GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: כשאני התפללתי ברמת גן, אבי היה רב בית הכנסת, הוא שילב צעירים ומבוגרים, זה היה בית כנסת שנמצא בתוך בית אבות והוא שילב צעירים, אקדמאים מהסביבה, והיו לבית הכנסת אפשרויות כלכליות בגלל מיעוט ההוצאות, בתוך בית האבות מימנו את ההוצאות העיקריות, אז היו תרומות והיה - - - והוא חשב מה הכי טוב שאני יכול להעניק למתפללים, עוד קידוש, יותר מפואר?
אורי מקלב: זו לא הייתה הכוונה והוא החליט שאת הנוער, הוא נתן להם, מימן להם לימודים של נוסח וקריאה בתורה לא לצורך בונוס, אלא לצורך קריאת תורה אמיתית במקום שהיה הבר מצוות של מר ריבלין, משפחת ריבלין הידועה, שעזר הרבה ברמת גן.
אורי מקלב: ובסופו של דבר, אני לא אאריך בעניין הזה, הפרויקט הזה מימש את עצמו, נתן לנערים האלה והלימוד לקרוא רק פרשה, לא את הכול, כהן ולוי או כהן וישראל, לא את כל הפרשה בבת אחת, ובסופו של דבר, לא משנה איפה הם היו, בסופו של תהליך, אם זה היה בישיבה או במקומות אחרים, הם היו כמובן גם בעלי - - - אבל גם בעלי הקריאה, גם עם ידע, הוא שילב את זה גם עם ידע, יצאו כלים מפוארים.
אורי מקלב: זה ככה בפעילות חוץ בית ספרית עם עוד משהו מאתגר, משהו שנתן את הדחיפה לכיוון הזה.
אורי מקלב: אז אנחנו יודעים שהאחריות אצלנו ויש לנו אפשרויות - - - מאוד התרשמתי ממנה בתוך כל הדברים הללו.
אורי מקלב: מאוד התחברתי אליה.
אורי מקלב: אני מבין שנותר לנו כמה דקות.
<גיל ברדוגו: כן, ממש כמה דקות.
<גיל ברדוגו: מישהו רוצה לשאול משהו, לספר על משהו שקורה בבית הספר בהקשר של טכנולוגיה פדגוגיה?
אורי מקלב: רק להציג את השם.
<אסי אדרי: אסי אדרי, מנהל בית ספר תחכמוני, רחובות.
<אסי אדרי: רציתי לשמוע איזה שהוא דיון.
<אסי אדרי: אני נמצא פה בוועדה והייתי מצפה לאיזה שהוא דיון, לדוגמה עד כמה הממשלה משקיעה - - -
אורי מקלב: דיון לדוגמה, איך נעשות הוועדות?
אורי מקלב: נטרלנו פה את כל הדברים האחרים, ראינו שיש כאן מנהלים, אנחנו לא ניתן דוגמה לדיון - - -
<גיל ברדוגו: אומר לך משהו, אנחנו בפירוש, בכוונה, בתיאום מראש, אמרנו שאנחנו באנו לכנס חגיגי ואת כל הדיונים האחרים, אתה תוכל להישאר פה בכנסת ולצפות ולרוות מהם נחת.
<גיל ברדוגו: אז ברשותך, אנחנו רוצים להתקדם.
<גיל ברדוגו: מישהו רוצה לספר משהו?
<בילו בן יצחק: כן.
<בילו בן יצחק: שמי בילו בן יצחק, אני מנהל בית ספר מוריה באשדוד, בית ספר עם מדד טיפוח של 8.4, זו אוכלוסייה סוציו אקונומית ממש נמוכה ורציתי בהזדמנות הזו קודם כל מהשטח לומר כמה קולות של תודה למערכת החינוך שמשלבת את הנושא הטכנולוגי בבתי הספר.
<בילו בן יצחק: אני בית ספר בהתפתחות, זה נקרא בית ספר להנדסה צעירה, בלי משאבים וזה מעיד על זה שמשרד החינוך מאוד מכוון לנושא הזה.
<בילו בן יצחק: יש את התכנית של קוד ורובוטיקה, שמופנית לכיתה ד', יש את תחרות הסייבר, שעכשיו אנחנו נמצאים.
<בילו בן יצחק: היום בשבע וחצי נכנסתי לבית הספר, חצי שעה לפני שהתלמידים מתחילים את היום ואני מוצא שם קבוצה של 20 תלמידים, יושבים ומשתלבים בתוך התחרות הזו, מתכנתים, כותבים פקודות.
<בילו בן יצחק: זה מבחינתי דבר שהוא מופלא.
<בילו בן יצחק: עם המצב הסוציואקונומי של בית הספר אנחנו כבר שנתיים מגיעים למעמד גמר אליפות הסייבר ועם האוכלוסייה הזאת אנחנו במגמה של בית ספר להנדסה צעירה.
<בילו בן יצחק: זה, אל"ף, מלמד על עידן המאה ה-21, על הכלים של המאה ה-21, שאנחנו במערכת החינוך צריכים לעודד ולהשתמש בהם וזה גם מבחינתנו חוצה את המחסום הסוציואקונומי והוא בא ואומר שברגע שנותנים לילדים כלים שמדברים אליהם בעידן של היום הילדים האלה יכולים להתפתח ולמצות את היכולות שלהם.
