GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאת דופור דרור: גם לתכניות שציינתי מקודם ערכנו הליך של שיתוף ציבור, הליך של קונגרס, הזמנו את כל בעלי העניין.
<ליאת דופור דרור: שימי, אתה לא בכדי לא זומנת כי התחנה שנמצאת לידך לא קודמה בכלל.
<שימי אליאל: אז התחנה הזאת שאישרתם כבר במחי - - - אני לא ראיתי שם דיון - - - הריינדיר- - - אז הוא 3-4 ק"מ ממני, בסדר, ממש הצלת חיים.
<ליאת דופור דרור: גם לה היה הליך של - - -
<שימי אליאל: באו כפר סבא השכנים על הגדר לא ידעו, אלפי מנשה בכלל הוא נמצא מעבר לגדר של התחנה.
<קריאה: מה הסטטוס של התחנה ב- - -
<שימי אליאל: יצאה לדרך.
<ליאת דופור דרור: אני חושבת שהאמירה לא ידעו היא - - - אני לא יודעת מאיפה היא נזרקה כי - - -
<שימי אליאל: אמרו שם בדיון, הייתי שם ואמרו בדיון, אמרו לכם את זה מאוד - - -
<ליאת דופור דרור: הם בהחלט הוזמנו והם בהחלט הגיעו.
<ליאת דופור דרור: אז ההליך שלנו הוא כן הליך - - -
יעל כהן-פארן: לא, אבל יכול להיות שהליך השיתוף ציבור שלכם כולל מעט מאוד בעלי עניין אם שימי נציג מועצה שרלוונטית לאזור לא הוזמן לאותו תת"ל.
<קריאה: וגם מתי, מתי הוא מוזמן, יום קודם להזמין אותו זה נהדר.
<שימי אליאל: עוד דבר בתהליך - ברגע שהחברה מגישה את התכנית שלה או את החלופה יש לך שבעה ימים להגיש התנגדות.
<שימי אליאל: חברות שמגישות הן צריכות להכין תסקיר סביבתי יש להן חצי שנה אתה יש לך להגיש התנגדות לתסקיר הזה בכלל שבעה ימים, מי יכול להתמודד עם זה?
יעל כהן-פארן: אז רגע, אז ליאת אומרת הליך התנגדויות - - -
<שימי אליאל: זה הליך ההתנגדות.
<ליאת דופור דרור: כמו הליך - - -
יעל כהן-פארן: לא, הוא מקוצר יותר, 30 יום.
<ליאת דופור דרור: 60 יום.
יעל כהן-פארן: 60 יום הליך ההתנגדויות בות"ל?
יעל כהן-פארן: דרור, 60 יום?
<דרור בוימל: להתנגדויות זה 60 יום בות"ל.
<דרור בוימל: לדעתי מה שאתה מתכוון זה מהרגע שאתה יודע על קיום הדיון עד לדיון עצמו כי נשלח זימון לדיון שבוע לפני, אני מניח שלזה אתה מתכוון.
<שימי אליאל: אני לא בטוח - - -
יעל כהן-פארן: יש 60 יום התנגדויות, אוקיי, אבל אני רוצה לומר משהו - - - אני רוצה לשאול אותך לגבי אותה חברה שאתם לא רוצים להגיד את שמה שבעצם עצרתם את התכניות, אפילו יושב כאן נציג הארגונים הסביבתיים בות"ל ואומר שהוא לא יודע מזה.
<ליאת דופור דרור: נכון, כי זאת לא תכנית.
<ליאת דופור דרור: זה לא הגיע לוועדה כי היא לא הבשילה לכדי תכנית.
יעל כהן-פארן: אבל כן הגיעה לוועדה אחרת באיזה שלב היא נעצרה?
<ליאת דופור דרור: היא לא הגיעה לוועדה.
יעל כהן-פארן: אז למה היא הגיעה?
<קריאה: ללשכת התכנון שמכינה את התכניות - - -
יעל כהן-פארן: ללשכת התכנון שמכינה את התכניות לפני הוועדה.
<ליאת דופור דרור: מגיע יזם אחרי שהוא הוסמך עם החלופה ש- - - הממשלה אמרה כאן הסמכתי אותך לקדם תכנית, מגיע אל העובדים המקצועיים של הות"ל, אנחנו מתחילים באיזשהי בחינה מקצועית של האתר וכמו שאמרתי, אתר לא ראוי לא מבשיל בכלל לכדי תכנית, הוא לא מגיע לוועדה, הוועדה לא רואה אותה כי אין תכנית.
<קריאה: מגיע לעובדים של הוועדה.
יעל כהן-פארן: טוב, אני רוצה לפני שאנחנו מגיעים לסיום הדיון לתת למשרד הגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: השאלה שלי היא כמובן, איך התהליכים האלה של הקמת יחידות פועלות בגז מסתדרים עם הפחתת הפליטות, בבקשה.
<מיטל פרשר: אני מאגף איכות אוויר אני לא מאגף התכנון אז אולי אני פחות אתייחס למה שאת מדברת.
<מיטל פרשר: מה שאנחנו כן יכולים להגיד כמשרד אנחנו לא מאוהבים בהחלטת ממשלה הזו.
<מיטל פרשר: אנחנו קודם כל חושבים שהיא לא יכולה להיות קיימת אם אין באמת מנגנון של פקיעה של תכניות כי אנחנו לא נאפשר באזורים מסוימים הקמה של מספר תחנות כשאין בעצם כושר נשיאה באותו אזור אז לא הגיוני שזה יקרה.
