GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: רואים באופן קבוע שיש פערים מאוד גדולים.
אורי מקלב: אף אחד מהם לא מפסיד ולא חושב להפסיד.
<אורי צוק בר: עוד תהליך שאנחנו עושים וחשוב מאוד להזכיר אותו.
<אורי צוק בר: עלה פה כל נושא הארגזים.
<אורי צוק בר: אנחנו עושים תהליך של מה שנקרא חקיקה חכמה, ראייה של כל הנושא של יחסי סחר בין משווקים לחקלאים.
<אורי צוק בר: אנחנו לא מסתפקים רק בעניין של הפיקוח על המחירים, השקיפות והנתונים, אנחנו גם עשינו עבודת עומק.
<אורי צוק בר: פרסמו גם פה דוח מאוד מפורט על השוואות למקומות אחרים בעולם - איזה חקיקות יש, מה עושים, איזה הסדרים.
<אורי צוק בר: עשינו שיתוף ציבור עם החקלאים.
<אורי צוק בר: גלית הייתה.
<אורי צוק בר: היו גם אנשים נוספים מהחקלאות.
<אורי צוק בר: מכל החקלאים פנו 8, פחות או יותר, לתהליך הזה של שיתוף ציבור.
<אורי צוק בר: עשינו עוד יום עם כל המשווקים.
<אורי צוק בר: היה רמי לוי בעצמו, היה הבחור שיושב פה לידי, נמרוד, ועוד נציגים מהרבה רשתות.
<אורי צוק בר: מ"שופרסל" באו נציגים.
<אורי צוק בר: הייתה נציגות של איזה 5,6 גורמים מרכזיים.
<אורי צוק בר: זה היה בדיוק לפני שבועיים, שלושה.
<אורי צוק בר: מיפינו את כל הדעות שעלו שם.
<אורי צוק בר: הצגנו להם חלופות - אם באמנה, בחקיקה, באיזו אסדרה, או בחיוב לעשות חוזים.
<אורי צוק בר: כל מיני רעיונות עלו בתהליך הזה.
<אורי צוק בר: אנחנו עכשיו לקראת סיכום התהליך.
<אורי צוק בר: אנחנו נעשה עוד איזו פגישה מסכמת עם מספר מועט של נציגים מהחקלאים ומהרשתות.
<אורי צוק בר: נשב באיזה פורום קצת יותר מצומצם, בשביל לנסות לגבש איזו עמדה.
<אורי צוק בר: העמדה של המשווקים הייתה שלא צריך חקיקה כי הם עושים לבד את הכל כמו שצריך.
<אורי צוק בר: החקלאים אמרו: חייבים חקיקה, כי אנחנו חלשים והם חזקים.
<אורי צוק בר: אנחנו, לדעתי, נמצא באיזו שהיא דרך ביניים, באיזו שהיא רגולציה שתעזור לעשות את השוק הזה יותר הוגן.
אורי מקלב: מטרת הדיון הזה היא להגיע למקסימום שקיפות.
אורי מקלב: גם אם אתה אומר שלא צריך לעשות שום דבר, שלא צריך להפעיל שום רגולציה, השקיפות עושה לבד את הדברים.
<אורי צוק בר: אחד הרעיונות שהעלינו זה לעשות חוזה מחייב, שיהיו חייבים לעשות חוזה עם מחיר, שאי אפשר למכור בלי להגיד מחיר.
<אורי צוק בר: דברים מהסוג הזה.
אורי מקלב: דברים מהסוג הזה זה גם מה שאנחנו חושבים.
אורי מקלב: הטכנולוגיה החדשה של היום מאפשרת את זה הרבה יותר, מקלה.
אורי מקלב: את זה אנחנו צריכים.
אורי מקלב: מה שפעם היה אי אפשר, היום אפשר.
אורי מקלב: אנחנו שומעים את הכל, תיכף נגיע למסקנות.
אורי מקלב: נמרוד, בבקשה.
<נמרוד הגלילי: כמו שגם נאמר פה מקודם, צריך לזכור כמה דברים.
<נמרוד הגלילי: אחד, מאז שנת 2015 - ליתר דיוק, ממאי 2015 - יש תקנות שקיפות מחירים שמחייבות את כל רשתות שיווק המזון שמוגדרות כקמעונאי גדול להעלות לאינטרנט את כלל מחירי המוצרים שלהן, כולל הפירות והירקות, ואם יש עדכון, לעדכן כל שעה את כל המחירים.
<נמרוד הגלילי: כמו שנאמר פה, היום יש אפליקציות ששואבות את המחירים מאותו אתר שזה מועבר ומציגות לצרכן.
<נמרוד הגלילי: הוא יכול לשקלל את כל המוצרים שלו, את סל המוצרים שלו, להחליט מה המרחק שהוא מוכן לנסוע לרשת הכי זולה.
<נמרוד הגלילי: בשוק יש תחרות עזה וקשה בין כלל הרשתות.
אורי מקלב: היא יישומית?
אורי מקלב: הציבור משתמש בזה, הציבור יודע מזה?
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אני אוכל להתייחס לזה.
<נמרוד הגלילי: על זה אני חושב שנכון שנציגי משרד הכלכלה, הרשות להגנת הצרכן יענו.
אורי מקלב: יכול להיות שיש בקרב הציבור חוסר מודעות לזה?