<בילו בן יצחק: אז תודה רבה, מהמקום הזה, לחלק הגדול שלכם, של המשרד, של מדע וטכנולוגיה.
אורי מקלב: באמת הייתה שאלה שנשאלה פה, גם על ידך וגם כשאתה מביא באופן המעשי, יש היום פתיחות ורצון לקדם את הנושאים של שילוב של טכנולוגיה, מדעים, כל הסוגים, גם במשרד החינוך.
אורי מקלב: אנחנו מקיימים דיונים, המשרדים מצהירים פה שהם נותנים לזה היום עדיפות ראשונה.
אורי מקלב: גם משרד המדע והטכנולוגיה, כפי שנאמר פה, יכולים לתת לשעות אחרי הצהריים או דברים משלימים כמו קייטנות, זה מגיע גם בימי החופש, אבל גם בימי הלימודים הרגילים.
אורי מקלב: יש היום כמה וכמה תכניות שהן מתקציב משרד המדע והטכנולוגיה, יש שר שמאוד פתוח ושם דגש על נושא החינוך, נושא הנוער, נושא הילדים, מגני הילדים מתחילים היום הרבה פעילות בנושא הזה וכל בית ספר, כל אחד, יכול לראות איך הוא יכול להשתלב בדברים.
אורי מקלב: יש היום דרכים נוספות וגם ישימות כדי לתגבר וכל אחד יכול לקחת את זה לכיוון שלו.
<גיל ברדוגו: מישהו נוסף רוצה לומר?
<גיל ברדוגו: אחרון הדוברים, יוסי, בבקשה.
<יוסי יצחקי: שמי יוסי יצחקי, אני מנהל חווה לחינוך חקלאי אקולוגי במטה בנימין, חווה יחסית חדשה, בת ארבע, שנה רביעית שלה.
<יוסי יצחקי: אני רוצה בהזדמנות זאת גם להודות כמובן למשרד על עידוד החוות לחינוך חקלאי, שבהן מבצעים עבודות חקר בתחום החקלאות והטכנולוגיה ולהציע למנהלים לשלוח תלמידים למרחב חקלאי מהמם, משמעותי, שבו גם מבצעים את החקר בכל הרמות, אם זה התבוננות, תצפית, מגני הילדים ועד כיתות י"ב, עבודות חקר ביוטופ, אקוטופ, ברמות מאוד גבוהות, גם בחקלאות מדייקת, שזו החקלאות עם הטכנולוגיה היותר מתקדמת.
<יוסי יצחקי: אני רוצה לדבר על שתי חוות חקלאיות שקיימות בחמ"ד, בקצרה, באפרת ובמטה בנימין, ולעודד את בתי הספר להגיע למקום ולבצע עבודות חקר מתקדמות בתחום החקלאות והאקולוגיה.
<יוסי יצחקי: ולהודות למשרד.
אורי מקלב: אין ספק, בנושא החקלאות יש לנו הרבה פעילות כאן, אמנם זה החלק של מכון וולקני ועוד אנשי פיתוח, אבל זה גם ממשק למה שנקרא בתחום החינוך הפורמלי.
אורי מקלב: אין כמו בן למשפחה חקלאית בעבר, אין ספק שגם החיבור לתורת ישראל וגם לארץ ישראל דרך החקלאות נעשים ביתר שאת ומחברים יותר.
אורי מקלב: בתחום הזה אנחנו משקיעים, גם בתחום המסחר והיצוא שלנו, בקשרים המדיניים שיש לנו, הרבה בזכות הפיתוחים שיש לנו בעניין הזה.
אורי מקלב: כל המחקרים והפיתוחים, אנחנו מעודדים מאוד.
אורי מקלב: אני גם מברך את חבר הכנסת דב חנין, חבר הוועדה, שבא לברך אותנו היום, ביום המיוחד הזה.
אורי מקלב: לפני שאנחנו סוגרים, אני אתן לך מיד אם אתה מוכן לברך.
דב חנין: אני אשמח, תודה רבה.
דב חנין: אני שמח להיות פה, לפחות בדקות האחרונות.
דב חנין: אני מתנצל בפניכם שרק בדקות האחרונות אני מצטרף לדיון הזה, הייתי שמח להיות בו בתחילתו.
דב חנין: אנחנו פשוט היום ביום מאוד עמוס, זה גם יום השואה הבינלאומי בכנסת וכיו"ר השדולה למען ניצולי השואה אני רץ בין הוועדות, יש הרבה מאוד נושאים שקשורים לניצולי השואה.
דב חנין: אני מאחל לכם, הכותרת היא נהדרת, מצוינות ואתגרים בחינוך התורני והמדעי בחינוך הממלכתי דתי, אז אני מאחל לכם גם מצוינות וגם עמידה באתגרים ואני אנסה ללמוד מיושב ראש הוועדה את הדברים שהשכלתם אותנו בדיון הזה ובהצלחה לכולכם.
אורי מקלב: תודה, תודה מיוחדת שבאת לברך אותנו, זה מאוד מעודד וזה חשוב, כי יש כאן אחדות בנושאים האלה, וזה לא דבר מובן מאליו.
