GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: בשנים האחרונות נכנסו רשתות השיווק לשוק הזה.
אורי מקלב: מי ששולט על רוב השוק אלו רשתות השיווק, עם כללי מסחר אחרים שהן מכתיבות לשוק.
אורי מקלב: צריכים לדעת איך זה משפיע, איך אפשר להשפיע, כדי שבסופו של דבר מי שישפיע יהיה הציבור על רשתות השיווק.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שעד סוף 2017 רשתות השיווק יחויבו לשקף את הרווחים שיש להן במחלקות הפירות והירקות.
אורי מקלב: זו עוד אינדיקציה.
אורי מקלב: זה גם אומר לצרכנים, אומר לנו שאולי המחלקות הכי רווחיות בכל רשתות השיווק זה דווקא המחלקות של הפירות והירקות.
אורי מקלב: את זה אנחנו יודעים כבר היום.
אורי מקלב: אינדיקציות מקצועיות - אני רוצה לשמוע גם על זה - אמורות להיות עד סוף 2017.
אורי מקלב: אם תהיה חובה על רשתות השיווק לדווח, ממילא נוכל גם לפרסם ולדעת האם הצרכן משלם יקר, האם מי שגורף את ההון זה רשתות השיווק, האם הפירות והירקות הם כמו שאר המחלקות ברשתות השיווק.
אורי מקלב: כשאנחנו רואים רווח, זה אחרי כל התירוצים, אחרי כל הסיבות שיש הרבה בלאי, שיש הרבה הישגים, שיש שינויים.
אורי מקלב: מדברים על רווח, מה בסוף הרווח שיש מכל מה שיש בסביב לפירות וירקות.
אורי מקלב: נכון שזה לא שוק פשוט.
אורי מקלב: דיברנו על המחירים המפורסמים.
אורי מקלב: כל מוכר, כל קמעונאי כותב את המחיר.
אורי מקלב: כשהוא כותב את המחיר של תפוח העץ, נניח 11 או 12 שקלים, שגם יגיד בכמה הוא קנה את זה - האם הוא קנה את זה ב-4 או ב-5 שקלים.
אורי מקלב: יהיה מחיר קנייה ומחיר מכירה.
אורי מקלב: אם הציבור היה יודע כמה הוא משלם יקר, הוא היה משפיע על זה מאוד.
אורי מקלב: העובדה היא שבדברים שהוא כן יודע הוא משפיע.
אורי מקלב: מישהו הראה לי לאחרונה טורטית שעלתה 18.90.
אורי מקלב: הוא אמר שזה מאוד יקר.
אורי מקלב: הוא הראה שיש רשתות ויש חברות שמוכרות את זה ב-10.90, ב-11.90.
אורי מקלב: אני מהמקום שקניתי את זה לא אקנה יותר, גם אם אני לא נגיש למחיר הזול.
אורי מקלב: אני כמו אחרים לא אוהב להיות פראייר, לא רוצה שיגנבו אותי.
אורי מקלב: שאלתי פעם מישהו: למה אתה הולך לקנות יותר זול שם, הרי אתה לא מצומצם כל כך בהכנסות שלך, יש מספיק פה במדינה שקשה להם.
אורי מקלב: הוא אמר לי: זו לא הבעיה הכסף, אני יכול להוציא את זה על דברים אחרים, אבל אני לא אוהב שגונבים אותי.
אורי מקלב: אני לא יכול לשלם למישהו שמפקיע לי מחירים.
אורי מקלב: המודעות והשקיפות יכולות להשפיע.
אורי מקלב: יכולנו להרחיב בעניין הזה.
אורי מקלב: נגענו בכמה נקודות שאני אבקש מהדוברים להתייחס אליהן.
אורי מקלב: נתחיל עם משרד החקלאות, אחרי זה נעבור לארגוני החקלאים, למשרד הכלכלה, לרשתות השיווק ולארגוני הצרכנים.
אורי מקלב: אורי צוק בר ממשרד החקלאות, בבקשה תתייחס לאפליקציה, למחירים, למה אתם יודעים.