<נמרוד הגלילי: הציבור יכול להשתמש בזה יותר, לדעתי.
<נמרוד הגלילי: כמו שנאמר פה, עלה גם במסגרת הדיונים הנושא של הלוס-לידר.
<נמרוד הגלילי: לא הייתה לנו פה עמדה.
<נמרוד הגלילי: המדינה חשבה שזה לא נכון למנוע לוס-לידר, כי בסופו של דבר זה כן מעודד תחרות.
<נמרוד הגלילי: פערי תיווך.
<נמרוד הגלילי: הרשתות היום מעבירות נתונים מטורפים.
<נמרוד הגלילי: הדרישה שמשרד החקלאות דרש מהן במסגרת אותו צו פיקוח הייתה להעביר נתונים מאוד מאוד מפורטים.
<נמרוד הגלילי: אפשר לדעת במפורש כמה עלויות וכמה רווח יש בכל אחת ממחלקות הרשת, להחליט אם יש פה מקום לפיקוח.
<נמרוד הגלילי: אם תחליט המדינה שיש מקום לפיקוח, לנו אין פה עמדה.
<נמרוד הגלילי: אני לא בטוח שאותו פיקוח ישרת את הצרכן, כי צריך לזכור שעלויות התפעול של אותן רשתות ממחלקות הפירות והירקות הן עלויות אחרות לגמרי מאותן עלויות תפעול שיש במוצרים היבשים או במשקאות.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: הדוח גם מספר שיש דיווח חסר, שיש הרבה דברים שלא העבירו.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: מעניין למה.
<נמרוד הגלילי: אני חושב שאם משרד החקלאות חושב שלא העבירו, הוא רשאי לדרוש את זה.
<נמרוד הגלילי: יש חובה להעביר.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: יש הרבה דברים שהדוח מצא - -
אורי מקלב: מה זה חסר?
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אורי, תקן אותי אם אני טועה, אבל הדוח מציין שיש כאלה שיש מהן דיווח חסר, הוא מראה שיש בעיה עם אמצעי הבחינה שהראו שהרווח גבוה, ושכן ממליצים לפקח ולדרוש את הדוחות.
<אורי צוק בר: קודם כל, עשינו את 2016.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: נכון, זה סימן שהייתה שם איזו שהיא בעיה שעוד לא עלו עליה.
<אורי צוק בר: רמת שיתוף הפעולה ב-2016 הייתה גבוהה יותר.
<אורי צוק בר: יש כמה דברים שקרו בשוק הזה - אם זה פירוקים, חברות שנפרדו, התחברו, הסיפור של "מגה".
<אורי צוק בר: היו כמה בעיות אובייקטיביות שגרמו לכך שאי אפשר היה לקבל חלק מהנתונים ב-2015.
<אורי צוק בר: כולם הושלמו ב-2016.
<אורי צוק בר: ב-2016 קיבלנו נתונים כמעט מושלמים.
<אורי צוק בר: היו כמה כאלה קטנים שלא דיווחו, אבל בגדול - -
<נמרוד הגלילי: אני לא חושב שהרווח נמצא אצל רשתות המזון.
<נמרוד הגלילי: צריך לזכור שלארגוני החקלאים יש פטור מהסדרים כובלים, הם יכולים להתאגד.
<נמרוד הגלילי: יש כאן בעיה.
<קריאה: לא מתאגדים.
<נמרוד הגלילי: אז שיתאגדו.
<קריאה: הם יכולים להתאגד?
<נמרוד הגלילי: הם יכולים להתאגד.
<נמרוד הגלילי: הבעיה היא שכל אחד רוצה את המשווק שלו.
<נמרוד הגלילי: אם הם יתאגדו, יהיה יותר פשוט.
<נמרוד הגלילי: ברור שזה לא קיים.
<נמרוד הגלילי: חבל שזה לא קיים.
יצחק כהן: אני מנכ"ל ארגון מגדלי הפירות בישראל, אני מייצג את החקלאים.
יצחק כהן: קודם כל, אני רוצה להגיד איזו שהיא אמירה.
יצחק כהן: אם המצב כזה קשה ברשתות שמרוויחים 2%, 7%, צריך לארגן איזו שהיא מגבית כדי לעזור להן, באמת המצב קשה.
יצחק כהן: אנחנו לא נגד הרשתות.
יצחק כהן: אני חושב שרשתות זה דבר חשוב שיש, כי הן הגורם המוכר.
יצחק כהן: פער המחירים שיש היום בין המחיר שמקבל החקלאי לבין המחיר שהצרכן משלם פוגע בשני גורמים: בחקלאי ובצרכן.
יצחק כהן: אנחנו נפגעים באותה מידה.
יצחק כהן: אנחנו לא אשמים בזה.
יצחק כהן: אנחנו לא הגורם לבעיה הזאת.
יצחק כהן: החקלאי הוא לא הגורם לבעיה.
יצחק כהן: גם במחירים האלה שנמכרים הרבה חקלאים יוצאים ממעגל הייצור.
יצחק כהן: כשהם יוצאים ממעגל הייצור, הם לא מייצרים.
יצחק כהן: אני אומר בצורה גורפת - אין בעיה היום להביא למדינה את כל הפירות והירקות בעולם במחירים זולים יותר מאשר מייצרים בארץ.
