GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהרון אהרון: אז היום זה לא כך.
אורי מקלב: אני אומר לך לא לפני הרבה שנים ככה זה היה, אני אחרי זה אמרתי איך אני יכול לאכול שקדים.
אורי מקלב: אבל יש כאלה שגם היה להם סמרטוט בפה, אבל ככה הם ישבו במעגלים ופיצחו בפה את הקליפה הירוקה, או מה שזה היה, הקליפה הראשונית, לא את החומה, כנראה שזה היה קטיף של שקדים.
אורי מקלב: אם אני משקף את מה שאתה אומר, שם היה שילוב של גם טיב, מה נתן המפעל הזה, חוץ ממה שבאמת טכנולוגיה מתחדשת בבקרה, אבל בעיקר האיכות.
אורי מקלב: מה שהוא הגיע זה איכות טובה, זה לא כושר ייצור כמו איכות טובה.
<אהרון אהרון: איכות מאוד טובה ויכולת לייצר.
<אהרון אהרון: כי, עוד פעם, אם אתה מוכר בשוק המקומי אז מן החיים שלך הוא קצר יחסית, אם אתה שולח את זה בים חודש באונייה, אז אתה חייב שזה יגיע טרי לצד השני, זו טכנולוגיה - - -
אורי מקלב: זה הפך את זה לכדאי על ידי זה ש - - -
<אהרון אהרון: אם אני ממשיך פה על הנושא של הגדלת כוח בהייטק - - -
אורי מקלב: עשינו ביקור לא מזמן של הוועדה במכון וולקני וראינו שמנסים לשמר עד גבול מסוים את כושר העמידות של פירות וירקות.
אורי מקלב: למשל בתות שדה, במכסה שמים עטיפה של - - -
<אהרון אהרון: כדי לקלוט את הנוזלים שמופרשים מהתות.
אורי מקלב: ואז זה מאריך.
אורי מקלב: כנראה שלא רוצים עד הסוף לחקור, אחרת לא ייצרו, לא תהיה תחלופה, ייקנו ירקות פעם בחודש, אז כנראה עושים את זה עד שלב מסוים, רוצים לפתוח, לא לגמרי.
<אהרון אהרון: אני מסתכל על הנושא של הגדלת כוח אדם מיומן להייטק וגיוון המועסקים.
<אהרון אהרון: אני אתייחס לגיוון המועסקים.
<אהרון אהרון: שאלת אותי מאיפה אפשר לקבל עוד מועסקים להייטק, אז קודם כל צריכים להסתכל על מה יש כיום.
<אהרון אהרון: מה שיש כיום, למשל האוכלוסייה הערבית בהייטק היא עדיין בחסר ביחס למקום שלה באוכלוסייה.
<אהרון אהרון: המספרים הם 1.7% לעומת 20% באוכלוסייה.
<אהרון אהרון: האוכלוסייה הזאת היא משכילה, כלומר הבעיה של השכלה לא קיימת, האוכלוסייה משכילה.
<אהרון אהרון: החרדים, אני חושב שהם פחות מ-1% בהייטק, כ-17% באוכלוסייה ועדיין יש פוטנציאל גדול.
<אהרון אהרון: בחלק מהדברים יש כבר התחלות מאוד יפות, אני אתן דוגמה.
<אהרון אהרון: יש הנדסאיות תוכנה בסמינרים בירושלים, כ-1,000 בשנה.
<אהרון אהרון: עדיין הם מועסקים בשכר נמוך ואת זה אנחנו מנסים לפתור על ידי סדנאות תכנות שלאחר הלימודים, שיקבלו עוד בוסט כדי להגיע לפריון יותר גבוה.
<אהרון אהרון: אבל בכלל הנושא של חרדים.
<אהרון אהרון: הנושא של נשים, עוד פעם, נשים 24% בהייטק, אני חושב שבמקצועות הטכנולוגיים עוד פחות מזה וגם בזה אין שום הצדקה.
<אהרון אהרון: אין שום הצדקה לכך שאישה לא תעבוד בהייטק כי העבודה בהייטק היא גם נחמדה, היא מתגמלת ולא מצאת החמה עד צאת הנשמה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שבישיבה אחת לפני אחרונה, ישבנו פה עם משטרת ישראל ביום ההצדעה למשטרת ישראל לפני שבוע, זה היה פה, ישב כאן גם המפכ"ל, ישב ראש אגף החדשנות של המשטרה, קראו לו שי קופרמן, הוא אומר שבמרכז שלו עובדים בערך 1,000 מפתחים ומהנדסים, 50% חרדיות והוא מאוד מרוצה, גם ממוסר העבודה, גם מהיכולות המקצועיות, גם בנאמנות, גם ביכולות וגם בהשקעה.
אורי מקלב: הוא אומר, גם - - - דתיים, אבל גם לא נפגם שום דבר באיכות התוצר שיש להם, באמינות המקצועית שיש להם.
אורי מקלב: כנראה גם הייתה מגבלה של שכר, ככה זה התחיל, זה לא התחיל דווקא - - - אבל אם אתה מניע כאלה תהליכים, בהחלט יש פוטנציאל מאוד מאוד גדול בעניין הזה.
אורי מקלב: יש מגמה עכשיו בסייבר, והאמת היא שיש שם מגבלה של אקדמיה, זאת אומרת יש להם מיומנות על ידי זה שהם לומדים לימודי תעודה ולא לימודי תואר, אבל אחרי זה הם משלימים.
