GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גרניט אופק: אני רוצה לשתף אתכם בכמה צעדים שהפיקוח על הבנקים נקט בשביל לעזור לסוגי האוכלוסיות השונות.
<גרניט אופק: קודם כל כבר לפני שנה בערך, בינואר לפני שנה אנחנו פרסמנו הנחיות לבנקים כיצד עליהם לנהוג במקרים שהם מקבלים החלטה לסגור סניפים או לצמצם עמדות טלר.
<גרניט אופק: זה לא מרחיב את המצבת הקיימת, אבל זה כן דואג לכך שהבנקים, אם הם מצמצמים, הם צריכים לדאוג להמשכיות במתן השירותים הבנקאיים כולם, כולל מטבע, כולל הפקדות צ'קים וכו'.
<גרניט אופק: הם צריכים לעשות בדיקות מקדימות לפני שהם מקבלים החלטה כזאת ולהכיר את דפוסי השימוש ולהכיר את הצרכים ולקבל החלטה ותכנית סדורה לפני שהם מבצעים כזה דבר.
<גרניט אופק: שזה נשמע יפה כעיקרון, אבל יש לזה גם יישום בשטח.
<גרניט אופק: כיוון שאנחנו הוסמכנו גם לפני בערך שנה, ב-2016, על ידי ועדת הכלכלה לאשר את כל סגירות הסניפים שהבנקים מעוניינים לבצע, כל בקשה לסגירת סניף מגיעה אלינו, אנחנו בודקים אותה אחת אחת ואנחנו בודקים האם הבקשה היא באמת בקשה שהיא התייעלות לגיטימית וברוב רובם של המקרים, אני אשתף אתכם, זה המצב, הסניפים שביקשו הבנקים לסגור הם סניפים שקילומטר משם יש עוד סניף, אפילו פחות מזה, 500 מטרים משם יש עוד סניף, זה היו השומנים.
<גרניט אופק: חלק גדול מהבקשות היו סניפים שלא באמת היה בהם צורך.
<גרניט אופק: אנחנו שמענו פה, יש מגמה של ירידה בכמות ההגעה לסניף.
<נתי ביאליסטוק כהן: הדוגמה שנתן מר אקרמן, נסגר סניף של בנק אחר בפסגת זאב, שהסניף הקרוב אליו ביותר זה רמת אשכול.
<גרניט אופק: אני לא אתייחס ספציפית ל - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: אל תתייחסו, אבל זה פשוט מקים אצלי ספק שזה נבדק עד הסוף.
<נתי ביאליסטוק כהן: כשאת מדברת על סניף - - -
אורי מקלב: לא, היא לא אומרת שלא, היא אומרת כדאיות, כדאיות יכולה להיות - - -
<אהוד אקרמן: הם לא סגרו את הסניף, הם סגרו תיבת שירות.
<נתי ביאליסטוק כהן: לא, סגרו את סניף לאומי שם ואני אומר שזה שירות שאמור להינתן למשהו כמו 80,000 איש.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה סדרי הגודל.
<גרניט אופק: אני אשיב.
<גרניט אופק: קודם כל יש סניפים שנסגרו לפני שאנחנו נכנסנו לתמונה.
<גרניט אופק: החוק נחקק אחרי שהתהליך הזה כבר יצא לדרך, חלק גדול מהדוגמאות ובכל מיני דיונים בכנסת עלו כל מיני דוגמאות, אני לא אתייחס ספציפית לדוגמה הזאת, אבל חלק גדול מהדוגמאות הקשות הן דוגמאות לפני שאנחנו נכנסנו לתמונה.
<גרניט אופק: היום כבר המצב הוא פחות חמור, כן, אנחנו לא מסתכלים ברמה של שכונה.
<גרניט אופק: לא אמור להיות סניף בכל שכונה ואנחנו מסתכלים בראייה של טווח קצת יותר גדול כשהתפיסה היא שגם זו אחריות הבנקים לתת את השירות ואם יש איזה שהוא צורך באיזה שהוא מקום שהוא חסר, אנחנו לא מגדילים את המצבת הקיימת, אם כבר מלכתחילה היה חסר במקום מסוים סניף אנחנו לא מבקשים לפתוח, אנחנו רק כרגע דואגים שהמצב הקיים יישמר בצורה יחסית מאוזנת.
אורי מקלב: האם אתם מסתכלים גם בהסתכלות רחבה יותר.
אורי מקלב: נניח שלא מצדיק, אי אפשר לדרוש מהבנק שיהיה לו סניף פה וסניף שם, כי הוא ממש לא כדאי, אבל כשאתם מסתכלים על כל הבנקים אתם אומרים 'בסדר, לא יהיה בנק לאומי, אבל יהיה בנק מזרחי', שאני לא אשאיר שום שכונה או אזור שלם ללא שום בנק.
אורי מקלב: אני אומר בסדר, אני אתן להם - - - נכון שהבנקים בתחרות ואם זה כדאי אז מישהו עושה את זה, בסופו של דבר הרגולטור גם צריך להתערב, האם אתם לוקחים בחשבון את הפריסה הכוללת, לא רק בהסתכלות של כל בנק באופן יחיד, אלא בהסתכלות כוללת, שיהיה סך הכול מענה, שיהיו שירותי בנק באזור מסוים?
<גרניט אופק: בהחלט.