יצחק כהן: אין בעיה, אפשר להביא הכל, אבל תדעו לכם שברגע שעושים את זה - - ואני יודע שהיום שר החקלאות נסע לסין על מנת לבדוק ייבוא של תפוחים.
יצחק כהן: שמעתי אמירות בסגנון של "אז לא נורא, לא יקנו את התפוחים בצפון".
יצחק כהן: ברגע שחקלאי סוגר את הגידול, הוא לא יחזור לגדל.
יצחק כהן: המדינה צריכה להבין שהחקלאות זה לא רק החקלאים, זה גם אספקת המזון, ביטחון המזון.
יצחק כהן: זה גם עניין ביטחוני.
יצחק כהן: אותם ישובים שמגדלים תפוחים בצפון, בגליל, על קו הגבול, לא יהיו שם אם לא יהיה שם את הביטחון הכלכלי לגדל את המוצר הזה.
יצחק כהן: אנחנו לא הבעיה.
יצחק כהן: אנחנו בעד השקיפות שתהיה כדי לראות מאיפה הדבר הזה נובע.
יצחק כהן: חבר הכנסת ילין ציין שיש כמה מרכזי רווח בשרשרת בין החקלאי לבין החנות או הסופר, כשחלק מאותם מרכזי רווח שייכים לאותו בעל בית.
יצחק כהן: אנחנו בעד שקיפות, בעד שהציבור ידע בדיוק כמה מקבל החקלאי ובכמה זה נמכר לו.
<אברהם דניאל: הסיפור הוא מאוד פשוט.
<אברהם דניאל: התחרות זה הדבר החשוב.
<אברהם דניאל: אם אני אלך טיפה להיסטוריה, אז היה פעם שוק סיטונאי שלשם שיווקו החקלאים.
<אברהם דניאל: לשם הגיעו כל הקניינים – צבא, סוחרים.
<אברהם דניאל: הייתה תחרות.
<אברהם דניאל: החקלאי הרוויח, והסוחרים מכרו את התוצרת החקלאית במחיר הוגן לאזרחים.
<אברהם דניאל: היום השתנה המצב, כפי שאחרים גם אמרו, כי הרשתות והחקלאים כבולים אחד בשני.
<אברהם דניאל: החקלאי מוכתב במחיר, מכתיבים לו את המחיר.
<אברהם דניאל: אין לו שום אפשרות או יכולת להתמודד על המחיר של התוצרת שלו.
<אברהם דניאל: שניים, פערי המחירים שמדברים עליהם פה לא קיימים בכלל.
<אברהם דניאל: 5%,7% זה שולי.
<אברהם דניאל: מה הוויכוח?
<אברהם דניאל: הוויכוח הוא מאוד פשוט, לדעתי.
<אברהם דניאל: אני חושב שאין מדיניות לממשלת ישראל.
<אברהם דניאל: אני אגיד לך במה.
<אברהם דניאל: אנחנו דנים כרגע בפערי המחיר.
<אברהם דניאל: עד שאנחנו נגיע לתוצאה הפער יהיה רק ייבוא.
<אברהם דניאל: כי החקלאים ייעלמו.
<אברהם דניאל: אז יהיה ייבוא.
<אברהם דניאל: כשיהיה פה ייבוא בלבד ולא יהיה מול להתמודד, הם ימכרו את התוצרת החקלאית בכל מחיר שיעלה על רוחם.
<אברהם דניאל: אני חושב שהבסיס הוא חשוב.
<אברהם דניאל: חשוב לדון בנושא של החקלאות.
<אברהם דניאל: איזו מדיניות יש לממשלת ישראל בחקלאות?
<אברהם דניאל: אין לה שום מדיניות.
<אברהם דניאל: מלבד זה שאני שומע שראש הממשלה מתפאר בחקלאות שלנו, אנחנו מכים בחקלאות.
<אברהם דניאל: נשארו 5,000 חקלאים בגיל ממוצע של 67.
<אברהם דניאל: זה מה שנשאר.
<אברהם דניאל: אני מדבר על תוצרת חקלאית טרייה, אני לא מדבר כרגע על עופות ועל החלב.
<אברהם דניאל: אם תוצרת חקלאית טרייה לא תהיה בנמצא, על מה אנחנו מדברים?
<אברהם דניאל: זאת בדיוק השאלה.
<אברהם דניאל: דרך אגב, אני העליתי את זה בהרבה פורומים.
<אברהם דניאל: לא יעלה על הדעת שלממשלת ישראל לא תהיה מדיניות בחקלאות.
<אברהם דניאל: הכל בשלפנות, הכל אמירות בעלמא.
<אברהם דניאל: החקלאות הולכת ונעלמת ואנחנו מדברים על פערי המחיר.
<אברהם דניאל: זה חשוב.
<אברהם דניאל: אני בעד שהאזרח ישלם בזול, כי אז אני אמכור יותר.
<אברהם דניאל: אני אתן לך דוגמה מהפרחים.
<אברהם דניאל: אתה חושב שבפרחים זה לא קיים.
<אברהם דניאל: אני מוכר שושן צחור ב-1.80 שקלים, כאשר מוכרים אותו ב-12 שקלים.
<אברהם דניאל: איפה פערי המחיר?
<אברהם דניאל: מישהו משלם את זה בסופו של יום.
<אברהם דניאל: יש בשרשרת הזאת, לדעתי, עם כל הבדיקות שעשו בממוצע, הרבה מתים.
