GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דוד פולק: מאז גייסנו למעלה מ-2 מיליארד ₪, אנחנו חברה ציבורית, בשוק ההון בארץ.
<דוד פולק: צריך להחזיר את הכסף למשקיעים.
<דוד פולק: גייסנו הרבה יותר אבל למעלה מ-2 מיליארד השקענו בתעשייה האווירית, הזמנו שם ארבעה לוויינים.
<דוד פולק: אנחנו החברה היחידה בעולם שמזמינה לווייני תקשורת בתעשייה האווירית.
<דוד פולק: וזה ממומן מעט מהון עצמי, בעיקר בשוק ההון בארץ.
<דוד פולק: אנחנו יוצרים הזדמנויות, יוזמים, מפתחים, משמרים נקודות שמיים.
<דוד פולק: לוויין צריך להיות בנקודת שמיים מאושרת על ידי ה- - - בלי הפעילות שלנו אין נקודות שמיים במדינת ישראל מכוון שהזכויות בנקודות השמיים פוקעות אם אין שם לוויינים.
<דוד פולק: יש חשיבות לנקודות, אם זה דיזינגופה פינת ארלוזורובה או זה בדימונה הבניין - - - המיקום של - - -
יואב קיש: למה, זה מגיע לרוחב פס שהוא מסוגל להעביר או מה, למה זה - - -
<דוד פולק: בסוף זה מסחרי.
<דוד פולק: יושב ראש ועדת המדע הלך אבל גם נדמה לי בחוגים שלו יודעים אם אין קמח אין תורה והם יודעים לפעול להביא קמח.
<דוד פולק: אז הוא אמר חבל בלי כסף.
<דוד פולק: זה מה שקרת אמר לנו, תביאו כסף אני אבנה לכם לוויין - - -
יואב קיש: אבל אני שואל שאלה, למה המיקום הוא שונה.
<דוד פולק: כי צריך להחזיר את הכסף.
<דוד פולק: החזרת הכסף היא אם אתה מוכר את הבתים האלה בהרבה כסף לכל בית או אם אתה מוכר את השירותים בנקודת השמיים הזאת בהרבה כסף.
<דוד פולק: יש נקודות שמיים שהן איכותיות שמיליוני אנטנות מסתכלות לשם ואז אתה יכול למכור את השירותים שלך בהרבה כסף.
<דוד פולק: יש נקודות שמיים שאף אחד לא מעוניין בהן.
יואב קיש: אתה אומר שלהיות מעל אפריקה או להיות מעל אירופה יש לזה משמעות אחרת, זה בגדול.
<דוד פולק: בגדול, אני לא אכנס לפרטים.
<דוד פולק: יש משמעות לנקודות השמיים ומדינה לא יכולה לפעול בלי נקודות שמיים שיש לה ללא קשר למשמעות הכלכלית ובלי הפעילות שלנו, בלי הלוויינים ששיגרנו לנקודות שמיים, אפשר לדבר על שלוש, ארבע, עשר נקודות שמיים, כלום אין, כלום לא יהיה.
<דוד פולק: אנחנו ספגנו שתי מכות קשות בשנתיים האחרונות, כל מי שאחר כך גילה שאנחנו בחיים לא האמין כי אנחנו חברה שנסחרת, חברה שלבעלים שלה גם לא היה כיסים מאוד עמוקים, לצערי.
<דוד פולק: חלק מהדברים בחדשות עכשיו ואנחנו מתאוששים ופועלים בארץ ובשוק הבינלאומי.
<דוד פולק: אנחנו למעלה מ-20 שנה מקיימים שיתוף פעולה הדוק עם המדינה, שיתוף פעולה הדוק וטוב.
<דוד פולק: בלוויינים הראשונים כבר תייגנו את האנטנה לפי הצרכים גם של החוקים.
<דוד פולק: תכנון של לווין אתה לא קונה כמו מטוס מדגם זה או זה.
<דוד פולק: כל לוויין הוא חליפה ליתום: איזה תדרים, איזה כיסויים, לאיזה איזורים.
<דוד פולק: והעבודה שלנו הייתה אינטנסיבית גם עם נציגי הממשלה וגם עם כל מה שקורה בעולם, אנחנו מדינה קטנה מאוד, אם לא נמכור את השירותים שלנו גם בעולם אין לזה קיום כאן.
<דוד פולק: כך שאנחנו צריכים לראות מה קורה בעולם, מה קורה בשווקים, לאפיין את הלוויין, לתכנן אותו.
<דוד פולק: זה מה שאנחנו עושים גם עם עמוס 8 ואנחנו רוצים להמשיך את שיתוף הפעולה.
<דוד פולק: אז עכשיו, מילה לוועדה, ואני לא סתם הערתי קודם למנכ"ל המשרד.
<דוד פולק: אני הייתי אומר שזו הוועדה לתמיכה בתעשייה האווירית בבניית לוויינים.
<דוד פולק: מכוון שכל נושא החלל הוא הרבה הרבה יותר רחב.
<דוד פולק: יכולים לבנות לוויינים ויש מדינות שבנו לוויינים, הם שוכבים פה על הארץ כאבן שאין לה הופכין.
<דוד פולק: למשל באוקראינה מציעים לנו עכשיו לקנות לוויין שהם בנו ושוכב שם או שהמדינה מסבסדת אותם מ-א' עד ת' כמו את חיל האוויר, כמו את הטנקים.