אורי מקלב: סליחה, הוא מובן מאליו, אבל בסך הכול בדימוי שיש אני חושב שזה חשוב שבאת לכאן לברך.
אורי מקלב: אני מאמין שאתם מסכימים איתי בעניין הזה.
<גיל ברדוגו: אכן.
אורי מקלב: דברי סיכום ואחרי זה אני אסכים.
<גיל ברדוגו: אני רק רוצה להודות, גם לחבר הכנסת דב חנין, שהגעת, וגם ליושב ראש, לרב מקלב, על ההזדמנות שניתנה לנו כאן, כפי שאמרנו, ביום חגיגי, מאוד מאוד מרגש.
<גיל ברדוגו: בהזדמנות הזו אני גם מבקש, לפי מה ששמעתי, אם זה נכון, אז לאחל לך גם ברכת מזל טוב, הבנתי שהערב אתה חוגג.
אורי מקלב: יפה, אתם - - -
<גיל ברדוגו: עוקבים.
דב חנין: גם בשמי, בשם כולנו.
<גיל ברדוגו: בשם כולם, ברכת מזל טוב.
אורי מקלב: אני מקבל את זה בתאריך הלועזי, אבל זה התאריך העברי, זה העיקר.
<גיל ברדוגו: בתאריך העברי כמובן.
<גיל ברדוגו: אז תודה רבה, יישר כוח.
אורי מקלב: אז יפה מאוד, הפתעתם אותנו בברכות, אני מקבל את הברכות.
אורי מקלב: רבותיי, אני קודם כל מודה לכם על המפגש הזה, באמת מפעים לשבת בדיונים בכנסת, אבל דיון עם אנשים ועם עשרות מנהלים ומחנכים כשלכל אחד מאחוריו יש מאות תלמידים וזה מצטבר לאלפים בהווה, בוודאי גם בעבר וגם בעתיד ואנחנו יודעים שהנושא הכי חשוב לנו זה הנושא של החינוך וזה בידיים שלכם.
אורי מקלב: אני רק רוצה לציין, חשבתי להגיד את זה, אני, לפחות מההיכרות שלי, אולי אני אגיד לכם בסוף, בשקיפות, למה ההיכרות שלי?
אורי מקלב: אני חושב שצריך לציין את המורים, במיוחד את המורים הוותיקים, שלא השאירו את הטכנולוגיה מאחור, השתלבו בתוך המערכות והתכניות.
אורי מקלב: לא שמענו ואנחנו יודעים ש - - - היינו יכולים לחשוב, במהירות הטכנולוגיה וההתפתחות, שמורים ותיקים שלא ראו את זה ולא ישתלבו, אין מניעה מצד צוות הניהול וההוראה הבית ספרי באמת ליישם ולהטמיע את כל מה שאתם רוצים.
אורי מקלב: וזה צריך לציין, זה מראה על גמישות ונכונות יחד עם המסירות.
אורי מקלב: מה שאני כן חושב, אני באמת התרשמתי, שמענו כאן דברים חדשים, יעדים חשובים מאוד, אני מאחל לכם הצלחה, שתצליחו להטמיע ובאמת למנף את הדברים ולקחת מתוכם את כל מה שאתם יכולים בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רואה בעיניי, בעיני אבא, לא מחנך, שבאמת שילוב בין הגישה של ללמוד, שאולי כולנו היינו רוצים, אבל אין את האפשרות, לבין תכניות לימודיות מובנות.
אורי מקלב: כאן אפשר להגיע למערכת איזונים, גם בתכניות שקיימות, ואתה הצגת את זה, וגם של אחרים, ללכת כאן לאיזון בין בית ספר שנותן תכנית לימודים מובנית, מתמשכת וקבועה, למחרת לעשות אותה להרבה יותר גמישה, זה אתגר, ואלה הדרכים האלה שנותנים - - - כאן יש יכולת מאוד מאוד גדולה, אני רואה את זה - - - אולי אני אתחיל בזה עכשיו, מתוך שקיפות אני חושב שצריך להגיד את זה, שיש לי, גם בור שאני שותה ממנו, שיש לי שותף שמרבה לספר לי על האתגרים ועל ההשקעה ועל האחריות שנעשים ודווקא לציין בתוך בתי הספר הממלכתיים דתיים, בתוך החמ"ד מכיוון שהשותפה הזאת זו אשתי שהיא מורה בממלכתי דתי.
אורי מקלב: הוותק שלה 39, זה לא מעט זמן.
אורי מקלב: אני אכן קרוב, אני שומע, יש לנו אוזן קשבת מטבע הדברים ואני יודע גם את האתגרים, את המורכבויות ואת היתרונות שיש בחינוך שהוא חינוך ממלכתי דתי, אבל צריך הרבה יותר מענים בתוך הסקלה הרחבה, שיש בזה הרבה הטרוגניות, אפילו היום לא בבתי ספר שהם מיוחדים, בתוך כל בית ספר, בתוך כיתה יש היום מגוון שלם שצריך לדעת איך להשתמש בו, בהליכות, בחינוך, בציפייה של ההורים, אתגרים מאוד מאוד מורכבים.
אורי מקלב: לכן, כפי שאמרתי, אני מכיר את זה ואני יודע להעריך את זה.