<אברהם דניאל: בהחלט יש מחירים שהם לא ריאליים.
אורי מקלב: ברור, זאת המטרה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שקיפות.
אורי מקלב: אני אומר את זה גם לחקלאים, אבל אנחנו היום מתמקדים בנושא של השקיפות הצרכנית.
אורי מקלב: גיל מהמועצה הישראלית לצרכנות, בבקשה.
<גיל ברגפרוינד: אנחנו שומעים שגם הצרכנים וגם החקלאים מפסידים פה.
<גיל ברגפרוינד: החקלאים לא מצליחים להתפרנס בכבוד, הצרכנים ממשיכים לשלם מאוד ביוקר.
<גיל ברגפרוינד: נדרש פה איזה אמצעי בקרה.
<גיל ברגפרוינד: בפועל מה שקורה זה שוועדת המחירים, שאני מאוד מכבד, ואני גם רוצה לשבח את משרד החקלאות על כל הפועלים שלו, יושבת שנתיים כדי לאסוף נתונים, אבל עדיין לא הגיעה למסקנה שבפועל משלמים יקר.
<גיל ברגפרוינד: את זה אנחנו מרגישים בכיס מידי יום.
<גיל ברגפרוינד: אני מבקש לסייע ולקדם.
<גיל ברגפרוינד: המציאות אומרת שנמצא שיש פער גדול מאוד ברווחיות.
<גיל ברגפרוינד: אני מבקש לעזור ולקדם את הדבר הזה.
<גיל ברגפרוינד: אם כל הגורמים המשמעותיים פה הם החקלאים והצרכנים, אז אני חייב לחזור על הפתרון הנכון של השקיפות.
<גיל ברגפרוינד: אנחנו כמועצה לצרכנות קידמנו בחקיקה, או ביקשנו לקדם בחקיקה, את חוק הפיקוח על רווחי שיווק ותוצרת חקלאית יחד עם התאחדות האיכרים.
אורי מקלב: זה לא מתקיים.
אורי מקלב: מה אומרת הצעת החוק הזאת?
<גיל ברגפרוינד: הצעת החוק הזאת אמרה שאנחנו מבקשים להסמיך את שר האוצר ושר החקלאות לפקח על גובה מרווח השיווק המרבי באופן כזה שיהיה שילוט על המדף שאומר בכמה החקלאי מכר, כשמאידך אתה תראה גם את המחיר.
אורי מקלב: אני נוגע בעניין.
אורי מקלב: אולי זה לא הוגש על ידכם, אבל יש לי הצעת חוק שאני כבר הגשתי אותה בכמה כנסות, שהיא הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון) (חובת הצגת מחיר מומלץ של ירקות).
אורי מקלב: אני רואה שבכנסת ה-18 הגישו את זה.
אורי מקלב: אני הגשתי את זה בכנסת ה-18, בכנסת ה-19 ובכנסת ה-20.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: יש כמה הצעות חוק.
אורי מקלב: יש כמה הצעות חוק.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: יש את הצעת חוק הפיקוח, כמו שאמר גיל, שביחד הגשנו.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: היא עברה בטרומית בכנסת ה-19, אבל אז יצאנו לבחירות.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: היא הוגשה על ידי עשרות חברי כנסת בכנסת הנוכחית.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: הבעיה כאן היא שמאוד קשה למדינה לעשות פיקוח בפועל.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: מה שעשינו זה לקחנו את הצעת החוק והקלנו איתה.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: הצענו את הצעת חוק חובת הפרסום, שאומרת שלמדינה אין צורך בפיקוח עצמו.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: בהצעת החוק שלנו אנחנו מציעים שרשתות השיווק יציגו בכמה הם רכשו, אם זה מחיר סיטונאי - -
אורי מקלב: אם אין פיקוח, אז מה - - ?
<גלית חזקיה הרשקוביץ: הצרכן מפקח.
אורי מקלב: אפשר לעשות פיקוח ואפשר לעשות - -
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אנחנו בעד פיקוח.
אורי מקלב: אפשר לעשות גורם הרתעה.
<גיל ברגפרוינד: אני מבקש רק מכבוד היושב-ראש שיקדם בעצמו את הצעת חוק פיקוח על רווחי שיווק מתוצרת חקלאית.
<גיל ברגפרוינד: אני חושב שזה בפועל יאפשר לצרכן להחליט בעצמו, בשקיפות מלאה, כי הוא ידע בכמה החקלאי מכר, הוא ידע בכמה הוא קונה.
<גיל ברגפרוינד: הוא יראה שמשהו פה לא סביר לחלוטין.
<אורי צוק בר: אנחנו מדברים פה בוועדת הטכנולוגיה.
<אורי צוק בר: לכל מי שהולך עם הטלפון בכיס יש היום את הטכנולוגיה - זאת מבלי לחייב בעלויות נוספות את הרשתות - לדעת את המחירים בכל רשת ובכל הרדיוס מסביב.
<אורי צוק בר: זה הרבה יותר יעיל מאשר לחייב בעוד שלט שצריך להחליף אותו.
אורי מקלב: זה שילוב של הדברים.
<גיל ברגפרוינד: לבקש מצרכן שיפתח שתי אפליקציות זה משהו שהוא לא סביר.
אורי מקלב: זה גם לא עובד בדברים אחרים.
<מירי שמואלי: לנו יש מטרה מאוד ברורה בתוך סט המטרות והיעדים של המשרד, של הפחתת יוקר המחייה במשק.