<דוד פולק: כאן אנחנו הולכים ככה וככה, לא לכאן ולא לכאן.
<דוד פולק: נעזרים בחברה מסחרית, בחברה שנסחרת בבורסה בשיטה של ביו-תיו, שיתוף פעולה ממשלתי מסחרי.
<דוד פולק: אבל מתנהלים והרבה מעבודת הוועדה התבצעה בלעדנו.
<דוד פולק: כלומר, המספרים שיש כאן, הלוואי שהם מחזיקים מים, הלוואי שהם נכונים, הלוואי שהם נוגעים, עוד לא גמרנו לאפיין את הלוויין.
<דוד פולק: אז אני אומר שזה לא מאוחר שהוועדה תראה - - -
יואב קיש: כשאתה אומר ועדה רק לדייק, אתה אומר על הוועדה שהוקמה בעקבות המשבר בראשות מנכ"ל המשרד לא הוועדה פה שאנחנו נמצאים.
<דוד פולק: אתה צודק בהחלט ובוועדה הזאת המילה הראשונה שעלתה שם, התפוצץ לנו עמוס 6.
<דוד פולק: היו שם המון אנשים, אני מסתכל סביב, למי עמוס 6 התפוצץ?
<דוד פולק: חוץ ממני שכבר קיבלתי אותו מתעשייה אווירית הוא כבר לא התפוצץ לאף אחד.
<קריאה: היה בבעלותנו.
יואב קיש: לא נכנסים לנושא הביטוח נכון?
<דוד פולק: אם אני הייתי במקום תעשייה אווירית הייתי שמח, זאת הזדמנות לבנות את עמוס 8, אחרת לא היו בונים את עמוס 8.
<דוד פולק: אני היחיד, המנייה שלנו נחתכה בחצי.
<דוד פולק: לפי דעתי חלק מהדברים שהביאו לסחרור של יורוקום, אני בטוח בזה אגב.
יואב קיש: הייתה עסקה שבוטלה לא?
<דוד פולק: כן, עם פייסבוק, עסקת חיינו.
<דוד פולק: כניסה עם אדון מארק צוקרברג, היה בקניה, והוא דיווח גם הוא, התפוצץ לי הלוויין, גם לו התפוצץ הלווין, הוא יודע לדווח.
<דוד פולק: וזה היה מקפיץ אותנו למקומות נפלאים, זה פשוט כאב לב.
<דוד פולק: אז כל החלק המסחרי, הנושא של נקודות שמיים, של תכנון לשווקים, מה השווקים צריכים, כל הפעילות הזאת היא לא חלק מעבודת הוועדה.
<דוד פולק: אני לא מבקר את הוועדה בזה אבל צריכים לדעת, הוועדה עסקה בדבר אחד: איך עוזרים לתעשייה האווירית להיות תחרותית.
<דוד פולק: אנחנו חברה ציבורית, נסחרים בבורסה בתל אביב.
<דוד פולק: אנחנו חייבים לפעול מתוך שיקולים עסקיים אחרת יהיו לנו עוד תביעות ייצוגיות ותזכורות ודברים מהסוג הזה.
<דוד פולק: אנחנו הוצאנו בקשה לתעשייה האווירית לקבל הצעה ללוויין עמוס 8 ולחברות נוספות.
<דוד פולק: אני אומר כאן, ואני לא רוצה לייאש אף אחד, עפר, אין סיכוי ב-4 שנים לעמוס 8.
<דוד פולק: לנציג של משרד הביטחון כאן אני אמרתי, אנחנו עובדים איתם דיי צמוד לנסות להתקדם, לראות אם אפשר לעשות משהו.
<דוד פולק: אני אומר לכם, קחו בחשבון - - -
יואב קיש: מה הכוונה אין סיכוי 4 שנים, לא הבנתי מאיפה זה בא המשפט.
<דוד פולק: אני אגיד לך, לוח הזמנים בתעשייה האווירית לבניית לוויין הוא ארוך יותר משמעותית.
יואב קיש: אתה אומר שפרקטית הם לא יעמדו בלוחות הזמנים.
<דוד פולק: אין סיכוי, חבל על המאמץ.
<דוד פולק: אני כבר ביקשתי מנציגי המשרד - - -
<קריאה: נראה לי שתעשייה אווירית לא מסכימים - - -
<קריאה: נראה לי שתעשייה אווירית - - - דוד פולק אמנם בא מהתעשייה האווירית וחברת חלל וגם לוויין המרצפן - - -
<דוד פולק: יש לי בקשה, אני נתתי לך לדבר - - -
יואב קיש: מי שעושה את זה זה אני, אם אני אחליט שאני רוצה שהוא יפסיק לדבר אני אגיד.
יואב קיש: שמענו את הערתך, בבקשה דוד.
<דוד פולק: אני בכל אופן רוצה להגיד שאני ביקשתי להוסיף 22 מיליון $, שזה מה שעולה לי.
<דוד פולק: את הלווין עמוס 7 הזה מרגע שהתפוצץ עמוס 6, היה צריך להביא את עמוס 7, זאת הייתה פעילות מהירה, בהולה.
<דוד פולק: היה לווייין אחד בעולם ואת המשא ומתן - - -
יואב קיש: והוא נכנס למקום של - - - שומר על ה- - -
<דוד פולק: שומר על הנקודת שמיים ועל הלקוחות.