<גרניט אופק: אנחנו עושים גם וגם.
<גרניט אופק: אנחנו גם מסתכלים על התמונה הכוללת, אבל אנחנו גם מסתכלים ברזולוציה.
<גרניט אופק: לדוגמה אם יש סמיכות לבית אבות, והיו לנו לא מעט מקרים כאלה שאנחנו דרשנו, אמרנו שמותר לסגור את הסניף בתנאי שיגיע סניף נייד לבית האבות הספציפי הזה.
<גרניט אופק: ממש בסמיכות של רחוב או שניים.
אורי מקלב: אנחנו ממש חייבים לסיים.
אורי מקלב: עוד שאלה אחת לגבי המעטפות.
אורי מקלב: נניח סניף שכבר אישרתם לו לצמצם את השירותים הפרונטליים, רק שירותים מקוונים, הוא מחזיק אצלו רק שירותים דיגיטליים, אבל בהזדמנות הזאת הוא גם סוגר את תיבת המעטפות, וזה כבר לא שאלה של כוח אדם, זה כן כוח אדם בסופו של דבר, כי מישהו צריך לפתוח את המעטפות, אבל בכל אופן זה שירות שמי שמשתמש בו, חזקה שמי שמשתמש בו הוא נצרך לשירותים האלה.
אורי מקלב: מי שלא צריך את זה, אני לא משתמש בזה אם יש לי דרך אחרת, הרבה יותר קלה הדרך השנייה, ולכן האם אתם ערים לכך או שאתם תעמדו על כך שבנק ימשיך עם השירותים של התיבה, גם שייתן את המעטפות וגם שהתיבה תהיה שמישה וזמינה.
<גרניט אופק: הפיקוח מתווה עקרונות והעיקרון הוא שההמשכיות צריכה להיות באותה רמה של נגישות ונוחות.
<גרניט אופק: אם יש תחושה של הציבור שנפגעה פה הנוחות והאמצעים שהבנק מספק לא הולמים הציבור צריך לפנות ולבקש את שיפור השירות.
<גרניט אופק: הוא יכול לפנות גם אלינו וגם אנחנו יכולים לעזור פה.
<גרניט אופק: הכול עניין של צורך כי יש אלטרנטיבה, יש אפשרות להפקיד דרך הכספומטים.
<גרניט אופק: אם אתם אומרים שזה לא נוח באותה מידה אז צריך לבחון את זה ואולי אז להתערב.
אורי מקלב: הסברנו משתי סיבות, גם שאין תיבה וגם שיש אנשים שעושים את השירות הזה עבור כלל, לא כולם צריכים כשיש לך אפשרות לתכלל שירות אחד ויש מישהו שהולך בשביל כמה, שזה מקובל מאוד.
אורי מקלב: מר רבינוביץ, בבקשה.
<ענת לוי: תציג את עצמך.
<טיבי רבינוביץ: טיבי רבינוביץ מאיגוד הבנקים.
<טיבי רבינוביץ: אני לא אתייחס ספציפית לפרויקטים שהזכרתם, בין היתר בגלל שאנחנו לא ממש מכירים, אנחנו מכירים רק את המסגרת ואנחנו לא מודעים למה יהיה בסוף, לכן אני לא יכול להתייחס ספציפית, אבל אני רוצה להסב את תשומת ליבכם, במיוחד ליבך, אדוני, כי אתה מעורב בכל מה שקשור בבנקאות, לכך שיש היום ריבוי פרויקטים ותכניות ורפורמות, תקרא להם איך שאתה רוצה, שמושתות על הבנקים שעלותם היא אדירה וההוצאות התפעוליות והתקציביות של הבנקים לא מאפשרות לנו לתפקד כמו שצריך.
<טיבי רבינוביץ: בין אם מדובר במעבר בין בנקים, תכניות מבזק, חוק נתוני אשראי, יש לי פה סדרה שלמה של פרויקטים שבנק ישראל ומשרד האוצר מקדמים שאני לא בדיוק יודע מה נחיצותם, נניח שהם נחוצים, אבל בסופו של דבר הם משיתים עלות מאוד מאוד רצינית על הבנקים.
<טיבי רבינוביץ: לא זו בלבד, אלא שהם מחייבים את הבנקים להיערך ליישומם בתוך פרקי זמן מאוד מאוד קצרים.
<טיבי רבינוביץ: אני מבין שמשרד האוצר סבור שבעוד עשר שנים לא יהיו בנקים.
<טיבי רבינוביץ: אני שואל את עצמי, אם כך הדבר אין טעם לעשות את כל הפרויקטים האלה, אבל בסופו של דבר אתם צריכים לתת את דעתכם לכך שאנחנו לא מצליחים להתמודד עם כל הפרויקטים האלה ובסופו של דבר יישום הפרויקטים האלה יגרמו לכך שהלקוח ייצא בכך שהשירות כלפיו ייפגע.
<טיבי רבינוביץ: בוא ניקח לדוגמה ה-FATCA , זה משהו שמדבר לליבך, אני מאמין, זה תכנית מסים אמריקאית שבסופו של דבר הגיעה לפתחנו, בבנקים, ואנחנו חייבים ליישם אותה.
