GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: או שהיו כאן תקופות שהיית כאן בכנסת, ולא בתפקיד הזה, שגם היה - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: תמיד.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה הלך בצוותא חדא.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני רוצה לדבר על הצד של הלקוח ופחות על הצד של המערכת, אבל החלק הראשון נראה לי באמת החלק הכי פחות חשוב להתייחסות מצדי מכיוון שהוא ילבש פורמט כזה או אחר, פה האינטרס של כל בנק לייצר אותו באמת בצורה הכי קלה והכי נגישה.
<נתי ביאליסטוק כהן: החלקים השניים, הרגל השנייה והרגל השלישית, אני רוצה לומר כזה דבר.
<נתי ביאליסטוק כהן: נכון שנציג אגף תקציבים אמר שלכאורה הוא מקים פה איזה שהיא מערכת תשתיתית, ללקוח היא לא אמורה לשנות.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר בצורה הכי פשוטה, התשתית שתיבנה תשמש את השירותים בשני הרגליים שעליהן הוא מדבר, היא תשמש את הגופים שיעשו בהם שימוש לתת את השירותים לכל לקוחותיהם, בנגזרת הראשונה, ואחר כך נדבר גם על הנגזרת השנייה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אז בנגזרת הראשונה אנחנו רגילים פה במדינת ישראל שקודם כל עושים מה שטוב לרגולטור, אחר כך מה שטוב לעסק ובסוף נזכרים שהיה שם לקוח והכול עובר באיזה שהוא רברס אנג'נירינג כזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אז היום כשאנחנו מדברים על תקנות נגישות השירות באינטרנט אנחנו רודפים אחרי הגופים שצריכים להתאים מערכות שלא מסוגלות בהכרח להיות מותאמות והם מוצאים כל מיני פטנטים כדי לעשות את זה כאילו ואז אחר כך אנחנו גם מקלים את התנאים של התקנות ובסופו של דבר הלקוח - - - אז אני אומר, אתם יוצאים בקול קורא?
<נתי ביאליסטוק כהן: תהיו ראשונים, תכתיבו פעם אחת דרך נכונה, אני רוצה לראות שבקול קורא יש במפורש את האמירה שאומרת שכל מערכת שתיבנה תהיה חייבת לאפשר כלים של נגישות.
<נתי ביאליסטוק כהן: כשאני מדבר על כלים של נגישות אני מדבר על שני הצדדים, מצד אחד כלים של נגישות, לתת שירות, מצד שני, שבעיניי לא פחות חשוב, בכלים של נגישות זה מי שיתפעל אותם, מכיוון שאם המערכת לא נגישה בצד של המתפעלים אז לא ניתן לקלוט לעבודה אנשים עם עיוורון או אנשים עם מוגבלות בשמיעה או אנשים עם מוגבלות בתפקוד בידיים.
<נתי ביאליסטוק כהן: לכן למרות שיבואו ויגידו מיד 'יש תקנות ויש כללים', אני אומר, אני חושב שזה הכרח שכשיוצא כזה קול קורא, שזה יתחיל להיכנס לדנ"א של הגופים שמייצרים מכרזים כאלה ובקול קורא, במכרזים שיקומו אחר כך, הכרחי שהנושא של נגישות יהיה בִּילְד אִין בפנייה הראשונית, שאדם שמגיש הצעה לא יופתע אחר כך והלקוח שלו לא יופתע אחרי זה.
אורי מקלב: כשאתה מדבר היום על נגישות, מערכות נגישות, אתה מדבר רק שיוכלו להשתלב בעבודה אנשים עם מוגבלויות, או שאתה מתכוון - - - מה קורה היום בשירותים שהבנקים נותנים, הגופים הפיננסיים, נותנים לבעלי מוגבלות, יש היום נגישות?
אורי מקלב: הבנקים עומדים בדרישות הנגישות?
<נתי ביאליסטוק כהן: תראה, יש תקנות נגישות שנכנסו לתוקף ממש לאחרונה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לצערי אחרי תהליך מאוד מאוד ארוך, התקנות מאוד מאוד רודדו בין היתר כי לגופים שנדרשים לתת שירות היישום של התקנות, כמו שהיינו רוצים לראות אותן, מאוד מאוד בעייתי, גם טכנולוגית וגם כלכלית.
<נתי ביאליסטוק כהן: ולכן התקנות, הופחתו דרישותיהם, גם במונחים של זמן וגם במונחים של מה שהם צריכים וגם באופן שבו ניתן לבצע עליהם את האכיפה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אז היום, אני יודע שכל הבנקים עוסקים בנושא הזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני לא יכול להגיד שכל הבנקים, כי אנחנו מדברים כרגע על המערכת הבנקאים, אם אתם רוצה לפתוח את זה מעבר לזה, אני מניח שזה יהיה דיון אחר.
<נתי ביאליסטוק כהן: אבל לא כל הבנקים עומדים היום בסטנדרטים מלאים של התקנות, לא ברמה הכללית ולא ברמה הפרטנית של צרכים של הלקוח, אבל אני יודע שנעשים מאמצים ואנחנו עוקבים אחרי זה.
<נתי ביאליסטוק כהן: יש לנו כלי אכיפה, הוא הפך להיות אחרי התקנות החדשות קצת פחות יעיל, אבל תביעות ייצוגיות זה עדיין כלי אכיפה רלוונטי.