<דוד פולק: החכרנו ממנו שירותים לממשלה, שירותים ל-yes, שירותים לחברה מקבילה - - -
יואב קיש: עשיתם מהלך בזק למזער נזקים.
<דוד פולק: כשאתה עושה משא ומתן - - -
יואב קיש: כשהוא היחידי אז הוא מחזיק אותך, אנחנו יודעים, בסדר.
<דוד פולק: ואז הוא מחזיק אותי.
<דוד פולק: אם היה זמן אפשר היה לנהל את המשא ומתן הזה אחרת.
יואב קיש: ואם היה עוד מועמד זה גם היה יכול להיות - - -
<דוד פולק: נכון, נכון.
<דוד פולק: בכל אופן אנחנו פנינו בבקשות להצעות מחיר.
<דוד פולק: אני יכול להגיד כאן שהתעשייה האווירית יש לה דרך ארוכה ללכת כדי לסגור את הפער במחיר ואני תומך בבקשתם לתמיכה ממשלתית גדולה.
<דוד פולק: אחרת הפער הזה לא ייסגר, פשוט לא ייסגר.
<דוד פולק: הם גם בפער גדול בלוחות הזמנים.
<דוד פולק: לכן אני מראש, ואני הודעתי את זה לאנשי המשרד, אני מראש אמרתי, פחות מחמש שנים זה לא יהיה כאן.
<דוד פולק: אגב, אני יכול להאריך לשנה חמישית את הלוויין החכור, זה עולה המון כסף, 22 מיליון $ לשנה, כסף שלנו, של המשקיעים בשוק ההון, אף אחד לא עזר כאן, אף אחד לא השתתף במאמץ להביא את הלוויין, כולם מושכים את האלונקה.
יואב קיש: אז אתה אומר שהפעילות הוא לא רווחית היום מול הלוויין הזה.
<דוד פולק: מול הלוויין הזה לא - - -
יואב קיש: איבדתם את פייסבוק ואיבדתם אולי לקוחות נוספים אבל מצד שני זה לא היה פיצוי בביטוח שאתם אמורים לקבל על העניין הזה?
<דוד פולק: לא.
יואב קיש: זאת אומרת הביטוח היה רק כלפי הוצאות לא כלפי הכנסות עתידיות.
<דוד פולק: אתה צודק.
<דוד פולק: רק הכספים ששילמנו לתעשייה האווירית על זה.
<דוד פולק: הייתה הצעה לחברה לקנות אותה.
<דוד פולק: ברגע שזה קרה ההצעה נחתכה ב-190 מיליון $.
<דוד פולק: בגדול נחתכתי ב-200 מיליון $, זה ההפסד שלנו, מכל העסקאות והכל.
<דוד פולק: אז אנחנו פנינו לקבל הצעות כי אחרת אין לך שום נקודת ייחוס למחיר שהתעשייה האווירית נותנת ואני חברה ציבורית אני לא ממונה על ביטחון המדינה.
<דוד פולק: אנחנו עובדים לבד וגם עם נציגי המדינה לגמור לאפיין את הלוויין הזה ולקחת את ההחלטות הנכונות.
<דוד פולק: זה עוד רחוק ממה שאפשר היה להבין ממה שנמסר בוועדה כאן.
<דוד פולק: עפר אולי מנכ"ל מבט חלל אולי יותר ריאלי מהאחרים בדברים שהוא אומר.
<דוד פולק: אני מצטער שאני מקלקל את החגיגה.
יואב קיש: מישהו מהנוכחים הנוספים רוצה להתייחס?
<אברהם עשהאל: אברהם עשהאל ממכון פישר.
<אברהם עשהאל: אני רוצה להגיד רק אמירה קצרה.
<אברהם עשהאל: הכל נעשה היום בתקשורת ומחר כולל השיח אצלי בתוך הבית.
<אברהם עשהאל: זאת אומרת בין הקומות עם הילדים זה בתקשורת.
יואב קיש: הילדים עוד בבית?
<אברהם עשהאל: כן, יש עוד כמה בבית.
<אברהם עשהאל: זה תשתית לאומית ואם אנחנו לא נשקיע בתשתית הלאומית והמודל הזה שהוא מודל פנטסטי שעובד הרבה מאוד שנים הוא לא המודל היחיד, יש עוד מודלים לנושא של התקשורת שחיונית למדינת ישראל.
<אברהם עשהאל: כי פה יש מודל מורכב שאנחנו מכירים אותו.
<אברהם עשהאל: תעשייה אווירית בונה וחלל תקשורת נותנת את השירות ופולק צדק, יש חברה אחת שנותנת את השירותים והיא חברה מסחרית, היא צריכה להראות כסף למשקיעים שלה מבחינת הדברים.
<אברהם עשהאל: מפה צריך לצאת המסר: מדינת ישראל צריכה להשקיע במודל הזה בוודאי לטובת התעשייה האווירית ובמודלים אחרים.
<אברהם עשהאל: יש כל מיני שיטות היום, לוויינים יותר תקנים, גבהים אחרים, מתחלפים, לא יודע, צריך לבחון את הדברים האלה לעומק אבל המסר שאנחנו רוצים להגיד, מהר וכסף של המדינה כ- - - לאומי.
<אברהם עשהאל: כי הכל ייעשה בתקשורת כולל המכוניות האוטונומיות אז בואו נסתכל רגע קדימה.