<טיבי רבינוביץ: זה גורם לכך שהחיכוך שלנו עם הלקוח גובר, ואתה יודע את זה, זה גורם לכך שבסופו של דבר באים אלינו בטענות על כך שאנחנו מתנהגים לא באופן רגיש כלפי הלקוחות ואף אחד לא נותן את הדעת לדברים האלה, משום שאתם בסופו של דבר מאשרים פרויקטים ש - - -
אורי מקלב: אלה דרישות בינלאומיות.
<טיבי רבינוביץ: בסדר, אלה דרישות בינלאומיות וחוק נתוני אשראי זה דרישות מבנק ישראל ומשרד האוצר.
<נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מוכנים לדבר על ה- FATCA.
<טיבי רבינוביץ: אוקיי.
<טיבי רבינוביץ: ונגישות זה דרישת המדינה.
<טיבי רבינוביץ: עכשיו מה קורה?
<טיבי רבינוביץ: זה גם נושא שקרוב לליבך, שהממשלה - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: אדוני, פעם שנייה שאני שומע את מר טיבי אומר שנגישות זה עול.
<נתי ביאליסטוק כהן: נגישות זה צורך חברתי ותסלח לי, אדוני, עם כל הכבוד - -
<קריאה: זה הרבה מעבר לצורך חברתי, זו חובה אנושית.
<נתי ביאליסטוק כהן: - - גם אם זה יעלה מיליארדים אתם צריכים לעשות את זה.
אורי מקלב: אבל הוא לא אמר, הוא אמר שזו עלות שהוא עושה את זה מרצון.
<טיבי רבינוביץ: אבל למה אתה מפריע לי?
<נתי ביאליסטוק כהן: הוא אמר, בישיבה בוועדת הכנסת, הכבדה של הרגולציה על ה - - -
<טיבי רבינוביץ: יש לי הפתעות בשבילך, אתה הולך לשמוע - - -
אורי מקלב: אבל לא בקונוטציה שלילית, הוא אומר שזה עלות, אבל הוא עושה את זה ברצון.
<טיבי רבינוביץ: הלוואי שכל המוסדות היו מתנהלים ביישום תכנית הנגישות כמו שהבנקים מתנהלים.
<נתי ביאליסטוק כהן: אתה יודע מה?
<נתי ביאליסטוק כהן: I back to defense.
<טיבי רבינוביץ: אוקיי, אז בסדר.
<טיבי רבינוביץ: לא משנה, בסופו של דבר המדינה הולכת לפטור את עצמה מחובת ההנגשה שבעוד שאנחנו נבצע את חובת ההנגשה - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: אתה צודק, המדינה גם כן נבזית.
<טיבי רבינוביץ: אוקיי, אז זה מה שאני אומר, לא משהו אחר וחבל שאתה מפריע לי באמצע.
<טיבי רבינוביץ: אז לכן אני חושב שאתם צריכים לתת את דעתכם בבואכם לאשר תכניות על גבי תכניות.
<טיבי רבינוביץ: אני מבין שזה תופס כותרות מאוד מאוד טובות בעיתונים וכולם יכולים להתהדר בכך שהם מבצעים רפורמות ועוד רפורמות ועוד תכניות, אבל בסופו של דבר התכניות האלה עולות הרבה מאוד כסף ואני לא בטוח שאנחנו יכולים להתמודד עם כל התכניות האלה.
אורי מקלב: כל מקום שיש רגולציה אתם מקבלים רישיונות אז בכל רישיון שיש מחייבים לעשות מערכת איזונים, לא רק את הדברים הכדאיים, אלא גם דברים פחות כדאיים.
אורי מקלב: ועכשיו אני אומר לך שכל הנושא של הדיגיטציה בתוך הבנקים, בתוך כלל המערכות הציבוריות והמערכות הכלליות חוסכת כוח אדם באופן משמעותי מהבנקים, שיש לזה משמעות כלכלית טובה של הבנקאים.
אורי מקלב: הנושא, לדוגמה, שאתה אומר שהמדינה מטילה עליכם הרבה דברים, ההגבלה בשימוש במזומנים תגביר את ההכנסות של הבנק, בגלל שלא יהיה שימוש, הכול יעבור דרך הבנקים.
אורי מקלב: בזה המערכת שלכם תקבל נפח יותר גדול, לא משנה אם זה עמלות, הרבה דברים, עסקאות, העסק יעבוד, אתם מקבלים נפח שזה לא יפגע בבנקים.
אורי מקלב: ובאופן כללי, ואני שמח עם זה, התקציב שלכם או המאזנים שלכם חיוביים וחיוב טוב, הבנק בהכנסות טובות, סימן שהעסק בסדר, אנחנו לא רואים - - - התקופות האחרונות והשנים האחרונות מיטיבות עם הבנקים ואנחנו שמחים, אנחנו גם רוצים מערכת בנקאית יציבה.
אורי מקלב: אוי ואבוי אם המערכת הבנקאית לא תהיה יציבה, מערכת בנקאית לא יציבה זה קריסה של כולנו, זה לא הבנק, זה בסופו של דבר שכולנו שנמצאים, במיוחד שאותנו מתעלים רק לבנקים, אין לאזרחים היום אפשרות להתנהל מחוץ לבנק.
אורי מקלב: כל עסק וכל אדם כמעט חייב להתנהל מול בנקים.