אורי מקלב: אני בשלב מסוים אבקש ממר רבינוביץ להתייחס, אבל אני חושב שיש עוד התייחסויות שקשורות לבנקים, אז ברשותך, בשלב יותר מאוחר.
<נתי ביאליסטוק כהן: הדבר האחר, שעליו יש לי פחות מידע, זה היכולת של התאמה והנגשה של מערכות בתוך הארגונים באופן שיאפשר באמת נגישות לאנשים לבצע.
<נתי ביאליסטוק כהן: שמה אין תקנות, אגב, אין תקנות היום.
<נתי ביאליסטוק כהן: אין הגדרות ברורות של מה הדבר צריך להיות, ואני אגיד לך את האמת, אם מערכת כמו בנק הכניסה לפני שנתיים מערכת CRN נאמר, ב-40, 50, 60 מיליון שקל והיא בנתה עליה לעשר השנים הקרובות, אני מאמין שיהיה קשה מאוד לדרוש ממנה להחליף אותה בשביל שמספר אנשים עם מוגבלות כזו או אחרת יוכלו לעבוד שם ולכן חשוב מאוד שדנ"א של עסקים ישתנה באופן שבו כבר בשלב המכרז, כבר בשלב הבירורים, שני הפנים, הן הפנים ללקוח והן הפנים לעובד האלטרנטיבי, כי ברגע שאתה בונה את זה מלכתחילה כנראה שזה מאוד זול ומאוד קל.
<נתי ביאליסטוק כהן: אם אתה צריך אחר כך לעשות התאמות אתה מגלה קשיים.
אורי מקלב: אלה דברים חשובים בהחלט, אתה מעלה את זה וזו באמת ההזדמנות, אתם קשובים לדבר כזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לגבי הנושא השלישי, הנגזרות שלו, שוב, הן גם כמובן, כמו שעלה קודם, כנראה סגירה של סניפים וסגירה של, נקרא לזה, פתחי שירות מסורתיים, שיש לזה על אנשים עם מוגבלות השפעות מאוד מאוד קשות ויקרות שאפשר אולי יהיה לדון עליהם אם תרצה להיכנס לנושא.
<דודי בבלי: לגבי הקול קורא בנוגע לתשתיות, אז כמובן שהם יידרשו לעמוד בהוראות כל חוק, לרבות חוק שוויון זכויות לבעלי מוגבלויות.
<נתי ביאליסטוק כהן: לאנשים עם מוגבלות.
<דודי בבלי: לאנשים עם מוגבלות.
<דודי בבלי: ולגבי הנושא השני, של נגישות סניפים, אז תעני לו, בבקשה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אגב, לא יהיה נורא אם יהיה כתוב במפורש בקול קורא שאתם מבקשים התייחסות ספציפית לדרך של הנגשת התוצרים והתאמתם, הן בצד של לאפשר עבודה של אנשים עם מוגבלות במערכת הזאת, מי שיקים אותה, וגם שהיא תיתן שירות נגיש יותר.
אורי מקלב: אני חושב שיש כמה דברים שצריך להתייחס, אז אם לא אכפת לךְ, אני רוצה שתיתני התייחסות כוללת לגבי - - - לא רק לגבי זה.
אורי מקלב: יש עוד דברים, הקשישים שדיברו פה.
אורי מקלב: אז כמה דברים ביחד, נראה לגבי סגירת סניפים, איך זה יעבוד.
אורי מקלב: אפשרי.
אורי מקלב: זאב שטח, בבקשה.
<זאב שטח: שלום, אני מנכ"ל של חברת קומסיין.
<זאב שטח: בשבוע שעבר היה כאן דיון מאוד מרתק על הנושא של - - -
אורי מקלב: תסביר מה זה קומסיין.
<זאב שטח: אני מסביר.
<זאב שטח: היה דיון מרתק של חתימה אלקטרונית וחברי הכנסת, כולל אדוני, שאלו במסגרת הדיון מה קורה עם הבנקים, מדוע עדיין אנחנו צריכים לגשת לסניפים.
<זאב שטח: ואכן אנחנו היום נמצאים במהפכה עולמית שקשה לעצור אותה, כל ניסיון לעצור אותה יעלה בתוהו, עדיין אנחנו נאלצים ללכת לקבל שירותים בסניפים ואין לנו זמן, במיוחד לאנשי עסקים, לא רוצים לצאת מהמשרד.
<זאב שטח: היה מצב דומה, אם אני מקביל אותו, ברפואה.
<זאב שטח: 70% מההליכות שלנו לרופא, וזה היה לוקח לנו בדרך כלל שעה, כדי לקבל מרשם.
<זאב שטח: 70% מההליכות לרופא.
<זאב שטח: זה עלה המון כסף למדינת ישראל, עשינו חשבון של מיליארדים, היום באמצעות החתימה האלקטרונית של הרופא כל ה-70% הזה ירד והרופא היום מטפל בקהילה אך ורק במחלות, הוא לא פקיד שנותן אישורים.
<זאב שטח: זו מהפכה, לפי דעתי, שצריך ללמוד ממנה גם לבנקאות.
<זאב שטח: אין שום צורך שאדם יגיע לסניף.