<אורי צוק בר: קודם כל, אנחנו מאוד מודעים לשוק.
<אורי צוק בר: אנחנו גם עושים הרבה בשביל שהצרכן יהיה מודע וייחשף ככל האפשר לאינפורמציה.
<אורי צוק בר: לשמחתנו, בעקבות חוק המזון והחיוב של רשתות השיווק לשווק פעם בשעה מחירים, נוצרה חובת דיווח, נולדו כמה אפליקציות שלוקחות את הנתונים ומציגות אותן יפה מאוד לצרכן.
<אורי צוק בר: 2 שאני יותר מתעסק איתן - אני לא יודע אם הן היחידות או לא - זה "פרסייס" ו"מייסופרמרקט".
<אורי צוק בר: אני משתמש בזה ביום יום לצרכים, גם ששואלים אותי אנשים.
<אורי צוק בר: בכל נקודת זמן אתה רואה כמה המחירים של כל מוצר ומוצר הולכים ומתרחקים ממך מבחינת קילומטרים.
<אורי צוק בר: לא רק פירות וירקות, בכל המוצרים.
<אורי צוק בר: מאוד נוח, מאוד יפה.
אורי מקלב: אתה מדבר על פירות וירקות?
<אורי צוק בר: על פירות וירקות ועוד מוצרים.
<אורי צוק בר: בכל נקודת זמן אני נכנס.
<אורי צוק בר: נכנסתי לאפליקציה, אני רוצה לראות כמה עולים מלפפונים.
<אורי צוק בר: אני רואה שמלפפון עולה מ-1.90 שקלים, 2.90 שקלים, 3.90 שקלים.
<אורי צוק בר: אני רואה כמה זה עולה בחנות הספציפית, איפה נמצאת החנות.
<אורי צוק בר: זאת דוגמה שפשוט לי היא נוחה ושימושית.
<אורי צוק בר: אני בטוח שיש עוד כמה וכמה.
<אורי צוק בר: אני יודע שיש את "מייסופרמרקט" ועוד כמה אפליקציות.
<אורי צוק בר: אני לא רוצה לעשות פרסומת לאפליקציה מסוימת, אבל יש הרבה כאלו טובות.
אורי מקלב: זאת לא אפליקציה שלכם.
<אורי צוק בר: לא, זה הצד לצרכן.
<אורי צוק בר: האפליקציה הזאת, החיסרון שלה זה שיש בה רק מחיר, אי אפשר לדעת שקלול, אי אפשר לדעת ממוצעים.
<אורי צוק בר: אין בה כמויות, היא רק משקפת מחירים.
<אורי צוק בר: על מנת לדעת ברמה יותר ארצית, ברמה ממוצעת, התקשרנו עם חברה שמספקת נתונים ברמה שבועית על הפירות והירקות, כולל הכמויות וכולל המחירים.
<אורי צוק בר: מדובר במידע על סקטורים, ממוצעים, אזורים, סוגי חנויות, אם זו חנות שכונתית או חנויות הדיסקאונט.
<אורי צוק בר: אנחנו מקבלים ממוצע כולל.
<אורי צוק בר: מהנתונים האלה אנחנו לוקחים את 16 הפירות והירקות העיקריים, מוציאים פעם בשבוע את הדוח שאתם רואים פה ומפורסם באתר של המשרד.
<אורי צוק בר: הוא נותן את המחירים הממוצעים לצרכן ברשתות, בחנויות הדיסקאונט ובחנויות העיר.
<אורי צוק בר: הוא נותן את הממוצע המשוקלל שלהם.
<אורי צוק בר: זה משוקלל אמיתי, כי הדיסקאונט מהווה 80% מהמכר.
<אורי צוק בר: כשרואים לפעמים בחנות מסוימת מוצר נורא יקר, נוטים לחשוב שזה משקף את המחירים.
<אורי צוק בר: האמת היא שהרוב נמכר ברשתות הדיסקאונט, חשוב שהציבור ידע את זה .
אורי מקלב: אתם יודעים מה האחוזים שנמכרים ברשתות?