<מיטל פרשר: מה שכן ה- - - וההספקים הם באמת משהו שנזרק אולי נכון מהפן התכנוני אבל בהחלט לא מסתכל על איזשהי תמונה הרבה יותר רחבה שבה גם ממקום של רשות החשמל ומשרד האנרגיה לגבי הצרכים ולגבי היעדים שאנחנו הולכים להשיג, ולכל הפחות זה ה-17% במתחדשות בהנחה שאנחנו רוצים ליישר קו מול שאר המדינות בעולם אז נרצה למנף את זה אפילו ליותר.
<מיטל פרשר: אנחנו חושבים שהתכנית והחלטת ממשלה היא לא טובה.
<מיטל פרשר: חייב לייצר פה איזשהו מנגנון ביטחון שתכניות כאלה לא יקומו ולחזק יותר את המגזר של המתחדשות בצורה הרבה יותר בולטת וראויה.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז את בעצם אומרת שאתם לא הייתם מעורבים בהחלטת ממשלה שזה מוזר כי השר שלכם הוא חלק מהממשלה.
יעל כהן-פארן: אבל לא שאלו אתכם, זאת האמירה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, ד"ר איזבלה קרקיס ממשרד הבריאות.
<איזבלה קרקיס: אני רוצה להתייחס קודם כל להחלטה עצמה וחשוב לנו לציין שמשרד הבריאות לא היה שותף להחלטה.
יעל כהן-פארן: גם אתם.
<איזבלה קרקיס: לגמרי.
<איזבלה קרקיס: אנחנו קיבלנו רק פניות כולל מחברי כנסת אז ככה נודע לנו על פרסום ההחלטה.
יעל כהן-פארן: מצויין כי הרי לאנרגיה אין שום השלכה חברתית, סביבתית ובריאותית.
<איזבלה קרקיס: זאת אומרת שהשיקולים הבריאותיים בכלל לא נכללו כאן והחשיבות כאן באמת להתייחס ל - - - כי דיברו כאן סביב השולחן על כל ההשלכות של עלות, של פגיעה סביבתית או טוענת סביבתית וחוץ מנציג של ארגון הרופאים בריאות הציבור אף אחד לא נגע בעניין של בריאות האוכלוסייה וההשלכות של התכניות של הקמת תחנות הכוח האלה באזור יחסית מצומצם ברדיוס יחסית מצוצמם וההשפעות של המרחקים הקטנים על ריכוזי אוכלוסייה והקמה בו זמנית של מספר תחנות כוח.
<איזבלה קרקיס: לא נלקחו בחשבון פה השפעות כלליות על בריאות האוכלוסיה כאן וחשוב לנו לציין את זה ולהציג את זה כחולשה של כל התהליך.
<איזבלה קרקיס: בנוסף אנחנו חושבים, כמובן, שמבחינת הקמת תחנות הכוח האלה שבעלות השפעות לאומיות והחשיבות של פרוייקטים לאומיים כאלה אז יש חובת ביצוע של תסקיר השפעה על הסביבה אבל הוא תסקיר שהוא מיועד לכל תחנה באופן נפרד.
<איזבלה קרקיס: אין לנו שום תמונה כללית שאנחנו נוכל להבין על ההשפעה הסביבתית של כלל הסכנות באזור מסויים שבעצם אנחנו מדברים בסך הכל על אזור יחסית מצומצם.
<איזבלה קרקיס: אז אין לנו שום יכולת בחינה ברגע שאנחנו מדברים על תחנות כפרוייקט באופן נפרד.
יעל כהן-פארן: בעצם את אומרת כל פרוייקט נבחן לגופו ורק בודקים את הפליטות שלו ולא את כל התמונה - - -
<איזבלה קרקיס: אין לנו תמונה כללית.
<ליאת דופור דרור: אני רוצה להעיר לגבי האמירה הזאת.
<ליאת דופור דרור: בהנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה אנחנו מחייבים את כל היזמים להכניס לתוך יישובי איכות אוויר את כל היוזמות שנמצאות מסביב.
<ליאת דופור דרור: אלה ש- - -
<איזבלה קרקיס: אם ידוע עליהן.
<קריאה: אבל הם מפקחים על עצמם זה לא הגיוני שמישהו יפקח על עצמו.
<ליאת דופור דרור: הן אלה שהגיעו בהסמכות, הן אלה שמקודמות במסגרת תמ"א 10, תחנות מאושרות וכל מי שנמצא ליד.
<קריאה: היזמים עושים את התסקיר.
יעל כהן-פארן: כן זו תמיד הבעיה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, אלי בריף ממגמה ירוקה.
<איזבלה קרקיס: עוד נקודה אחת לגבי תסקיר השפעה על הבריאות.
<איזבלה קרקיס: לדעתנו, ואנחנו חוזרים וטוענים כבר מספר שנים שבתכניות הלאומיות בסדר גודל כזה חייב להכניס היבט של תסקיר השפעה על הבריאות כמו שנאמר עכשיו במהלך הדיון אז גם מבחינתנו זאת נקודה מאוד חשובה.
יעל כהן-פארן: אז יש מצב שאתם תקדמו את זה בחקיקה, משרד הבריאות?