<זאב שטח: אני אומר את זה גם למוגבלויות, אם נוריד את העניין של ההגעה לסניף אז נפתרה הבעיה, לא צריך להגיע לסניף, הרי בשביל מה?
<זאב שטח: בשביל להעביר כסף מימין לשמאל צריך להגיע לסניף?
<זאב שטח: אני לא מבין את זה.
אורי מקלב: הבנקים גם עושים את זה.
<זאב שטח: לא, אבל רוב השירותים, 95% מהשירותים זה לקבל כסף או להעביר כסף מחשבון לחשבון ועדיין - - -
אורי מקלב: היום כבר לא.
אורי מקלב: היום רוב השירותים האלה לא נמצאים היום בהגעה, חוץ מאנשים שיש להם את הבעיה שאין להם את האפשרות לעשות את זה, אבל רוב האנשים היום עושים - - -
<זאב שטח: היום, אני מדבר איתך ב - - -
אורי מקלב: סלח לי שאני נכנס לתוך דבריך, אבל כשאנחנו דיברנו על איזה דברים היום דורשים חתימה פיזית, כמו למשל על משכנתאות, ששם אנחנו רצינו לבוא ולתת סוג של חתימה שהיא גם תמנע את הדבר הזה.
אורי מקלב: אם אתה רוצה לדייק בדבריך אתה צריך לחלק בין אלה שיכולים להשתמש בדרך דיגיטלית לבין אנשים שחייבים להגיע לבנק בגלל שאין להם את הדרך הדיגיטלית.
<זאב שטח: אדוני, זה משבש לי את חוט המחשבה.
<זאב שטח: תן לי, אני בגיל כזה שאני כבר לא זוכר איפה היית, אז תן לי רגע להשלים את דבריי.
<זאב שטח: אני הסברתי את העניין של הגעה לסניף קופת חולים או לסניף בנק והסברתי מדוע אין צורך להגיע.
<זאב שטח: עכשיו אני ממשיך ואומר, לקבלת השירותים השונים, ואני לא נכנס כרגע, אדם כמוני שעדיין, תודה לאל, יכול ללכת, אבל אולי בעוד כמה שנים אני לא אוכל, עדיין אני צריך להגיע לסניף בשביל לחתום על ניירת, ושוב אני אומר, גם לכבוד הרב מוזס וגם לאדוני שדיבר על נגישות, אם לשים במטרה בקול קורא הזה להוריד דרמטית את הצורך להגיע לסניפים וכמה שיותר שירותים לבצע בצורה דיגיטלית, והרי זה נושא הדיון, אז אנחנו נאפשר ביצוע שירותים בצורה יותר מהירה ויותר יעילה.
<זאב שטח: וזה לא נכנס, כבר כמה שנים.
<זאב שטח: הבנקים עוצרים את זה כבר 17 שנה, כמו שדיברנו בדיון הקודם, הם החריגו את עצמם, ועדיין מאלצים אותנו להגיע לסניפים ולסניפים ולסניפים.
<זאב שטח: מה לעשות שאנחנו לא רוצים להגיע לסניף ולא רוצים להמתין בתור, ואני חושב שאם נכניס את השימוש בחוק שבנק חייב, כמו שהיה בחוק בשבוע שעבר, שכתוב שהוא לא יכול לחסום חתימה אלקטרונית ואני אוכל לבצע את החתימה מהטלפון הסלולרי או מאלמנט כלשהו אחר, לא משנה, מחשב, חתימה כזו, חתימה אחרת, אז אני חושב ש-90% מהשירותים אפשר יהיה לבצע בלי סניפים ואז הנגישות תיפתר וכל מיני - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: ובלבד שהשירותים האלה ניתנים באופן נגיש.
<קריאה: לא, נגישות זה לא רק להגיע פיזית, יש בזה עוד הרבה היבטים.
<זאב שטח: לא, אבל החתימה האלקטרונית עונה לחוק הנגישות.
<עמית ענבר: מה עם האנשים שלא חשופים לטכנולוגיה?
<זאב שטח: אז לאלה, אנשים שלא חשופים לטכנולוגיה, אתה יכול לייצר טכנולוגיה אלטרנטיבית ולא על זה אתם מדברים.
<זאב שטח: אתם היום רוצים להכריח אותנו לבוא לסניפים.
אורי מקלב: עמית, אתה עדיין לא שואל כאן שאלות ואתה גורם לו לענות לך וזה ייקח עוד הרבה זמן ואנחנו מוגבלים בזמן.
<זאב שטח: זה גם יפתור את הבעיה של מוגבלויות וגם זה יפתור את הבעיה של הגעה לסניפים.
אורי מקלב: מאה אחוז, אבל אנחנו דיברנו על כך שהבנקים אז ביקשו להגביל את עצמם והיום הבנקים כבר לא שם.
אורי מקלב: אתה העלית את זה וקיבלנו תשובה בעניין, שהבנק נמצא מקום אחר, והפוך, הבנק היום כן משתלב ובא הרבה לקראת.
<קריאה: והתיקון לחוק חתימה אלקטרונית גם מסייע לנו למצוא את הפתרונות הנוספים.
אורי מקלב: פרופ' אלכסנדר בליי.