אורי מקלב: יש הרבה, כמו שאתה אמרת, שלא חייבים להגיע לחלק הזה, אפשר במיומנות ובמקצועיות גם לשלב עוד לפני שמגיעים לתואר ובהחלט הם יכולים לתרום הרבה.
<אהרון אהרון: יש עוד דבר אחד, הנושא של עידוד חברות הזנק, ממרכזי מו"פ להפוך לחברות שלמות.
<אהרון אהרון: מה שאמרתי קודם, זאת אומרת שלא יהיה רק מו"פ, אלא מעבר לזה.
<אהרון אהרון: זה נושא אחד שאנחנו מסתכלים עליו בהקשר הזה שהוא קשור למימון אלטרנטיבי.
<אהרון אהרון: הרבה מאוד חברות סטארט אפ, יש להם כבר מוצר וזה השלב שבו הן צריכות לצאת החוצה.
<אהרון אהרון: לפרוץ החוצה, בדרך כלל זה תהליך שעולה הרבה כסף ואז האלטרנטיבה, או לקבל מימון נדיב מקרן הון סיכון ואז כנראה להעביר את החברה לארצות הברית או למכור את החברה באותו שלב.
<אהרון אהרון: בשני המקרים זה לא תורם יותר מדי למשק הישראלי ולכן פה אנחנו מנסים לתת הלוואות בערבות ממשלתית כדי שהחברה לא תצטרך לקחת מימון שהוא בעצם מימון באקוויטי, מימון שמייצר דילול בחברה וצריך להגדיל את סך הכול חברות שלמות.
<אהרון אהרון: אנחנו מדברים על חברות בינלאומיות שמחזירות את ה-IT לארץ, בחלק מהחברות זה כבר קורה.
<אהרון אהרון: זו גם אלטרנטיבה טובה לגבי חברה שלמה.
<אהרון אהרון: השקעה בפריפריה.
<אהרון אהרון: בשנה שעברה, אם אני לא טועה, השקענו כ-200 מיליון ₪ בפריפריה בתכניות הקיימות.
<אהרון אהרון: אנחנו משתדלים להרחיב את זה.
<אהרון אהרון: ומשיכת חברות לאומיות בתחומים מתעוררים.
<אהרון אהרון: כמו שאמרתי קודם, תחומים של מדעי החיים עדיין לא מספיק פעילים בישראל ולכן אנחנו מסתכלים איך להביא חברות בינלאומיות בתחומים מסוימים בתוך מדעי החיים לארץ.
אורי מקלב: יש גם שיקול דעת להשקיע בפרויקטים שאולי הם אינם רווחיים מבחינה כלכלית, אבל יש להם ערך חברתי?
<אהרון אהרון: לא, אנחנו לא.
אורי מקלב: אתם לא עושים שום דבר בעניין הזה?
<אהרון אהרון: לא.
אורי מקלב: זאת אומרת רק משהו כלכלי.
אורי מקלב: אתה נמצא בפריפריה, אבל לא בגלל ה - - -
<אהרון אהרון: נכון, כלכלי לחלוטין.
אורי מקלב: בלי שזה תורם שום דבר בחלק ה - - -
אורי מקלב: גם שאותו מפעל שאתה משקיע בו, נניח נמצא באזור הפריפריה, איפה אתה מכניס את שיקול הפריפריה או החברתית בחלק הזה?
<אהרון אהרון: הטענה היא שניתן להגדיל את הפריון ולייצר ערך כלכלי מאוד גבוה גם לחברה יצרנית.
<אהרון אהרון: זאת אומרת אנחנו רואים חברות יצרניות מצוינות, שזה אנחנו מכירים, יש הרבה חברות יצרניות מצוינות ואני חושב שאותן חברות שהן לא מצוינות, זה בגלל שהן נאבקות על שרידות בעצם.
<אהרון אהרון: לחברות האלה יש דרך לעזור להן, זה מה שאנחנו עושים.
איל בן ראובן: - - - אבל עם מי עושים את - - - מה אני הייתי מצפה לראות?
איל בן ראובן: אני מצפה לראות בעניין הזה ממש לאומי, שאתם חלק ממנו, אבל יש מי שעוסק בנושא החברתי, בצד השני.
איל בן ראובן: לדוגמה, בפארק בר לב למשל, שם זה דוגמה קלאסית, אתה רואה מבנה, יש פוטנציאל לעשות שם - - - יש את הפארק היצרני, שהוא מפוצץ, אין מקום ב - - - מפוצץ לגמרי.
איל בן ראובן: ועל ידו עומד פארק הייטק, שדרום אפריקאי, בחור שבא, יהודי, ששם למעלה מ-100 מיליון שקל על המקום הזה, נבנה היום בניין אחד, יש שם מקום לעוד שבעה בניינים וכבר שנה וחצי או שנתיים מחפשים את הקטר שיביא לשם, כי הרי ברור שאם אינטל תבוא לשם אז אינטל תפתח את הפתח וירוצו לשם כולם.
איל בן ראובן: דוגמה, מה שקרה בבאר שבע בסייבר.
אורי מקלב: אבל צריך מאמץ לאומי, זה לא - - -
איל בן ראובן: אנחנו מחפשים את העניין הזה.