<איזבלה קרקיס: אנחנו נשמח - - -
יעל כהן-פארן: לתמוך בחקיקה פרטית, לפחות זה, טוב אני אדבר על זה עם סגן השר החוזר.
יעל כהן-פארן: כן, בבקשה אלי.
<אלעזר בריף: תודה רבה על הדיון החשוב הזה ועצם זה שמפגישים כל כך הרבה מבעלי העניין זה לא מובן מאליו, דיון ממש טוב אני מברך עליו.
<אלעזר בריף: אנחנו ארגון שפועל כבר 21 שנה, יש לנו 15 קהילות ברחבי הארץ: בחיפה, בתל אביב, בבאר שבע וכן הלאה.
<אלעזר בריף: אנחנו מקדמים את החזון של אנרגיות מתחדשות, הרבה מאוד אנרגיות מתחדשות ואנחנו נשמח במקום הזה להיות בקשר עם כל קבוצה של תושבים, ארגון וכן הלאה שאו שנאבק בתחנות פוסיליות.
<אלעזר בריף: אני מבדיל דברים שדיברו פה על הביזור והדברים הקטנים אבל כל קבוצת תושבים שמתנגדת לתחנה הגדולה ליד הבית שלה זה לא נימבי, זה חשוב, זה משהו כולל ואנחנו מבחינתנו רוצים לעזור ולהיות כמה שאפשר שם איתכם.
<אלעזר בריף: אנחנו דוחפים במקביל נושא של אנרגיות מתחדשות ואנחנו תכננו פעילות ציבורית גדולה בנושא הזה ביום שישי הקרוב.
<אלעזר בריף: הגשם יכניס אותנו פנימה.
<אלעזר בריף: מה שזה אומר, מבחינת
<אלעזר בריף: כם, אני מתנצל על ההתראה הקצרה, אבל זה אומר שביום שישי הקרוב בעשר בבוקר אנחנו עושים כנס פעילים ארצי שכל מי שעוסק בקידום של אנרגיה מתחדשת או מתנגד לתחנות פוסיליות שקמות בקרבתן.
<אלעזר בריף: אנחנו מזמינים גם את יושבת ראש הוועדה, תהיה סקירה שם.
<אלעזר בריף: זה יקרה באזור המרכז בתל אביב, אנחנו עכשיו סוגרים מקום.
<אלעזר בריף: אז אני מזמין אתכם להיות איתנו בקשר, אנחנו פה ונהיה גם בדיון בשתיים.
יעל כהן-פארן: אריה, הערה קצרה לפרוטוקול, ד"ר אריה ונגר, אדם טבע ודין.
<אריה ונגר: אם אני מבין את התהליך נכון יזם שיזכה במכרז על בסיס כלכלי יגיש כמה חלופות לוועדה ואז יבחרו חלופה.
<אריה ונגר: אבל אין שום הליך של בחינת חלופות בין יזמים שונים ואז בראייה כוללת כמו שהזכירה איזבלה, כי אם יש מצב שכל שלוש החלופות של יזם מסוים גרועות יותר או פחות טובות מחלופה של יזם אחר שלא זכה כי המחירים שלו היו יותר גבוהים אז אין את הראייה הכוללת הזאת ואת הבחינה הזאת.
<אריה ונגר: צריך להכניס איזשהו הליך לא שגרתי, אני יודע שזה לא ההליך השגרתי של בחינה סביבתית עוד בשלב המכרז אחרת אין את התמונה של כל ההחלטה כולה.
<ליאת דופור דרור: סליחה, אבל אני ציינתי שהליך כזה, למשל קיימנו באזור חדרה, כיוון שהיו שם כמה יוזמות.
<ליאת דופור דרור: בוודאי שיש הליך כזה.
יעל כהן-פארן: אוקיי אבל להערה של אריה - - - אנחנו נסכם ואני מתנצלת בפני מי שביקשו את רשות הדיבור ולא קיבלו אותה, אנחנו חייבים לסיים יש פה דיון נוסף - - - הבעיה כאן מתחילה ונגמרת בכך שהחליטו ללכת על הפרטה של כל ההליך, ייצור חשמל זה כבר מאחורנו, אבל אפילו בתוך ייצור החשמל, בעצם הפרטה של התכנון.
יעל כהן-פארן: התגובות מהציבור התחילו כשהתדפקו על דלתותיהם של הקיבוצים והמושבים וכל קיבוץ ומושב שכן ראה את עצמו נפגע כי התחנה התקרבה אליו כמובן.
יעל כהן-פארן: והמערב פרוע הזה רק ממשיך ברגע שההחלטה, בסוף בסוף, התכנונית נגיד, תלקח אולי עם איזשהם קריטריונים, בסדר, ניתן לכם את ההנחות שתעשו עבודה אולי סבירה, בסדר.
יעל כהן-פארן: אבל בסוף את ההחלטה גם אם אישרו כמה תחנות או אזורים מיועדים לתחנת כוח, ההחלטה בסוף תיפול על עלות ועל עלות של תהליך מכרזי ובוודאי, כמו שאמר ד"ר אריה ונגר, ובוודאי שאין כאן שום הליך שלוקח בחשבון חלופה כזאת טובה יותר או טובה פחות.
יעל כהן-פארן: נגמר ההליך התכנוני, ההליך התכנוני מאחורנו, היה טוב, היה פחות טוב, עכשיו אני מחליט רק על בסיס כלכלי ומחיר.
