GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב קיש: אני מתחיל מהנגזרת הראשונה שהגדרנו לפני שנייה, צורך לאומי.
יואב קיש: מה שקצת לא לגמרי ברור לי זה החודש המתגלגל הזה, כי דברים לא נסגרים כשאין דד ליין.
יואב קיש: כשיש דד ליין, דברים נסגרים, אז אני רוצה להבין למה אתה רואה את זה כחודש מתגלגל ולמה המנכ"ל פה אומר, יש לי הארד דד ליין.
יואב קיש: משהו פה לא מסתדר לי.
<גיל לוטן: לא אותו חודש מתגלגל כי הוא כבר חצי שנה מתגלגל.
<גיל לוטן: הוא כבר חצי שנה חודש הבא.
יואב קיש: אז אני רוצה לגזור לוחות זמנים אחורה.
יואב קיש: אנחנו רוצים שיגור ב-2021, נכון?
יואב קיש: זה מה שמדברים בעיקרון.
<פרץ וזאן: ארבע שנים.
<פרץ וזאן: זה ייצור עד שיגור.
יואב קיש: שיגור מתי, 2021?
<פרץ וזאן: 2021.
יואב קיש: מתי אנחנו נכנסים לבעיה?
<גיל לוטן: בתוך הבעיה.
<גיל לוטן: אני אתן רק רקע עובדתי.
<גיל לוטן: לוויין הביניים שנחקר והובא לנקודה במקום "עמוס 6" שאבד, החל פעילות בפברואר 2017.
יואב קיש: אוקי, לפני שנה.
<גיל לוטן: נכון.
<גיל לוטן: משך תקופת חכירה ראשונה היא ארבע שנים.
יואב קיש: אוקי, אז יש עוד שלוש שנים למעשה לסיום החכירה הראשונה.
<גיל לוטן: בדיוק.
<גיל לוטן: זה לוח זמנים, שבהכירנו את משך הזמן של תוכנית - - -
יואב קיש: פברואר 2017 לארבע שנים, זאת אומרת פברואר 2021.
יואב קיש: מבחינת
יואב קיש: כם אידיאלי שעד פברואר 2021 יהיה שיגור לוויין שיחליף אותו.
<גיל לוטן: לא רק שיגור.
<גיל לוטן: שים לב, שיגור, יש לאחריו עוד זמן של הגעה למסלול ותחילת פעילות.
יואב קיש: כמה זמן?
<גיל לוטן: תלוי במודוס של ההפעלה.
יואב קיש: תחילת הפעלה, פברואר 2021.
<גיל לוטן: לא יאוחר מתאריך סיום החכירה הקיימת.
<גיל לוטן: תמיד צריך לקחת בחשבון שבפרויקט לווייני צריך לקחת מרווחי זמן לתקלות והתארכויות מסוימות בפרויקט, דברים סבירים, לא דברים בלתי סבירים.
<גיל לוטן: אנחנו היום למעשה במצב שכבר די כתוב על הקיר שלא נעמוד בפברואר 2021 ונצטרך להאריך.
יואב קיש: עוד שנה.
<גיל לוטן: או שנה או חצי שנה.
<גיל לוטן: לדבר הזה יש משמעות של בערך 23 מיליון דולר או בערך חצי מזה, 12.
יואב קיש: עכשיו אני מבין.
<עפר דורון: הזמן לבניית לוויין הוא כשלוש פלוס שנים עם הספייר שחייבים לקחת, כי תקלות בבניית לוויינים קורות.
<עפר דורון: ארבע שנים זה זמן ריאלי מתחילת הבנייה המלאה, אני אפילו לא אומר התקשרות על החוזה - - -
יואב קיש: אבל אתם כבר שנה וחצי כן עובדים.
<עפר דורון: לא, אנחנו שנה וחצי עובדים לסירוגין על הכנות הצעה על פיתוח של חלק מהמכלולים שהם פיתוחיים, ממש לא לפרויקט עצמו.
<עפר דורון: הפרויקט עצמו, השקענו חלק מהכסף הנדרש על long lig aitem.
<עפר דורון: גם את זה עצרנו לאור זה ששום דבר לא מתקדם, ולכן ארבע שנים זה בהחלט זמן הגיוני להניח אותו כשלוקחים את פקטורי הביטחון, וארבע שנים אומר כבר הפעלה של הארכה של שנה של הלוויין וזה אם מפעילים בפברואר.
<עפר דורון: מכאן בא פברואר.
יואב קיש: בעצם למעשה אולי זו גם מהות הבעיה, בגלל שכל חודש שעובר, המשמעות שלו היא כספית ובאיזשהו שלב ההסתברות הזו הורגת את הסיפור.
יואב קיש: זו עלות חכירה נוספת של "חלל", שבינתיים הם היו סבלניים ולא הלכו לפתרון חילופי לצורך העניין, ופה אני אומר את זה כחברה פרטית עסקית, שיש גבול גם לסבלנות, אז אני מניח שהוא לא יהיה מוכן לספוג מעבר לשנה הזאת.
יואב קיש: עוד 23 מיליון דולר, גם זה כואב לו ובטח יעשו כל המאמצים למזער את זה.
יואב קיש: אני בהחלט מתכנס כן לנושא של פברואר כחודש קריטי שמצביע על שלוש שנים ואולי דיליי של שנה בנוסף לכך, אבל להתחיל לזלוג מעבר לו, אז אין גבול.