אורי מקלב: היום, אם מפעילים את הרגולציה הזאת שאתה אומר לכל ארגון, הוא לא יכול לשלם משכורת, הוא לא יכול לשלם מלגה, הוא לא יכול לשלם הוצאות, דלק, רק באמצעות העברות דרך הבנקים ולא בצורה אחרת והמערכת, כל כולה, לא דווקא בנקים, אבל אל תשכחו את האזרחים החלשים, את האזרחים שבאמת הם גם קליינטים ותיקים וגם נאמנים ובסך הכול בסופו של דבר השירות צריך להינתן לכול.
אורי מקלב: אני מתנצל שלא יכולתי לתת לכולם ואנחנו כבר חרגנו מהזמן, אז קודם כל אני - - -
<טל הראל: אם יורשה לי להגיד מילה אחת.
<טל הראל: במשפט קצר מאוד אני אגיד שאנחנו מאוד מאוד מתחברים, גם לנושא החדשנות והדיגיטל, אבל גם לצורך לסייע להסתגל לעולם הבנקאי הדיגיטלי ולצורך כך, מעבר לפרויקטים שדוברו עליהם, פרויקט נוסף שאנחנו מקדמים השנה, בתקווה שהוא ייצא באוקטובר, זה נושא של חינוך דיגיטלי לאזרחים ותיקים.
<טל הראל: זה משהו שאנחנו בפריסה ארצית, אני מקווה שנגיע לאוכלוסייה רחבה כדי באמת לסייע, להקל עליהם את המעבר לעולם הדיגיטלי ולאורך כל הדרך לתמוך בהם.
אורי מקלב: המפקחת על הבנקים דיברה על לשים דיילים לתקופות ממושכות על יד העמדות האלה ועוד כהסדרה.
<טל הראל: להעצמה דיגיטלית, חינוך דיגיטלי, מודעות דיגיטלית.
<טל הראל: זה חלק בלתי נפרד.
אורי מקלב: אין לי טענות, באמת במקרה הזה, גם כגורם מפקח, כוועדת כנסת, אנחנו חושבים שיש לנו אוזן קשבת ויש נכונות וערים לדבר הזה וזה חשוב.
אורי מקלב: המסר עובר, בסופו של דבר אנחנו מציפים את הדברים כדי לראות, ביחד ללמוד את הדברים, איך הם נעשים.
<טל הראל: בהחלט.
אורי מקלב: אנחנו גם מעריכים וגם מוקירים את התהליכים שעכשיו אתם הצגתם, אני חושב שהחסמים האלה שמנעו מאזרחים לעבור בנק, עכשיו שמורידים אותם, זה יתרום באופן ישיר לתחרות בין הבנקים, ממילא גם לאיכות השירות וגם למחיר השירות.
אורי מקלב: אנחנו קוראים, גם למשרד האוצר, גם לבנק ישראל, גם למפקחת על הבנקים, לכולם, לפעול, כל הפעילות שאתם עושים וממשיכים תוך ראייה של נגישות לאזרחים בעלי מוגבלויות או אזרחים שאין להם נגישות למחשבים או לטלפונים, לכל הטכנולוגיה המתחדשת שאנחנו מצד אחד באמת חושבים שזה דבר חשוב, מצד שני אנחנו לא רוצים ליצור פערים והפוך, לצמצם אותם.
אורי מקלב: אנחנו, כוועדה, נמשיך לעקוב אחרי התקדמות המהלך, אני חושב שזה מהלך מאוד חשוב ואנחנו רואים גם את הוועדה הזאת כגורם אזרחי, מתעניינים דרך הוועדה הזו בדברים האלה, ההתעניינות סביב הדיונים וסביב המסקנות, והפניות שלנו זה בעקבות אזרחים, פחות רואים אנשים שעסוקים ברגולציה או בוועדות, רואים אותנו במקרה הזה גם כנגישות, אנחנו נגישים לציבור כדי לשמוע מהם את הדברים.
אורי מקלב: זהו, אנחנו מודים לכם, שיהיה לכם יום טוב.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח את הדיון של ועדת המשנה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת ומעקב אחר יישום מחויבויות הממשלה במסגרת הסכם פריז, הסכם האקלים.
יעל כהן-פארן: הדיון היום יתחלק לשני חלקים, הוא יהיה שעה על נושא אחד ושעה על נושא אחר.
יעל כהן-פארן: נתחיל עם החלק הראשון, בחלק הראשון אנחנו בפעולה הנדרשת מכל הגורמים כאן מסביב לשולחן על מנת לקדם הפחתת פליטות גזי חממה מסקטור בעל תרומה מאוד משמעותית לפליטות.
יעל כהן-פארן: כמה שהממשלה לא עושה מספיק בתחום הפחתת פליטות מאנרגיה, אז בו היא עושה עוד פחות, בסקטור התחבורה.
יעל כהן-פארן: בחלק השני אנחנו נבחן את תרומת אסדות הגז הקיימות והמתוכננות לפליטות גזי החממה בישראל ונדון בניסיון המצטבר מאסדות ים תטיס ותמר ובתכניות הפיתוח של לווייתן.
יעל כהן-פארן: החלק הראשון, גם הוא יתחלק לשני חלקים.
יעל כהן-פארן: אנחנו נדבר על מעבר ממנוע בעירה פנימית למנוע חשמלי, להנעה חשמלית של כלי רכב לצד מעבר מרכב פרטי לרכב ציבורי.