<מירי שמואלי: אם אנחנו מסתכלים לעומת מדינות ה-OECD, אז ישראל יקרה בכ-19% מול מדינות ה-OECD.
<מירי שמואלי: מה שאנחנו עושים זה מגבשים מחקרים מאוד ספציפיים על סוגיות שמעניינות אותנו.
<מירי שמואלי: טואלטיקה מונח עכשיו על הפרק.
<מירי שמואלי: שם אנחנו רואים פערי מחירים של 48% במוצרים ספציפיים.
<מירי שמואלי: המחקרים האלה הם מה שעוזר לנו לבוא ולהגיד: אוקי, יש כאן בעיה, יש פערים על מוצרים ממש ספציפיים שישראל יקרה יותר.
<מירי שמואלי: דווקא כאן לא שילבנו פיקוח מחירים.
<מירי שמואלי: הייתה לנו עבודה של הכלכלן הראשי באוצר על שיעורי הרווחיות.
<מירי שמואלי: גם במקרה הזה הבעיה לא הייתה בקמעונאים הגדולים בתחום המזון, אלא בשרשרת האספקה במקומות אחרים.
<מירי שמואלי: מה שהוצאנו לאחרונה זה צו ספציפי שאומר: כשהצרכן יגיע למדף - אנחנו עובדים על זה בימים האלה – הוא יראה את המחיר בישראל לעומת מדינות אחרות.
<מירי שמואלי: הוא יבצע את ההחלטה אם לקנות את המותג הספציפי הזה.
<מירי שמואלי: נכון, פה זה מאוד משתנה להסתכל על זה לעומת פירות וירקות, אבל זה כלי שבא ומראה לצרכן: בוא תסתכל, אלה הפערים שלוקחים ממך לעומת מקומות אחרים, אולי תקנה מותג אחר, תעשה את החשיבה הצרכנית שלך.
<מירי שמואלי: כמובן שגם פעלנו מול הרשות להגבלים עסקיים.
<מירי שמואלי: זיהינו שבמרבית המקרים מדובר בשיעורי ריכוזיות.
<מירי שמואלי: 90% מחזיקים שלושת השחקנים הגדולים מבחינת יבואנים בתחום הזה.
<מירי שמואלי: כל תחום דורש את הכלים שלו.
<מירי שמואלי: זה ארגז כלים מאוד כוללני.
<מירי שמואלי: אם אנחנו מדברים על אינפורמציה לטובת הצרכן, על השקיפות ועל השימוש בטכנולוגיה, אז פנינו לרשות לחדשנות יחד עם ישראל דיגיטלית מהמשרד לשוויון חברתי.
<מירי שמואלי: הוספנו בתוך קרן חדשנות למגזר הציבורי, שנותנת תקציבים של בין 20 ל-30 מיליון שקלים בשנה, סעיף שאומר להכליל גם את סוגית יוקר המחיה.
<מירי שמואלי: אם יש אפליקציות בתחום, כל מיני יזמים, רעיון מאוד חדשני לבוא ולהשתמש בטכנולוגיה כדי להנגיש מידע לצרכנים, או לעשות משהו אחר שאני לא יכולה לחשוב עליו כי כאן אנחנו דורשים מהשוק לפתח כלים וחשיבה, אז ניתן לפנות לקרן הזאת, להגיש בקשות, ולקבל תקציב של עד 2 מיליון שקלים שיסייעו לקדם רעיון טכנולוגי חדשני.
<מירי שמואלי: יש, כפי שאורי ציין ועלה פה, אפליקציות בשוק שמשתמשות בחוק המזון.
<מירי שמואלי: אני כצרכנית כבר משתמשת בהן.
<מירי שמואלי: אני מניחה שרוב הצרכנים כבר משתמשים.
אורי מקלב: צריך להיות מחקר למה לא משתמשים.
<אורי צוק בר: אולי המשימה היא להגדיל את השימוש במה שקיים לפני שממציאים דברים חדשים.
<מירי שמואלי: נכון.
<מירי שמואלי: אני לא אנקוב בשמות של החברות.
<מירי שמואלי: יש מעט מאוד חברות בתחום.
<מירי שמואלי: כדי להגיע לשלב שזה מותאם לצרכן הן צריכות איזו שהיא דלתא תקציבית.
<דליה שיליאן: אני רוצה לדבר על העניין של האפליקציות ועוד משהו קטן שאנחנו עושים בהקשר לאכיפה של אותם מאגרי מחירים שצריכים להיות.
<דליה שיליאן: כמו שנמרוד אמר, כל קמעונאי גדול חייב, לפי חוק המזון, לשים את המחירים.
<דליה שיליאן: זה ידוע.
<דליה שיליאן: הרשות להגנת הצרכן רואה חשיבות בפרסום המחירים כאמצעי להגביר שקיפות, כשהפועל היוצא מזה זה תחרות במשק והוזלת מחירים.
<דליה שיליאן: הרשות פועלת לעידוד אפליקציות קיימות בשני מישורים.
<דליה שיליאן: קודם כל, לפני 3 שנים הייתה תחרות שהרשות ערכה יחד עם גוגל לעידוד השימוש באפליקציות.
<דליה שיליאן: היו פרמטרים של ויזואליות, איסוף מידע וכדומה.