איל בן ראובן: עכשיו, למה זה כל כך חשוב?
איל בן ראובן: הצפון למשל היום, הבעיה היום בצפון, ואנחנו מכירים את זה, זה שהחבר'ה הצעירים המצוינים שגומרים את המכללות בצפון, שהן מכללות מצוינות, בני המקום, אני מדבר על העבודה האטרקטיבית, אין להם לאן ללכת.
איל בן ראובן: אז הטובים נוסעים לתל אביב והאחרים נוסעים לברלין.
איל בן ראובן: הם פשוט עפים לנו מהידיים.
אורי מקלב: נראה לי שמה שאתה אומר זה רק מאמץ ממשלתי.
איל בן ראובן: נדרשת פה איזה שהיא הסתכלות - - -
<אהרון אהרון: אבל מכיוון שאנחנו חלק ממשרד הכלכלה ההסתכלות שלנו כלכלית בלבד, אנחנו עובדים יחד עם משרד הכלכלה, למשל ברשות ההשקעות וסחר חוץ, תלוי בהקשר, אנחנו עובדים בצורה מאוד צמודה, אבל הערך הוא כלכלי.
אורי מקלב: מי הגוף המתכלל?
אורי מקלב: מי אוסף את כולם ולוקח את האחריות להוביל את זה?
<אהרון אהרון: עוד דבר אחד ששאלתם, האם אנחנו בודקים את עצמנו, מה הערך שלנו.
<אהרון אהרון: מדי פעם אנחנו עושים אנליזה על תחומים מסוימים ועל כל השקעה שלנו של דולר יש ערך בכלכלה בסוף של בין חמישה לשמונה דולרים.
<אהרון אהרון: מה הכוונה ערך בכלכלה?
<אהרון אהרון: אם חברה לוקחת מאיתנו מימון ולאחר מכן היא חברה שיש לה עובדים והיא מוכרת וזה, אז זה הערך הכלכלי שנוצר כתוצאה ממס חברות, המס של העובדים וכו'.
<אהרון אהרון: השקף האחרון הוא שקף שמתאר את כל מה שאמרתי עד עכשיו, זה השקף שאומר ככה, לגבי ההייטק והחדשנות, זה בעיקר כוח אדם מיומן ולהוסיף לתוך אותם - - - כדי לרתום את הקרון הזה שימשיך לדהור.
<אהרון אהרון: הדבר הנוסף זה הטמעת חדשנות בנושאים מסורתיים, זה אותה התעשייה היצרנית שאנחנו מדברים עליה.
<אהרון אהרון: הנושא של גיוון מועסקים כדי להגיע לאותם אחוזים שבהם אנחנו נראה גם את החרדים, גם את הערבים, גם את הנשים באחוזים בפרופורציות שלהם שהם מועסקים באותם מקומות של פריון גבוה ואת הפריפריה, שהיא חלק מהתעשייה בארץ.
<אהרון אהרון: הדרך לעשות את זה, חברות שלמות, מקסום ההשפעה המשקית של חברות בינלאומיות, מערכת חדשנות נוספת לצד ICT, בעיקר באזור של מדעי החיים, שיש כוח אדם שקיים, יש פריון נמוך שם, יש IP מצוין שנמצא באוניברסיטאות ובבתי החולים, זה דבר שיש הרבה מאוד מה לעשות שם.
<אהרון אהרון: המעבר של תעשיית הייצור ל-industry four point zero וצמיחה כלכלית מוטת חדשנות מוטת חדשנות בכל המשק.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך קודם כל תודה על המצגת, באמת ריתקת אותנו.
אורי מקלב: אנחנו על פי רוב לא מאפשרים מצגת יותר מעשר דקות, באמת שילבת את זה, גם העברת את זה בצורה טובה ובצורה שמשקפת את העשייה שלהם ואת העתיד, למה צריך לשאוף.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאלה דברים מאוד חשובים.
אורי מקלב: רק מילה אחת, על עבודת המטה.
אורי מקלב: כמה אנשים אתם ברשות?
<אהרון אהרון: ברשות יש כ-130 עובדים, מתוכם יש 200 בודקים.
<אהרון אהרון: או 180 בודקים.
<אהרון אהרון: בודקים זה אותם אנשים שהם לא עובדי הרשות, אבל כל אחד מתמחה במקצוע מסוים לפי החברות שאנחנו תומכים בהן ולכן אנחנו יכולים לכל חברה לשלוח את האיש המתאים מבחינת היכולת להבין את מה שהחברה עושה וכו'.
<אהרון אהרון: ה-130 עובדים בעצם מתחלקים לזירות שתיארתי אותן קודם, חמש זירות שהן זירות של הזנק, צמיחה, תשתיות טכנולוגיות, שזה העברת ידע מהאקדמיה לתעשייה, חברתית ציבורית, זה מה שדיברתי על לאחרונה על גיוון מעסיקים והכנסת אנשים להייטק והנושא של תעשיית הייצור.
<אהרון אהרון: אלה הזירות שלנו, הן קטנות יחסית.
<אהרון אהרון: המטה הוא יותר גדול, הוא מתעסק בכל התפעול של הרשות.
<אהרון אהרון: אנחנו יודעים לקחת בקשה מחברה ולעקוב אחריה.