אורי מקלב: זה מתחבר למה שאמרתי מקודם, שאפשר באמת להגיע היום להרבה דברים, להרבה יתרונות, אם יודעים לשלב את זה נכון בטכנולוגיה החדשנית הזאת עם תכנית הלמידה.
אורי מקלב: הטכנולוגיה לא צריכה להיות רק בתחום הביטחון, רק בתחום המסחר, רק בתחום הבילויים, הדבר הראשון שאנחנו צריכים להשתמש בו זה בתחום החינוך ויש את האפשרויות וזה יקנה ארגז כלים וכלים חדישים וטובים שיכולים להועיל מאוד למערכת החינוך.
אורי מקלב: אני יודע שזה מה שחשוב לכם, אז אני מאחל לכם הצלחה ותודה רבה.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב לכולם, אני שמחה לפתוח את דיון ועדת המשנה לקידום אנרגיות מתחדשות ופיקוח ומעקב אחר יישום ממשלת ישראל את המחוייבות שלה לאור הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: הדיון שלנו היום יעסוק בעיקר בנושא של גז ותחנות הכוח בגז ואיך הן משתלבות באותה תכנית גדולה ויעדים גדולים של הפחתת פליטות גזי חממה ועל ההליכים שמביאים להקמתן של עשרות אלפי מגה וואטים אולי של תחנות ייצור חשמל בגז.
יעל כהן-פארן: אבל לפני שנגיע לחלק המרכזי של הדיון לאור דיונים רבים שנערכו בוועדה בשנה האחרונה וגם, אני חייבת לומר, עניין ציבורי רחב והולך וגדל בנושא של הגמתן של טורבינות רוח בישראל אנחנו הזמנו לכאן היום, נמצא בארץ והוזמן גם לוועדה וגם לכינוס מיוחד שייערך בשעה שתיים בכנסת באולם שפרינצק, כולכם מוזמנים להשאר, הזמנו לכאן מומחה, פרופסור דיטר קלאוס בורשארד, מקווה שאמרתי את השם נכון, מהאיחוד האירופי שהוא יועץ ל-DG אנרגיה, ראש מי שמנהל את כל נושא האנרגיה באיחוד והוא גם הגיע לדבר זמן קצר.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא נקיים דיון על דבריו, הדיון יתקיים, כמו שאמרתי, בכנס מיוחד בשעה שתיים אחר צהריים.
יעל כהן-פארן: נמצא איתנו כאן גם מר אייזק לנדיס שיתרגם אותו.
יעל כהן-פארן: אז פרופסור דיטר ידבר וכל כמה משפטים יהיה תרגום.
יעל כהן-פארן: (אומרת דברים בשפה האנגלית להלן התרגום החופשי:) בבקשה, מר דיטר, תודה שהגעת לכאן, אנחנו שמחים לארח אותך כאן אצלנו בוועדה המיוחדת לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת והפחתת פליטת גזי חממה ובבקשה, אתה מוזמן לדבר.
<קלאוס דיטר בורשארד: כבוד היושבת ראש, חברי הוועדה ואורחים מכובדים, תענוג גדול בשבילי להיות פה.
<קלאוס דיטר בורשארד: כמובן שנושא הגז הוא גם באג'נדה שלי ואני מתעסק בו רבות, אני אשמח לדבר על זה אבל ביקשו ממני לדבר על אנרגיות מתחדשות ועל המצב של אנרגייה מתחדשת באיחוד האירופי.
<קלאוס דיטר בורשארד: הנושא וקידום של אנרגייה מתחדשת היא נושא מרכזי שעומד בראש הפרק בכל העולם כולו לאור המאבק נגד שינויי האקלים אין תחליף לשימוש באנרגיה והעברה לאנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: אני יודע שבישראל אתם גם מתמקדים ומפתחים טכנולוגיות שמתעתדות באנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: גם באיחוד האירופי יש לנו תכנית מאוד מקיפה על שימוש והעברה לאנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: התכנית הזאת היא קשורה ומחוברת באופן מהותי לתכנית הכללית שלנו לגבי שימוש באנרגיה.
<קלאוס דיטר בורשארד: לאור הסכם האקלים של פריז ב-2016 אנחנו מפחיתים את פליטת הפחמן דו חמצני, אנחנו מגיעים להפחתה רבה של הפליטה ב-20% עד 2020 ו-40% ב-2030.
<קלאוס דיטר בורשארד: אפשר להגיע להפחתה כזאת רק אם נגדיל את האחוז באופן ניכר של האנרגיה המתחדשת בתוך מערך האנרגיה הכללית שלנו.
<קלאוס דיטר בורשארד: עד 2020 אנחנו רוצים ש-20% מכלל ייצור האנרגיה שלנו יגיע מאנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: עד 2030 אנחנו רוצים שהאחוז הזה יגיע ל-27%.
<קלאוס דיטר בורשארד: לגבי ייצור חשמל זה אומר שעד 2020 אנחנו צריכים שהחשמל שלנו עד 29% יגיע מאנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: עד 2030 זאת אומרת שנצטרך להגיע ל-50% של ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: זאת אומרת, המטרות האלו מיתרגמות ליעדים וקשיים מאוד גדולים לפנינו.