יואב קיש: משרד האוצר - - -לתשובת 2018 אם הבנתי נכון ממה שאמרת קודם, עד שתקציב 19' לא יעבור סיום חקיקה, יחד עם זה זה תיקוני 18', זאת אומרת, אנחנו מדברים במקרה הכי מוקדם על מרץ 18', הכי מוקדם, התשובה היא כן?
יואב קיש: אוקיי אז אני - - -
<מיכל גלברט: אני רק אציין שיש אלטרנטיבה נוספת.
<מיכל גלברט: לגבי 19' זה כמובן מדובר על תקציב המדינה אין סיבה שזה יעבור קודם.
<מיכל גלברט: לגבי 18' יש אלטרנטיבה נוספת שלפי חוק הנומרטור אומר שאם הם רוצים לבצע השקעה אחרת במשהו מסויים אז צריך לבצע הפחתה על משהו אחר, לכן ככל שנחליט להקדים את זה ולא להמתין עד 18' אפשר להעביר את זה כהחלטת ממשלה במסגרת התקציב הקיים של 18' ולציין את מקור ההחלטה.
יואב קיש: ולהחליף תקציבים, כאילו זה יעבור לזה וזה - - -
<מיכל גלברט: במסגרת החלטת ממשלה כזאת אם היא עוברת בינואר אז מצביעים על המקור התקציבי.
יואב קיש: אני רוצה לסכם, לפני זה אם מישהו רוצה להגיד משהו.
<פרץ וזאן: איציק יסכם, אני רוצה להגיד כמה דברים לפולק.
<פרץ וזאן: קודם כל הצגנו פה מצגת וכל הדברים שהוצגו קיבלו התייחסות בוועדה ונציג חברת חלל תקשורת נכח בוועדה.
<פרץ וזאן: הוועדה היא לא רק ועדה להצלת תעשייה אווירית, היא וועדה להצלת תחום לווייני התקשורת במדינת ישראל והוועדה הזאת קבעה שחברה ישראלית חייבת להיות חברה שמפעילה את לווייני התקשורת, בלי לציין כמובן את שמה.
<פרץ וזאן: הלוויין צריך להיות לווויין ישראלי, החברה הזאת קבעה את הקביעות האלה.
<פרץ וזאן: הוועדה קיימה את עבודתה במשך זמן קצר מאוד והגיעה למסקנות.
<פרץ וזאן: ואני חושב שפרק זמן שלקח מסיום עבודת הוועדה ועד למימוש המסקנות של הוועדה זה פרק זמן ארוך מדיי.
<פרץ וזאן: צריך את זה לקצר, צריך עם זה ללכת יותר מהר.
<פרץ וזאן: אני חושב שמבחינת משרד המדע, את חלקו, הוא היה מוכן לתת כבר ממזמן.
<פרץ וזאן: פה מדובר על שותפים אחרים שצריכים גם הם להרתם על מנת בסופו של דבר שנוכל באמת להוציא לפועל את התכנית של עמוס 8 בתחילת 18'.
<פרץ וזאן: אנחנו חייבים גם להפשר חבר'ה, וצריך להגיד את זה פה בצורה גלויה, גם בנושא הביטוח, זה עדיין לא סגור לחלוטין, צריך גם את זה לומר.
<פרץ וזאן: אני לא נכנס פה לדיון רק אני אומר שצריך בסוף גם על זה לעשות הסכמות כי אי אפשר יהיה להתקדם אם לא יהיו לנו הסכמות גם בדברים האלה.
<פרץ וזאן: וצריך להגיד את זה פה בצורה גלויה ולהגיד את זה פה גם ליו"ר הוועדה שידע שאמנם בתחום התקציב הדברים סגורים, בתחום נושא הביטוח - - -
יואב קיש: גם לא סגורים אבל התקדמנו.
<פרץ וזאן: נכון, התקדמנו מאוד.
יואב קיש: כן איציק.
<איציק בן ישראל: אני מפנה תשומת לב לבולט הראשון במצגת שמנכ"ל משרד המדע הציג שהוא בעיניי לב העניין בעצם, הוא העיקר.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, מה שהוועדה ממליצה שמדינת ישראל, לא תעשייה אווירית, לא חלל תקשורת ולא משרד המדע, מדינת ישראל תכריז על תחום התקשורת כתחום לאומי שאנחנו חייבים להעמיד בו את המינימום והמינמום אנחנו מקווים שהוא אחד בערך לארבע שנים.
<איציק בן ישראל: זה לב העניין.
<איציק בן ישראל: אם זה יידחה לנו בעוד צעד ונצטרך להוסיף עוד 10 מיליון ₪, פחות 10 מיליון ₪, אתה התחלת לשמוע כבר שפה יש כל מיני כאלה שחושבים שזה לא מספיק, כן מספיק, זה לא העיקר.
<איציק בן ישראל: זה העיקר ואת העיקר הזה אנחנו צריכים בכוחות משותפים כולנו, אין בכלל ויכוח על זה, גם לא מהתעשיות, שאף אחד לא - - - על הדוח הזה, צריכים את הדבר הזה לדחוף קדימה חזק.
יואב קיש: אוקיי, רצית ינון משהו?