<דליה שיליאן: כיום הרשות פתחה תחרות שההרשמה אליה היא עד 15 במרץ.
<דליה שיליאן: התחרות הזאת מעודדת אפליקציות קיימות בשני מישורים: אחד, הגברה של שימוש באתר אינטרנט, ושניים, הגברה של שימוש באפליקציה הסלולרית.
<דליה שיליאן: מבחינת אתרי אינטרנט יש שני פרסים.
<דליה שיליאן: פרס ראשון של 175,000 שקל לאתר שבטווח של חצי שנה יראה שבחודש קלנדרי נכנסו 300,000 אנשים.
<דליה שיליאן: זה לא 300,000 כניסות, כמו שמכונה "טרפיק", אלא 300,000 "יוניק יוזרס", זאת אומרת מכשירים.
<דליה שיליאן: אני, דליה, יכולה להיכנס 10 פעמים לאותו מכשיר.
<דליה שיליאן: הוא סופר את המכשירים.
<דליה שיליאן: שני פרסים שניים של 100,000 שקל ל-100,000 כניסות חודשיות בחודש קלנדרי.
<דליה שיליאן: באפליקציות אנחנו עושים פרס ראשון של 75,000 שקלים ל-75,000 כניסות בחודש קלנדרי בטווח של חצי שנה, ושני פרסים מקום שני של 50,000 ל-50,000 כניסות.
<דליה שיליאן: זה דבר אחד.
<דליה שיליאן: דבר נוסף, אנחנו מדדנו את כמות הכניסות הראשוניות כדי לבדוק שאין מניפולציה עם זה.
<דליה שיליאן: באינטרנט יש מראש מ-150,000 כניסות, לכן אתה דה פקטו מעלה את ה"יוניק יוזרס".
<דליה שיליאן: המישור השני שהרשות פועלת בו זה האכיפה.
<דליה שיליאן: הנתונים של האפליקטורים מתפרסמים באתר של הרשות להגנת הצרכן, משם הם שואבים את זה.
<דליה שיליאן: אנחנו פועלים בשני מישורים באכיפה: אחד, לדאוג שהנתונים אכן מפורסמים, ושניים, לדאוג שהנתונים מדויקים, שאם כתוב שעגבנייה עולהx שקלים, אכן חוקר בשטח רואה את זה.
אורי מקלב: איך אתם עושים את העבודה?
<דליה שיליאן: יש חוקרי קצה שנכנסים לסופר ודוגמים את המוצרים.
אורי מקלב: יש לכם מתנדבים בעניין הזה, או שזה רק עובדים?
<דליה שיליאן: אצלנו זה רק עובדים, חוקרים.
אורי מקלב: החוקרים שלכם לא יכולים לגעת בקצה של הקצה.
אורי מקלב: כמה אפשר לעשות בכוח האדם הקטן שיש לכם?
אורי מקלב: למה לא לשלב בזה את זה שיש להם מודעות צרכנית גבוהה?
אורי מקלב: יש אנשים – אני לא מאלה – שיודעים, שחלק מההובי שלהם זה השוואת מחירים.
אורי מקלב: בויקיפדיה הרוב זה מתנדבים שמכניסים ערכים שלמים.
אורי מקלב: אנשים רוצים לתרום, להכניס ערך, להשקיע בזה.
אורי מקלב: יש אנשים שיעשו את זה.
אורי מקלב: אולי אפילו לפתח אפליקציה של מתנדבים.
אורי מקלב: כשאני מדבר על חדשנות, לזה אני מתכוון.
אורי מקלב: בטכנולוגיה מתחדשת אנחנו יכולים להגיע לדברים שלא היינו יכולים להגיע פעם.
אורי מקלב: אני אביא דוגמה אחת.
<קריאה: חוכמת ההמונים.
אורי מקלב: אנשים מרגישים שהם יכולים לעשות, שהם יכולים להשפיע, שהם חלק מקבוצה שפועלת בזה.
אורי מקלב: כמובן שהם לא יעסקו בדיווח, אבל הם יהיו מוכנים לקחת על עצמם אזור מסוים שבו הם עושים 3 פעמים בשבוע סקר.
אורי מקלב: ככה יש מאות.
אורי מקלב: לא צריך לאסוף אותם, כולם מתאחדים.
אורי מקלב: תחשבו על הרעיון של לפתח תוכנה של מתנדבים שיהיו חלק מהתהליך.
אורי מקלב: החדשנות בעניין הזה היא חשיבה אחרת.
אורי מקלב: שם תביאו את השינוי.
<ענת לוי: אזרחים מקשיבים.
<ענת לוי: תוך כדי הם שולחים שאלות.
<ענת לוי: אזרח כותב לנו כך: "מניסיון שלי מקניית ירקות ופירות באינטרנט, המחירים גבוהים ממה שאפשר להשיג ברשתות, וזה למרות שאני משלם עבור המשלוח.
<ענת לוי: כלומר, החקלאים, ברגע שיש להם אפשרות להעלות את המחיר לצרכן עד לגובה המחיר בשוק, הם עושים זאת, הם לא מוזילים עקב חיסכון בפער השיווק".
אורי מקלב: אני לא יודע מי כותב את זה.
<אורי צוק בר: זה לא קשור לחקלאים.
אורי מקלב: מי אמר שהמכירה באינטרנט היא של החקלאי?