יעל כהן-פארן: ובסופו של דבר זה ממש לא מבטיח, להיפך, זה ממש לא מבטיח שתהיה החלטה תכנונית נכונה, להיפך, זה מבטיח שתהיה כנראה החלטה תכנונית אנקדוטיאלית, בוא נגיד במקרה הטוב, כי זה לא קשור בכלל, אם תהיה תחנה קרובה יותר ליישוב או רחוקה יותר מהיישוב בסוף זה יבוא במחיר הכלכלי וזהו.
יעל כהן-פארן: וגם הדבר המרכזי הוא שמה יקרה עם כל התחנות שלא יאושרו, האם הן יבוטלו?
יעל כהן-פארן: אמר כאן המשרד להגנת הסביבה, מבחינתם צריך להיות הליך של גריעה, ברור שצריך להיות.
יעל כהן-פארן: אבל מבחינת הות"ל ומשרד האנרגיה ממש לא, שיחכו לו תחנות, אולי גם עוד 70 שנה אנחנו נשתמש בהן- - -
<דורית הוכנר: אבל תחנה לא תאושר בכלל, היא לא תגיע לאישור - - -
יעל כהן-פארן: אבל אלה שכן יאושרו בסוף יאושרו - - -
<דורית הוכנר: לא יקרה מצב שיש שתי תחנות ליד יישוב ואחת כן תקבל רישיון והשנייה לא, זה לא יגיע לשם.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לשמוע אותך אומרת זה לא יגיע לשם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לראות את זה בהליך התכנוני שמגדיר שזה לא יגיע לשם כי היום ההליך התכנוני הוא פרוץ, זה המצב, הוא פרוץ, הות"ל מקבל את כל התכניות, לפעמים הוא עומד בפרץ וסוגר, אומר כמה תכניות כאן לא מוצאות חן בעיניי, אנחנו אפילו לא יודעים של מי אבל בסופו של דבר אנחנו ראינו את הריצות האלה.
יעל כהן-פארן: אני נחשפתי להמון המון פניות מהמון יישובים שראו שיש פגישות, שיש פגישות עם ועד היישוב, ועד המושב, ועד הקיבוץ, היו הצבעות, אנחנו יודעים על זה, היו הצבעות בקיבוצים, היו הצבעות שחלקן גם נפסלו על ידי הקיבוץ, היה מאבק פנימי.
יעל כהן-פארן: אתם מבינים שכל התהליך הזה הוא יוצר חיכוכים בתוך יישוב, הוא יוצר חיכוכים בין יישובים, הוא קורע את החברה הישראלית במרחבים הכפריים שהם המרחבים שבאמת אנחנו רוצים שאנשים יעברו אליהם ויעבו אותם ויש שם המון בעיות של תעסוקה ושל חינוך ואנחנו יודעים ודנים עליהם המון המון בוועדות הכנסת.
יעל כהן-פארן: ובסוף אתם מייצרים פה מצב, רק בשביל התחרות, רק בשביל לייצר איזשהו מלאי כזה תיאורטי לפעמים, וירטואלי לפעמים, כדי לבחור בסוף תחנת כוח שתייצר בקצת פחות, גרוש ורבע פחות, הרי בסוף הכל נקבע, בוא נשים את זה על השולחן, על ידי תשובה ומחירי הגז שהוא נותן פה.
יעל כהן-פארן: בזה יש אחידות, בזה יש מונופול אז מה על ההבדלים הקטנים יהיו בין חברות החשמל, בין מה הוא סגר עם הקיבוץ הזה לבין מה הוא סגר עם המושב ההוא, על זה הדברים בסוף יפלו.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לקרוא מכאן, קודם כל שמענו שגם משרד הבריאות וגם המשרד להגנת הסביבה בכלל לא היו שותפים להחלטה הזאת.
יעל כהן-פארן: זאת החלטה שעוד מעט חוגגת שנה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לקרוא לממשלה, למשרד האנרגיה, אמרה כאן נציגת משרד האנרגיה שבוחנים את הדברים כי מבינים שיש כאן אולי איזשהי בעיה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לקרוא לכם ממש לקחת את החלטת הממשלה הזאת, במיוחד את הסעיפים שעוסקים בתחנות הגז ולבחון אותה גם מבחינת המספרים שהוגדרו שם להסמכה ו-12,000 מגה וואט, לבחון אותם, לראות אם זה בכלל רלוונטי, אם לא, צריך לדבר על המספרים האמיתיים.
יעל כהן-פארן: כי אתם לא רוצים לייצר מצב שכולם בהיסטריה.
יעל כהן-פארן: אגב, גם היזמים בהיסטריה, גם הם אומרים, לא מאשרים לנו כלום.
יעל כהן-פארן: נכון, טוב, אל תאשרו להם כלום אבל תייצרו להם גם ודאות.
יעל כהן-פארן: גם הם בסוף ילכו ולא יהיה פה אף יזם, ראינו מה קרה עם הסולרי שעשו כמה שנים לרוץ לרוץ לרוץ ואז עוצרים הכל.
יעל כהן-פארן: זה לא נכון, זה תהליך שגוי מתחילתו, אתם רואים כאן ושומעים את התושבים, את הארגונים ואת ראשי הרשויות.