<אהרון אהרון: חלק מהחברות כבר 40 שנה תחת מעקב ברשות ולקחת עד אותו מצב שהחברה משלמת את התמלוגים כתוצאה מהמענק שהיא קיבלה.
<אהרון אהרון: התמלוגים זה נושא, אני אגיד רק מילה אחת עליו.
<אהרון אהרון: כל מענק שאנחנו נותנים זה בעצם מענק משני סוגים, אחד זה מענק מותנה, שאומר שהמענק הוא שלך, אם תצליח ותמכור אז תחזיר את המענק, זה פחות או יותר, והדבר השני, תמיד אנחנו דורשים שתהיה התאמה בין מה שאנחנו נותנים לשוק הפרטי.
<אהרון אהרון: כלומר אם אנחנו נותנים 50% תפקידו של היזם להביא 50% מהשוק הפרטי.
<אהרון אהרון: המיומנות הזאת של הבאת כסף מהשוק הפרטי היא הכרחית להצלחה של החברה.
<אהרון אהרון: תקציב המענקים שלנו זה 1.6 מיליארד, תקציב התפעול כ-35 מיליון ₪.
אורי מקלב: רק עוד מילה אחת, ברשותך.
אורי מקלב: החלטות, איזה סוג שקיפות יש להחלטות שלכם?
אורי מקלב: איך - - -
<אהרון אהרון: כל החלטה, כל ההחלטות - - -
אורי מקלב: יש בקשה, יש החלטות מקצועיות?
אורי מקלב: זה עובר לאיזה ועדה או לאיזה גוף?
<אהרון אהרון: בסוף השנה אנחנו מפרסמים את כל המענקים שנתנו, שמות החברה, כל חברה איזה מענק היא קיבלה.
<אהרון אהרון: ועדות המחקר שלנו הן ועדות שמנוהלות על ידי נציגים של משרדי הממשלה, בעיקר משרד האוצר ומשרד הכלכלה ונציגי ציבור.
אורי מקלב: איפה אתם נמצאים, בירושלים?
<אהרון אהרון: שאלה טובה.
<אהרון אהרון: כרגע אנחנו נמצאים באיירפורט סיטי, בגלל שהורכבנו מתל אביב ומירושלים, אבל אנחנו במעבר לירושלים.
אורי מקלב: טוב, בשורה טובה.
<ענת לוי: מתי?
<אהרון אהרון: באוגוסט 2018, השנה, אנחנו מסתכלים על גט"י מלחה, יש כרגע חברה שיצאה משם, אנחנו בודקים אם אפשר להיכנס כאשר מגורי הקבע שלנו יהיו בגבעת רם, ליד הבניינים החדשים שנבנים כרגע בגבעת רם.
<אהרון אהרון: זה בינינו לבין הדיור הממשלתי, להקים את הבניין הזה.
<אהרון אהרון: זה ייקח שלוש או ארבע שנים, אבל בינתיים נהיה בגט"י מלחמה.
איל בן ראובן: אני גם ביקרתי באיירפורט סיטי שם.
איל בן ראובן: אני חושב שזה בהחלט, מה שראינו פה, זה אחד מהארגונים והתוצרים שהם מקור לגאווה.
איל בן ראובן: באמת - - - אני תמיד אמשיך לשאול את השאלות ורוצה לראות איך באמת אנחנו מפתחים את הפריפריה.
איל בן ראובן: אני חושב שהראייה שלכם, כמו שאמרתי קודם, אתם חלק, זה צריך להיות מאמץ לאומי בהובלת משרד הכלכלה, לדעתי הוא צריך להוביל מאמץ כזה שבאמת מסתכל על כל התמונה הזאת, שנראה שם את התוצאות.
איל בן ראובן: אם אני היום מסתכל על הגרף, המדאיג הזה, לצורך העניין, אז גרף עולה ייתן מענה לא רק לעניין הכלכלי, אלא הוא יכול לתת מענה לעניין החברתי, לאוכלוסייה הערבית, שיכולה לתת עוד המון בתחום הזה.
איל בן ראובן: היא היום חמאה, לצורך העניין, שצריך לעצב אותה, היא עדיין משהו מאוד מאוד רך, כך שאם אנחנו נתנפל עליו כמדינה, אז אנחנו - - - והאוכלוסייה החרדית, הן אוכלוסיות שבאמת יכולות לעשות שינויים גדולים.
איל בן ראובן: נשים, דיברת קודם.
איל בן ראובן: יש פה עוד הרבה הרבה עבודה בנושא הזה.
איל בן ראובן: ותודה על הצגה מאוד מעניינת, מאוד מרשימה ואנחנו צריכים - - -
אורי מקלב: אני מאוד מתחבר למה שאומר חבר הכנסת איל בן ראובן.
אורי מקלב: נכון שאתם מסתכלים כלכלי, אבל צריך לזה עוד גופים נלווים.
אורי מקלב: אתם מובילים משהו, אבל לתת גם היבטים אחרים, כמו ההיבט ש - - - הדוגמה של פארק בר לב ועוד מקומות כאלה, אחרי זה השיקולים יהיו רק מקצועיים, אבל צריך לבנות משהו שהוא שילוב של כל הכוחות שיש כדי להביא בסופו של דבר גם משהו כלכלי שאתם תעזרו לו, אבל מישהו צריך ליצור את הכלי.
<אהרון אהרון: לגמרי.
