמליאל: זה לאור שאלות ההמשך, כל דבר אנחנו נוכל להרחיב.
גילה גמליאל: אנחנו בנינו אסטרטגיה דיגיטלית אזורית, שאת אותו אשכול נגב מזרחי אנחנו נעתיק גם כן לכל שאר האשכולות וגם, בלי קשר, אנחנו דאגנו להרבה מאוד פרויקטים, נתנו להם את האפשרות ואת המענה לכלל האשכולות, שם אנחנו גם נתנו להם את האפשרות לקדם פרויקטים בסוגיות של תיירות דיגיטלית אזורית, פיתוח כלכלי, מערכות מידע אזוריות כדי לשדרג את האשכולות כאשכול.
גילה גמליאל: זה יוצר חיזוק מהבחינה שלנו שנותן תוספת לעניין הזה.
גילה גמליאל: רק לאחרונה החלטנו על קהילת "חדשנות מוניציפאלית".
גילה גמליאל: הרעיון הוא, מלבד אותם כינוסים בין-לאומיים שנתיים שאנחנו גם נוביל ביחד עם השלטון המקומי, וכאן אני חייבת לציין את יו"ר השלטון המקומי חיים ביבס, שהוא פרטנר מעולה בקידום ושדרוג סוגיית ה"ערים החכמות", אנחנו משתפים פעולה באופן יוצא דופן שמסייע בידינו גם לממש הלכה למעשה את כל אותם פוטנציאלים של דברים שאותם אנחנו מדברים.
גילה גמליאל: בהקשר הזה אנחנו רוצים למנף באמצעות חיבור רב מגזרי בין כל הרשויות, סטרטאפים, אקדמיה, מגזר שלישי, לחברות רב לאומיות והממשלה ביחד על מנת לדאוג לאותו מינוף של חדשנות כלל ארצית.
גילה גמליאל: אני רואה בזרוע המוניציפלית את היכולת לבוא ולמנף את כל אותם דברים שאנחנו רוצים לקדם.
גילה גמליאל: כנ"ל לגבי מרכז ידע לאומי, יצירת מגדלור ממשלתי לכל הנושא באמצעות קביעת סטנדרטים שיהיו סטנדרטים מומלצים לכל אותן מערכות מידע מוניציפליות וקידום תחום ה"ערים החכמות" בישראל.
גילה גמליאל: אנחנו נדאג לפלטפורמות לשיתוף מידע, ידע והתייעצות, אנחנו מנחים את הרשויות בתחום הדיגיטלי, יש להן את הכתובת מבחינת המיזם של פרויקט "ישראל דיגיטלית", מדריכים אותם, מכוונים אותם בכל מה שצריך לעשות.
אורי מקלב: כולל בתחום הסייבר?
גילה גמליאל: לגבי הסייבר, העברתי החלטת ממשלה בנושא של חיפה.
גילה גמליאל: אנחנו מקדמים אותה כעיר מוגנת סייבר.
גילה גמליאל: אנחנו צופים שמתקפת הסייבר הבאה עלולה להיות לא פחות מניסיון פגיעה בשגרת חיי היומיום במערכות המוניציפליות השונות ולכן אנחנו נותנים את אותם דגשים במערך הגנה מטעם הסייבר בעבור כלל הרשויות.
גילה גמליאל: אנחנו לוקחים את זה בחשבון בתכנית האסטרטגית שלנו ונותנים לזה את המענה המתבקש.
אורי מקלב: הביאו לנו דוגמה, פגיעה במערך הרמזורים של "עיר חכמה".
גילה גמליאל: זה יכול להיות רמזורים - - -
אורי מקלב: למשל, זה שיבוש של כל - - -
גילה גמליאל: זה לא רק שיבוש, זה יכול לגרום לתאונות דרכים, לפגיעה בחיי אדם.
גילה גמליאל: אנחנו ערים לדבר הזה, זו הסיבה שאנחנו מבחינתנו מנחים את העיר חיפה כמודל לעיר מוגנת סייבר, אותה אנחנו נשכפל לכלל היישובים בארץ וגם נהיה מודל בעבור כלל העולם בדברים מן הסוג הזה.
גילה גמליאל: זה ממש בסקירה קצרה על מנת להראות את המכלול.
גילה גמליאל: אנחנו רק בתחילת הדרך ואני אומרת שיש עוד דברים רבים שאותם אנחנו נקדם בתחום ה"ערים החכמות".
אורי מקלב: קודם כל תודה רבה על המצגת המתומצתת, אבל היא "המעט המכיל הרבה".
אורי מקלב: אנחנו יודעים שמאחורי כל פרויקט כזה, מאחורי בכל נושא, יש הרבה עבודה וגם הרבה מחשבה לגבי העתיד וגם רצון לראות באמת את השילוב, את ההתפתחות ולפניכם עבודה רבה.