<אורי צוק בר: בפירות וירקות זה נע בין 50% ל-60%.
<אורי צוק בר: ברשתות הדיסקאונט זה מעל ל-80%, זאת אומרת, הרוב נמכר שם.
<אורי צוק בר: אם ניקח חציל שהיה בשבוע שעבר בדיסקאונט 3.80 שקלים וברשתות השכונתיות 4.68 שקלים, הממוצע הוא 3.98 שקלים.
<אורי צוק בר: אתם רואים שהוא יותר קרוב ל-3.80 שקלים.
אורי מקלב: איך אתה מגדיר את ההבדלים?
<אורי צוק בר: הפורמטים האלה מוגדרים על ידי הרשתות.
<אורי צוק בר: זה בהתאם לגודל החנות, למטראז' שלה, להיקף המכר.
אורי מקלב: כל אחד קובע לעצמו?
אורי מקלב: אותה חברה שעושה את זה, מה היא מגדירה חנות שכונתית, מה היא מגדירה סופרמרקט?
<אורי צוק בר: אנחנו עובדים עם "סטור נקסט", שזאת חברה שמשתמשים בנתונים שלה בכל הסקטורים במשק.
<אורי צוק בר: יש גם "נילסן" שעושה פעולה דומה.
<אורי צוק בר: אלו פחות או יותר שתי החברות שהתמודדו אצלנו במכרז.
אורי מקלב: יש ערעור על הפן המקצועי?
<אורי צוק בר: על החלוקה הזאת?
<אורי צוק בר: אני לא חושב.
<אורי צוק בר: גם אנחנו יכולים לראות את זה בעיניים.
<אורי צוק בר: אם אני מדבר על אזורי המסחר, אז יש, למשל, את "ישפרו סנטר" במודיעין, ששם יש את כל החנויות הדיסקאונט הגדולות.
<אורי צוק בר: מצד שני, בתוך השכונות, בעיר, יש את מה שהיה נקרא "מגה בעיר".
<אורי צוק בר: אני לא זוכר איך קוראים לזה היום.
<ענת לוי: למה אתה מתכוון כשאתה אומר "חנויות הדיסקאונט"?
<אורי צוק בר: חנויות הדיסקאונט זה החנויות הגדולות, שם יש את הכמויות הגדולות - -
<גלית חזקיה הרשקוביץ: למשל, "שופרסל דיל" לעומת "שופרסל שלי".
<גלית חזקיה הרשקוביץ: "שופרסל דיל" נחשבת רשת דיסקאונט.
<אורי צוק בר: "שופרסל שלי" היא בעיר.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: "שופרסל דיל" נמצאת יותר - -
אורי מקלב: אני רוצה לדעת אם יש ערעור על המקצועיות.
אורי מקלב: לא, זה חלק קטן מתוך העניין.
אורי מקלב: אני מתייחס לחברה שעושה את הממוצעים.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: אנחנו ממשרד הכלכלה.
<גלית חזקיה הרשקוביץ: זה "נילסן", זה "סטור נקסט".
<גלית חזקיה הרשקוביץ: זה חברות מאוד אמינות בתחום הזה.
<אורי צוק בר: כל הסקטור העסקי מסתמך עליהם.
אורי מקלב: את כל זה אתם עושים, אורי, בשביל - -
<אורי צוק בר: בשביל השקיפות, בשביל שהצרכן ידע.
אורי מקלב: בגלל העבר.
אורי מקלב: הוא לא יודע לעתיד, הוא יודע על העבר.
<אורי צוק בר: נכון.
אורי מקלב: זאת אומרת, הוא מקבל מושג מהרשתות, מהחנויות שהוא רוצה לקנות מהן, מה הוא המוצר שהם מוכרים כלפי כל השוק, כשזה מתפרסם באינטרנט.
<אורי צוק בר: הדוח השבועי שאנחנו מוציאים הוא תמיד על שבוע קודם.
<אורי צוק בר: אנחנו מקבלים נתוני שבוע ביום שלישי, ביום רביעי אנחנו מפרסמים.
אורי מקלב: אתה אומר לתת אינדיקציה.