<קלאוס דיטר בורשארד: אנחנו צריכים השקעות אדירות כדי להקים תחנות כוח של אנרגיה מתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: אנחנו צריכים לשלב את האנרגיה המתחדשת בתוך שוק תחרותי.
<קלאוס דיטר בורשארד: גם צריך להעניק לצרכנים ולאזרחים תפקיד ניכר בצריכה ובהחלטה בשימוש באנרגיה מתחדשת וצריך להרחיב את תשתית החשמל.
<קלאוס דיטר בורשארד: בקצרה אתאר שלושת האתגרים המרכזיים.
<קלאוס דיטר בורשארד: שילוב בשוק הקיים - עד עכשיו אנחנו קידמנו שימוש באנרגיה מתחדשת על ידי מענקים ממשלתיים שקיימים כבר 30 שנה.
<קלאוס דיטר בורשארד: התכנית הזאת כבר לא ברת קיימא מכוון שהעלות גבוהה מדיי.
<קלאוס דיטר בורשארד: אנחנו נגיע לתמיכה של השוק באנרגיה מתחדשת על ידי מכירות פומביות.
<קלאוס דיטר בורשארד: אנחנו צריכים שאנשים שמפיקים אנרגיה מתחדשת יעמדו בקריטריונים שעומדים כל יצרני האנרגיה האחרות.
<קלאוס דיטר בורשארד: אז אנחנו נבטל את כל היתרונות שהענקנו עד כה ליצרני האנרגיה המתחדשת.
<קלאוס דיטר בורשארד: המחיר של חשמל צריכים להקבע על ידי כוחות השוק ולא של התערבות ממשלתית בתוך השוק.
<קלאוס דיטר בורשארד: הנושא השני זה מעורבות של צרכנים ואזרחים - אנחנו רוצים לשים את הצרכנים והאזרחים במוקד של השיטה האנרגטית או המערכת האנרגטית שלנו.
<קלאוס דיטר בורשארד: באיחוד האירופי לאזרחים תהיה את היכולת ואת הזכות לצרוך, לאגור ולמכור את האנרגיה שלהם באופן חופשי.
<קלאוס דיטר בורשארד: זה גם זכות ברמה הפרטית וגם זכות כקהילות המשתמשות באנרגיה ביחד.
<קלאוס דיטר בורשארד: הבעיה השנייה שצריך להתמודד איתה לגבי צרכני החשמל זה איך להפוך את האנרגיה המתחדשת והמתקנים החדשים למשהו שמקובל על ידי האזרחים שגרים בסביבה שלה אנרגיה המתחדשת ובעיקר בנושא של טורבינות רוח יבשתיות.
<קלאוס דיטר בורשארד: באיחוד האירופי יש לנו עכשיו שינוי מאוד דרסטי בתפיסה של האזרחים.
<קלאוס דיטר בורשארד: בשנות ה-70 וה-80 לא הייתה שום שאלה ציבורית לגבי הבנייה של טורבינות רוח יבשתיות, הן פשוט היו מקובלות על כולם באופן חד וחלק.
<קלאוס דיטר בורשארד: יצירת החשמל ללא פליטה של פחמן דו חמצני הייתה קיימת ונגישה ולא הייתה שאלה על זה בכלל.
<קלאוס דיטר בורשארד: כיום המצב שונה לחלוטין, שאלות של תוואי השטח ויופי אסטתי של השטח וגם שאלות של בריאות עלו לשיח הציבורי.
<קלאוס דיטר בורשארד: צריך לדאוג שהאזרחים של האיחוד האירופי לא יתנגדו לטורבינות רוח באשר הן אלא רק להשלכות הבריאתיות או לאינטרסים ספציפיים שעולים מטורבינות רוח ספציפיות.
<קלאוס דיטר בורשארד: אנחנו רואים שיש שתי דרכים שאנחנו יכולים למזער את הדאגות של האזרחים מסביב לנושא הזה.
<קלאוס דיטר בורשארד: ברמה האזורית והמקומית אנחנו מנסים להגדיר באופן מאוד ברור איפה אפשר לבנות טורבינות רוח ואיפה אי אפשר.
<קלאוס דיטר בורשארד: אזורים שבהם צפיפות אוכלוסייה גדולה וגם אזורים בהם לתוואי השטח והנוף יש חשיבות מיוחדת יוצאו ממאגר המקומות שבהם אפשר לבנות טורבינות.
<קלאוס דיטר בורשארד: הפקטור השני הוא המרחק בין הטורבינות רוח לבין האוכלוסייה ובנושא הזה ספציפית יש חילוקי דעות ושינויים מאוד גדולים בין האזורים השונים באיחוד האירופי.
<קלאוס דיטר בורשארד: יש מקומות שיש הבדל של מטרים, מ-500 מטרים עד 2 קילומטרים.
<קלאוס דיטר בורשארד: יש הגדרות שבהן זה תלוי בגובה הטורבינה עצמה, עד פי שלושה, חמשה או עשרה מגודל טורבינות רוח ויש גם הגבלות של כמות הרעש.
<קלאוס דיטר בורשארד: אם עושים ממוצע של התנאים המגבילים שציינו לעיל מגיעים לממוצע של קילומטר מרחב בין הטורבינות רוח לאזרחים.