אורי מקלב: אני כן רוצה אולי לשאול בנושא של הפערים שדיברת, זה באמת בהדגש של האוטובוס, השירות שמגיע לאזרח במקומות שקשה להגיע, או המקומות המרוחקים וגם הנושא של לימוד צירים.
אורי מקלב: דווקא בנושא הזה אנחנו שמחים לשמוע את זה באופן מיוחד בגלל שבדיונים האחרונים אנחנו דיברנו על פרויקט להב"ה, שהוא נתקל בקשיים, משרדים אחרים, שהוא אומר לצמצם בין הפערים שקיימים היום בין מגזרים ואצל אנשים מסוימים, מבוגרים וכדומה, האפשרות והגישה שלהם לנושא הטכנולוגיה המתחדשת והשירותים הטכנולוגיים במתקנים הדיגיטליים, בנושא הזה היו הצלחות, אבל הפרויקט עצמו הוא בעצם חצי תקוע, הוא לא מתקדם, הוא מתמעט.
אורי מקלב: קורסים שהתחילו לא מושלמים, לא נפתחים דברים חדשים, יכול להיות שצריך אולי להעביר לכם או שאתם תטרחו בנושא הזה, כי - - -
גילה גמליאל: המשרד שלי נקרא בעבר המשרד לאזרחים ותיקים, רק שהוא לא באמת טיפל בכל הסוגיות האמונות על אזרחים ותיקים, אז אמרתי שאני אשמח לטפל באזרחים ותיקים, רק שייתנו לי את כל הסמכויות.
גילה גמליאל: מה שזה טיפל זה נחמד, זה היה בתרבות הפנאי ובתעסוקה וכל שאר הסמכויות הם במשרדים האחרים וזו הסיבה שהקמתי את המשרד לשוויון חברתי.
גילה גמליאל: תמיד מלינים על המשרד שאין לו את הסמכות וזה לא עובד, אין אחריות בלי סמכות ורק בטייטל וכך הקמנו את המשרד לשוויון חברתי.
גילה גמליאל: אם דאז, כשהציעו לי את המשרד, אז המסגרת התקציבית הייתה 49 מיליון שקלים, היום הוא נאמד על מיליארד ו-100 מיליון בפוטנציאל רחב של הרבה דברים שניתן לקדם.
גילה גמליאל: לשאלתך לגבי סמכויות, אני תמיד בעד.
גילה גמליאל: אני מוסיפה לי הרבה סמכויות נוספות במשרד.
גילה גמליאל: היום הוא אמון על הטיפול באזרחים ותיקים בסוגיות של בדידות, אוריינות דיגיטלית, שילוב בין דורי, תעסוקת אזרחים ותיקים ותרבות הפנאי.
גילה גמליאל: בהקשר גם עם הצעירים אז אמרתי השילוב הבין דורי וכל הטיפול באוכלוסיית הצעירים וכמובן שוויון למיעוטים בישראל, שוויון מגדרי בפלטפורמה של "ישראל דיגיטלית".
גילה גמליאל: המשרד כולו מכוון לצמצום הפערים בחברה שלנו, זה החזון, לצמצום הפערים ולהגעה לשוויון מלא.
גילה גמליאל: זה יעד שאפשר להגיע אליו עם עבודה נכונה, אנחנו כבר רואים בהרבה מאוד מהדברים שקידמנו איך הפער, רואים את השינויים שמתבצעים בו.
גילה גמליאל: עכשיו, דיברנו לדוגמה על האוטובוס הזה.
גילה גמליאל: אותו אוטובוס ביוזמה של מועצה אזורית מודיעין, השירותים העירוניים לדוגמה, תשלומים של גביית הארנונה, רישום לגנים ולמוסדות חינוך, כל השירותים שמבחינה כספית צריכים לשלם, האוטובוס הזה נודד והוא נותן את המענה.
גילה גמליאל: קבלת רישיון נהיגה, ביטוח לאומי, כל השירותים הממשלתיים, דאגנו גם כן לשדרג אותם בתוך מערך השירותים שהאוטובוס הזה נודד ונותן.
גילה גמליאל: תחשוב איזה דבר נפלא זה, בעיקר לאזרחים הוותיקים, ההיבט הדיגיטלי שמשנות את יכולת מתן השירות בעבורם זה דבר שבעיניי הוא נפלא וחשוב מאוד.
גילה גמליאל: לגבי הנושא של הצעירים, אני שדרגתי גם את נושא האקדמיה במדינת ישראל.
גילה גמליאל: הפריע לי מאוד שלא היו לימודים מקוונים, כך שלא פתחנו את הידע שלנו העצם באוניברסיטאות ובמכללות לכלל העולם.