יעל כהן-פארן: אז מיד אנחנו נשמע סקירה שהוכנה עבור הוועדה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, על מצב שוק הרכב החשמלי והמגמות בו בעולם ובארץ כמובן ועל פעולות הממשלה לקידום המעבר לרכב, בין בהיבט של התשתיות הנדרשות ובין בהיבט של עידוד רכישת כלי הרכב החשמליים.
יעל כהן-פארן: נשמע גם אורח ממדינה עם אחוז הרכבים החשמליים הגבוה ביותר, נורבגיה, מר ביורן אוטגורט.
יעל כהן-פארן: אני לא אחדש לכם הרבה אם אני אומר שהעולם משתנה ואנחנו קצת מנמנמים ומפספסים הזדמנות, בעיניי, לא פחות, להיות בצד אחד עם העולם ושלא לדבר על להוביל אותו.
יעל כהן-פארן: מנוע בעירה פנימי הוא מנוע גרוע, גם לא יעיל אנרגטית וגם מזהם ישר לתוך הריאות שלנו, לצד התרומה הרבה שלו לגזי החממה, 25% מכלל הפליטות בישראל הן מסקטור התחבורה.
יעל כהן-פארן: הרכב החשמלי הוא מהפכה שצריכה להתרחש.
יעל כהן-פארן: לישראל יש יתרונות רבים שתומכים במעבר לרכב חשמלי ובראשם הגודל שלנו, הקוטן שלנו, שיאפשר פריסה של עמדות טעינה בצורה יעילה ללא קושי רב וגם טווחי הנסיעה הם יחסית קצרים, אבל גם מחיר החשמל הזול לעומת הבנזין היקר.
יעל כהן-פארן: הגיע הזמן להתגבר על הכישלון של בטר פלייס ולהמשיך הלאה.
יעל כהן-פארן: הממשלה עושה מעט מאוד והתוצאות העגומות נראות בשטח.
יעל כהן-פארן: תיכף נבקש לשמוע גם מהממשלה כמובן מה נעשה, מה מתוכנן, בלוחות זמנים, למה אנחנו מתעכבים ולא רצים קדימה.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שתחדשו לי ותראו לי שדווקא יש איזה שהיא התקדמות ועוברים לקידום של הנושא.
יעל כהן-פארן: גם ביחס להסטה של נסועה מרכב פרטי לתחבורה ציבורית, אני לא צריכה לספר לכם כאן שהמצב די גרוע והוא עוד יותר גרוע כי אנחנו שוחקים את התועלת שבחלק מהכלים להפחתת הפליטות, שכבר כן עובדים, כמו למשל המיסוי הירוק.
יעל כהן-פארן: אני אבקש מהגורמים השונים שידברו להתייחס גם לנושא הזה.
יעל כהן-פארן: אז נפתח, כאמור, בממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
יעל כהן-פארן: בבקשה, אילה.
<אילה אליהו: אילה אליהו, מהממ"מ.
<אילה אליהו: תודה רבה ליושבת הראש.
<אילה אליהו: אנחנו כתבנו את המסמך לבקשתה.
<אילה אליהו: הוא נמצא לרשות
<אילה אליהו: כם בפורטל הוועדה וגם באתר הממ"מ בכנסת.
<אילה אליהו: הנושא של רכבים חשמליים, כמו שאמרה יושבת הראש, באמת קשור להסכם פריז שבו עוסקת הוועדה שמדבר על הפחתת פליטות גזי חממה ובפרט פחמן דו חמצני ובאמת סקטור התחבורה אחראי להרבה מהפליטות בתחום הזה.
<אילה אליהו: בגלל החשיבות בהפחתת הפליטות יש חשיבות להגברה בשימוש בתחבורה חשמלית.
<אילה אליהו: כמו שאמרה יושבת הראש לרכב חשמלי יש הרבה יתרונות וביניהם, כמובן שהוא פחות מזהם, שהוא יותר יעיל מבחינה אנרגנטית, שהתחזוקה שלו יותר זולה ושהנסיעה שלו יותר שקטה.
<אילה אליהו: עם זאת יש לו גם חסרונות כמו המחירים היקרים של הרכבים, שאין מספיק דגמים, שטווח הנסיעה שלו מוגבל ושהוא דורש תשתית טעינה תומכת.
<אילה אליהו: אנחנו רואים שמבחינת היתרונות יש הרבה יתרון.
<אילה אליהו: היתרון העיקרי הוא סביבתי, לעומת זאת החסרונות הם חסרונות עבור הצרכן, שבשבילו זה יותר יקר או שזה דורש תשתית שלפעמים היא לא מספיק קיימת.
<אילה אליהו: בהתאם לכך בעולם מציעים תמריצים לעידוד הרכב החשמלי שניתן לחלק אותם לתמריצים כלכליים, או תמריצים רגולטוריים.
<אילה אליהו: עד כמה תרצי שאני ארחיב על הנושא הזה?
יעל כהן-פארן: תיתני כמה נקודות.
<אילה אליהו: לדוגמה יש תמריצים כלכליים של הפחתות במס, או מענקים ישירים של הממשלה לרכישת רכבים כאלה.
<אילה אליהו: יש תמריצים לעידוד פריסת תשתית הטעינה, שגם בזה לפעמים יש מעורבות ברמה הממשלתית, שממשלה מחליטה לפרוס תשתית טעינה ולפעמים ברמה של הרשויות המקומיות שמעודדות את זה.