<אהרון אהרון: אני רק אומר שאנחנו עובדים לפי חוק המו"פ ואנחנו מופקדים על מו"פ בלבד.
אורי מקלב: כן, בסדר, אבל הוא אומר, בסופו של דבר צריך כלים, יש מקומות שצריך לקחת גם שיקולים - - - נכון שיש שיקולים כלכליים, אבל צריך שילוב, החוכמה היא לשלב את הכול.
אורי מקלב: כבר יש לנו מנוף כלכלי, אז בוא נשלב את זה גם במקומות, ניצור עוד דברים שיכולים למנף, לא אחד לחמש-שש, יכול להיות אחד לעשר ובסך הכול תוצאה תהיה.
איל בן ראובן: וגם פארק הייטק כזה, בר לב או - - - כי הוא מלא - - -
<אהרון אהרון: הוא מושך את התעשייה סביבו.
אורי מקלב: את האנשים.
איל בן ראובן: בעיקר אנשים.
<אהרון אהרון: אנחנו מסתכלים על זה בהקשר הזה, אני אגיד לך מה התפיסה שלי כרגע, שאני חושב שאפשר לממש אותה, אני חושב שיהיה נכון להסתכל על הפריפריה בצורה כזאת של להבין מה היצע כוח האדם בפריפריה, באמת - - - לא לנסות לחקות את רוטשילד בפריפריה, אלא לבנות תחת היצע כוח האדם אשכולות קטנים תחת נושא מסוים.
<אהרון אהרון: אני חושב שזה יכול להצליח.
אורי מקלב: אנחנו נעבור קצת לשמוע אנשים אחרים.
אורי מקלב: גלית לוי מאינטל ישראל.
אורי מקלב: גלית, בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו כל הזמן אומרים שאנחנו רוצים עוד אינטלים קטנים כאלה.
<גלית לוי: תודה רבה.
<גלית לוי: בראשית דבריי אבקש גם לברך את יושב הראש על היוזמה לקיים את הדיון ובעיקר הנחישות וכמובן את מנכ"ל הרשות, שמוביל את ה - - - הקמה של רשות חדשה זה דבר לא פשוט מבחינה רגולטורית ומבחינה סביבתית.
<גלית לוי: אינטל בישראל היא כיום המעסיק הפרטי הגדול ביותר שמעסיקה קרוב ל-11,000 עובדים בחמישה קמפוסים ברחבי הארץ.
<גלית לוי: לשמחתנו יש אצלנו גם את זרוע הייצור, ייצור מתקדם - - - הפריון, וגם את זרוע הפיתוח שאחראית באמת על פיתוחים פורצי דרך שהם חוד החנית של אינטל בעולם כולו.
<גלית לוי: אנחנו משתפים פעולה ומאוד מברכים על הפעילויות של הרשות לחדשנות, כי בעינינו הקצב והחזון והיכולת להניע מהלכים צריכה להתאים לקצב שלך ההייטק ושל הזירה החוץ ממשלתית, אם יורשה לי, ולכן עבודה במוד כזה של תגובה ושל ניתוח ושל יכולת באמת להניע מהלכים מצד הרשות שהיא בקשר עם הממשלה, אבל היא לא גוף ממשלתי פר-סה, אנחנו רואים אותה כיתרון מאוד מאוד גדול.
<גלית לוי: תחומי הליבה שהרשות עוסקת בהם הם באמת - - - לאינטל ולהייטק בכללותו, כל הנושא של מחסור והיצע כוח אדם עתידי, אנחנו מאמינים שמדובר באמת בבעיה מאוד מאוד משמעותית, צופה פני עתיד, לתחרויות של המשק הישראלי כולו.
<גלית לוי: היעדר כוח אדם מיומן שיוכל בעתיד להיות באמת הקטר של הרחבת פעילויות בישראל, בין אם פעילויות פיתוח ובין אם פעילויות ייצור, הוא בעינינו באמת משהו שהוא האקסלטור הגדול ביותר לפעילויות עתידיות.
<גלית לוי: אנחנו בשיח משתף פעולה ותורמים מהיכולות שלנו ועוזרים גם לעסקים קטנים ובינוניים וגם לסטארט אפים בסצנה המקומית.
<גלית לוי: אבל אם אנחנו נצטרך להצביע על נושא אחד שהוא בנפשנו, ואגב, לא רק של אינטל, אינטל היא אחת מני - - - גדול מאוד שמדבר על הרחבת פעילויות עתידיות, אז הנושא של היצע כוח אדם עתידי מיומן לתמוך בפעילויות עתידיות הוא בעינינו הנושא החשוב ביותר.
<גלית לוי: ואנחנו באמת מברכים אתכם ומציעים את עצמנו כרגיל לעזרה ותמיכה.
אורי מקלב: אתם נמצאים בשני מרכזים?
<גלית לוי: יש לנו חמישה מוקדים וזרוע פיתוח שבמרכזה במתן בחיפה.
<גלית לוי: יש לה שלוחה בפתח תקווה, יש לנו את המתחם שלנו בהר חוצבים, סניף קטן ביקום ויש לנו את מפעל הדגל בקרית גת שמייצר - - -
אורי מקלב: וסך הכול 11,000 עובדים.
<גלית לוי: ולא הזכרתי את מוביליי עוד בכל ה - - -
אורי מקלב: תודה, גלית.
אורי מקלב: ד"ר איסר פאר.