גילה גמליאל: נכון להיום, כתוצאה מזה שיש לנו את "קמפוס", שנותן מענה, נכון להיום יש לנו תשעה קורסים בין לאומיים, לעתיד לבוא נגיע גם ל-49 קורסים בין לאומיים, יש לנו כבר, רק עם אותם תשעה קורסים, מעל 700 סטודנטים מהעולם.
גילה גמליאל: יש גם ממדינות שזה מאוד מפתיע לראות וזה מחמם את הלב.
גילה גמליאל: אני לא אגע באילו מדינות כדי שלא לסגור לנו את זה, אבל זה באמת מרהיב ומלהיב לראות את הדברים הללו וזה מבחינתנו - - - כבר 7,000?
גילה גמליאל: טוב, אני בעצמי מופתעת כי הקצב רק הולך ונעשה יותר עצום.
גילה גמליאל: אנחנו גם מקדמים קורס פסיכומטרי חינם.
גילה גמליאל: גם הקורסים הללו פתוחים בחינם לציבור הרחב במדינת ישראל, זה נותן לי מענה לסוגיית הבדידות באזרחים ותיקים, אבל לכלל הציבור שייחשפו לאקדמיה ויראו שזה לא כזה קשה ללמוד באקדמיה.
גילה גמליאל: למדתי שם עשור, ארבעה תארים זה חלק מהתקופה של החוויות.
<קריאה: - - - פסיכומטרי.
גילה גמליאל: אני, כשאני אהיה שרת חינוך לא יהיה פסיכומטרי בכלל, אבל עד לאז לפחות יהיה לנו קורס פסיכומטרי מקוון בחינם, לפי הקצב האישי של כל אחד, אבל בהחלט אני חושבת שפסיכומטרי הוא לא מדד.
גילה גמליאל: סוגיית האנגלית והמתימטיקה, זה בדיוק הקורסים בחינם שאנחנו מעניקים לתלמידים כי אני רואה בזה אותם חסמים, שפה, מתימטיקה.
גילה גמליאל: ממה מורכב הפסיכומטרי?
גילה גמליאל: שפה ומתימטיקה.
גילה גמליאל: כלומר מכשילים את התלמידים פעמיים.
גילה גמליאל: זה לא רציני, זה לא רלוונטי וזה גם לא בהכרח המאפיין של הבחינה.
גילה גמליאל: עכשיו מה כן יתנו לנו הקורסים המקוונים?
גילה גמליאל: הם יתנו לנו את אותה טענה שהייתה נשמעת בכל פעם ממוסדות אקדמיים, שחייבים את הפסיכומטרי כי אין מקום, איך אנשים יבואו ללמוד?
גילה גמליאל: הם ילמדו מהבית קורסים מקוונים, הם יראו לכם את היכולות האישיות שלהם בלעבור קורסים אקדמיים ויוכלו לקבל אותם ללימודים.
גילה גמליאל: זה ייתן את האפשרות לביטול הפסיכומטרי לעתיד לבוא ובהחלט מבחינתנו אנחנו בשלבים ממש מתקדמים.
גילה גמליאל: כבר סיימנו את כל ההליך הבירוקרטי ואת כל המכרזים ועובדים עכשיו רק על בניית הקורס ביחד עם המרכז לבחינות והכוונה של קורסי הפסיכומטרי ואני מאמינה שזה ייצא לדרך ממש בחודשיים הקרובים.
גילה גמליאל: אז גם הקורסים האקדמיים, גם הפתרון הזה, גם הקורסים ייתנו שוויון הזדמנויות בעבור כלל התלמידים.
גילה גמליאל: אפרופו הדתה, הדרה, חוסר הרצון של חרדים ללמוד במוסדות אקדמיים שהם לא מופרדים – הקורסים המקוונים יכולים לתת מענה גם בנושא הזה.
גילה גמליאל: יש הרבה יכולות מבחינתנו להסתכל בראייה מקיפה ולראות איך אנחנו יכולים את כל המהפכה הכי גדולה שקיימת בעולם מאז המהפכה התעשייתית במאה ה-19, זוהי בדיוק המהפכה הדיגיטלית הזאת, שאותה אנחנו צריכים לתת, את האפשרות לכל אזרח לבקש מהמדינה ליהנות ממנה.
גילה גמליאל: זאת הסיבה שהקצינו גם משאבים לסוגיית האוריינות הדיגיטלית שנוגעת בעיקר באוכלוסייה החרדית, באוכלוסיית המיעוטים ובאוכלוסייה הוותיקה שלה אנחנו נותנים מענה ממש עם תכניות אסטרטגיות מובנות, לאיך אנחנו ניתן את הפתרון לצמצום הפער הזה גם בכל אותן חתכי אוכלוסייה.
אורי מקלב: קודם כל שוב תודה רבה.