יואב קיש: אני שומע פה מהאוצר את האמירה שלהם ואני שומע את משרד החלל ואני מבין שיש גם נושא של ביטוח.
יואב קיש: אני חושב שלגבי הביטוח מה שאמרת, מתעשייה אווירית, אני חושב שזה הדבר הכי נכון.
יואב קיש: בעניין הביטוח אני פונה גם לכל משרדי הממשלה וגם אליכם, שימו את הנושא הזה בקו מקביל.
יואב קיש: אל תתייחסו אליו בשום אופן בנושא טורי.
יואב קיש: אם זה יהיה טורי, אז חבל על הזמן, אז בואו נסגור את הסיפור וזהו, לכן אני קודם כול אומר, בנושא הביטוח, נתיב נפרד כמו שאמרת, "לא מעניין".
יואב קיש: בסוף הכסף יתחלק כמו שאמור להתחלק, אבל בואו נראה שאת הכסף שצריך לשים לפרויקט הבא, שמים כמו שסוכם בחלק היחסי, וזה אני מבקש מכל הגורמים להתייחס לעניין הזה, אחרת לא יהיה לוויין "עמוס 8".
יואב קיש: אם אנחנו ננסה לסגור את הכול ביחד, לא יהיה לוויין "עמוס 8".
יואב קיש: אז אני אומר בצורה הכי ברורה, נושא הביטוח, ואני אומר את זה גם לאוצר בעיקר, יכול להיות דין ודברים.
יואב קיש: לא להתלות את זה לנושא של המימון של "עמוס 8" ושאר משרדי הממשלה, אבל נושא המימון של "עמוס 8", שמחתי לשמוע שיש חלוקה סדורה של אחוזי פעילות בין המשרדים כפי שהוגדר, וזה המפתח שאיתו צריך ללכת.
יואב קיש: עכשיו אנחנו עומדים מול שלושה פערים: פער אחד זה מה "חלל" רוצים לקנות מול מה שתעשייה אווירית רוצים למכור.
יואב קיש: זה הפער הראשון, ופה יש שלושה גורמים שצריכים להתעסק עם זה, ואני אומר עוד פעם, ביטוח לא כרגע על הפרק.
יואב קיש: זה אומר לחברת "חלל", לנסות למקסם ולהרים למעלה את ההצעה ככל שניתן, זה אומר לתעשייה אווירית, לחתוך ובאמת להגיע למינימום האפשרי, וזה מאמץ שצריך לעשות בשבועיים-שלושה הקרובים, וזה צריך להיות מול מהלך מתכנס של משרדי הממשלה שיביאו את התקציב הזה לסגירה, כי אם נשאיר רק אותם, אז זה לא יקרה.
יואב קיש: מצד שני, אני אומר גם לשניכם, אל תצפו שבלי מאמץ של שני הצדדים שיושבים פה, העסק ייסגר.
יואב קיש: הוא לא ייסגר, ולכן הם יעשו את המאמץ שלהם.
יואב קיש: אתם חייבים לצמצם את הפערים ככל האפשר, ואני כן הייתי רוצה, ואני אקבע דד ליין מבחינתי של ישיבה נוספת אולי בעניין הזה כדי שזה ישקף מבחינתי את הדד ליין.
יואב קיש: אני אומר לכולם שאני גם עכשיו האמת די מתוסכל.
יואב קיש: אני לא רואה פתרון.
יואב קיש: אני הולך היום גם להגיד בצורה הכי ברורה, שלמרות שזה צורך לאומי, מדינת ישראל החליטה להשמיד את ענף תעשיית לווייני התקשורת בחלל.
יואב קיש: אני אופתע לטובה אם בתוך שבועיים נמצא פה תשובה אחרת, אבל בקצבים שאני מכיר את ההתנהלות של הדברים האלה, אני רואה לזה סבירות נמוכה, ולכן אני שוקל אם בכלל לעשות עוד ועדה או לא.
יואב קיש: אני אחליט על זה אחר כך בהתאם אולי לשיחות שאני אדבר עם אנשים אחר כך ואני אשמע.
יואב קיש: אני אומר לכם את תפיסתי כרגע ממה שאני שומע ומהפערים וממה שמוצג לי גם על ידי משרד החלל והאוצר, אנחנו באופן מודע מסכלים צורך לאומי על ידי השמדת תעשיית לווייני התקשורת.
יואב קיש: זה מה שקורה עכשיו.
יואב קיש: אני רוצה שזה יהיה ברור לכולם.
יואב קיש: אפשר להגיד באופן הציורי, מה שנקרא, יחד עם ההתפוצצות של "עמוס 6", התפוצצה גם תעשיית לווייני התקשורת בישראל, וזה למרות לצערי על הנכונות באמת של משרד המדע.
יואב קיש: אני חושב שזו באמת תעשייה חשובה מאוד שדוחפת קדימה את כל התחומים המשיקים והנספחים אליה וחלק מהעליונות הטכנולוגית של מדינת ישראל.
יואב קיש: אני אסכם, אלא אם מישהו רוצה עוד להתייחס.
<פרץ וזאן: אני רוצה להצהיר פה שמשרד המדע מוכן להגדיל את התקציב - - - היחסיים כפי שנקבעו ב"עמוס 6" וששר האוצר הגדיר אותם.