<אלכסנדר בליי: קודם כל, אדוני, אני רוצה להדגיש - - -
אורי מקלב: אנחנו יודעים, אבל ה - - -
<אלכסנדר בליי: כן, פרופ' בליי, המדען הראשי, משרד המדע.
<אלכסנדר בליי: קודם כל כמשרד המדע אני מוכרח לשבח כל יוזמה שמטרתה הטמעת מדע וטכנולוגיה בכל דרכי החיים שלנו, זה במנדט שלנו, אבל אחרי שאמרתי את המשפט הזה אני מאוד שמח שאנחנו נפגשים בשלב שעוד אין קול קורא מפני שיש כמה וכמה נושאים שאני מציע אותם כנושאים לחשיבה.
אורי מקלב: אתה אומר שלפני שמתפרסם הקול קורא אתה חושב שצריך להיות כמה דברים.
<אלכסנדר בליי: אני מבקש להציע כמה וכמה, נקרא להם רעיונות, בשלב של גיבוש הקול הקורא.
<אלכסנדר בליי: קודם כל זה הרי לא סוד שהנגישות למחשב, לאינטרנט, היא קטנה וחבר הכנסת מוזס כבר הרחיב דברים בנושא הזה.
<אלכסנדר בליי: אני חייב לומר שבמקרה נחשפתי לפעילותו של שר המדע, טרם שהוא היה שר המדע, הוא חילק מחשב לכל ילד ב-17,000 טאבלטים ומחשבים לכל יחד, ביחד 17,000, והבנתי עד כמה הדבר הזה נחוץ כי יש קהלים עצומים שאין להם גישה כזאת.
<אלכסנדר בליי: לעומת זאת ברור לחלוטין שאין אדם במדינת ישראל שאין לו טלפון סלולרי, כלומר מספר הקווים במדינת ישראל דומה, אולי אפילו עולה על מספר האזרחים במדינה.
<אלכסנדר בליי: במלים אחרות נדמה לי שכדאי לחשוב על כיוון של טלפון ולא אינטרנט.
<אלכסנדר בליי: כלומר אינטרנט, אבל לא ממוחשב, סלולרי.
<אלכסנדר בליי: דבר נוסף, שמענו פה מהנציג של בנק איגוד, דבר שאני חושב שכולנו יודעים אותו - - -
<שי שרעבי: זה ועד העובדים של בנק האיגוד, לא הבנק.
<אלכסנדר בליי: מוועד העובדים.
<אלכסנדר בליי: סליחה, אני מתנצל בפני ועד העובדים.
<שי שרעבי: לא, שלא ייצא שאנחנו מייצגים את הבנק, אנחנו מייצגים את העובדים.
<שי שרעבי: לשם כך ההערה.
<אלכסנדר בליי: לא, אני לא מתווכח, ועד עובדים זה גוף שצריך להתחשב בו.
<אלכסנדר בליי: בכל מקרה, מה שנאמר כאן והדברים ידועים לכולם, אני חושב, וחשוב לחדד אותם, רוב הבנקים עובדים עם מערכות משנות ה-70 שהוטלאו טלאי על טלאי על טלאי.
<אלכסנדר בליי: אנחנו היום עומדים על ספה של מהפכת הבינה המלאכותית ואנחנו צריכים לחשוב בדיוק איך אנחנו רוצים, איזה קונסטרוקציה אנחנו רוצים למערכת הממוחשבת שתשרת אותנו, אולי בחמש, אולי בעשר השנים הבאות.
<אלכסנדר בליי: זאת אומרת צריך להבין שאנחנו לא יכולים להתבסס על מה שהיה בשום צורה, כולל מה שהיה לפני שלוש וארבע שנים.
<אלכסנדר בליי: וצריך נשימה אחת גם לחשוב איך בונים מערכת כזו שתוכל להטמיע תיקונים, לא במובן טלאי על טלאי, אלא במובן שהמערכת תתפקד באופן נורמלי ורגיל.
<קריאה: להכיל רעיונות חדשים, לא כטלאי.
<אלכסנדר בליי: אנחנו עומדים היום על ספה של המהפכה התעשייתית הרביעית, לא ניכנס לזה בכלל, מה שכן חשוב לענייננו זה שהרבה מהדברים שידענו עד היום עומדים להתחדש.
<אלכסנדר בליי: זה מה שחשוב.
<אלכסנדר בליי: נוסף לזה, עלה כאן, אבל אני רוצה לחדד, הנושא של גישה של עולים חדשים.
<אלכסנדר בליי: ברית המועצות לשעבר, אתיופים, אחרים, כלומר אנחנו צריכים להשתמש בין היתר בטכנולוגיות תרגום כאלה שלכל אדם בכל השפות המקובלות במדינת ישראל תהיה גישה.
<אלכסנדר בליי: אני בכוונה לא אומר ערבית, כי אני לוקח כמובן מאליו שערבית היא שפה רשמית והמערכת חייבת לדבר ערבית כשם שהיא חייבת לדבר עברית.
<אלכסנדר בליי: בזה בכלל אין שום שאלה, בעיניי.
<אלכסנדר בליי: אחר כך עוד שתי הערות.
<אלכסנדר בליי: הערה אחת, נדמה לי שצריך לאפשר לאזרח, ללקוח, גישה למפקחת על הבנקים באמצעות מערכת כזאת.