יעל כהן-פארן: צריך להיות תהליך שמכיל את כולם לתוכו, שמתייעץ, זה ברמת התכנית.
יעל כהן-פארן: אבל ברמה הכוללת לא יכול להיות תהליך שהוא כל כך פרוץ והוא כל כך מערב פרוע.
יעל כהן-פארן: אני באמת קוראת לבחון את הסעיפים בהחלטה הזאת שוב, להכניס את הרשויות המקומיות לתהליך התכנוני ולהכניס את משרדי הממשלה שבכלל הוחרגו מתוך החלטת הממשלה ולא הובאו בחשבון שהם כל כך חשובים לנושאי אנרגיה: בריאות, סביבה.
יעל כהן-פארן: הרי בסופו של דבר אנחנו רוצים כאן אנרגיה נקייה, אנרגיה שאנחנו מדינה מאוד מאוד צפופה שהולכת ורק נהיית צפופה יותר ויותר, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו כזה הליך שסופו לא ידוע.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, אני מודה לכל המשתתפים ואנחנו נמשיך את המעקב בנושא החשוב מאוד הזה, תודה.
יואב קיש: אנחנו בדיון של ועדת המשנה לוועדת המדע והטכנולוגיה, בנושא חלל.
יואב קיש: הנושא שלנו זה נושא המשך שאנחנו דנים בו, לצערי זה בעצם זה היה ביולי, נכון?
יואב קיש: מתי התפוצץ?
<פרץ וזאן: ספטמבר 2016.
<אבי בלסברגר: ספטמבר 2016.
יואב קיש: ספטמבר 2016 הלוויין התפוצץ?
יואב קיש: חשבתי שב-2017.
<אבי בלסברגר: לא, לא.
יואב קיש: רגע, משהו לא מסתדר לי.
<אבי בלסברגר: בדצמבר 2016 כבר היו מסקנות של הוועדה.
יואב קיש: אז אנחנו שנה וחצי אחרי שהלוויין התפוצץ.
יואב קיש: עשינו דיון די מהיר לאחר האירוע הקשה, עוד דיון לפני חודש, ואנחנו פה בשביל לראות אחרי שנה וחצי מאז שהלוויין התפוצץ, איך תעשיית לווייני התקשורת במדינת ישראל ממשיכה קדימה.
יואב קיש: האמת שלדעתי או שהיא נסגרת, אחד מהשניים.
<אבי בלסברגר: חד משמעי.
יואב קיש: אז אנחנו נתחיל עם מנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה, פרץ וזאן, בבקשה.
<פרץ וזאן: בוקר טוב לכולם.
<פרץ וזאן: אני רוצה קודם כול להודות לך, אדוני יושב ראש הוועדה על כך שאתה דוחף את הנושא הזה ואת הסוגיה הזאת.
<פרץ וזאן: רק בחודש האחרון זה כבר הדיון השלישי שאנחנו מקיימים בנושא הזה.
<פרץ וזאן: אני אתחיל ברקע קצר מאוד ולאחר מכן תמונת המצב.
<פרץ וזאן: לאחר מכן אגיש שתיים-שלוש המלצות שלדעתי אם אנחנו רוצים להתקדם, אנחנו רוצים להתקדם, אז צריך לאמץ אותן.
<פרץ וזאן: הרקע הוא ספטמבר 2016.
<פרץ וזאן: התפוצץ לוויין התקשורת "עמוס 6" על כן השיגור.
<פרץ וזאן: על פי החלטת שר המדע, חבר הכנסת אופיר אקוניס, הוקמה ועדה לבחינת ההשלכות של פיצוץ הלוויין והגשת המלצות.
<פרץ וזאן: הוועדה פעלה למעשה מספטמבר 2016 והגישה את ההמלצות לאחר שלושה חודשים.
<פרץ וזאן: בדצמבר 2016 ההמלצות היו כבר כתובות ועל דעת כלל חברי הוועדה שחלקם יושבים כאן ולא נציין עכשיו את כל חברי הוועדה.
<פרץ וזאן: ההמלצה כפי שאמרתי, הוגשה תוך שלושה חודשים.
<פרץ וזאן: ההמלצה הייתה בעיקרה יצור לווייני תקשורת ישראליים שיהיו בבעלות, בתפעול חברה ישראלית.
<פרץ וזאן: כמו כן קבעה הוועדה שתחום לווייני התקשורת הינו צורך לאומי.
<פרץ וזאן: ההמלצה בפועל הינה למעשה יצור של לוויין תקשורת אחת לכל ארבע שנים באופן רציף על מנת לאפשר תפעול של ארבעה לווייני תקשורת בו זמנית ועל מנת לשמור על אותם שלוש נקודות שמיים שנמצאות ברשותה של מדינת ישראל.
<פרץ וזאן: אלה היו ההמלצות.
<פרץ וזאן: מאז אנחנו בשורה שלמה של דיונים.
<פרץ וזאן: למעשה כל מהלך 2017 דיונים מול האוצר, מול המל"ל, מול משרדי ממשלה אחרים על מנת לגבש את האופן שבו נכון וראוי לסייע במימון של הפרויקט הזה, כפי שאמרתי, הוא פרויקט לאומי.
<פרץ וזאן: מצב העניינים נכון להיום: א', קיים פער משמעותי בין המחיר המוצע על ידי התעשייה האווירית לבין התקציב המוקצה.