<קלאוס דיטר בורשארד: דבר אחרון שרציתי לדבר עליו הוא לגבי התשתית עצמה, חשוב שזה יהיה באג'נדה.
<קלאוס דיטר בורשארד: אם בונים תחנות כוח של אנרגייה מתחדשת תדאגו שיש לכם מספיק כושר ייצור בתשתיות החשמל.
<קלאוס דיטר בורשארד: אם לא יהיה לכם מספיק כושר ייצור אתם תתקלו בבעיה שיש לנו כרגע בגרמניה.
<קלאוס דיטר בורשארד: אם יש חוסר תיאום בין ייצור החשמל ויכולת העברתו בקווי ייצור ואספקה אז האנרגיה תמצא את דרכה דרך תשתיות במערכות אחרות.
<קלאוס דיטר בורשארד: אפילו הנציגות האירופאית רבת היכולת לא יכולה לשנות את חוקי הפיזיקה וזה, כמובן, יוצר בעיות מאוד גדולות בשביל אנשים אחרים שמשתמשים באותו קווי הספק.
<קלאוס דיטר בורשארד: עכשיו אני אספר לכם כמה זה עולה לגרמניה כל שנה לקחת צעדי חירום כדי למנוע את הבעיות האלו, 13 מיליארד אירו בשנה.
<קלאוס דיטר בורשארד: העלות של 13 מיליארד אירו נובעת מזה שברגע שיש יותר מדיי ייצור מאנרגיה מתחדשת והקווי הספק אינם מספיקים ואי אפשר לעשות אינטגרציה של התשתית אז צריך או לסגור תחנות כוח קיימות שזה עולה כסף, להשתמש במאגרי אנרגיה אחרים שזה גם עולה כסף ולפצות את הגורמים המעורבים.
<קלאוס דיטר בורשארד: אני אסכם בארבע נקודות שאפשר ללמוד מהן: דבר ראשון, קחו ברצינות את דאגותיהם של האזרחיהם, אם לא תקחו את הדאגות של האזרחים בצורה רצינית אז הדאגות המקומיות יצמחו ויגדלו וזה יוביל להתנגדות כללית לרעיון של אנרגיה מתחדשת באשר הוא.
<קלאוס דיטר בורשארד: כמות ההשקעה צריכה להקבע על ידי השוק החופשי ולא על ידי התערבות ממשלתית אחרת לא ניתן לצאת מהמעגל הבעייתי של עוד סבסוד ועוד סבסוד.
<קלאוס דיטר בורשארד: שלישית, נסו לשלב את האנרגיה המתחדשת כמה שיותר מוקדם וכמה שיותר מהר לתוך התשתית והשוק הקיימים של האנרגיה.
<קלאוס דיטר בורשארד: רביעית, פתחו את האנרגיה המתחדשת ביחד עם התשתיות.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, היה לנו לעונג ונראה אותך היום מאוחר יותר בשתיים בצהריים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לפרופסור דיטר בורשארד, יופיע במיוחד גם בכנס מיוחד שארגנו מספר חברי כנסת, מוסי רז שהגיע לכאן, דב חנין ותמר זנדברג.
יעל כהן-פארן: כולכם מוזמנים, בשעה שתיים באולם שפרינצק.
יעל כהן-פארן: אנחנו נתחיל עכשיו בדיון המרכזי יותר של הבוקר, של היום והוא תכניות להקמת תחנות המונעות בגז מרובות מאוד ברחבי, בעיקר הצפון, אבל בכל רחבי הארץ.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לפתוח עם אותה החלטת ממשלה מאפריל האחרון, 2 באפריל 2017, החלטה מספר 2592 שעניינה עידוד מאגרים קטנים ובינוניים והכרזה על שעת חירום במשק הגז הטבעי.
יעל כהן-פארן: אז הכותרת הזו היא טובה, מבורכת, לעודד פיתוח מערך הגז שיגיע גז לישראל אבל אז נכנסים לתוך ההחלטה וסעיף 10 אומר, מדבר על אישור בקשות של תכניות להקמת 25,000 מגה וואט של תחנות לייצור אנרגיה בגז הנדרשים עד לשנת 2040 ובכללן 13% גם באנרגיה מתחדשת לרבות הגירה אבל אנחנו מדברים פה רק על תוספת זו מעבר לתכניות המאושרות היום, אם לוקחים את ה-25 פחות 13, 12,000 מגה וואט בגז.
יעל כהן-פארן: ובפועל אנחנו רואים הגעה למוסדות התכנון של תכניות רבות בהרבה.
יעל כהן-פארן: הדיונים שאני ערכתי בחודשים האחרונים, גם הנושא הזה עלה, קיבלתי המון המון פניות ציבור, אם זה באזור המעיינות, עמק המעיינות, באזור טבעון, כפר סבא, האזור שאני גרה, אזור פרדס חנה, חדרה, גן שמואל, רמות מנשה.