<אלכסנדר בליי: יש לנו כאזרחים לא מעט, אני קורא את הדוח השנתי, תלונות בשנה.
אורי מקלב: יש פניות ציבור?
<אלכסנדר בליי: ולא רק שיש לנו תלונות, אלא, תלוי בבנק, שיעורים מאוד משמעותיים גם מוכחים כצודקות.
אורי מקלב: היא גם מוציאה דוח על - - -
<קריאה: יש פניות ציבור.
אורי מקלב: יש גם דוח?
<קריאה: יש גם דוח.
אורי מקלב: התפרצת לדלת פתוחה.
<אלכסנדר בליי: כן, זה דוח חשוב.
אורי מקלב: שם היא כותבת מה מוצדקות, מה לא מוצדקות.
אורי מקלב: זה דוח שמזכיר את הדוח של מבקר המדינה מבחינת ה - - - לא מבקר המדינה, אלא פניות ציבור של מבקר המדינה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אבל היא דורשת, במידה רבה של צדק, ש - - -
<אלכסנדר בליי: אדוני, הערה אחרונה, שעלתה קודם בקריאת ביניים שלי, דירוג האשראי האישי הרי ייכנס ב-2019 ונדמה לי שהמערכת הזו חייבת להיות תפורה לפי מידה ולא להיות קונפקציה.
<אלכסנדר בליי: כלומר האזרח צריך לדעת מה נותן לו דירוג האשראי האישי שלו, אם הוא כזה או אם הוא כזה.
<אלכסנדר בליי: עד כאן הערותיי.
אורי מקלב: דרך אגב, באמת אני חושב שהמפקחת על הבנקים נמצאת כגורם מאזן בתוך בנק ישראל מול בנק ישראל שרואה את עצמו יותר אחראי על איתנות הבנקים.
אורי מקלב: המפקחת על הבנקים רואה גם את הבנקים, אבל גם את הלקוחות במשולב בנושא הזה.
אורי מקלב: אני חושב שזה נותן היום מערכת איזון טובה מבחינתנו, כי אנחנו, כגוף ציבורי, לא פעם אנחנו רואים את הגורם המאזן.
אורי מקלב: אני אמרתי לך, מר אקרמן, שאתה תדבר, אבל אני מבין שחן שטרן חייבת לצאת, אז ממש בקצרה, יש לנו כמה דוברים.
<חן שטרן: קצר.
<חן שטרן: חן שטרן, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים.
<חן שטרן: אל"ף, אני גם מברכת, גם בתור אזרחית, זו נשמעת לי מערכת שהמידע יהיה שקוף, אז בוודאי שזה גם יעזור, אפילו לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית, שהמידע הזה יהיה יותר זמין להם.
<חן שטרן: אני כן צופה ממקומות אחרים שני מקומות שהם יכולים להיות בעיות.
<חן שטרן: מצד אחד מערכת IT שדיברתם עליה, אז יהיה בעצם מישהו אחד שאני מבינה שהוא יבנה את התשתית, אבל כל הבנקים הקטנים שיישבו עליה, הם יוכלו להזין את המידע לעצמם ואז צריך להחליט מי פה החייב בכל הנושא של נגישות וחוקים אחרים.
<חן שטרן: אנחנו כרגולטור גם נצטרך לדעת את מי לאכוף, אבל בעצם יש פה שני חייבים, גם התשתית תהיה חייבת להיות נגישה, אבל גם מי שמזין כביכול ובונה את האתר על התשתית הזאת בנושא הזה.
<חן שטרן: בנושא שדיברתם שיש את המעברים של הבנקים, שאתם רוצים שתהיה הזנת מידע - - - נשמע שאתם יודעים כבר לענות לי, אז זה טוב שחשבתם על זה.
<קריאה: על החלק הראשון.
<חן שטרן: בנושא של העברת מידע, שאם אתה עובר בנק אז בעצם צריך להיות פה מידע של הבנק הקודם ושל הבנק החדש.
<חן שטרן: אז שוב פעם, פה גם זה צריך להיות שקוף ללקוח, שהכול יהיה נגיש, שמבחינתי כרגולטור אם תהיה לי פניית ציבור, לא יזרקו אותנו מאחד לאחד.
<חן שטרן: כלומר אנחנו חייבים לדעת מי החייב בכל סיטואציה.
אורי מקלב: אני גם אחזק את מה שאומרת גב' חן שטרן.
אורי מקלב: אחד מהפרמטרים או אחד מהדברים שיכולים לחזק את ההצלחה של הפרויקט זה לא רק שאתם תיתנו את כל הפתרונות הטכנולוגיים ולחשוב על כל מה שאתם מוצאים פתרונות, אלא שהציבור יידע, שלציבור יהיה את הביטחון, שהוא יידע בדיוק, זה לא רק העברה, אלא שאתה אומר לו מראש 'אל תחשוב שהוראת הקבע צריכה להיות בלם או משהו שהוא חסם', 'אל תחשוב שכרטיס האשראי - - -', 'אל תחשוב שצ'קים שנתת', 'על הכול חשבנו' ויימצא פתרון לכל מה שאנשים יכולים לחשוב שהעברה כזאת תהיה - - - זה כמו מה שאמרת, אני גם מבין, זה לא רק העברה בכוח ובפועל, עצם הגברת התחרות זה האפשרות, לא צריך לעשות את זה בפועל, עצם הדבר שיש תחרות היא תביא את התחרות ואת שיפור השירות והוזלת המחירים, לפי דעתי, הכול יעבוד ביחד.