<ינון בן צור: רק לגבי הלוח זמנים - במידה ואנחנו נתכנס בנושא של האיגום של התקציב במקביל למשא ומתן והדברים האלה יתכנסו אז יהיה אפשר לסגור את זה גם לפני תקציב 2019.
יואב קיש: אוקיי אז אני רוצה לסכם את הדיון.
יואב קיש: קודם כל אני מודה שאני מאוכזב ולמרות שפה יש אנשים שדווקא עבדו ועשו, כן פרץ, אני לא בא בטענות.
יואב קיש: אני מאוכזב שהגענו לנקודה הזאת כשנה פלוס לאחר פיצוץ לוויין עמוס 6 ואחרי שעשינו פה דיון ואחרי שהוקמה הוועדה כאילו כל ההתנהלות הייתה שיש משבר לאומי.
יואב קיש: וכמו שכתוב פה אנחנו מדברים בתשתית כצורך לאומי ויש לנו משבר, אנחנו שנה אחרי ועוד אין מתווה וזו נקודת כשל, אני אומר עוד פעם, שלא הצלחנו לפתור אותה.
יואב קיש: אני אומר את זה לממשלה, אני אומר את זה לנו כוועדה שאולי אנחנו היינו צריכים לדחוף יותר אבל בעניין הזה זה אני חושב שזו פשוט תקלה קשה שהגענו לנקודת הזמן שהגענו ואנחנו עוד לא מדברים על תכנית שכבר אושרה ויצאה לפועל.
יואב קיש: זה חד וחלק, דיברת על תחקיר, זה, אני אומר לך, התוצאה, מדברים על התוצאה.
יואב קיש: זה כאילו אין עוד פצצות במטרה, היום זו תקלה, זה כבר דבר אחד.
יואב קיש: זה נבע מהתנהלות איטית, ממורכבות הגופים, מלוחות זמנים, מבעייה בתקצוב.
יואב קיש: ופה משרד האוצר, אני פונה אלייך, יש לנו את משרד המדע שכבר ברור לי שהוא מוכן ומשותף, אני מניח שגם משרד הביטחון פחות יעשה בעיות ואני אומר לך כמשרד האוצר, אני כבר אומר שאנחנו נעשה דיון לקראת סוף חודש ינואר, אנחנו נוציא הנחייה בדיוק מתי יהיה הדיון, עוד חודש תהיה פה ישיבה נוספת, בדיוק על הנושא הזה.
יואב קיש: אני מקווה שנהיה אחרי הקריאה ואחרי החלטת הממשלה ואני מקווה שעוד חודש יהיה לנו כבר שיח סביב הסכמה על מתווה, על כספים, על ביטוח, כי כל זה צריך להסגר בתוך חודש ולא פחות.
יואב קיש: אני חושב שזאת תהיה טעות קשה להגרר למרץ, פשוט אסור שזה יקרה.
יואב קיש: ולכן אני קורא לכל הגופים הרלוונטיים שיושבים פה סביב השולחן ובמשרד האוצר, את נמצאת פה, אבל אני אומר לך שאתם גורם מפתח שאם עוד חודש לא יהיה סיכום אני אבוא בטענות אליכם ללא שום התייחסות ואתם תצטרכו לתת הסבר טוב לוועדה מדוע הדבר הזה נמרח מעבר.
יואב קיש: ואני אומר, אם יש הסכמות למתווה שיוצגו בתקציב 18' מתוקן ו-19', אני מבקש פתרון לתזרים.
יואב קיש: זאת אומרת, לא להגיד אפשר להחליף ואפשר, אני מבקש פתרון גם לתזרים.
יואב קיש: אני רוצה שנהיה פה בעוד חודש מהיום עם מתווה סגור.
יואב קיש: ופה גם תעשייה אווירית, אתם גם תצטרכו להבין שלא כל מבוקשכם מתקבל וחלל לא כל מבוקשכם מתקבל וגם המשרדים השונים והרלוונטיים בדגש על משרד האוצר.
יואב קיש: שאני מצפה לראות פה גם שיתקבלו, אני מקווה, אם לא נאשר בתחילת ינואר את תקציב 18'-19' הטענות שלי יהיו אחרות, יהיה לי קשה לבוא בטענות, אבל אם כן אז בממשלה אני רוצה לראות תקצוב, אני רוצה לראות מתווה, אני רוצה לראות שהעסק יוצא לדרך ושאנחנו לא עוסקים עוד פעם בעוד ישיבה של למה אנחנו מסתבכים עם לוחות זמנים ואולי גם ארבע שנים לא יספיקו.
יואב קיש: חברים תודה רבה, אני סוגר את הישיבה.
אורי מקלב: הבוקר טוב שלי הוא גם התנצלות על האיחור, אבל עשינו מאמץ לא לבטל את הוועדה.
אורי מקלב: רוב הוועדות בוטלו היום בכנסת, אבל מנהלת הוועדה וצוות הוועדה דאג לכם, אמר שנעשה מאמץ, אנשים באמת מכובדים ועסוקים שפינו יומנים, אנחנו יודעים שזה דבר שאחר כך פוגע בעבודה השוטפת ואנחנו נעשה טיפה את המאמץ.
אורי מקלב: השלמתי משהו קטן שלא הספקתי, מחויבות שלי, כדי שאני אוכל באמת לפתוח את הישיבה.
אורי מקלב: אנחנו גם חושבים, לא רק בגלל המעמד שלכם, שהנושא מאוד מאוד חשוב לכן ביקשנו לקיים את הדיון.