<פרץ וזאן: מוכן להגדיל את התקציב כמובן עד גבול מסוים.
<פרץ וזאן: זה לא אומר שהחברות לא צריכות להתכנס, אבל זה מותנה בכך שגם משרד האוצר ישלים את החלק היחסי שלו בעניין הזה, ואני אומר את זה פה בצורה ברורה.
<פרץ וזאן: משרד המדע לא מהווה את המכשלה בעניין הזה.
<פרץ וזאן: אנחנו צריכים ללכת ביחד, משרד האוצר ומשרד המדע ולהגדיל ביחד עם הנתח באותו יחס כפי שנקבע.
<עפר דורון: אני מודה שלא הבנתי את הנאמר.
<עפר דורון: להערכתי הבנו אחרת, אז אני ברשותך אעיר איך אני הבנתי.
<עפר דורון: אפשר להתווכח חזק על איך מומן "עמוס 6".
<עפר דורון: הוא ממש לא מומן בצורה כזאת.
יואב קיש: לא, אבל זה נקבע כבר בין המשרדים.
יואב קיש: יש הגדרה ברורה בין המשרדים על יחסי מימון.
<עפר דורון: אם ביחסי המימון ביניהם מתקרבים לסכומים - - -
יואב קיש: לא, סכום זה משהו אחר.
<עפר דורון: ולכן כשאתה מברך, כבוד היושב ראש, את הממשלה על זה שהיא הגיעה להסכמה על - - -
יואב קיש: אני אדייק את דבריי.
יואב קיש: יש הסכמה אחת בין משרדי הממשלה, וזה על יחסי המימון, כי אם לא היינו עוד בהסכמה הזו, זה ויכוח מקדים בכלל לוויכוח של הסכום.
יואב קיש: לפחות כולם יודעים שאם החלטנו, אוקי, הולכים ביחד לסכום הזה, כל אחד יודע מה הוא צריך לשים.
יואב קיש: על זה אני אומר, זו הסכמה, זה טוב.
יואב קיש: עכשיו יש את הסכום.
יואב קיש: בסכום יש פערים כמו שאמרנו.
יואב קיש: הסכום שמשרדי הממשלה עד עכשיו הגיעו להסכמה מול הסכום של "חלל" ושלכם, הפערים לא נסגרים, חד וחלק, וכמו שאמרתי, התעשייה תתפוצץ אם אנחנו לא - - - .
יואב קיש: זה אמרתי.
יואב קיש: אומר פה מנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה, מר פרץ וזאן, בצורה הכי ברורה: הבנתי שאנחנו בניגוד למה שחשבנו עד עכשיו, נצטרך לתת תוספת.
יואב קיש: אני לא נכנס פה למספרים בכוונה, מכמה סיבות, אבל צריך את התוספת.
יואב קיש: אנחנו כמשרד המדע והטכנולוגיה, את חלקנו היחסי כפי שסוכם נהיה מוכנים לתת.
יואב קיש: על זה אני מברך.
יואב קיש: דייקתי?
<עפר דורון: אתה אומר, הלוואי והיינו שומעים את זה גם מהאוצר.
יואב קיש: מכל משרדי הממשלה, שאני אומר, אני מתכוון לכל התמונה של משרדי הממשלה.
יואב קיש: אני בעניין הזה לא יכול לעשות את עבודת הממשלה, אבל אני כן אומר לכולם ואני גם אומר לכם, גם לתעשייה אווירית וגם ל"חלל", ואתה יכול להעביר את זה גם למנכ"ל בעניין הזה ולבעלים כמובן.
יואב קיש: המשרדים לבד, אם אתם לא תעשו את הכווץ' משני הצדדים, זה לא יעזור, זה לא יבוא לפתרון.
יואב קיש: למרות שהם יתאמצו ויגיעו ואולי יצליחו, זה לא ייסגר, ולכן כמו שאני פונה אליהם, אני גם פונה אליכם ואומר לכם להבין את המשמעות, להבין את לוחות הזמנים.
יואב קיש: אף אחד לא רוצה למשוך רגע אחד נוסף.
יואב קיש: ה- disaster הזה של עיכוב הוא גם ככה יכול להגיע ל-23 מיליון דולר anyway, שבסוף מישהו יצטרך לשלם אותם, מאלה שיושבים פה על השולחן או להתחלק בהם, ולכן אם אנחנו באמת רוצים לייצר סיטואציה ש"עמוס 8" יהיה לוויין ישראלי שיתופעל על ידי ישראל כפי שהוגדר כצורך לאומי של מדינת ישראל, משרדי הממשלה, "חלל תקשורת" ותעשייה אווירית צריכים בשבועיים הקרובים לסגור את המתווה הזה ממש ברמה הזו.
יואב קיש: אני עכשיו אומר שהסיפור, לתפיסתי, לא יקרה.
יואב קיש: אני לא מאמין שהוא יקרה ואני הולך לתקשר את זה החוצה לכל הגורמים הרלוונטיים, שיהיה לכם ברור.
יואב קיש: אני מאוד אשמח לקבל הודעה שאומרת לי, אנחנו רוצים להציג בפני הוועדה את המתווה להצלת תעשיית לווייני התקשורת בישראל.
יואב קיש: מאוד אשמח.
יואב קיש: אני כרגע לא קובע ועדה.