<איסר פאר: בינתיים הברכות והתודות.
אורי מקלב: אנחנו כבר מכירים קצת.
<איסר פאר: אנחנו יש לנו פה חברה, הקמנו חברה קטנה, יושבת לידי המנכ"לית, מוריה, שהיא טאלנט אמיתי ואנחנו עוסקים בחיבור בין אנשים, רעיונות ומשאבים, במיוחד אנחנו השתלבנו באיחוד האירופי.
<איסר פאר: אנחנו לדוגמה בתוך הזמן הקצר צריכים להקים 14 מרכזים להכשרה בתוך האוניברסיטאות, כדי שאת הדוקטורים, ששם מלמדים אותם לחקור, שיהיו גם יכולים לצאת לתעשייה לטווח קצר ולא אחרי שנה של התאקלמות.
<איסר פאר: הם מבינים את זה ולכן שמים שם כסף.
<איסר פאר: מודל לא רע, שיהיה גם פה, דרך אגב.
<איסר פאר: הסיבה היא נורא פשוטה, ה-100% למשל דוקטורנטים, למשל, מחנכים אותם להיות חוקרים, המערכת מקבלת חזרה 3%, תחלופה טבעית ועוד את הזמניים, פחות מ-10%.
<איסר פאר: כלומר יותר מ-90% צריכים למצוא את מקומם בסקטורים הפרטיים ולא עשים שום דבר בעניין הזה.
<איסר פאר: לא הרבה, בוא נגיד ככה.
<איסר פאר: אבל לגבי מה שהציג אהרון יפה, למעשה יש שני חסמים.
<איסר פאר: האחד זה הכסף, וזה קל, כסף אף פעם לא הייתה בעיה.
<איסר פאר: השנייה, כמו שכולם אומרים, כוח אדם וכוח אדם מיומן.
<איסר פאר: ציינת מקום אחד שיגיעו, זה התכנית להגדיל את מספר הסטודנטים באוניברסיטאות.
<איסר פאר: כאן אני מוחה על ההחלטה הזאת, למה לא במכללות?
<איסר פאר: יש יותר סטודנטים לתואר ראשון במכללות - - -
אורי מקלב: השאלה אם מתכוונים לאוניברסיטאות כאוניברסיטאות או גם מכללות, אקדמיה.
<איסר פאר: זה רק אוניברסיטאות.
<אהרון אהרון: החלטת הממשלה, קודם כל - - -
אורי מקלב: החלטת הממשלה היא רק על אוניברסיטאות?
אורי מקלב: יש שם - - -
<אהרון אהרון: אם זה היה תלוי בי הייתי עושה אחרת, אבל זה לא החלטה שלנו.
אורי מקלב: דיברו על כך שיש ירידה, אני מבין שזה בעקבות כך שיש ירידה במגמות האלה באוניברסיטאות.
<איסר פאר: אני חושב שהניתוח היה ככה, ראיתי מכתב של יפה זילברשץ, שהיא שלחה אותו, אתמול, אני חושב, לכל המכללות.
<איסר פאר: מה שהיא טוענת, שנעשתה מהפכה בתחום המכללות במקצועות הטכנולוגיים לפני כחמש שנים והם מצפים לעשות את המהפכה הזאת באוניברסיטאות עכשיו.
<איסר פאר: זו הייתה מהות התשובה וזה ממש לא קשור אלינו.
<איסר פאר: אני מאוד מכבד את מה שהיא אומרת, אבל יש פה שתי בעיות, האחת - - - אני לא מבקש ממך לעמוד בשער, רק יש פה ועדה של הכנסת.
אורי מקלב: לא, גם אין לו יכולת לענות על כל מה שאתה מעלה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע, יש משרדים ממשלתיים שיכולים לענות על דברים כאלה.
<איסר פאר: אני רוצה להצביע על נקודה אחרת, רוב המכללות שהן לא משפטים נמצאות בפריפריה, אחת.
<איסר פאר: שתיים, יש בעיה גם כלפי האוניברסיטאות, אם מגדילים באופן מלאכותי מספר סטודנטים הרמה יורדת.
<איסר פאר: באוניברסיטאות, את מדעי הסייבר, צריך בשביל האקדמיה שיהיה פרופסורים.
<איסר פאר: לכן לא צריך שיהיו כל כך הרבה סטודנטים שרוצים דווקא להגדיל אותם באופן מלאכותי.
<איסר פאר: זו טעות קולוסאלית וצריך לתקן אותה לאלתר.
אורי מקלב: היה לך תפקיד בנושא הזה?
אורי מקלב: על הידע באוניברסיטאות, על השיווק שלהן.
<איסר פאר: הייתי מנכ"ל של חברת Technology Transfer וגם ראש רשות מחקר.
אורי מקלב: תודה על הדברים, ד"ר פאר.
אורי מקלב: אלעד קובי.
<אלעד קובי: אני אציג בשתי מילים, גם עליי וגם על החברה שאני מגיע ממנה.
<אלעד קובי: קוראים לי אלעד קובי ואני מנהל הפיתוח העסקי של GKI גרופ.
<אלעד קובי: בגדול אנחנו גם קרן השקעות פרטית ואנחנו עוסקים בשלושה דברים עיקריים.
<אלעד קובי: הראשון זה השקעות בחברות סטארט אפ וייעוץ ליזמים צעירים בחברות סטארט אפ.