אורי מקלב: מר אקרמן, בבקשה.
<אהוד אקרמן: אני נקראתי לפה בתור הנציג של ציבור החרדים.
<אהוד אקרמן: מר מוזס כבר הזכיר, בעיקר רוב הציבור שלנו, של האנשים החרדים, שיושבים ולומדים במוסדות של התורה, שאנחנו מנותקים לגמרי מכל העניין של אינטרנט וטלפונים לא כשרים, רק טלפונים לדיבור בלבד, אפילו אס.
<אהוד אקרמן: אמ.
<אהוד אקרמן: אס אין בטלפונים האלה.
<אהוד אקרמן: אנחנו ממש לא שייכים לזה בכלל, וזה מבחירה, לא מחוסר יכולת הבנה, או חוסר יכולת כלכלית, זה מבחירה.
<אהוד אקרמן: למעשה כשצריכים לעשות דברים בבנקים, כמו לדוגמה הפקדת צ'ק בבנק, אז יש אפליקציה שעושה את זה באינטרנט, אין להם את השירות הזה וזה ציבור גדול מאוד מאוד.
<אהוד אקרמן: ציבור גדול מאוד, לא רק בציבור הליטאי, גם בציבור החרדי, כולם מתנזרים מטלפונים לא כשרים, אין להם שום מערכות של אינטרנט בכלל, לא קשורים לאינטרנט, לא מכניסים את זה הביתה וגם אלה שנאלצים להשתמש בזה משאירים את זה בחוץ.
אורי מקלב: לא, לא בהכרח, בבית יש כן למשל אינטרנט, אמנם מוגבל, אבל כן יש לחלק גדול, אבל, כמו שאתה אומר, למשל העברת צ'קים יכולה להיעשות דווקא דרך הטלפון, דרך האפליקציה של הפלאפון בלבד ולא דרך המחשב עצמו.
אורי מקלב: במחשב עצמו אתה לא יכול להעביר צ'ק ועוד כל מיני פעולות שדורשות ממך - - - האפליקציה בטלפון, יש לה טכנולוגיה יותר מזהה מאשר יש ל - - - בגלל הצילום, בגלל הזיהוי שיש לך, מה שאין בבית.
אורי מקלב: הדיבור על כך שייתנו מענה גם בבית.
אורי מקלב: אבל אני לא רוצה להפריע באמצע, יש לי עוד נושא שאני אעלה.
<אהוד אקרמן: בירושלים הציבור החרדי גר בשכונות מסביב למרכז העיר, שאין להם שם בנק בכלל בשכונות האלה.
<אהוד אקרמן: אין שום סניף בנק של אף בנק.
אורי מקלב: יותר מזה, גם שכונות שהיו בנקים - - -
<אהוד אקרמן: סגרו.
<אהוד אקרמן: בנווה יעקב - - -
אורי מקלב: קח שכונה כמו נווה יעקב, למשל, שכונה שהיא מאוד - - -
<אהוד אקרמן: היה בנק פועלים - - -
אורי מקלב: שכונה שהיא הדרומית מזרחית של ירושלים - - -
<אהוד אקרמן: צפונית.
אורי מקלב: צפונית מזרחית של ירושלים והיא באמת בקצה והיא שכונה של 40,000 תושבים, היו בנקים והבנקים סגרו.
<אהוד אקרמן: היה בנק פועלים, סגר - - -
אורי מקלב: לא השאירו אפילו בהתחלה - - -
<אהוד אקרמן: ב-2004 סגרו את בנק הפועלים, היה כספומט בלבד.
<אהוד אקרמן: לאחרונה טיפלו בזה והחזירו את זה, לא היה שם שום - - -
אורי מקלב: דרך אגב, המפקחת על הבנקים, זו הייתה פעילות שלנו שהחזירו את זה.
<אהוד אקרמן: ברמת שלמה, שכונה ענקית, בת 2,500 יחידות דיור, לא יודע כמה נפש זה נקרא, אבל אני מכיר יחידות דיור, אני לא מכיר נפשות.
אורי מקלב: היא גדלה מאוד עכשיו, היא מכפילה את עצמה.
<אהוד אקרמן: דוגמה, כן.
<אהוד אקרמן: והמון שכונות אחרות, אפילו שכונות שיותר קרובות לעיר.
אורי מקלב: אז אומר שאין נגישות לבנק.
<אהוד אקרמן: לדוגמה, ישיבת מיר זה מקום בשכונת בית ישראל שלומדים שם 4,000 איש, זה מתחם ענק של כמה וכמה בתי מדרש צפופים מאוד, הם למשל, גם כן, אנשים רוצים לשבת ללמוד כל היום והדבר הזה לוקח מהם המון זמן.
<אהוד אקרמן: ללכת לבנק להפקיד היום, הבנקים מקשים מאוד על האפשרות להפקיד מעטפות שירות, מקשים מאוד, לאט לאט מקשים עוד יותר.
<אהוד אקרמן: הבנק הבינלאומי ביטל את זה לגמרי, בנק ירושלים ביטל את זה לגמרי.