אורי מקלב: זה מנקודת הנחה שמי שקונה באינטרנט קונה ישירות מהחקלאי.
אורי מקלב: החקלאים מוכרים באינטרנט ישירות?
<אורי צוק בר: יש, אבל פה אתה - -
אורי מקלב: הוא כותב שהוא קונה פירות וירקות באינטרנט.
<אורי צוק בר: ישירות מחקלאי?
<קריאה: ברשת.
אורי מקלב: הוא גבוה ממה שאפשר להשיג ברשתות.
אורי מקלב: קונים מאותה רשת, רק פעם דרך האינטרנט, פעם דרך - -
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אני יכולה לתת דוגמה מ"מייסופרמרקט".
<גלית חזקיה הרשקוביץ: חקלאי קיבל על פלפל אדום 3 שקלים.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: ברשת "שופרסל" זה עלה 8.90.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: זה 300% פער תיווך.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אצל "רמי לוי" ובשאר הרשתות זה נע בין 5.90 ל-7.90, שזה למעלה מ-200%.
אורי מקלב: מי עשה את זה?
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אני.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: כשכתבנו את הנייר הזה - -
<קריאה: מאיפה לקחת את מחיר הקנייה?
<אורי צוק בר: גלית, אם אתם רוצים את הנתונים, תסתכלו בדיוק.
<אורי צוק בר: זה 3 לסוג א', 5.03 למובחר.
<אורי צוק בר: הממוצע זה 4, כשהממוצע לצרכן זה 6.60.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אף פעם לא רכשתי ברשת שיווק פלפל מובחר.
<קריאה: את לא יודעת מה זה פלפל מובחר.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אני יודעת.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: תאמין לי שאני קונה גמבה ברשתות.
<אורי צוק בר: בואי נניח שמה שקנית ברשת הוא ממוצע.
<אורי צוק בר: מחיר הפלפל הממוצע ברשתות השיווק בשבוע שעבר היה 6.62, 7.84 בחנויות בעיר, ו-6.35 בדיסקאונט.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: זה המחיר באינטרנט.
<אורי צוק בר: בסדר, אבל אנחנו מסתכלים על כל השוק.
<דליה שיליאן: יש קנס שניתן כנגד חברה קמעונאית מפרה שלא פרסמה את כל המידע.
<דליה שיליאן: מתנהלים תהליכים גם נגד חברות שיש בעיה עם המידע, ככה שאנחנו עוקבים גם אחרי הצגת המידע ונכונותו.
<אמנון קדם: אנחנו חברה ש-30 שנים עובדת בטכנולוגיה בשוק הסיטונאי בצריפין ובמקומות אחרים.
<אמנון קדם: אנחנו נמצאים בתוך הורידים, בתוך המכשירים של הסיטונאיים.
<אמנון קדם: אנחנו מפרסמים מידי יום מחירון דיגיטלי שנגזר מתוך המחירים של השוק הסיטונאי, בתוך המכשירים של השוק הסיטונאי.
<אמנון קדם: זה לא סקר, זה משהו אמיתי.
<אמנון קדם: המחירים מתפרסמים ישירות מתוך המכשירים עצמם.
<אמנון קדם: מידי חצי שעה יש איזה תהליך רובוטי, דיגיטלי שעובר בין כל המכשירים של הסיטונאים שאנחנו עובדים איתם.
<אמנון קדם: הוא לוקח את המחירים ונותן ממוצע אמיתי של המחירים.
<אמנון קדם: זאת אומרת, לא צריך סקר.
<אמנון קדם: מתוך ההיכרות שלי של השוק הזה אין בעצם מחיר לסחורה, לירקות לפחות.
<אמנון קדם: אין מחיר לסחורה.
<אמנון קדם: יש סוקר של "התקליט".
<אמנון קדם: כולם מחכים שיתפרסם המחיר בבוקר, ועל בסיס המחיר הזה מתחילים לתמחר את זה.
אורי מקלב: אתם היחידים בשוק.
אורי מקלב: זאת אומרת, גם אצלכם אין תחרות.
אורי מקלב: אולי אתם חברה מאוד מקצועית.
<אמנון קדם: אנחנו החברה המתקדמת ביותר בתחום המחשוב של השוק הסיטונאי, כשהמחירים שם הם מחירים - -
אורי מקלב: הוועדה הביאה לי כתבות היסטוריות – אני גם העליתי את זה כמה פעמים בכנסת – על כך שיש כל מיני תחכומים כדי לעשות מחירים.
אורי מקלב: בתוך המחירים יש הרבה תחכום.
אורי מקלב: אנשים מתחכמים ומתוחכמים על הדברים.
אורי מקלב: לוקחים מוצר אחד, מוכרים משהו, יש דברים שמעלים אותם, שמורידים אותם.
<אמנון קדם: אצלנו יש את המגוון הכי גדול של פירות וירקות.
<אמנון קדם: גם פרי הדר, גם טרופיים, גם ירקות.
<קריאה: אבל זה לא פתוח לצרכן.
<אמנון קדם: זה מחיר סיטונאי.
<ציפי גדעון: אנחנו מצד מקבלי הנתונים.
<ציפי גדעון: אנחנו מכינים את התוצרים עבור המדד הסופי.
אורי מקלב: מאיזה נתונים אתם משתמשים?
<ציפי גדעון: יש לנו את הסוקרים שלנו, של הלשכה, שמגיעים לרשתות, למכולות, לשווקים.