<אלעד קובי: הדבר השני, אנחנו מקימים חברות משלנו, יש לנו את - - - הכי גדולה זה אפשר להגיד היום הערוץ הישראלי הראשון בארץ ועוד מעבדת רובוטיקה, שגם היא עושה כל מיני קשרים עם חברות ישראליות.
<אלעד קובי: הדבר השלישי זו פעילות פילנתרופית, אנחנו עוזרים ליזמים וסטארט אפים לקדם את עצמם, בעיקר בחו"ל.
<אלעד קובי: הקמנו את השדולה לקידום הסטארט אפ בישראל.
<אלעד קובי: אנחנו עוזרים להם גם עם הממשלות, להבין מה הם יכולים לקבל וגם בחו"ל אנחנו עוזרים מאוד למשקיעים להגיע לפה במשלחות, אנחנו מציגים להם יזמים צעירים.
<אלעד קובי: בדיוק כמו שאמרת, הייטק זה לא סטארט אפ, יש את הסטארט אפ של החבר'ה בגראז' ויש את ההייטק בחברות גדולות כמו אינטל ואפל, שהצרות שלהם והבעיות שלהם הן שונות לחלוטין וצריך להתייחס אליהן גם בהתאם, ומשם רצינו קצת, לא - - - התעשייה, אבל גם לשנות קצת את הדברים שיש שם.
<אלעד קובי: אני כן רוצה לשאול אותך שאלה, דיברת מקודם על שאלות שהותנעו ב-2017, בניית גשרים לשווקים מתעוררים.
<אלעד קובי: אנחנו עובדים עם הולנד ועם ספרד, עם אנגליה ועם עוד כמה מדינות בחו"ל ולנו מאוד היה קשה, גם עם משרד הכלכלה וגם עם משרד החוץ לקבל איזה שהיא הכרה ועזרה.
<אלעד קובי: אנחנו משקיעים המון כספים במשלחות, אנחנו מארחים פה לא מעט משלחות של משקיעים מאוד גדולים בהולנד.
<אלעד קובי: אני טסתי עכשיו גם עם מנכ"ל השלטון המקומי, מר שלמה דולברג, וגם עם - - - קונסטינטיין מהולנד להשתתף באיזה שהוא פאנל - - -
אורי מקלב: כשאתה מדבר על עזרה, מאיזה היבט אתה מדבר?
אורי מקלב: כלכלית?
<אלעד קובי: כלכלית.
<אלעד קובי: אנחנו משקיעים גם הרבה כסף, אנחנו לא מבקשים - - -
אורי מקלב: אתה יכול להגיד - - - מיסוי.
אורי מקלב: בעזרה כלכלית יש הרבה אפיקים שאתה אומר, בתמיכות, במענקים, במה?
<אלעד קובי: תמיכות וסבסוד ברמה של - - -
אורי מקלב: בבירוקרטיה?
אורי מקלב: כשאתה אומר עזרה - - -
<אהרון אהרון: אני אענה על חלק.
אורי מקלב: כשאתה מדבר על עזרה, החסמים, אנחנו לא כל כך מכירים אותם, אנחנו מכירים חלק, אבל לא הכול זה גם עזרה כספית, יש דברים שהם עזרה אחרת.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על שיתוף פעולה פיזית, מקומות, כל הדברים האלה הם - - -
<אהרון אהרון: אני אענה על חלק כי אני חושב שזה חשוב להבהיר.
<אהרון אהרון: אנחנו עדיין אחראים על מו"פ, כמו שאמרתי, כשאנחנו מדברים על שיתופי פעולה בינלאומיים אנחנו מדברים על שיתופי פעולה במו"פ, מה הכוונה?
<אהרון אהרון: למשל אותו הסכם בין הודו לישראל, כשזה השקעה של 40 מיליון דולר לאורך חמש שנים במו"פ.
<אהרון אהרון: הכוונה במו"פ, ששתי חברות, אחת הודית ואחת ישראלית, מתאגדות ביחד כדי לפתור בעיה מסוימת בפרויקט משותף.
<אהרון אהרון: לגבי הפעילות האירופאית, הורייזן 2020 ו-ISERD, זה חלק מאיתנו, וגם פה יש פעילות ענפה, אבל במו"פ.
<אהרון אהרון: הגופים שתורמים לאותו דבר שאתה רוצה זה מכון היצוא מצד אחד וסחר חוץ מצד שני במשרד הכלכלה.
<אהרון אהרון: אז מכון היצוא, שהוא גם שייך איכשהו למשרד הכלכלה, וסחר חוץ זה שני הגופים שמטפלים בקשרים עסקיים שנמצאים בין ישראלים לבין - - - אנחנו לא מטפלים בצד העסקי.
אורי מקלב: אני אשאל שאלה אחרת, בכיוון הפוך משהו.
אורי מקלב: האם יש חברות ישראליות שמקבלות מענקים מאירופה, מהאיחוד האירופאי?
אורי מקלב: איך אנחנו מעורבים בזה ומה המספר והאם אנחנו מצליחים להגיע לאיזה הישגים בזה, או ששם אנחנו - - -
<אהרון אהרון: אז קודם כל הפעילות האירופאית היא פעילות בסדר גודל של 1 ביליון יורו לשבע שנים, שממשלת ישראל השקיעה.