יואב קיש: אני לא רואה את זה קורה, אני ריאלי, כי כרגע אני רואה שהצורך הלאומי הזה יישאר בניירות של מסקנות הוועדה.
יואב קיש: חברים, זה מה שיש, שבועיים.
יואב קיש: אם תפתיעו אותי, אני מאוד אשמח להיות מופתע.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שני, י"ג בשבט, תשע"ח, 29.1.2018, על סדר יומנו שני נושאים.
אורי מקלב: הנושא הראשון זה הרשות הלאומית להגנת הסייבר, סיכום שנות ההקמה, 2017-2016.
אורי מקלב: את הדיווח ראש הרשות, בוקי כרמלי, יציג לנו.
אורי מקלב: כאן כתוב לנו היוצא, אבל זה אולי הנושא השלישי, אני דילגתי על המילה 'היוצא', כי אצלי זה עוד נושא בעצמו ואנחנו גם נייחד זמן להגיד לך מילות הערכה.
אורי מקלב: הנושא השני זה דרישה ממשרד הפנים לתקן ליקויים במערכות המידע של הרשויות המקומיות בשל פריצות סייבר.
אורי מקלב: זה נושא שירד אלינו מהמליאה, זה נושא שהיו פניות של חברי כנסת וזה הנושא השני שאנחנו נדון.
אורי מקלב: בחלק הראשון של הדיון אנחנו נתמקד בנושא של דיווח וסיכום של הרשות הלאומית להגנת הסייבר.
אורי מקלב: יש מקום לחבר הכנסת פרי, בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו אמרנו מקודם שיש לנו שני חלקים לדיון.
אורי מקלב: הדיון הראשון הוא דיווח וסיכום שנת ההקמה, גם דיווח וגם סיכום של הרשות הלאומית להגנת הסייבר, של מר בוקי כרמלי, ראש הרשות היוצא.
אורי מקלב: הנושא השני זה הדרישה ממשרד הפנים לתיקון ליקויים במערכות המידע של הרשויות המקומיות בשל פריצות סייבר.
לאה פדידה: אני חשבתי שזה דיון לבקשה על הצעה לסדר.
לאה פדידה: אני חושבת שכדאי לציין את זה.
אורי מקלב: אני ציינתי, אני חזרתי עכשיו על הדברים.
לאה פדידה: אוקיי, אז סליחה.
אורי מקלב: אני אמרתי שזה נושא שירד מהמליאה, כהצעה לסדר דחופה ואנחנו נקיים דיון ואמרתי שיש גם פניות של חברי כנסת נוספים, שלא במסגרת הצעה לסדר, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי גם פנתה אלינו, כך שאנחנו דנים בשני הנושאים, אבל אנחנו בחלק הראשון מתמקדים, יש אמנם קשר של כותרת, אבל אנחנו רוצים לייחד את הדיון הראשון לנושא של סיכום שנת ההקמה.
אורי מקלב: אחד הדברים המרכזיים שהוועדה עסקה ועוסקת בהם זה נושא הסייבר, על כל מרכיביו ועל כל השלכותיו.
אורי מקלב: אנחנו יודעים להעריך ויודעים מה המשמעות של סייבר במדינת ישראל.
אורי מקלב: רק כדי למנות את כל ההיבטים ואת כל ההשלכות ואת כל החשיבות זה לקח לנו הרבה זמן, אבל אנחנו יודעים שבמקביל לרשות הסייבר קיים גם מטה הסייבר, שהיום התאחד למערך הסייבר הלאומי.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שככל שהטכנולוגיה מתחדשת ומתרחבת הנגטיב של הנושא של התפתחות והתחדשות טכנולוגית ומערך טכנולוגי מתקדם, חלק מהפיתוחים זה גם הגנה, אי אפשר לפתח ולהיות מרחב מאוד מאוד מהיר ונגיש בלי שאתה גם יוצר לו מערכות הגנה.
אורי מקלב: אולי, לצערנו, לא מיד בהתחלה ידעו את זה ויש מערכות שלמות שנבנו ללא מערכת ההגנה ואנחנו היום מגיעים להרבה פעילויות שצריך לעשות כדי להגן.
אורי מקלב: יחד עם זאת, בדברים שהיום מקימים וזה חלק מהמטרות, כבר להקים את זה עם מערכות ההגנה.
אורי מקלב: מערכות ההגנה הן מאוד מגוונות, במיוחד מה שהיה אמון על רשות הסייבר זה קודם כל הגנה על תשתיות המדינה, הוא היה גם גורם מנחה ולא מעט התעסקתם עם מלחמה בסייבר, התמודדויות עם אירועי סייבר, אנחנו ביקרנו ב-cert הלאומי בבאר שבע, מאוד התרשמנו בזמן אמת, גם ממראה עיניים, לא רק ממשמע אוזניים, מהמקצועיות וההשקעה והאחריות שיש.
אורי מקלב: ויש עוד נושא שאנחנו גם התוודענו אליו וגם דנו בו וגם ביקרנו, זה הנושא של תשתיות, הכשרה, הדרכה, הרחבה של פעילות הסייבר.
אורי מקלב: אני ככה נתתי על קצה המזלג, אנחנו יודעים שבסופו של דבר במערכת הזו קיימים אנשים, אנשים שפעלו ועשו.