<אהוד אקרמן: בנק הפועלים, למשל היה סניף בפסגת זאב, זה הסניף היחיד שנמצא באזור, הסניף היחיד שפתוח ביום שישי בכל האזור של צפון ירושלים לגמרי, הסניף הבא שפתוח ביום שישי זה ברחוב עזה ברחביה.
<אהוד אקרמן: הם סוגרים את תיבת השירות לגמרי, אין תיבת שירות יותר.
<אהוד אקרמן: אנחנו מבקשים מעטפות שירות, הבנקים לא נותנים מעטפות ריקות, הם לא רוצים את זה.
<אהוד אקרמן: הבנקים לא מעוניינים בזה, כי כמובן לפתוח מעטפות זה כוח אדם, אבל העניין הוא שהאנשים שלנו, אין להם אפשרות בכלל.
<אהוד אקרמן: מה שהם עושים בדרך כלל, יש מקומות מסוימים שמונחות שם מעטפות שירות, יש שם כספות, שמים את זה שם ויש אנשים טובים שדואגים לרוקן את הכספות, להביא את הכול לישיבת מיר, הם מגיעים לבית שמש ממודיעין עילית, מביתר - - -
אורי מקלב: אתם מרכזים בסך הכול - - -
<אהוד אקרמן: זה משהו מרכזי ויש את אלה שדואגים למיין את כל המעטפות ולשים אותם בשמונה בנקים כל יום.
<אהוד אקרמן: הם יודעים מתי פתוח ביום ראשון, מה פתוח בשישי, עושים את כל העבודה הזו.
<אהוד אקרמן: אין אפשרות, כי להגיע, להקליד, זה הרבה יותר קשה, אנשים לא מגיעים בעצמם לבנק.
<אהוד אקרמן: אנשים בכלל לא מגיעים לבנק.
<אהוד אקרמן: זאת אומרת שהעניין של המעטפות שהולך ומתבטל בגלל הדיגיטציה יגרום לקושי גדול בשביל ציבור גדול מאוד של אנשים.
<קריאה: אפשר משפט, ברשותך?
<קריאה: משהו חדש, שאולי הוא לא יודע.
אורי מקלב: אבל אתה לא יכול לשאול אותו אם אפשר, אתה צריך לשאול אותי אם אפשר משפט.
אורי מקלב: אני תיכף אתן.
אורי מקלב: אתה העלית בעצם שלושה דברים, קודם כל שבנקים נסגרים, חלקם, גם את השירות שנתנו בהתחלה, כמו כספומטים, גם זה לאט לאט עם הזמן הם מבטלים, לא כל הזמן יש להם אפשרות להעמיד או שאין להם רצון.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על מעטפות, דברים שהיו, אנשים שהשתמשו בדרך של הפקדות שנקראים תיבות שירות - - -
<אהוד אקרמן: יש עוד דבר שלא אמרתי.
אורי מקלב: הם סוגרים את זה.
אורי מקלב: גם אם הבנק קיים פיזית, את תיבות השירות הוא סוגר פיזית והוא גם לא נותן את המעטפה ללקוחות שלו, שהוא יוכל לשים - - -
<אהוד אקרמן: עושים שמיניות באוויר כדי - - -
אורי מקלב: כל הדרך שלהם זה רק דרך כרטיס האשראי, דרך הכספומט או דרך ה - - - כרטיס אשראי, לא כל משפחה חייבת להחזיק שני כרטיסים, משפחה מחזיקה כרטיס אחד.
<אהוד אקרמן: גם לא רוצים לתת למישהו אחר את הכרטיס.
אורי מקלב: ואז רק לאחד מבני הזוג יש את כרטיס האשראי, לא לשניהם.
אורי מקלב: יש אנשים, כפי שהוא אומר, שמרכזים את זה.
אורי מקלב: מכיוון שנסגרים הבנקים ואין נגישות היום לבנקים עצמם וממילא גם לא לכספומטים או ל - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: אגב, גם אם נסגר סניף ונשאר הכספומט אז המחיר של השירות עלה.
אורי מקלב: זה גם כן, זה עוד סיפור שלוקחים עכשיו לא כמו המחיר, וזה חשוב מאוד, מה שנתי מעלה.
אורי מקלב: יש בנקים שהשאירו, לפי חובה שאתם חייבתם אותם, אבל עכשיו הם לוקחים מחיר כמו שבנק ירושלים פרס כמה - - - כמו החברות הפרטיות, הבנקים לוקחים את העמלה, שישה או שבעה שקלים.
<נתי ביאליסטוק כהן: או כמו הכספומט פה בכנסת.
אורי מקלב: לא, פה בכנסת המחיר הוא מסובסד.
אורי מקלב: חמישה שקלים.
<נתי ביאליסטוק כהן: תבדוק.
אורי מקלב: שלושה שקלים בכספומט פה, ועד 2,000 שקל, בשונה מכספומטים אחרים, לא של בנקים, שמוגבלים ל-400 שקל.
אורי מקלב: הבעיה לא בכנסת, חוץ מזה שישלמו חברי כנסת, אנחנו מדברים על אנשים אמיתיים שחסר להם - - -
<אהוד אקרמן: דבר נוסף, אנשים שיש להם מעטפה, אז הם עוברים, אפילו אם הם בעצמם עוברים, אז הם שמים את המעטפה והולכים, אבל לפעמים יש קושי בחניה באזור של הבנקים, זה ידוע, כל הבנקים נמצאים במקומות מרכזיים, אין שם חניה.