<פרץ וזאן: ב', קיים פער משמעותי בין ההנחה על ההשתתפות של החברה המפעילה, שבמקרה הזה מדובר על חברת "חלל תקשורת" לבין הסכום שהיא מוכנה לשלם בפועל.
<פרץ וזאן: תוספת תקציב ממשלתי נמוכה מהיכולת לגשר על הפערים הללו.
<פרץ וזאן: אני לא בא ואומר שעל כל הפערים הללו צריך לתקצב על ידי ממשלת ישראל.
<פרץ וזאן: אני אומר שגם הצדדים עצמם יצטרכו להתכווץ ולהציע הצעות שהן ריאליות יותר.
<פרץ וזאן: הדבר הרביעי שאני רוצה לומר, שמשרד המדע מוכן להגדיל את הסכום על פי הנוסחה שנקבעה ב"עמוס 6" באשר לתמיכה הממשלתית הכוללת במידה ונדרש להוסיף עוד סכום מסוים, על מנת לגשר על הפערים.
<פרץ וזאן: את הנוסחה הזו אישר גם שר האוצר בקביעתו, שאמר, מה שהיה ב"עמוס 6" הוא שיהיה גם בלוויינים הבאים.
<פרץ וזאן: הסיכום – נכון להיום אין התחייבות מצד כל הגורמים שתאפשר ייצור הלוויין הראשון, "עמוס 8".
<פרץ וזאן: ניתן עוד להציל את פרויקט "עמוס 8" בייצור ישראלי במידה וכל הגורמים יקבלו את ההחלטות הנכונות.
<פרץ וזאן: יש לנו עוד חודש ימים בלבד לקבל את ההחלטות הנכונות.
יואב קיש: למה חודש?
יואב קיש: למה לא עוד חצי שנה?
<פרץ וזאן: כי עד סוף פברואר זה בעצם איזשהו תאריך שאתה יכול גם לייצר וגם להספיק לאייש את אותן נקודות מבחינת לוח הזמנים, את אותן הנקודות התפעוליות שנדרשות, ולכן נקבע איזשהו יעד שהוא סוף פברואר 2018, אז זה כבר בעצם מחר בבוקר.
<פרץ וזאן: אנחנו צריכים לסכם את ההשתתפות לכל הצדדים.
<פרץ וזאן: אני אומר, זו לא רק הממשלה, זה לא רק האוצר, זה לא משרד המדע.
<פרץ וזאן: כל הצדדים המעורבים יצטרכו להבין שאם הם לא יגיעו לעמק השווה, אנחנו נפספס את ההמלצה המרכזית של הוועדה, דהיינו, יצור ותפעול של לוויין על ידי חברה ישראלית, ותפעול הלוויין, גם הוא על ידי חברה ישראלית.
<פרץ וזאן: קבענו שיש פה צורך לאומי.
<פרץ וזאן: נקבע על ידי דעת כל חברי הוועדה שייצגו שורה שלמה של משרדי ממשלה וגורמים, ואנחנו מצפים מכל אחד ואחד מן הגורמים האלה להתפשר, להתגייס, על מנת שנוכל לקדם את הייצור של לוויין "עמוס 8".
<פרץ וזאן: תודה לכם.
<אבי בלסברגר: אבי בלסברגר, מנהל סוכנות החלל.
<אבי בלסברגר: אין לי הרבה מה להוסיף.
<אבי בלסברגר: אני רק רוצה להדגיש את החשיבות של לוח הזמנים.
<אבי בלסברגר: לוח הזמנים כאן הוא קריטי כמובן לחברה המפעילה לשמירת כל נקודות השמיים במועד.
<אבי בלסברגר: החול בשעון אוזל.
יואב קיש: משרד האוצר.
<מיכל גלברט: אני רוצה להגיד שכבר עכשיו בתקציב 2019 וגם כמו שאמרנו, תקציב 2018, כבר הוקצה סכום לטובת הנושא.
<מיכל גלברט: הנושא תוקצב בבסיס התקציב, כך שבאמת הוא מובטח לארבע השנים שלהם נדרש התקציב.
<מיכל גלברט: מעבר לכך, הסכום שהוקצב הוא 14 מיליון שקלים ממשרד האוצר.
<מיכל גלברט: כל סכום מעבר לכך, כמובן יכולים משרדים אחרים להתכבד ולהשתתף בסכומים גבוהים יותר.
יואב קיש: וה-14 מיליון ₪ זה מכסה על הפערים כפי שאנחנו שמענו מהמנכ"ל?
יואב קיש: זה מכסה על הפערים שקיימים?
<מיכל גלברט: זה אמור לכסות את התקציב כפי שהוצג לנו הסכום, בחלוקה פרופורציונאלית בין הגופים השונים ובהנחה שכספי הביטוח שאמורים להיות מוחזרים, מחולקים באופן פרופורציונאלי בין כל הגורמים הרלוונטיים.
יואב קיש: נתחיל עם תעשייה אווירית.
<אילן פורת: המצב עגום.
<אילן פורת: האמת, שלא צריך לשאול אותנו כמה כסף צריך.
<אילן פורת: צריך לשאול את ראש הוועדה שבחן את הנושא ושם המלצות מאוד ברורות עם הסכום שנדרש.
<אילן פורת: 70 מיליון שקל בשנה זה הסכום ששמה הוועדה אחרי שבחנה - - -
יואב קיש: 14 שמענו שמספיק.