אורי מקלב: אם נסתכל אחורנית נראה שיש הרבה עשייה, שנתיים ועשייה רבה מאוד.
אורי מקלב: כמובן שתמיד יכולים להסתכל על כך שהמשימות והיעדים הם רבים, יש עוד הרבה מה לעשות, אבל אם אנחנו רוצים היום, כשיש סיכום שנות הקמה, אני חושב שאנחנו מלאי הערכה לפעילות הזאת של אנשים, מאחורי הפעילות הזו יש אנשים מסורים, מוכשרים מאוד, שהם רוצים לתרום למדינה, לפעול בתוך מערכות המדינה, והאנשים האלה, חלקם הגדול אם לא כולם, יש להם גם אפשרויות חיצוניות לעבוד בסייבר, אנשים שבאים עם רקורד ועשייה רבה מאוד והם שילבו בתוך העבודה שלהם גם אחריות, גם להיות שותפים בהקמת מערך הסייבר הממשלתי והתמודדות עם הסייבר.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לציין שבראש המערך עמדת אתה, בוקי, הנחית, הקמת, יש באמת הרבה דברים לומר, מלאי הערכה, וההשקעה שלך והתוצר שלך והקידום שלך של הדברים בעצם יירשמו בדברי הימים, שאנשים יסתכלו על העבר ויידעו שעשית כמעט יש מאין, הקמת דברים ממה שלא היה.
אורי מקלב: אנחנו לא עשינו היום מסיבת סיום, אבל כבוד הוא לנו.
אורי מקלב: לא כבוד הוא לנו, בואו לא נתווכח, מר בוקי כרמלי מסיים את תפקידו עם הקמת מערך הסייבר.
אורי מקלב: אם כן נכון או לא נכון להקים את מערך הסייבר, גם בסיור שהיינו ב-cert הלאומי שאלנו אותך שאלה, האם יש ריבוי או חלוקה של התפקידים, זה טוב, לא מוטב, אם זה גורם, אם זה משפיע על המקצועיות ועל אופן הפעולה, אתה אמרת, וקיבלנו את זה, שבחוץ זה נשמע הרבה יותר מאשר בפנים, אבל אנחנו גם הבנו שהיו צריכים לעשות פעולה בעניין הזה.
אורי מקלב: ימים יגידו, אנחנו רק יודעים דבר אחד, שמה שנעשה עד עכשיו נעשו דברים טובים, השינויים, את זה צריך ללוות ו - - -
יעקב פרי: אדוני היושב ראש, בימינו כל אחד כמעט נהיה מומחה לסייבר.
אורי מקלב: כן, אבל אנחנו מצד אחד גם יודעים שיש מחסור במיישמים.
אורי מקלב: העתיד, גם עסוקים גם בהנחיה, הם היו כאן, פרנקו גם הופיע לא מזמן בוועדה והציג נתונים מטעמכם על מחסור, על הנחיה, על הקמת תכנית ללימודי סייבר, אבל בכל אופן בסופו של דבר אנחנו יודעים שהחשיבה וכל העבודה הייתה לטובת המדינה, לטובת התושבים, לטובת האזרחים ואנחנו מלאי הערכה.
אורי מקלב: אני בטוח שבמקום שלך ימצאו את הדרך לציין את זה, אבל אנחנו, במסגרת הקטנה שלנו, בשעה הקטנה והמצומצמת שיש לנו, אנחנו יודעים ורוצים להביע את ההערכה הגדולה לפעילות שלך בנושאים האלה וגם על סבר הפנים היפות, על הנכונות, אנחנו בשיתוף פעולה.
אורי מקלב: אני רוצה לציין בשם הוועדה את שיתוף הפעולה, זה לא דבר שמובן מאליו, לפעמים יש אנשים שבורחים מאחורי מעטה של סודיות ושל אין אפשרויות, אתה פתחת את זה ככל האפשר, באחריות מלאה, ככל האפשר בשקיפות מלאה, גם לציבור לדעת, חשבת שיש חשיבות למודעות, חשבת שאנשים צריכים להיכנס תחת המעטה, - כמה שאתה יכול יותר להנחות אנשים שיהיו מודעים לזה ולתת את הכלים לעבוד, לא ברכושנות או מבחינת האחריות של העניין.
אורי מקלב: ככל שהתוודעת ונחשפת, ככה חשבת שזה נכון ואנחנו חיזקנו את דבריך בעניין הזה.
אורי מקלב: ואני אביא דוגמה קטנה, רק לנושא, ובזה אני אסיים.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו כאן דיון והיו התנגדויות מהצד השני, לא מהצד שלך, בצד שלך היה שיתוף פעולה, עם ועדת הבחירות המרכזית שלנו, בעקבות אירועים שהיו בעולם.
אורי מקלב: הייתה התנגדות, 'אף אחד לא היה ינחה אותנו, אף אחד לא יגיד לנו מה צריך, אנחנו יודעים' ומתברר שלא כל כך יודעים ומתברר שנעשים דברים וככל שהזמן עובר אנחנו יודעים שצריך להיערך והיום כבר בממשלה מתקיימים דיונים, כשאנחנו דיברנו לפני חצי שנה, איך ייעשה, מה ייעשה כדי לשמור על טוהר הבחירות, כדי לשמור על הבחירות מהתערבויות זרות.