<אילה אליהו: הרשויות המקומיות בעולם מאוד מעורבות בנושא הזה וגם נותנות מה שנקרא תמריצים רכים, אם זה חניה בחינם בעיר, או כניסה לנתיבי תחבורה ציבורית לרכבים חשמליים ותמריצים רכים מהסוג הזה, או הנחות בנסיעה בכבישי אגרה או פטורים.
<אילה אליהו: בכל מדינה יש דברים אחרים.
<אילה אליהו: יש גם תמריצים להגברת המודעות על ידי פרסום וכלים שונים להגברת המודעות של הציבור לנושא הזה, שזה גם כלי חשוב.
<אילה אליהו: יש תמריצים למחקר ולפיתוח, תמריצים כלכליים.
<אילה אליהו: בישראל אנחנו רואים כיום שיש מעט רכבים חשמליים, יש יותר רכבים היברידיים כיום בשוק.
יעל כהן-פארן: יש בכלל רכבים חשמליים?
יעל כהן-פארן: כאלה של בטר פלייס, נכון?
יעל כהן-פארן: אלה ששרדו.
<אילה אליהו: יש כמה מאות.
<אילה אליהו: אלה של בטר פלייס, יש עדיין כאלה, אבל הם הולכים ויורדים מהכביש.
יעל כהן-פארן: וחוץ מהם, אין מעבר לטסלות ורכבים חדשים?
יעל כהן-פארן: לא יודעת, חברות אחרות כמובן.
<אילה אליהו: יש כניסה של רכבים חדשים, אבל כיום עדיין מעט מאוד.
יעל כהן-פארן: באיזה כמות?
<אילה אליהו: כיום הנתונים העדכניים שקיבלנו נכון להיום זה של 700 כלי רכב חשמליים בארץ.
יעל כהן-פארן: כולל מה שהיה של בטר פלייס?
<אילה אליהו: כולל מה שהיה של בטר פלייס, כן.
יעל כהן-פארן: אבל את לא יודעת להגיד לי כמה חדשים?
<אילה אליהו: אני יודעת שבשנת 2017 היו 128 רכבים חשמליים חדשים בלבד.
<אילה אליהו: יש כניסה יותר מסיבית של רכבים היברידיים נטענים, שכאלה נכנסו ב-2017 2,500.
<אילה אליהו: מבחינת תמריצים בישראל אנחנו רואים שיש תמריצים כלכליים, כמו מה שאמרת, מס קנייה מופחת, שרכב חשמלי משלם רק 10%, לעומת רכב רגיל, שזה 83%.
<אילה אליהו: יש הפחתת שווי שימוש למי שיש לו רכב ליסינג.
<אילה אליהו: ויש כמה פרויקטים יותר נקודתיים של תחבורה ציבורית, כ-60 אוטובוסים חשמליים שנכנסו בשנה האחרונה לכבישים.
<אילה אליהו: יש תמיכה במוניות היברידיות, אנחנו רואים שהמשרד להגנת הסביבה עשה פרויקט של תמיכה במוניות היברידיות, תכנן לתמוך ב-1,500, אבל נכון להיום נכנסו רק 400 מוניות כאלה ולכן התכנית הוארכה.
יעל כהן-פארן: אנחנו נשאל את המשרד.
<אילה אליהו: כן.
<אילה אליהו: יש פרויקטים של רכב שיתופי בחיפה, יש 100 רכבים חשמליים שיתופיים, יש תכנית של רכב איגומי למשרדי ממשלה.
יעל כהן-פארן: רכב חשמלי שיתופי או היברידי?
<אילה אליהו: חשמלי.
<אילה אליהו: ואנחנו רואים קושי בישראל שאין מספיק תשתית טעינה.
<אילה אליהו: יש קושי גם עבור בתים משותפים, שבהם לאנשים אין חניה פרטית וייתכן שבתחום הזה אפשר לקדם תיקון של הוראות תכנון ובנייה, כך שתהיה תשתית לטעינה בבתים משותפים.
<אילה אליהו: נושא נוסף הוא תשתית טעינה ציבורית.
<אילה אליהו: בתחום הזה משרד האנרגיה מממן ב-25 מיליון שקלים לתקציב 2019, פרויקטים שיזכו במכרזים לפריסת תשתית טעינה ציבורית, תלוי במצ'ינג, או של החברות או של הרשויות המקומיות.
<אילה אליהו: נושא נוסף זה תמיכה בתשתית טעינה ברחוב, שגם בה אנחנו רואים שיש עלות גבוהה.
<אילה אליהו: כמו למשל הפרויקט של הרכב השיתופי, שצריך נקודות טעינה ברחוב, זה יקר ומאוד מסובך.
יעל כהן-פארן: איך פתרו את זה בחיפה?
יעל כהן-פארן: הגדירו חניות.
<אילה אליהו: הגדירו חניות והתקינו עמדות טעינה, אבל לא מספיק לכל כלי הרכב, בגלל שזה יקר ומסובך.
<אילה אליהו: אנחנו רואים ש - - -
יעל כהן-פארן: אז איך זה עובד?
<אילה אליהו: רכב שחונה ליד נקודה נטען ורכב שלא הצליח לחנות ליד נקודה, צריך להעביר אותו ליד נקודה כדי שהוא יוכל להיטען.