אורי מקלב: אבל לפני שאני אצלול לתוך הדיון ואני אפתח את הדיון אני אעשה את הפתיחה הפורמלית.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, שנאמר בו פעמיים כי טוב, כ"ב בטבת התשע"ח, 9.1.18 ועל סדר יומנו תקצוב מחקר מדעי במכללות אקדמאיות.
אורי מקלב: אפתח ואומר שאנחנו יודעים את העבודה החשובה שהוות"ת ומערכות התקצוב במדינת ישראל פועלות ותורמות למען מכוני המחקר, מרכזי המחקר, שנמצאים במוסדות האקדמיים.
אורי מקלב: כל ילד בישראל היום יודע שממרכזי המחקר בישראל יצאו דברים גדולים למדינת ישראל - - - קצת על הקירות פה, כבר הורידו חלק מהתמונות, אני רואה, ודאי גם דברים שנעשו מתוך מחקר שהתחיל במוסדות אקדמאיים, בשותפויות שונות, אבל אנחנו מבקשים את הדיון הזה לייחד לנושא של מרכזי המחקר המדעיים במכללות האקדמיות.
אורי מקלב: ידוע לכל וכולנו יודעים שהנושא של השכלה גבוהה בישראל עבר שינויים בכך שמדינת ישראל ראתה את המכללות האקדמיות כחלק ממערכת ההשכלה הגבוהה בישראל וזאת כדי להנגיש את זה יותר, לפתוח את זה יותר, ואנחנו באמת רואים שיש שינוי מהותי מאוד ובולט מאוד במספר הסטודנטים שלומדים במכללות, הגדלת מספר הסטודנטים במדינת ישראל, שהמכללות הם חלק חשוב והם חלק מרכזי היום בלימוד האקדמאי.
אורי מקלב: אם פעם המכללות היו כדי לתת את התואר הראשון ולהנגיש את התואר הראשון ולאפשר תואר ראשון לאוכלוסיות שונות, לאנשים שונים, היום המכללות עסוקות הרבה יותר לא רק בתחום הלימודים עצמם, אלא בתחום המחקר, הם פועלים גדולות ונצורות, מגיעים להישגים, פועלים באופן רחב, גם הם כמוסדות אקדמאיים, כמכללה, כמוסד עצמו וגם בשביל הסגל האקדמאי, שנמצא בתוך המכללות האלה והוא חלק מהסגל.
אורי מקלב: אם אנחנו רוצים להשביח אותו, להשאיר אותו ברמה המקצועית, לתת לו את הכלים המקצועיים, אנחנו גם צריכים לפעול בתוך מחקר וגם לנצל את המשאב הזה, גם המוסדי ואני אומר גם האנושי.
אורי מקלב: גם האנשים שנמצאים בתוך המכללות, שהתחילו את הדרך במכללות, בגלל שהם ככה בחרו, ולא משנה למה, אין ספק שיש בהם פוטנציאל גדול, אסור לנו להזניח ולזלזל חס וחלילה, אלא אנחנו צריכים לתת את המענה הנכון למה שטמון בערך המחקרי, הפוטנציאל המחקרי שנמצא בתוך המכללות.
אורי מקלב: אני באמת חוזר במקרה הזה, אני אצטט את מה שאמר חברנו עד לא מזמן, פרופ' מנואל טרכטנברג, שהיה חבר נכבד ופעיל בוועדה שלנו, כאן הביאו לי מצוות הוועדה שבהסכם שנחתם הוא אמר שאנחנו חייבים לעודד ולאפשר לכל חוקר ולאיש סגל אקדמאי לנצל את הפוטנציאל הטמון בו, רק כך נוכל לממש את ההון האנושי הטמון בהשכלה הגבוהה.
אורי מקלב: ואני אומר שזה גם לחוקר, כמובן גם למוסדות, אבל אם אין קמח אין תורה ואנחנו יודעים שכדי שיוכלו להקים ולקיים את מרכזי המחקר האלה, הם באמת צריכים מימון.
אורי מקלב: היום רוב המימון נעשה ממקורות חוץ, שתיכף נשמע עליהם, אבל מתקציב הוות"ת, יש לציין שעל פניו, איך שנראה מהנתונים שיש לנו, התקציב הוא מאוד קטן, מאוד מצומצם, אולי מגיע ל-1%.
אורי מקלב: מהנתונים שהגיעו לוועדה, אנחנו באמת ראינו את החשיבות לקיים את הדיון, נתון שקצת בלט לנו, צרם לנו, בלט מאוד, שאחוז ההשתתפות במחקרים במכללות הוא 1%.
אורי מקלב: אם הנתון הוא נכון, שמדובר על 118 מיליון שקל שהוות"ת מתקצב את המוסדות באופן כללי, מתוכם המכללות מקבלות 1.8 מיליון, או משהו מעין זה, אבל אני אשמח מאוד, אני אולי אומר את הנתון הזה כדי שאני אקבל פידבק, שאם הדבר נעשה אחרת.
אורי מקלב: אני גם אולי בסוף הישיבה ארצה להתייחס גם לנושא של המכללות הטכנולוגיות, אני אעשה את זה בשלב יותר מאוחר.