אורי מקלב: כנראה מה שאתם ידעתם לא ידעו אחרים או לא רצו לדעת וחלק מהתפקיד זה היה באמת לדחוק להטמיע, לא תמיד אנשים רצו ואנחנו חיזקנו את ידכם בעניין.
אורי מקלב: כם יש כאן מצגת קצרה של בוקי ואחרי זה נודה על התייחסות שלכם לעניין, ברכות וכל שיאפשר הזמן.
<בוקי כרמלי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, צהריים טובים.
<בוקי כרמלי: אני אנסה בפחות מ-20 דקות לסכם את כל השנתיים האלה ולהשאיר זמן גם לדיון ולשאלות.
<בוקי כרמלי: המשימה שממשלת ישראל הטילה עלינו הייתה להסדיר את כל מה שנקרא הגנת המרחב האזרחי בעולם הסייבר.
<בוקי כרמלי: אנחנו לקחנו את זה עוד צעד אחד קדימה, בייעוד הפנימי שלנו, ואמרנו שבסופו של דבר תפקידנו לאפשר לדרג הלאומי, דרג מקבלי ההחלטות, לקבל החלטות באופן כזה שהאיום על המרחב האזרחי בסייבר לא יכביד עליהם.
<בוקי כרמלי: המשמעות הייתה מצד אחד להגן באופן כזה שלא מטיל נטל, מצד שני להגן באופן כזה שמאפשר לקברניטים, במקרה הזה ראש ממשלה וקבינט, להבין את מצב ההגנה, כלומר מצב החוסן.
<בוקי כרמלי: רק בשביל לסבר את האוזן, מרחב הסייבר הישראלי כולל שורה נרחבת של גופים.
<בוקי כרמלי: אנחנו הדגשנו את הגופים המיוחדים, צבא, נכסים צבאיים, הסוכנויות השונות, התעשיות הביטחוניות שמונחות על ידי משרד הביטחון באמצעות המלמ"ב.
<בוקי כרמלי: אם תיקחו החוצה את מה שנקרא הגופים המיוחדים, מה שיישאר זה המרחב האזרחי שבאחריות הרשות.
<בוקי כרמלי: זה מרחב ענק ובמידה רבה החלטת הממשלה או המשימה שהממשלה הטילה עלינו היא מהפכנית, כי בפעם הראשונה אמרו לנו 'תעשו כמו שאנחנו עושים במים', אזרח ישראלי שפותח ברז מים במדינת ישראל, ולא בכל מדינות העולם זה מובן מאליו, יודע שהוא יכול לשתות מים מהברז, הוא אוהב לשתות מים מהברז והוא יודע שהוא יכול לעשות את זה והוא לא עוצר לרגע לשאול מי עשה את זה, מקורות, תאגיד המים העירוני.
<בוקי כרמלי: הוא יודע שמשהו ברמת המדינה נעשה כדי להבטיח שהוא יוכל לשתות מים.
<בוקי כרמלי: הממשלה אמרה לנו אותו דבר, 'תעשו שאפשר יהיה להשתמש במרחב הסייבר ללא חשש'.
<בוקי כרמלי: אחד האתגרים הגדולים, כשאתה ניגש למשימה כזאת, ולשמחתי זו פעם חמישית או שישית בקריירה שלי שאני עושה את זה, זה למצוא את האנשים.
יעקב פרי: זה רק שתלמד.
<בוקי כרמלי: יכול להיות.
<בוקי כרמלי: דרך אגב, אני כל פעם לומד דברים חדשים, אני משתדל לא לחזור על השגיאות הקודמות.
<בוקי כרמלי: לגייס אנשים כי אתה מתחיל עם חמישה, עשרה אנשים ואתה בסוף צריך לייצר מסה.
<בוקי כרמלי: אנחנו בפחות משמונה רבעונים גייסנו 220 עובדים, 110 מהם זה עובדי מדינה וכל השאר זה יועצים.
<בוקי כרמלי: אז מעבר לעובדה שזה תהליך מאוד מאוד לא טריוויאלי בעולם ממשלתי אני רוצה להגיד שיש קושי רב לקבל עוד תקני כוח אדם באופן כזה שמייצר מסה קריטית.
<בוקי כרמלי: לצערי הרב אני הגעתי עד נקודה מסוימת והכדור עבר ליגאל, כדי שהוא ימשיך את זה.
<בוקי כרמלי: אני רוצה להגיד עוד דבר, שסוגיית יועצים היא סוגיה מאוד מעניינת.
<בוקי כרמלי: מצד אחד המדינה לא יודעת לתת להם סמכויות שלטוניות, כי הם לא נחשבים כעובדי מדינה, מצד שני הם מביאים המון ידע כי הם באופן דינמי עוברים בין ארגונים ומביאים ידע חדש.
יעקב פרי: מה הכוונה בסמכויות שלטוניות?
<בוקי כרמלי: אדם שאיננו עובד מדינה לא רשאי לחתום או להנחות אותך.
יעקב פרי: הבנתי, ברור.
<בוקי כרמלי: לכן אחת הפעולות שאנחנו התנענו מול משרד המשפטים זה מה שאני קורא צורך בהגנת ינוקא, זאת אומרת לתת לרשות, לתת בשנתיים-שלוש הראשונות זמן להקלות בהפעלת יועצים בגלל הסיטואציה הזאת.