אורי מקלב: הנושא הזה של צמצום הפערים הוא נושא מאוד חשוב שאנחנו דנים פה הרבה בוועדה בנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאנחנו רוצים להתקדם והטכנולוגיה מתקדמת, ואחד הדברים, אולי בשונה מהמהפכה התעשייתית, אולי שלא אז זו הייתה הסכנה, אבל כאן זה יצירת פערים ודברים שיכולים לגרום להשלכות חמורות מאוד ביצירת פערים, במיוחד בטכנולוגיה המתקדמת.
אורי מקלב: אבל אני רוצה להגיד לך מה ההפתעה בנושא הזה, שהאוכלוסיות האלה כן רוצות ללמוד ויש היענות מאוד מאוד גבוהה.
אורי מקלב: הם רק מחכים לדברים האלה.
אורי מקלב: בין אם אלה אוכלוסיות חרדיות או מיעוטים, שכל אחד במגבלות שלו, אבל בהסרת המגבלות, כשיודעים להתאים למגבלות ואפשר להתאים ויש אפשרויות להתאים, ואז הם מקבלים את המענה המלא והשלם במגוון הפעילות שאתם עושים ולכן יש דרישה מאוד גדולה.
אורי מקלב: ככל שזה יגבר אני בטוח שזה גם יתרחב.
אורי מקלב: לא זו אף זו, במקרה הזה גם כאנשים מבוגרים הופתענו לראות שאנשים מבוגרים שחושבים שהם כבר, אולי הם חושבים שהטכנולוגיה מאחוריהם והם כבר לא יצליחו להדביק אותה ורואים שיש להם רצון טוב.
אורי מקלב: שמענו פה באמת פניות ועובדות שאנשים מבוגרים היו באמצע קורס להכרת המחשב, להבנה או איך להשתמש בקיוסקים או בעמדות האלה ועוד דברים כאלה ואיך להיכנס לתוך זה, הם עזבו את בית החולים באמצע טיפולים ורצו לבוא לקורס הזה כי היה חבל להם להפסיד את זה.
אורי מקלב: אז אני אומר במקרה הזה זה לא שהפרה רוצה להניק, אולי במקרה הזה הפרה רוצה לינוק.
גילה גמליאל: היושב ראש מקלב, אם דיברת עם בתי חולים, נשמח גם לבוא ולהציג כאן גם את כל ההתקדמות בסוגיית הבריאות הדיגיטלית.
גילה גמליאל: יש כאן פריצות דרך מדהימות ממה שאנחנו מקדמים בפרויקט "ישראל דיגיטלית", אבל זו כבר ישיבה בפני עצמה.
גילה גמליאל: יש כל כך הרבה דברים ואני אשמח באמת בהזדמנות לבוא.
סאלח סעד: היושב ראש, מילה אחת - - - סדרה שהיא סדרת חינוך אולי איך מתנהלים מול המיעוטים ושאר - - - ייאמר לזכותך, כל המשרד הזה של השוויון החברתי את עושה את העבודה הכי טוב שיכול להיות מול כל המשרדים האחרים - - - זכויות של המיעוטים - - - המשרד שלך בצורה בלתי רגילה.
סאלח סעד: לא שאני משבח, אני שומע את זה מכל ראשי המועצות, באמת כל הכבוד.
אורי מקלב: על התקציב של המשרד שלך, אנחנו נצביע כולנו ביחד.
אורי מקלב: מה עם תקציב 2019?
גילה גמליאל: בתקציב 2019 הרחבנו את תקציב המשרדים למיליארד ומאה מיליון - - -
אורי מקלב: אולי זה יביא לשיקול של הקריאה שלנו להצביע בוועדת הכספים.
גילה גמליאל: אז קדימה.
אורי מקלב: בואו נשמע, בואו נשמע.
אורי מקלב: נעשה פה מהפכה.
גילה גמליאל: אז קודם כל אני חושבת שגם משודרת פה אופטימיות שהתקציב עובר אז אני מאוד שמחה לשמוע.
אורי מקלב: אנחנו נשמע, אם אנחנו מתעניינים, אנחנו קודם כל מתעניינים, זה סימן שכבר יש משהו, שהדבר הזה בוער.
גילה גמליאל: כן, תראו, חוסר היציבות השלטונית פוגעת בהרבה מאוד מיזמים.
גילה גמליאל: אני עכשיו באמצע פרויקט של כל הנושא של החלטת ממשלה 922 שהיא באמצע תהליך, כל התכנית האסטרטגית לשנתיים הקרובות של הפרויקט הדיגיטלי.
גילה גמליאל: הדינמיות הזאת, החלפת השרים חדשות לבקרים במשרדים, המצב שבו עוצרים את שטף העבודה באמצע, כל שלוש שנים, שנתיים, זה כבר בלתי נסבל ובלתי סביר בעבור כלל האזרחים במדינת ישראל.