אורי מקלב: כדי להוליך את הדיון לשלב היותר מעשי אני פונה לפרופ' יעקובי וולק, מנכ"ל חברת סנה, שתציג את הדברים, תציג את החברה קצת, להתחיל את הדיון, כדי לתת פוש לדיון ואחרי זה נדבר על המכללות, ניתן ודאי לוות"ת ולעוד גופים, אם מישהו מהמל"ג גם נמצא פה.
אורי מקלב: מי שיבקש את רשות הדיבור, שלא סיכמו איתו, או יש אפשרות להעביר למנהלת הוועדה פתק, הסדרן או מישהו שנמצא פה יעביר, אם לא, אנחנו נעביר, שנוכל לכלול ככל שהזמן יאפשר לנו, לתת אפשרות לרשות דיבור.
אורי מקלב: בבקשה, פרופ' כרמלה יעקובי.
<כרמלה יעקובי וולק: שלום, צהריים טובים.
<כרמלה יעקובי וולק: חברת סנה היא חברה פרטית שקיבלה את הזיכיון מהמל"ג לרישום ומסחור קניין רוחני במכללות בישראל.
<כרמלה יעקובי וולק: הרעיון הוא רעיון פנטסטי, בגלל שהמכללות הן לא מספיק רובסטיות כדי להקים מנגנונים כאלה כמו מנגנון יישום באוניברסיטה העברית.
<כרמלה יעקובי וולק: לאוניברסיטאות יש מנגנונים מהסוג הזה, למכללות אין, והרעיון היה להקים מין גוף מרכזי שיעשה את העבודה הזאת.
<כרמלה יעקובי וולק: גם רעיון מאוד חדשני וגם רעיון שלווה במתן תקציב לעניין הזה, דרך הוות"ת, הוות"ת נתן 7 מיליון דולר לצורך העניין בשנת 2013.
<כרמלה יעקובי וולק: הפוטנציאל של הדבר הזה הוא פוטנציאל גדול מאוד, מדובר ב-20 מכללות, 11 בתי חולים ממשלתיים ו-14 מכוני מחקר ממשלתיים, כלומר שיש כאן פוטנציאל מאוד מאוד גדול לאיסוף של קניין רוחני.
<כרמלה יעקובי וולק: החברה כרגע - - -
אורי מקלב: 11 בתי חולים ממשלתיים, לא של קופת חולים.
<כרמלה יעקובי וולק: לא, ממשלתיים.
<כרמלה יעקובי וולק: כרגע 10 מוסדות חתומים איתנו כרגע, שנקר, אפקה, JCT שנמצאים כאן, בצלאל שנמצאים כאן, אורט בראודה, הדסה, המכללה האקדמית צפת, הגליל, מדיקל סנטר ומכללת תל חי והאקדמי רופין.
אורי מקלב: מתוך כמה מוסדות?
<כרמלה יעקובי וולק: מתוך 20 מכללות רלוונטיות יש לנו 9 מכללות ובית חולים ממשלתי אחד, בינתיים.
<כרמלה יעקובי וולק: אני יכולה לתת לכם קצת את המספרים מהסקירה הכללית שלנו.
<כרמלה יעקובי וולק: אנחנו מסתכלים על כל המערך הזה ומבינים שאם כרגע אנחנו היינו, בשלוש השנים האחרונות, במגע עם כ-1,000 פרויקטים ומחקרים, מתוכם 400 חוקרים חתמו לנו על נייר שאומר 'תמשיכו את התהליך', ועדה שישבה מטעמנו, ועדה שכוללת מומחים מקצועיים, מומחים משפטיים, מדענים, ועדה שישבה בחרה 120 מהפרויקטים להמשיך איתם הלאה לרישום, מכל מיני סיבות, אני לא אכנס לזה, התחילו את הרישום לקניין רוחני 60 פרויקטים והיום יש פעילים כ-20 פרויקטים, שזה מתפרש על כל המכללות, 20 הפרויקטים האלה, אני חושבת שעוד לא התחלנו לגרד את הפוטנציאל האמיתי שנמצא כאן.
<כרמלה יעקובי וולק: אנחנו רואים, אני רק עכשיו נכנסתי לחברה, אבל התחלתי להתעמק במקומות שדברים נתקעו, שם אתה יכול ללמוד הכי הרבה, במקומות האלה מה שאתה רואה זה שחוקר, היה לו אב טיפוס ראשוני, לא מספיק טוב, לא היה לו אפשרות ולמוסד לא הייתה אפשרות לתמוך בהמשך המחקר לאב טיפוס מתקדם יותר כדי שאפשר יהיה להמשיך את הרישום של הפטנט הלאה.
<כרמלה יעקובי וולק: אלה דברים מאוד קשים וכואבים, אני חושבת, מהבחינה הזאת.
<כרמלה יעקובי וולק: כרגע כשאני מסתכלת על העניין של כל ה-TTO, Technology Transfer, כל הרעיון הזה של קניין רוחני ומסחורו, אני חושבת שאנחנו נמצאים במדינה שהיא מובילה באקו סיסטם שלה של start up nation, שכולם מדברים עליו, כלומר יש כאן המון המון חברות ופעילות מאוד מאוד גדולה, מסחור יכול להיעשות גם דרך האקו סיסטם הישראלי של start up nation, לא רק דרך חברות תעשייתיות.