<בוקי כרמלי: אנחנו גיבשנו מתודולוגיה סדורה על פי - - - של מעבר בין מוכנות לאירועי סייבר וחזרה לשגרה.
<בוקי כרמלי: היא כוללת ארבעה שלבים, משלב המוכנות לשלב ההגנה השקטה, שזו הגנה שאתה מבצע מבלי שאתה חושף את פעולותיך לתוקפים, אחרי זה עובר להגנה רועשת ולבסוף קבלת החלטה לעבור למה שנקרא שגרה מפוקחת, שארגונים עוברים לתוך השגרה, אבל אנחנו, הארגון, עדיין נמצאים שם בשביל לפקח על זה.
<בוקי כרמלי: תרגלנו, להערכתי, מעל 20 תרגילים שונים מתחילת הדרך ועד הלום של הדבר הזה, לבד ועם ארגונים אחרים ועם ארגונים מקבילים לנו וכן הלאה.
<בוקי כרמלי: במקביל לזה, מול רח"ל, הרשות הלאומית לחירום, אנחנו בנינו מודל לחירום בסייבר שכולל מעברים בין מצבי חירום ובין מה שצריך לעשות, חלק מהדברים יגיעו אחר כך לתהליך החקיקה, מה צריך לעשות כדי שהרשות תוכל לתפקד בעת חירום, בין אם החירום הוא בסייבר ובין אם החירום הוא מדינתי.
<בוקי כרמלי: מתחילת 2017, ותיכף אני אסביר למה אני מתחילה ב-2017, כי יש גם את 16', אנחנו עוסקים בממוצע ב-100 חדירות לארגונים שונים במדינת ישראל.
<בוקי כרמלי: אני אגיד את זה במילים אחרות, כל חודש נפרצים בממוצע 100 ארגונים שונים במדינת ישראל.
<בוקי כרמלי: אנחנו לא מדברים על ארגונים שהם ברמת מכולת קהילתית, אבל גם לא כל הארגונים הם בעלי חשיבות לאומית גדולה.
<בוקי כרמלי: זה כל הסקלה.
<בוקי כרמלי: אנחנו רואים, אתם רואים פה את הגרף הזה, שמספר ניסיונות התקיפה גדל בזיקה לאירועים חיצוניים.
<בוקי כרמלי: באפריל יש קמפיין שנתי של ארגון אנונימוס שהמטרה שלו להציק.
<בוקי כרמלי: אתם רואים ביולי, בעקבות אירועי הר הבית, עלייה במספר התקיפות, בנובמבר, בעקבות ההכרזה על ירושלים.
<בוקי כרמלי: אתם רואים את הדברים האלה.
<בוקי כרמלי: זה לא שאנחנו מדברים איתם והם אומרים לנו שזאת הסיבה, אבל יש זיקה, לפחות על פניו זה נראה קורלטיבית, לאירועים חיצוניים.
<בוקי כרמלי: וגם אתם רואים שבקיץ המספרים עולים.
יעקב פרי: וזה מול גופים אזרחיים רק.
<בוקי כרמלי: אזרחיים פלוס תשתית מדינתית, שאתה מכיר אותה עוד מעברך.
אורי מקלב: כמו חשמל ו - - -
רויטל סויד: אתה יכול לחדד מה זה חדירה?
רויטל סויד: מה המשמעות של זה?
<בוקי כרמלי: בואו נזכור שהתקפת סייבר בסוף זה נגמר בזה שזו איזה שהיא תוכנה לא לגיטימית שפועלת אצלך במחשב.
<בוקי כרמלי: מרגע שמישהו הצליח להחדיר אותה למחשב שלך, לדיסק, להדביק את המחשב שלך, זאת חדירה, בין אם זה מחשב בודד או כל הרשת של אלפי מחשבים.
אורי מקלב: ואיך אתה יכול לסכם את האירועים האלה מבחינת נזקים?
<בוקי כרמלי: אני אגיד כזה דבר.
<בוקי כרמלי: אני אגיד שלו היה נזק משמעותי כזה, אז אני מניח שהיינו יודעים עליו, אבל הנזק העיקרי שאתה רואה בתהליכים האלה זה דליפת מידע אזרחי.
<בוקי כרמלי: מידע אזרחי יכול להיות בעל השלכות בסופו של דבר גם על פעילות תקינה של מדינה.
יעקב פרי: בסקירה שלך, בוקי, גם תגיד לנו איך היריב רואה את מערכת ההגנה שלנו?
<בוקי כרמלי: לא בדיון.
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים להציק, בלי שהוא אומר את זה.
אורי מקלב: זה לא רק בלימה, יש אצלנו גם התקפה.
אורי מקלב: במלחמה הזו זה לא רק קרב של בלימה, זה גם מערכת התקפה.
<בוקי כרמלי: אני לא מכיר, אבל כנראה שיש.
אורי מקלב: אנחנו גם לא מבקשים ממך להתייחס לעניין הזה, אנחנו אומרים את זה ולנו מותר להגיד את זה.
אורי מקלב: הייתי רק רוצה להגיד, אם מתוך כל האירועים, כמה אירועים משמעותיים מאוד, מתוך לא ריבוי, אלא - - -
<בוקי כרמלי: אני אתייחס ל-WannaCry שהוא דוגמה למקום שבו מדינה נכנסת לפעולה.