<מיכל גלברט: לא, 14 זה רק החלק של האוצר.
<מיכל גלברט: חוץ מזה יש חלקים נוספים.
<אילן פורת: בצד האזרחי המליצה הוועדה לשים 70 מיליון שקל.
<אילן פורת: אני לא יודע על מקורות שקיימים במשרד המדע להשלים מעבר ל-14.
<אילן פורת: סך כול התקציב שקיים, למיטב הבנתי, משמעותית מתחת למחצית הסכום שהומלץ וזה בערך הפער וגם עליו בונים לקבל כספים מביטוח שלא קיים.
יואב קיש: מה זאת אומרת הביטוח לא קיים?
<אילן פורת: אני לא רוצה להיכנס פה לדיון הפרטני סביב כספי הביטוח, אבל הנושאים שנטענו שמבוטחים ויתקבלו עליהם כספי ביטוח, להבנתנו אינם מבוטחים.
<אילן פורת: בעצם רוצים לקחת עוד כסף מכיסה של תעשייה אווירית, אבל זה ויכוח צד.
<אילן פורת: אני מציע שנשאיר אותו בצד.
<אילן פורת: הסכומים שהוקצו הם נמוכים משמעותית ממה שהמליצה הוועדה אחרי שבחנה לעומק באמת את מחירי הלוויינים, את הדרישות, את יכולות המימוש בארץ, את הצורך בפיתוחים טכנולוגיים כדי לתמוך בלוויינות ישראלית, ושבאים במקום עם 60-70 מיליון שקל בשנה שהמליצה הוועדה, עם 14 מיליון שקל ועוד טיפה מתוך תקציב משרד המדע, זה פשוט לא מתכנס.
<אילן פורת: נכון שגם התעשייה וגם "חלל" צריכים לעשות את ה'קווצ'ים' מהצד שלהם, ואנחנו עושים אותם.
יואב קיש: אתם עד פברואר תצליחו להתקרב ביניהם?
<אילן פורת: אני חושב שאנחנו נצליח להתקרב בינינו למקום שבו יוקצה התקציב שאמור היה להיות מוקצה לנושא הזה.
<אילן פורת: הפערים יצליחו להיסגר.
<אילן פורת: קצת על התכולות, קצת על ה'כווצ'ים', רווח כבר מזמן אין, אפשר יהיה להקים את זה, אבל כששמים מהצד הממשלתי, שזאת הייתה כל הפעילות, אחוזים מאוד נמוכים ממה שאמור היה להינתן, המשוואה פשוט לא נסגרת ולכן לצערי הרב נראה לי שאנחנו כפסע מסוף הדרך.
יואב קיש: כמה עובדים יש בתעשייה אצלכם בעניין?
<אילן פורת: היום עובדים ספציפית על הנושא היום, כבר שנה וחצי על תכן הלוויין, על פיתוח מרכיבים שלו, מספר עשרות אנשים.
יואב קיש: ברמה גבוהה.
<אילן פורת: זה המהנדסים הטובים ביותר.
<אילן פורת: זה טכנולוגיות בעצם פורצות דרך, אבל אני לא נכנס פה לדיון על לפטר עובדים.
<אילן פורת: זה בכלל לא הדיון.
<אילן פורת: הדיון הוא על יכולת אסטרטגית של לוויינות התקשורת.
<אילן פורת: העובדים המצוינים האלה, יש להם עבודה נהדרת.
<אילן פורת: בשמחה רבה מסיתים אותם לנושאים אחרים בתחום הלוויינות.
<אילן פורת: כרגע אני שומר עליהם מכל משמר שלא נאבד אותם, כי פעם כששחררתי אותם לפרויקטים אחרים, הם לא יחזרו.
יואב קיש: בוא תתייחס ללוחות הזמנים.
יואב קיש: גם נאמר פה עד סוף חודש פברואר.
יואב קיש: זה באמת הדד ליין שאתה רואה או שאולי לפני או אחרי?
<אילן פורת: זה דד ליין מתגלגל.
<אילן פורת: כשדיברנו לפני חצי שנה זה היה גם כן בעוד חודש.
<אילן פורת: הוא תמיד חודש לפנינו.
יואב קיש: איך אנחנו כל פעם - - - ?
<אילן פורת: כי "חלל תקשורת" חוכרת לוויין חלופי בכסף רב וזה פשוט יעלה הרבה מאוד כסף להאריך אותו, אבל מישהו צריך לשלם את הכסף.
<אילן פורת: בינתיים הכסף רק הולך ויורד.
<אילן פורת: בסוף המשוואה לא תתכנס.
<אילן פורת: אנחנו כבר way be on הדד ליין שכולנו דיברנו עליו.
יואב קיש: אתה אומר, אם היינו סוגרים לפני חצי שנה, זה היה יכול להיות יותר זול לכולם.
<אילן פורת: בוודאי.
<אילן פורת: אנחנו משלמים הרבה כסף על הדחיות האלה, לא אנחנו, "חלל תקשורת", מדינת ישראל.
<אילן פורת: אנחנו משתמשים בלוויין.
יואב קיש: אנחנו, כי בסוף נצטרך לממן יותר או שנחליט לסגור את תעשיית לווייני התקשורת.
יואב קיש: זו גם החלטה.
<אילן פורת: נכון.
יואב קיש: עורך דין גיל לוטן מ"חלל תקשורת", יועץ משפטי.