יעל כהן-פארן: אזורים רבים בארץ שפשוט נקלעו לסיטואציה שבה יזמים שרוצים לפתח תחנות כוח בגז ניגשים לקיבוצים או מושבים ומנסים לסגור מולם הסכמים על קרקע, על מתן זכויות בקרקע, להזכירכם קרקע חקלאית כמעט בכל המקרים אולי למעט מקרים בודדים, שתעבור שינוי ייעוד ובהתאם להחלטות של הקיבוץ או המושב ההסכמים האלה מתקדמים, בדרך כלל מתקדמים לפעמים לא.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר אנחנו רואים עשרות רבות של תכניות שמגיעות או מתחילות להגיע או חלקן כבר הגיעו לות"ל, אני יודעת שבספטמבר האחרון היה דיון, אני אשמח לשמוע מנציגי הות"ל שנמצאים כאן ומנהל התכנון על הסטטוס של הדברים.
יעל כהן-פארן: אבל לפני כן אני רוצה לומר שנוצר כאן איזשהו מצב, קודם כל, החלטת ממשלה שבאיזשהו מקום סותרת החלטות ממשלה אחרות.
יעל כהן-פארן: קודם כל דיברנו, אנחנו מדברים כאן בוועדה על אותה החלטת ממשלה 1042 מאפריל 16', שנה לפני ההחלטה הזו, שמדברת על הפחתת פליטות ועל מעבר לאנרגיות מתחדשות והתייעלות אנרגטית וכו', הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: עכשיו, בסדר גמור, אנחנו רוצים לעבור לגז מפחם אבל מה הכמות ומה המספרים ואיך זה מסתדר עם הראייה הכוללת של הפחתת פליטות.
יעל כהן-פארן: העברה של פחם לגז, היום יש בישראל, תקן אותי אם אני טועה יונתן, 4800 מגה וואט ייצור בפחם באשקלון וחדרה.
יעל כהן-פארן: אז אותם להעביר לגז זה 5000 מגה וואט פלוס מינוס, גם לא ברור אם מתכוונים להעביר את כולם.
יעל כהן-פארן: על הרקע הזה של סגירת 4-1 מחפשים מקום ל-1400 מגה וואט לייצור בגז.
יעל כהן-פארן: ובסדר גמור, אנחנו דנו על זה רבות כאן בוועדה ואני דיברתי על זה הרבה בכנסת וועדת כלכלה לסגור את 4-1, להשאיר אותם רק לחירום, אני מדברת על תחנות הכוח אורות רבין בחדרה, הישנות ביותר, מזהמות מאוד, אלה 4-1, מתכוונים לסגור אותם.
יעל כהן-פארן: אז 1400 מגה וואט תקימו בגז, מאיפה הגיעו ה-12,000 האלה, מאיפה הגיעו עשרות רבות יותר שאנחנו רואים של תכניות בשטח.
יעל כהן-פארן: אחרי דיונים שהיו לי והציגו כאן את הדברים גם נציגי משרד האנרגיה ורשות החשמל, הכוונה היא לייצר איזשהו מלאי של תכניות שמהן יהיה מכרז ויבחרו התכניות הזוכות ורק הן יקומו.
יעל כהן-פארן: הדבר הזה בעיניי מהווה בעיה קשה.
יעל כהן-פארן: בעיניי ובעיני הרבה אנשים שיושבים כאן מסביב לשולחן, מראשי מועצות ועד תושבים מודאגים, כי ברגע שיש אישור לתחנת כוח היא תקום, יותר מאוחר, יותר מוקדם, היא תקום.
יעל כהן-פארן: זה ברור לכולם.
יעל כהן-פארן: אלא אם יש איזשהו הליך, ואני לא מכירה כזה, במנהל התכנון, שיבטל אותה בתוך כמה שנים אם היא לא קמה.
יעל כהן-פארן: אם המכרז קובע שאני צריכה לבחור אחד, זאת אומרת רשות החשמל רוצה לבחור אחד ויש חמש שמתחרות ביניהן אז שאוטומטית אלה שלא נבחרו יבוטלו וימחקו מהתכניות, לא יקרה.
יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים את זה, אנחנו יושבים כאן בחדר, אנחנו למודי ניסיון.
יעל כהן-פארן: ועדות התכנון לא מוחקות תכניות.
יעל כהן-פארן: אותו מושב שלידו הוחלט, רמת צבי, במקרה יושב כאן תושב מולדת, שזכיתי להכיר אותו, הייתי אצלכם, אותו מושב שחלק מתושביו הם מה שנקרא הוועדה החקלאית, אנחנו יודעים את הבעיות בתוך המושבים לא ניכנס לתוך זה, לא כל המושב חתמו על אותו הסכם אבל חלק מהמושב חתם.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר גם אם התחנה לא תקום יהיה שם סימון, היא תהיה בתכניות, זה ישפיע על ההתפתחות של המושב, זה ישפיע - - - ועל איזה ישובים אנחנו מדברים?
יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים על יישובי הפריפריה.
יעל כהן-פארן: ישראל כל כך הרבה מדברת כמה אנחנו רוצים שאנשים יעברו לגור בפריפריה.
יעל כהן-פארן: מדוע שהם יעברו לגור בפריפריה אם הם יודעים שאולי מתישהו תקום פה תחנת כוח?
יעל כהן-פארן: מה יניע אותם לעבור לשם?