<אהרון אהרון: יש פעילות שברובה היא אקדמית, 50% היא אקדמית, אם אני לא טועה, 35% היא תעשייתית מסוגים שונים, יש 10% שהם בתי חולים וכו', גם אקדמי, ואם אני מסתכל על כמה אנחנו מקבלים, זה בערך 1.1.
אורי מקלב: זאת אומרת מאוזנים.
<אהרון אהרון: זה קצת יותר ממאוזנים.
<אהרון אהרון: אבל אם אנחנו עולים בצורה משמעותית אנחנו צריכים להכניס יותר כסף, אז ככה שהבלנס הזה של 1.1 הוא סביר.
אורי מקלב: אתה צריך לתת בדיוק כמו שאתה מקבל?
אורי מקלב: אז בשביל מה אנחנו צריכים את זה?
<אהרון אהרון: הם מדי פעם בודקים.
<אהרון אהרון: אז - - -
<קריאה: ההשלכות האסטרטגיות.
אורי מקלב: אני לא אומר שאין לזה יתרונות, אין ערך מוסף, אבל היה מתאים לנו להיות שם, לקבל בסדר גודל יותר מאשר שלנו בגלל שאנחנו הרבה יותר - - -
<אהרון אהרון: נכון, אז אחד הדברים שאנחנו עושים בהקשר הזה, בעבר חסמנו את האפשרות שאדם יגיש גם לאירופאים וגם לנו באותו זמן.
<אהרון אהרון: היום אנחנו להיפך, מעודדים, גם זה וגם זה ואותן חברות מצוינות, הלוואי שהיו מגישות באירופה ומקבלות את המענקים.
אורי מקלב: אולי אנחנו לא מגישים טוב, אולי ההגשה שלנו.
אורי מקלב: יכול להיות שגם בהגשה יש סטנדרטים אירופאיים שאנחנו לא כל כך - - -
<איסר פאר: אני מכיר את זה היטב, אם יורשה לי, מדינות שיש להן קצת שכל, הן תומכות ועוזרות, מסבסדות את ההגשה על ידי אנשים מקצוענים שיודעים לכתוב את זה כמו שצריך.
<איסר פאר: החוקר כותב יפה מאוד, אבל זה צריך להיות מאוד מאוד טכני, מאוד מדויק.
אורי מקלב: דרך אגב, היום, אפילו בתוך ישראל יש חברות שמתמחות בהגשות.
<איסר פאר: כן, אבל מי משלם להם?
<איסר פאר: אף אחד.
<איסר פאר: מישהו צריך לשלם להם וזו התמיכה הכי קטנה - - -
<אהרון אהרון: אנחנו עוזרים לחברות תעשייתיות.
<אהרון אהרון: באקדמיה יש - - - עוד פעם, אנחנו לא תומכים בצד האקדמי - - -
<איסר פאר: שהאקדמיה תעזור.
<איסר פאר: הלוא מממנים כמעט חצי מהתכנית, למה שלא יממנו את ההשקעה ב - - -
<אהרון אהרון: מה שאנחנו רואים זה שבאקדמיה הם מקבלים כ-30% מעל ההשקעה שלהם.
<אהרון אהרון: זאת אומרת ההצלחה היא גבוהה מאוד, כלומר הם עושים את העבודה יפה דווקא.
<אהרון אהרון: בתעשייה צריכים בוסט וזה מה שאנחנו עושים כרגע.
<אהרון אהרון: אבל זה נכון, האקדמיה הישראלית עושה יפה בהגשות.
אורי מקלב: אולי נרחיב את זה קצת.
אורי מקלב: אנחנו נוגעים בנקודות, לא חשבתי שלא נצליח בהרבה דברים אפילו לגעת.
אורי מקלב: אני כתבתי לעצמי דברים ואני רואה שבגלל לחץ הזמן - - - אבל בסדר, זה סימן טוב, נעשה עוד ישיבה בהמשך, בעוד תקופה, נוכל קצת להשלים חלק מהדברים.
אורי מקלב: איציק קרומבי.
אורי מקלב: תפקיד?
<איציק קרומבי: אני מנהל את פורום ההייטק החרדי, שזה גוף של קרן קמה, אני מתעסק בקידום מקצועי חרדי.
<איציק קרומבי: זה גוף שקיים עשר שנים, מתעסק בכל מה שקשור לתעסוקת חרדים, הכשרות, מלגות, מרכז הכוון תעסוקתי ועוד הרבה דברים.
<איציק קרומבי: בסוף המספרים שהוצגו פה, להגיע ל-500,000 מועסקים בתחום ההייטק - - -
<אהרון אהרון: בתחום חברות מוטות חדשנות.
<איציק קרומבי: חדשנות, טכנולוגיה, בתחום הזה שעליו אנחנו מדברים.
<איציק קרומבי: אני מנסה להסתכל על החברה החרדית.
<איציק קרומבי: בחברה החרדית המל"ג פרסם לפני שבוע, פחות או יותר, נתונים של סטודנטים חרדים, קפיצה של 125% בכמות הסטודנטים החרדיים.
<איציק קרומבי: במספרים, אם אני מדבר על גברים, נכון לעכשיו יש 370 גברים חרדים שלומדים מקצועות טכנולוגיים, בכל הארץ.
<איציק קרומבי: זאת אומרת המספרים הם בכלל לא - - -