<גיל לוטן: בוקר טוב לכולם.
<גיל לוטן: אני ארצה לתת רקע קצר.
<גיל לוטן: חברת "חלל תקשורת" רכשה מאז שנת 2000 ארבעה לווייני תקשורת בתעשייה האווירית, לווייני תקשורת ישראליים.
<גיל לוטן: ביצענו את זה באמצעות גיוסי הון וחוב מהציבור בישראל, בבורסה בתל אביב, וזה הכסף שאיפשר את בניית לווייני התקשורת בתעשייה האווירית.
<גיל לוטן: בכל הלוויינים בעבר הממשלה הייתה מעורבת ו"חלל תקשורת" הובילה את הפרויקט כמזמינת הלוויין והבעלים שלו.
<גיל לוטן: פרויקט "עמוס 8", שהוא הלוויין שמחליף את "עמוס 6", בשל החשיבות שלו למדינה הוא המקרה הראשון שבו הממשלה היא משתתפת פעילה בהובלה של התהליך.
<גיל לוטן: צריך לקחת בחשבון שתוצאת המהלך חייבת להיות תוכנית שמאפשרת לחברה לגייס הון בתנאים עסקיים שמתאימים לחברה ולשוק ההון.
<גיל לוטן: מכיוון שנושא החלל חשוב מאוד למדינה, לנו לא כל כך ברור למה הסכומים הקטנים יחסית לחשיבות הנושא, לא מסוכמים ומוקצים לאלתר על ידי המדינה.
יואב קיש: כשאתה אומר סכומים קטנים, על איזה סדרי גודל אתה מדבר?
<גיל לוטן: סדרי גודל כמו שהייתה המלצת הוועדה ואולי גם קצת יותר.
יואב קיש: 70 מיליון שקלים לשנה?
<גיל לוטן: לפחות.
<גיל לוטן: הדבר הזה גורם בין היתר לעיכוב בהתנעת התוכנית של הלוויין "עמוס 8" שעל מידת החשיבות שלו והדחיפות בהזמנתו גם עבור "חלל תקשורת" וגם עבור המדינה, אנחנו לא חושבים שצריך להכביר מילים, ואנחנו מבקשים שהמלצות הוועדה יאומצו במלואן.
<גיל לוטן: לוחות הזמנים נאמרו פה כבר.
יואב קיש: שאלה: זה מידע עסקי.
יואב קיש: אם אתה מרגיש לא נוח, אתה לא חייב כמובן לשתף.
יואב קיש: אתה אומר אלטרנטיבה, אחת, זה תעשייה אווירית עם איזשהו מימון ממשלתי שמנסים לסגור אותו, ובצד השני זה שחקנים בינלאומיים אחרים שיכולים לתת להם את השירות של בניית לוויינים.
יואב קיש: מה הפרשי העלויות שאתם רואים לנגד עיניכם בהנחה שאין מימון, זאת אומרת, השוק חופשי לגמרי, תעשייה אווירית באה, שמה לכם את ההצעה במשא ומתן ועכשיו יש לכם יצרן לוויינים אחר שנותן הצעה.
יואב קיש: על איזה הפרש אנחנו מדברים?
יואב קיש: בואו נתחיל מפה, אם אתה יכול לשתף את המידע הזה.
<גיל לוטן: אז כמובן שאתה פתחת וגם סיימת בזה שאני לא יכול לשתף את המידע, כי זה מידע מסחרי רגיש כמובן, אבל אני יכול לומר לכם שזה פער משמעותי.
<גיל לוטן: מי שצריך להבין את הדברים, מבין אותם.
<גיל לוטן: פער משמעותי.
יואב קיש: הרי הדיון פה הוא על הפער הזה.
יואב קיש: זה בעצם המהות של הדבר, הפער הזה מול ההגדרה הברורה של הצורך לאומי.
יואב קיש: השתמשת במילים האלה שאני חושב שהן מאוד חשובות, שאמרו פה על השולחן – צורך לאומי בתעשיית לווייניי תקשורת למדינת ישראל.
יואב קיש: בעניין הזה יש הסכמה ואני חושב שזה מאוד חשוב.
<גיל לוטן: אני אפילו הייתי מבקש לחדד - צורך לאומי בלוויין "עמוס 8".
<גיל לוטן: מעבר לראיית המקרו, צורך לאומי בלוויין "עמוס 8".
יואב קיש: אז עכשיו לא ניכנס למיקרו.
יואב קיש: במקרו, אמרנו צורך לאומי, תעשיית לווייני התקשורת.
יואב קיש: במיקרו להבנתי, אם אנחנו לא סוגרים את המרובע או המחומש הזה או לא משנה איך שקוראים לו, אנחנו ניכשל בתפקיד שלנו בשמירה על הצורך הלאומי, כי המשמעות היא שחברת "חלל" באיזשהו שלב תלך ליצרן זר, תעשייה אווירית לא תמצא לקוח אחר ברמת העלויות שיש ללוויין נוסף והמשמעות היא שלוויין "עמוס 8", יכול אולי שאפילו לו יקראו לו "עמוס 8" אלא איזה שם אנגלי, לועזי, סקסי, ולא ייוצר במדינת ישראל.
יואב קיש: זו המשמעות, עם כל המשמעויות הנגזרות מהעניין הזה וכולם מבינים את הנגזרות של זה.