<כרמלה יעקובי וולק: יש אפשרויות רבות בעניין הזה ואני רואה היום את האוניברסיטה העברית, חברת היישום פותחת מרכז של חדשנות ויזמות, ממש אקסלרטור, כדי לגדל אצלם את חברת הסטארט אפ.
אורי מקלב: למה שהחברות האלה יבואו לעשות עם המכללות הסכמים אם הם יכולים לעשות את זה עם האוניברסיטאות?
אורי מקלב: התשובה היא בגלל שהם רואים פוטנציאל מיוחד במכללות?
אורי מקלב: כדאיים יותר?
אורי מקלב: או שהאוניברסיטאות לא יודעות לתת להם מענה רחב לדברים האלה?
אורי מקלב: כדי לדעת מה, כדי להבין מה הפוטנציאל הטמון ב - - -
<כרמלה יעקובי וולק: אני רוצה להגיד משהו על הדבר הזה, זה מתייחס לנתון שאתה נתת קודם לגבי אוניברסיטאות ומכללות.
<כרמלה יעקובי וולק: אתה התייחסת לקרן המחקרית של ISF.
<כרמלה יעקובי וולק: ISF זה מחקר טהור, מחקר בסיסי, כל הרעיון של המכללות היה להביא מחקר יישומי ומה שקורה במחקר יישומי שאין קרן כמו ISF למחקר יישומי ולכן הביצועיות היא נורא נמוכה בגלל זה, מצד המכללות.
<כרמלה יעקובי וולק: עכשיו, אני יודעת שמשרד המדע מינה איזה שהיא ועדה, הוועדה הזאת, כל הרעיון היה שתעסוק בנחיצות של קרן מסוג זה למחקר יישומי.
<כרמלה יעקובי וולק: הוועדה חד משמעית הסבירה למה זו משימה לאומית להקים כזה דבר.
אורי מקלב: היא הסבירה את זה פה בוועדה, אנחנו תומכים.
אורי מקלב: זה חלק מ - - - שיש למשרד המדע והטכנולוגיה יחד עם הוועדה, הנושא הזה ידוע לנו.
<כרמלה יעקובי וולק: מעולה, אז זה קשור קשר ישיר למכללות.
<כרמלה יעקובי וולק: כאן צריך לעשות את הקשר הזה, כי רוב המחקרים שנעשים במכללות אלה מחקרים יישומיים ואם אין קרן כזאת והביצועיות שלהם נראית נמוכה, יש כאן ביצה ותרנגולת שלא ייפתרו בצורה הזאת.
<כרמלה יעקובי וולק: לפי הנתונים שאני רואה בסקירה הכללית על המכללות נראה שאם אנחנו נעשה חריש עמוק יותר בתוך הדבר הזה נוכל להוציא הרבה יותר, אבל האיכות של הדברים - - -
אורי מקלב: אחרי חריש צריך זריעה.
אורי מקלב: זאת אומרת חריש עם זריעה ביחד.
<כרמלה יעקובי וולק: בדיוק.
<כרמלה יעקובי וולק: וגם טיפוח.
<כרמלה יעקובי וולק: התהליך הזה של טיפוח הוא תהליך מאוד מאוד יקר של הדברים ואם לא יהיה את התקציבים זה לא יקרה.
אורי מקלב: נתת לנו פתיחה, בשלב הזה אנחנו רוצים לצאת ובהמשך לחזור.
אורי מקלב: אנחנו נפנה לפרופ' רוזה אזהרי, נשיאת מכללת עזריאלי וחברת ועדת ראשי המכללות, ולאחר מכן ניתן לסטיוארט הרשקוביץ.
אורי מקלב: נדמה לי שיש עוד נציג מכללה שביקש, אז אנחנו אולי נוסיף אותו.
אורי מקלב: בבקשה, פרופ' אזהרי.
<רוזה אזהרי: תודה רבה.
<רוזה אזהרי: אני חושבת שהיום אף אחד לא מערער על הקביעה שחייב להיות מחקר במכללות וחייבים לעשות את זה אם רוצים - - -
אורי מקלב: רק ספרי על עצמך.
אורי מקלב: את נשיאת מכללה, כבר כמה שנים?
<רוזה אזהרי: אני נשיאת המכללה בירושלים שנה אחת, לפני כן הייתי חברת ות"ת וחברת מל"ג, ות"ת שלוש שנים, מל"ג שמונה שנים ולפני כן סגנית נשיאה בבראודה, בכרמיאל, אז אני מכירה לאורכה ולרוחבה של הארץ.
אורי מקלב: כמה סטודנטים יש במכללת עזריאלי?
<רוזה אזהרי: בעזריאלי כ-1,400 סטודנטים.
אורי מקלב: שרובם במה?
<רוזה אזהרי: הכול בהנדסה.
אורי מקלב: אתם מהמכללות ששובתים עכשיו?
אורי מקלב: מכללה טכנולוגית?
<רוזה אזהרי: זו לא טכנולוגית, זו מכללה אקדמית להנדסה.
<רוזה אזהרי: אם אנחנו רוצים לשמור על הוראה איכותית אז אנחנו חייבים שחברי הסגל שלנו יהיו מעודכנים, בעיקר לאור העובדה שהידע כל הזמן מתקדם ומתחדש ומה שחבר סגל שלנו למד לפני חמש שנים כבר יכול להיות לא רלוונטי למציאות של היום ולכן חייבת להיוטת מערכת שתומכת במחקר של חברי הסגל.