אורי מקלב: כדי שזה יהיה יעיל, אנחנו צריכים לראות אם הצרכנים משתמשים ויודעים את זה.
אורי מקלב: בשבילכם זה בשבילכם, מה שאתם צריכים.
אורי מקלב: אם אנחנו נותנים את השקיפות, נותנים את העבר, זה כדי שאנשים ילמדו, יראו.
אורי מקלב: לעתיד זה אף פעם לא קובע, אבל אנשים מקבלים מזה מושג, מקבלים מזה הרגלי צריכה.
אורי מקלב: אם הם יודעים שיש מעקב אחרי זה, שזה משפיע, אז כל חנות רוצה להיות עקבית במיקום שלה.
<אורי צוק בר: זה לא רק.
<אורי צוק בר: זה השבועי, אבל חוץ מזה יש ברמה היומית.
אורי מקלב: כמה נכנסים ברמה השבועית, כמה משתמשים בזה?
אורי מקלב: יש לכם אינדיקציה?
<אורי צוק בר: במה?
<אורי צוק בר: בנתונים של האפליקציות האלו?
אורי מקלב: איפה אתם מפרסמים את זה?
אורי מקלב: אצלכם באתר?
<אורי צוק בר: את זה אנחנו מפרסמים באתר כדיווח כשבוע אחרי.
אורי מקלב: יש לכם אינדיקציה כמה צרכנים מנסים להיכנס לתוך הדוח הזה בשבוע?
<אורי צוק בר: על צרכנים אני לא יודע.
<אורי צוק בר: זה לצד המחירים לצרכן.
<אורי צוק בר: במקביל, אנחנו בודקים גם את הרמה הסיטונית של המחירים.
<אורי צוק בר: לצורך כך יש אפליקציה של חברת תוצרת הארץ שעובדת איתנו, שמקדמת גם את הקמת השוק הסיטוני שתיכף נדבר עליו.
<אורי צוק בר: פה אני יודע גם את הנתונים, כי זו אפליקציה שאנחנו משיקים אותה.
<אורי צוק בר: שם אנחנו מפרסמים ברמה יום יומית - ב-06:00 בבוקר כל יום - מה היו הנתונים של המחירים הסיטוניים באותו לילה בשוק הסיטוני.
<אורי צוק בר: כמובן שרוב המכר של שווקים סיטוניים עובר בשוק צריפין, אבל זה לא אומר שבכל מקום בארץ זה יהיה אותם מחירים.
<אורי צוק בר: זאת נקודת ייחוס טובה.
אורי מקלב: רשתות השיווק עוברות דרך - - ?
<אורי צוק בר: בשווקים סיטוניים עובר סדר גודל של 15%, 20% מהמכר של פירות וירקות, כשבשוק צריפין עובר 80% מזה.
אורי מקלב: שוק סיטוני עובר גם ברשתות השיווק?
<אורי צוק בר: כמעט ולא.
אורי מקלב: כמה מסך כל הפירות והירקות עוברים בשוק צריפין?
<אורי צוק בר: שוק צריפין הוא 15% מכלל המכירה של פירות וירקות בארץ, אולי קצת פחות.
<אורי צוק בר: זה גם קצת הולך ויורד, כי עם השנים הגודל של רשתות השיווק עולה.
<אורי צוק בר: האפליקציה הזאת של מחירים סיטוניים, שבה אפשר לראות כל בוקר את המחיר הסיטוני- -
אורי מקלב: זה נקרא תקליט?
<אורי צוק בר: לא תקליט.
אורי מקלב: מה שהיה נקרא פעם התקליט?
<אורי צוק בר: יש כמה סוקרים, חלקם אני רואה פה גם מולי.
<אורי צוק בר: יש כמה מערכות סקירה בשוק הסיטוני.
<אורי צוק בר: מוכרות לנו 3.
<אורי צוק בר: יש מערכת שמפרסמת "ירקום", יש את מועצת הצמחים, המכונה "התקליט", שסוקרת פירות וירקות, ויש אותנו.