יעל כהן-פארן: והחברה שמפעילה זה CAR2GO?
<אילה אליהו: וכדאי באמת לעודד מעורבות יותר של הרשויות המקומיות בישראל, שזה דבר שהוא מאוד חזק בעולם.
<אילה אליהו: אנחנו רואים שאין מספיק כלים להגברת המודעות הציבורית בארץ וכל הנושא של תמריצים רכים שהוא מאוד חזק בעולם בשיתוף עם הרשויות המקומיות לא מספיק מפותח בארץ.
<אילה אליהו: לסיכום אנחנו רואים את המתח הזה בין הרצון לעודד תחבורה חשמלית לבין זה שרכב חשמלי הוא בכל זאת רכב עם כל החסרונות של רכב כמו גודש, תאונות דרכים וכו' וזה מתח שמתמודדים איתו גם בארץ וגם בעולם.
יעל כהן-פארן: ובאמת, בוא נגיד ככה, סקירה לא מעודדת לגבי המצב כרגע בארץ, 700 רכבים חשמליים זה באמת אפילו לא טיפה בים.
יעל כהן-פארן: כמה רכבים יש בארץ?
יעל כהן-פארן: 2.5 מיליון, נכון?
יעל כהן-פארן: אז אני לא אעשה עכשיו את החישוב, אבל זה פחות מ-0.01 בטוח.
יעל כהן-פארן: בבקשה, מר ביורן אוטגורט, מנורבגיה, אתה תציג לנו.
יעל כהן-פארן: יש לך מצגת, בבקשה.
<ביורן אוטגורט: (מדבר באנגלית).
<מתרגם: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): בוקר טוב לכולם.
<מתרגם: כבוד הוא לי להיות פה.
<מתרגם: שמי ביורן אוטגורט, אני במקור מנורבגיה, אשתי מגיעה מקוסטריקה, אני גם אדבר על הרכבים החשמליים בקוסטריקה.
<מתרגם: כרגע אני חי באמסטרדם ואני עובד עבור EVBOX, שאסביר גם עליה בקיצור, כך שתבינו את ההקשרים.
<מתרגם: אני גם רוצה להגיד תודה רבה לחברת אורד, אנחנו עובדים בשיתוף עם חברת אורד, שמפתחת את התשתית לרכבים חשמליים פה בישראל.
<מתרגם: אני לא אדבר הרבה על החברה שלי היום, אני אדבר רק על המטרה של החברה, היא ליצור עולם שהוא ללא פליטות של גזי חממה וגם עולם שבו הניידות של האזרחים לא נפגעת והאנשים מרגישים ביטחון בניידות שלהם ברכבים חשמליים.
<מתרגם: החברה שלנו הוקמה ב-2010, אנחנו הוצאנו כבר 50,000 נקודות טעינה ברחבי העולם, ב-30 מדינות, ב-1,000 ערים.
<מתרגם: אנחנו עובדים בכל רחבי אירופה וצפון אמריקה ויש לנו שיתופי פעולה בהרבה מקומות ברחבי העולם.
<מתרגם: החברה שלנו התחילה בנורבגיה, אני ראיתי בחדשות בישראל בזמן האחרון שיש אזכור של הרכבים החשמליים בנורבגיה.
<מתרגם: הבוס שלי התחיל לעבוד בתחום ב-1989 בביטוח כלי רכב חשמליים.
<מתרגם: כמובן גם אצלנו היו קשיים בהתחלה, היו שתי יוזמות שנכשלו, אני יודע שגם פה הניסיון של בטר פלייס נשאר בזיכרון הישראלי.
<מתרגם: הרעיון של רכבים חשמליים הוא כמובן רעיון טוב, כולנו זזים לכיוון הנכון, אבל יש שאלה של תזמון וכמובן אנחנו צריכים למצוא בעלי ברית בשוק העולמי מאחר שמדובר פה באחת התעשיות הגדולות בעולם ונצטרך הרבה לשנות את זה.
<מתרגם: מה שאני אראה לכם במצגת זה שאנחנו לא לבד במאבק שלנו עבור כלי רכב חשמליים ושזה דבר שמתפתח בעולם והעולם כולו מתחיל להכיר בצורך לעבור לרכבים חשמליים ואנחנו לא צריכים לשאת בעול הזה לבדנו.
<מתרגם: אני אדבר גם על השינויים שיש בתשתיות ואיך שבסופו של דבר הרצון שלי שמישהו מהמשפחה שלכם, באופן מאוד אישי, ירצה לקנות רכב חשמלי וזה לא יישאר רק בתחום של אנשים שמאוד מחוברים לעולם הטכנולוגיה.
<מתרגם: דבר ראשון שאני רוצה להראות לכם זה שתשעה מכל עשרה אנשים בעולם נושמים אוויר שהוא לא אוויר נקי, שהוא אוויר מזהם ואנחנו רואים שיש עלייה בצורך ברכבים חשמליים.
<מתרגם: אם נושאים אחרים של האקלים, אולי הם עולים מהשטח בצורה איטית יותר, הנושא של אוויר נקי הוא מיידי ויש בו כוח פוליטי.
<מתרגם: הסיבה העיקרית שאנחנו לא רואים השתפרות באיכות האוויר שאנחנו נושמים, זה בגלל הפער בין ניסיונות או בדיקות מעבדה לבין התנאים בשטח.