אורי מקלב: אתם רואים פער בין מה שמתפרסם על ידכם לבין סקרים אחרים שנעשים על ידי משרד החקלאות?
<ציפי גדעון: אנחנו גם מקבלים את הנתונים ממשרד החקלאות, מסתכלים על האפליקציות של "מייפרייס", כמו שדיברו, ו"מייסופרמרקט".
אורי מקלב: אתם רואים פערים?
<ציפי גדעון: אנחנו מכירים את הכל.
אורי מקלב: האם, לפי הסוקרים שלכם ולפי הנתונים שאתם מקבלים ממקומות אחרים, הנתונים הם - -?
<ציפי גדעון: הם תואמים.
<ציפי גדעון: אתה רואה שהמחירים ברשתות הם הרבה יותר נמוכים מאשר בשווקים.
<ציפי גדעון: גם לפי זה יש את המשקל.
<ציפי גדעון: הרבה יותר אנשים קונים ברשתות, כי יש, כמו שנאמר, את המחיר הזול שהם נותנים בשביל למשוך את הלקוחות.
אורי מקלב: אם היה לנו זמן היינו קצת מרחיבים בעניין הזה.
אורי מקלב: זה קצת מעניין אותי.
אורי מקלב: זה יכול לתת לנו בעניין הזה אינדיקציה.
אורי מקלב: רשות ההגבלים, בבקשה.
<צחי ברקוביץ: ככל שתהיה הצעה למגבלה על מרווח השוק זה לא יהיה רעיון טוב.
<צחי ברקוביץ: פיקוח על מחירים, בייחוד על מרווח, נראה כמו רעיון לא טוב שעשוי להעלות את המחירים למעלה, בהנחה שיש תחרות במקטע הקמעונאי.
<צחי ברקוביץ: אנחנו לא חושבים שזה מקטע בעייתי.
<צחי ברקוביץ: אני באמת חושב שחשוב לוועדה לעשות את העבודה שלה באיסוף הנתונים, להסתכל עליהם בצורה אגרגטיבית, לא לקחת מקרים בודדים, כי בסוף זה מקום לטעויות.
<אורי צוק בר: אולי אפשר שעל הלוס-לידר הוא יגיד מילה, כי הם מתנגדים.
<אורי צוק בר: הם מתנגדים לבטל אותו.
אורי מקלב: אתם מתנגדים לבטל אותו?
אורי מקלב: אני גם לא בטוח שצרכנים רוצים לבטל אותו.
אורי מקלב: אי אפשר להפעיל את זה רק על המחיר הזה.
אורי מקלב: אם עושים, אז על הכל.
<צחי ברקוביץ: אנחנו נגד לבטל או להטיל מגבלה על לוס-לידר.
<צחי ברקוביץ: כשצרכן קונה ברשת סופרמרקט, הוא קונה סל מוצרים.
<צחי ברקוביץ: אם זו הדרך של הקמעונאי למשוך אותו אל הסופר, אנחנו חושבים שלא צריך להתערב בזה.
<אורן ברנע: קודם כל, הלוס-לידר גרם לפשיטת רגל של לא מעט חקלאים.
<אורן ברנע: זה משהו שקורה בצורה מדורגת.
<אורן ברנע: בהתחלה עושים את זה בתור איזה שהוא מבצע, אבל מהר מאוד זה המחיר, ופתאום נמחקים חקלאים.
<אורן ברנע: חלק מחוסר היציבות של העגבניות היה שהורידו את המחיר באופן מכוון, כשמה שקורה אחר כך זה המחיר בסל.
<אורן ברנע: כתוצאה מזה איבדנו הרבה מגדלי עגבניות.
<אורן ברנע: המחיר במשך הרבה שנים היה לא יציב, כי נמחקו מהשוק מאות מגדלים.
<אורן ברנע: אין מה לעשות, בדבר הזה צריך לטפל.
<אורן ברנע: אני רוצה להגיד משהו על הטכנולוגיה.
<אורן ברנע: אני שמח על הפלטפורמה של משרד החקלאות, רק שיש לו, לדעתי, שתי בעיות.
<אורן ברנע: קודם כל, זה שיש שם בין 3,000 ל-5,000 משתמשים אומר שהקמעונאים והסיטונאים משתמשים בכלי.
<אורן ברנע: המספר מתאים.
<אורן ברנע: גברת לוי ואדון כהן לא משתמשים.
<אורן ברנע: הצעות החוק שדיברו עליהן הן אלו שצריכות להביא את זה.
<אורן ברנע: זה צריך להיות נגיש לצרכן.
<אורן ברנע: ברגע שזה יהיה נגיש לצרכן, אפשר יהיה לעשות עם זה משהו.
<אורן ברנע: כרגע זה בצד.
<אורן ברנע: אבל טוב שיש את הפלטפורמה.
<אורן ברנע: דבר שני, משהו פה מוזר במספרים.
<אורן ברנע: אני אתן לך את הדוגמה של בצל ירוק.
<אורן ברנע: השקית הזאת, שקונים אותה שנים – 5 שקלים.
<אורן ברנע: היא עולה לצרכן כבר 5 שנים 1.80 שקלים, שזה 7%, כמו שאמרת.
<אורן ברנע: אני אומר, משהו פה לא בסדר.
<אורן ברנע: צריך לגבות את המחירים מהחקלאים.