יעל כהן-פארן: היום, מה לעשות, היופי של חלקים רבים בפריפריה הם גם ניקיון האוויר והנוף, זה חלק מהמשיכה שאנחנו רוצים למשוך תושבים לעזוב את המרכז ולעבור לגור בפריפריה.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר יש כאן בעיה ואני רוצה לשים אותה כאן במוקד הדיון.
יעל כהן-פארן: אנחנו נשמע כאן את בעלי העניין השונים, יש כאן תכניות כמו תכנית 10 ב' 11 שבעצם סימנה תחנות כוח, עברה על עשרות אפשרויות ומיינה אותן והגיעה לקריטריונים שבסוף נשארו חמשה או ששה אתרים.
יעל כהן-פארן: למה שמים אותה בצד?
יעל כהן-פארן: למה הולכים להליך כזה, תסלחו לי, מופקר של תכנון, מופקר שיוצר אנרכיה בתהליך התכנון ובתהליך התקדמות המהלכים ויוצרים כאוס.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שהדברים קצת נעצרו ואני רוצה לשמוע איפה הדברים עומדים.
יעל כהן-פארן: אנחנו נשמע קודם כל את נציג החברה להגנת הטבע, בבקשה מר דרור בוימל.
<קריאה: שלא לדבר על המשאבים והתקציבים שאנחנו צריכים להשקיע על חשבון האפשרות לתושבים עבור המאבקים השטותיים האלה.
יעל כהן-פארן: רק שנייה, שימי אתה תקבל את זכות הדיבור מייד, אתה אומר יש לי דברים חשובים יותר להאבק עליהם, בוודאי.
יעל כהן-פארן: בבקשה דרור.
<דרור בוימל: השאלה הגדולה, כשאני ראיתי את ההחלטת ממשלה הזאת, את ההצעת החלטה הזאת שהגיעה אני באמת לא הבנתי מאיפה היא הגיעה כי יש באמת תמ"א 10 ב' 11 זה תמ"א שבה ישבנו, מוסדות תכנון, ישבנו ובחנו 130 אתרים ברחבי הארץ בקריטריונים ברורים ובעצם הבאנו למועצה הארצית חמשה או ששה אתרים, אני לא זוכר את המספר המדוייק, שהמטרה שלהם לספק את הצרכים הנדרשים לשנים הבאות.
<דרור בוימל: ואז פתאום הגיעה ההחלטה הזאת שבאה להוסיף 12,000 מגה וואט נוספים של גז טבעי - - -
<דוד אריאלי: זה אושר במועצה הארצית, אני לא זוכר את זה.
יעל כהן-פארן: זו החלטת ממשלה.
<דוד אריאלי: - - - המועצה הארצית, אני לא זוכר.
יעל כהן-פארן: אה, את 10 ב' 11, לא אושרה.
<דרור בוימל: 10 ב' 11 הגיעה למועצה הארצית או לולנת"ע כשלב ראשון - - -
<דורית הוכנר: שמאפשר ללכת - - -
<דרור בוימל: תכניות מפורטות.
<דוד אריאלי: בולנת"ע לא במועצה.
<דורית הוכנר: במועצה הארצית אושר ביצוע תסקיר הצעה לסביבה לא אושרה עדיין התכנית - - -
<דרור בוימל: ו-13,000 מגה וואט נוספים, אגב, לא מדברים עליהם כל כך של אנרגיות מתחדשות שיהיו תשתית לאומית שהמשמעות של הדבר הזה ולא מדברים על זה, ימחוק את כל הסיפור של הגגות הסולריים בישראל כי כל המגה וואט - - - שצריך באנרגיות מתחדשות ילכו כתשתית לאומית לוועדה לתשתיות לאומיות לא ישאר מקום וצורך לגגות הסולריים של כולנו.
<דרור בוימל: כשאני יושב בוועדה לתשתיות לאומיות אני אומר, אוקיי, מתחילות לטפטף תכניות.
<דרור בוימל: מגיעה לנו תכנית פה הרחבה של דליה בצפית, פה הרחבה של דורד באשקלון.
<דרור בוימל: היה עכשיו הרחבה של רותם במישור רותם OPC, הרחבה של OPC בחדרה.
<דרור בוימל: מתחיל לטפטף, אני באמת שואל שאלה, איך אנחנו בוחרים, איך אנחנו בוחנים את התכניות האלה.
<דרור בוימל: איך זה קורה, ב-10 ב' 11 היה לנו תהליך סדור שבחרנו תכניות.
<דרור בוימל: אמרנו, אוקיי, יש לנו "פול" של תכניות, אנחנו בוחרים את הטובות ביותר - - -
יעל כהן-פארן: את הגרועות פחות.
<דרור בוימל: את הגרועות פחות, לא משנה, כל אחד מנקודת ראותו.
<דרור בוימל: אבל היה לנו תהליך סדור של לבחור תכניות.
<דרור בוימל: בות"ל זה לא קיים, כל תכנית זה פרוייקט בפני עצמו.
<דרור בוימל: בות"ל, אני גם אגיד לכם משהו, לא דוחים תכניות, זה לא קורה, קרה אולי פעם או פעמיים מתוך העשרות תכניות שקודמו עד היום בות"ל באופן כללי, לא דוחים תכניות.
<דרור בוימל: השאלה היא איך מאשרים אותן בצורה כזו או בצורה אחרת.