<מתרגם: הקו השחור מראה את הפליטות של NOX במעבדה והקו השני הוא כמה באמת נפלט בשטח אז היה פה דיבור קצר על העניין של פולקסוואגן שהם זייפו תוצאות מעבדה, או חברות אחרות שגם מזייפות בצורה כזאת או אחרת תוצאות מעבדה ואז נוצר עוד פעם פער מאוד מאוד גדול בין מה שקורה במעבדה למה שקורה בשטח.
<מתרגם: המטרה שלי פה היא לא להצביע מי אשם ומי לא אשם או לעורר תחושות אשמה אצל אנשים, מה שאני רוצה להגיד זה שבעצם אנחנו רואים שהניסיון להגיע לפחות פליטות הוא דבר שהוא מאוד מאוד קשה להשיג ואולי אפילו בלתי אפשרי לפקח ולראות שאנחנו מגיעים לפחות פליטות, לכן המטרה שלנו עכשיו זה לעבור לאפס פליטות בתקווה שהמטרה הזאת היא יותר ריאלית.
<מתרגם: יש דחיפה עכשיו בנורבגיה שנעבור לאפס פליטות, עד 2025 לא יימכרו רכבים פרטיים שפולטים גזי חממה, יהיו גם מגבלות רציניות על רכבים מסחריים, גם סביבה שכל הרכבים שנקראים הקלים גם יהיו באפס פליטה.
<מתרגם: זה דבר שקורה גם באמסטרדם, גם בפריז, כמובן שאנחנו מדברים על רכבים חדשים.
<מתרגם: בלתי אפשרי מבחינה פוליטית להוציא רכבים מידי בעליהם ולהוריד אותם מהכביש בכוח.
<מתרגם: גם התקווה הגדולה היא שעד 2025 המחיר של רכב חשמלי יעמוד על מחיר של רכב של מנוע בעירה פנימי.
<מתרגם: הטכנולוגיה מקדמת אותנו לשם.
<מתרגם: אני רק אדבר בנקודות עכשיו איפה המצב עומד.
<מתרגם: 100% מהתחבורה הציבורית בשנזן היא חשמלית.
<מתרגם: אותו דבר בצ'ילה.
יעל כהן-פארן: רק התחבורה הציבורית?
<מתרגם: (תרגום חופשי מאנגלית): כן.
<מתרגם: גם להודו יש תכנית עם מוביליטי, אותו דבר בסינגפור, גם בגרמניה.
<מתרגם: יש עכשיו חוק, שהייתי שותף לקידומו, בקוסטריקה, שמוריד את כל המסים על מכוניות חשמליות.
<מתרגם: גם בארגנטינה עלה עכשיו לדיון החוק להקדמת רכבים חשמליים.
<מתרגם: עכשיו אני מתמקד במה אנחנו יודעים על הטענת רכבים חשמליים מהשווקים הכי מתקדמים באירופה.
<מתרגם: הקו באדום מראה לנו בנורבגיה את נתח השוק של רכבים שהם חשמליים.
<מתרגם: עד סוף 2017 הגענו ל-140,000 רכבים חשמליים, סך הרכבים בנורבגיה הוא 2.5 מיליון, זה אותו מספר כמו בישראל, ונתח השוק בכלל נורבגיה הוא 21% ברכבים חשמליים, אבל יש ערים שהמספר מגיע ל-50% של רכבים חשמליים.
יעל כהן-פארן: ביורן, מצטערת, אבל נצטרך להגיע לסיכום.
<מתרגם: (תרגום חופשי מאנגלית): השינוי התפיסתי, ברגע שלא צריך לעשות עיקוף כדי להגיע לתחנת הטעינה, אלא שהחשמל מגיע אליכם.
<מתרגם: זאת אומרת שבמקום לחכות שהרכב נטען, הרכב נטען בזמן שאתם עושים את מה שאתם צריכים לעשות.
<מתרגם: זאת אומרת כשאנשים שואלים 'מה זמן לוקחת הטעינה?
<מתרגם: ' התשובה היא 10 שניות, זה הזמן שלוקח להתחבר.
<מתרגם: מה שקורה, אחרי נסיעה זמן מה ברכב חשמלי אתה רואה אנשים שעומדים בתחנות דלק ואתה שואל 'למה הם מחכים?
<מתרגם: למה הם עומדים שם?' האופציה הראשונה זה להטעין בבית, בזמן שאתם בבית, בזמן שאתם ישנים, ואז החיבור הוא תשתית AC פשוטה.
<מתרגם: כנ"ל בעבודה.
<מתרגם: אבל מה קורה אם אתם רוצים לנסוע לאילת?
<מתרגם: למקום שהוא יחסית רחוק, זו הנקודה היחידה שבעצם צריך תחנות טעינה מהירות שבהן אנחנו רוצים שאנשים יעלו לכביש כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: מה הטכנולוגיה, לעצור ולהטעין, זה לא שעתיים?
<מתרגם: (תרגום חופשי מאנגלית).
<מתרגם: התשובה היא לא, אנחנו מחברים את אותו זרם של הבטרייה ישירות לרכב.
<מתרגם: בדגמים העכשוויים זה עובד על 50 קילוואט, ברכבים שיוצאים השנה זה 150 קילוואט ואז בזמן שאתם שותים את הקפה שלכם, אתם יכולים לטעון תוך 20 דקות.