<אהוד אקרמן: לדוגמה, קניון פסגת זאב, אני מנווה יעקב נוסע לעיר, עוצר שנייה, שם את המעטפה וממשיך הלאה, אבל אם אני צריך להיכנס לבנק, אני צריך להיכנס לקניון, עם כל החניה, לעלות למעלה לסניף, אז זה כבר נהיה עול עצום, אז אני כבר מעדיף לשים אותו בגאולה.
<אהוד אקרמן: אז כל מיני דברים כאלה שהמעטפות זה היה פתרון, הוא כותב את הכול, מכין בבית, שולח את הילד שלו אפילו, שולח שכן שלו, כל מיני דברים כאלה.
<אהוד אקרמן: היום זה כבר נהיה מרוכז, שבישיבת מיר עושים את זה.
<אהוד אקרמן: אבל זה דבר שחייב להמשיך.
אורי מקלב: הרב אקרמן, היטבת להסביר, אנחנו גם צריכים לקבל תשובות.
<אהוד אקרמן: כן, הבנתי.
אורי מקלב: רציתְ להוסיף ואחרי זה מר רבינוביץ.
אורי מקלב: ואני אוסיף עוד משהו לאחת השאלות של מר אקרמן.
אורי מקלב: במערכת הזיהוי, אם דיברנו על מערכות שהן לא נגישות, לא לקשישים ולא לאנשים שמגבילים את עצמם במכשירי הטלפון, הם נזהרים או אין להם את הסמרטפונים, אבל יש להם מכשירים רגילים, יש לו מכשיר, אבל לא סמרטפון והוא לא יכול לבצע פעולות שונות, ויש גם קשישים שגם את זה בפעילות הזאת לא יכולים, אבל גם שמבקשים, כשהם עושים את זה בדרך אפילו דיגיטלית, מבקשים מהם זיהוי, הזיהוי הוא רק על ידי אס.
אורי מקלב: אס בטלפון.
אורי מקלב: מערכת הזיהוי שנותנת שירות, כשאני עושה העברה היום באפליקציה שיש לי, שולחים לי אס.
אורי מקלב: אס ומבקשים ממני את קוד האימות שאני מקבל, הם לא קולטים את זה ולכן אמרנו שאולי תהיה האלטרנטיבה של הטלפון, זאת אומרת אין לו, הוא לא יכול לבקש את הקוד ולקבל את הקוד, אבל יש מערכות מקבילות שיכולות לתת גיבוי לכזו דרישה, כמו מערכת טלפונים, אל תטלפן אליי, תרים טלפון למספר הזה שאני נמצא שם, עם עוד מערכת זיהוי שצריך, אם רוצים מספר זהות, שלוש ספרות אחרונות ודברים כאלה, גם אפשר.
<דודי בבלי: אני רק אתייחס לנקודה האחרונה שאמרת.
<דודי בבלי: אז קודם כל הודות לך, שהעלית את הנקודה הזו בפעם הקודמת, אנחנו באמת הוצאנו דרישה לבנקים בהקשר הזה של הזיהוי, לוודא באותם מקרים של לקוחות שאין להם אפשרות לקבל אס.
<דודי בבלי: אמ.
<דודי בבלי: אס, בין אם זה טלפון כשר או בין אם עניין של לקות ראייה וכן הלאה, אז כן לתת להם מענה חלופי, למשל באמצעות מסרון קולי וכן הלאה.
<דודי בבלי: זה ייכנס לתוקף בתחילת אפריל.
<דודי בבלי: אז זה באמת נושא שכבר פתרנו, וזה באמת הודות לך, שהעלית את זה.
אורי מקלב: בסדר גמור, אם זה עובד ככה אז זה בסדר.
אורי מקלב: הבנקים בסדר, יש לנו בעיות היום בחברות אחרות שאנחנו רוצים להרחיב את השימוש ב - - - את הפתרונות שיש לכם, אנחנו רוצים לא רק לבנקים, אלא גם לגופים אחרים שנותנים שירותים ואימותים רק דרך אס.
אורי מקלב: אסים, אנחנו באמת רוצים שהם יאמצו את זה גם כן.
<גרניט אופק: שמי גרניט אופק, אני מנהלת את יחידת האסדרה בפיקוח על הבנקים, באגף בנק-לקוח.
<גרניט אופק: אני רוצה להתחיל בלהודות לחבר הכנסת מקלב על האמירה שלו בנושא האיזונים שהמפקחת על הבנקים עושה.
<גרניט אופק: זו נקודה מאוד חשובה, כי כמו שראינו פה בדיון, באמת יש לכאן ולכאן, לטכנולוגיה יש יתרונות מאוד גדולים, שמצד אחד אנחנו רוצים לאמץ, מצד שני יש כאלה שמתקשים.
<גרניט אופק: שמענו פה כל מיני אמירות על כאלה שדווקא לא רוצים להגיע לסניפים, כאלה שאין להם ברירה אלא להגיע לסניפים ובתוך כל הדבר הזה צריך לנסות למצוא איזה שהיא דרך לאפשר לכולם להמשיך ליהנות מהשירותים הבנקאיים.