אורי מקלב: שאל גם חבר הכנסת פרי, אני מבין שיש כאלה שאולי לא מפרסמים, השאלה אם אנחנו לא יודעים, אם זה לא היה אירוע משמעותי או גופים פרטיים ומסחריים לא מעוניינים - - - נניח שעזרתם לבנקים, אם עזרת לבנקים, הבנק עצמו לא מעוניין לפרסם - - -
<בוקי כרמלי: היושב ראש, זה מגיע.
<בוקי כרמלי: זה מהותי בקיומה של רשות אזרחית להגנה על מרחב אזרחי.
<בוקי כרמלי: זה מהותי וזה מגיע מיד, אני רק רוצה לסגור את הסקירה הסטטיסטית הזו.
<בוקי כרמלי: כדי לסייע לגופים אזרחיים כשיש מתקפת סייבר, הרבה פעמים גוף לא יודע שיש מתקפה כי המתקפה התחילה במקום אחד וכשאנחנו מנתחים אותה אנחנו מגלים שהיא בעצם מתפשטת למקום אחר.
<בוקי כרמלי: אז נדרשות סמכויות.
<בוקי כרמלי: אנחנו נהנינו במשך השנתיים האלה משיתוף פעולה מדהים עם השוק האזרחי.
<בוקי כרמלי: אני אזכיר עוד פעם, שלמעט הגופים שנמצאים בתוספת החמישית, בחוק להסדרת הביטחון, מה שנקרא תשתית מדינה קריטית או מערכות מחשב חיוניות, בשאר הגופים אין לנו סמכות ולכן כל הפעילות שם נעשתה - - -
רויטל סויד: וולונטרית על ידי הגופים שמוכנים לקבל את זה.
<בוקי כרמלי: הסכימו לקבל, זה לא פטר אותנו מלהשית על עצמנו מגבלות של שימוש במידע ונוכחות בארגון וכהנה וכהנה, אבל לארגון הייתה את הזכות להגיד 'אל תיכנסו' ולשמחתנו זה לא קרה.
<בוקי כרמלי: אני מדבר על מאות ארגונים, זה לא קרה.
<בוקי כרמלי: בהיעדר חוק סייבר אנחנו פעלנו על פי הנחיות שנקבעו על ידי היועץ המשפטי לממשלה, זה כמובן לא תחליף לחוק, אבל זה לפחות גידר אותנו בפעילות שלנו.
אורי מקלב: מכינים חוק?
<בוקי כרמלי: בוודאי, להערכתי - - -
רויטל סויד: אז מכוח מה הפעילות שלכם נובעת אם אתם לא יונקים מאיזה שהוא חוק?
<בוקי כרמלי: אז אני אגיד עוד פעם.
<בוקי כרמלי: אני חייב להסביר את הדבר הזה בשלושה משפטים, כשיש אירוע סייבר ואתה נכנס לארגון, בסוף זה לא שאתה דופק בדלת ומדבר עם מישהו, אתה צריך להתחיל עם משהו ברשת שלו.
<בוקי כרמלי: מאחר שהיום כל המידע נמצא ברשת יש סכנה שאתה תיחשף למידע שהוא לא רלוונטי למתקפה, קשה מאוד להפריד, ולכן אתה צריך להשית עליך כמגן כל מיני כללים, מה תעשה אם יגיע אליך מידע שלא התכוונת, איך תמחק אותו, איך תבטיח שאתה לא לוקח אותו וכן הלאה, זה פעם אחת.
<בוקי כרמלי: פעם שנייה, אתה צריך להשית על עצמך כללים של מה אתה כן תעשה בארגון ברשותו או לא ברשותו של הארגון.
<בוקי כרמלי: בהיעדר חוק, רק בהסכמה של הארגון שמבין את הנזק שעלול להיגרם לו, כי לו אין את הידע ואין את הכלים.
רויטל סויד: אני הבנתי, אני שאלתי מכוח - - -
יעקב פרי: לא נתקלתם אף פעם בסירוב?
<בוקי כרמלי: לשמחתי לא.
רויטל סויד: אני שאלתי בכלל, מכוח מה הרשות פועלת.
רויטל סויד: הרי הרשות פועלת מכוח חוק.
<בוקי כרמלי: אז הרשות הוקמה קודם כל על סמך החלטת ממשלה.
<בוקי כרמלי: מול גופי תמ"ח היא פועלת מכוח החוק להסדרת הביטחון, אבל מדובר על כ-30 גופים.
<בוקי כרמלי: שאר המשק זה פשוט החלטת ממשלה ורצון - - -
אורי מקלב: וולונטרי.
<בוקי כרמלי: וולונטרי במידה רבה.
אורי מקלב: זו החלטה 3444, משהו?
<בוקי כרמלי: 2444.
<בוקי כרמלי: יש לה - - - של 2443, אבל כן, שתי המשפחות האלה.
<בוקי כרמלי: כשסוקרים מי הם המגזרים המותקפים ביותר, אז לא מפתיע לראות ש-70% מניסיונות התקיפה הם באזור ממשלה, היי טק ופיננסים, אזורי עניין למי שמחפש מידע מכל סוג שהוא.
<בוקי כרמלי: אני אמרתי שבתחילת 2017 אנחנו נתקלים בממוצע של פחות או יותר 100 חדירות בחודש.
<בוקי כרמלי: כשיצאנו לדרך ב-2016 המספר היה יותר קטן.