<אורי צוק בר: אנחנו נותנים את הסקירה הרשמית מבחינתנו, שאלה המחירים הרשמיים של משרד החקלאות.
<אורי צוק בר: האפליקציה נקראת "תוצרת הארץ".
<אורי צוק בר: כאן אנחנו עושים את המיטב שאנחנו יודעים על מנת לתת מחיר משקף, אובייקטיבי, ללא שום אינטרסים, עם מודל ומתודולוגיה שמנכה חריגים, בודקת ימים אחורה.
<אורי צוק בר: זאת אומרת, המתודולוגיה הזאת נבחנה, נבדקה, אנחנו בודקים ועושים עליה בקרה שוטפת כל הזמן.
<אורי צוק בר: התוצאות של האפליקציה הזאת הן פחות או יותר 5,000 הורדות, 2,500 משתמשים.
<אורי צוק בר: משתמשים באתר כ-3,000 בחודש.
<אורי צוק בר: שמונים ומשהו אחוז מהסיטונאים משתפים פעולה עם מתן המחירים לסוקרים שלנו בשוק.
<אורי צוק בר: 120 פריטים נסקרים כל לילה בין השעות 02:00 ל-04:00, כשב-06:00 בבוקר כבר עולה הכל לאפליקציה.
<אורי צוק בר: זה ברמת השוק הסיטוני.
<אורי צוק בר: זה מחיר סיטוני, זה לא מחיר לצרכן.
<אורי צוק בר: מי שמאוד מעניין אותו, רוצה לדעת מה הפערים, רוצה לדעת את הטווחים, יכול להסתכל בשתי האפליקציות האלו.
<אורי צוק בר: אחת, של השוק הסיטוני, לראות מה המחירים הסיטונאיים באותו בוקר.
<אורי צוק בר: הוא יכול לפתוח מיד את האפליקציה של הצרכנות, כמו למשל "פרייסיס" או אפליקציה כזאת, ולראות בכמה זה נמכר בכל חנות.
<אורי צוק בר: מה שהכי חשוב מבחינת הצרכן זה לא רק מה הפער, כמה הרווח וכמה מרווחים.
<אורי צוק בר: זה טוב בשביל ניתוחים ובשביל סטטיסטיקות.
<אורי צוק בר: באותו יום שהוא רוצה לקנות פירות וירקות הוא מסתכל באפליקציות של הצרכן.
<אורי צוק בר: זה המקום להסתכל, כי כאן הוא רואה כמה עולה לו בכל מקום.
<אורי צוק בר: הוא יכול להחליט איפה לעשות את הקנייה.
<אורי צוק בר: צרכן גם לא קונה רק לפי מוצר מסוים זול, הוא צריך סל מוצרים.
<אורי צוק בר: יכול להיות שמלפפון יעלה 1.90 שקלים בחנות מסוימת, כשבירקנייה שלו יעלה 10 שקלים באותו יום.
<אורי צוק בר: ה-1.90 האלה זה לא מנגנון רצוי, אנחנו לא מודדים אותו.
<אורי צוק בר: אנחנו רואים בו משהו לא טוב, משהו שפוגע בחקלאים ובירקניות, כי ירקנייה לא יכולה למכור את האורז או את הפסטה יותר ביוקר בשביל לקזז על ההפסד שלה, היא צריכה להוריד את המחירים.
<אורי צוק בר: יש מדינות, דרך אגב, שאוסרות את זה.
<אורי צוק בר: ניסו פה.
<אורי צוק בר: היו חקיקות בכנסת שניסו להעביר התנגדות לשיטה, אבל לא הצליחו עד היום.
<אורי צוק בר: לצערי גם הרשות להגבלים עסקיים לא מצאה לנכון להגיד שזה לא בסדר, אז ממשיכים עם התהליך הזה.
<אורי צוק בר: זה שני תהליכים של שקיפות מחירים.
<אורי צוק בר: בנוסף, אנחנו עושים תהליכים של בדיקה, בדיקת עומק של נתונים.
<אורי צוק בר: השרים לפני שנה ומשהו חתמו על צו שמכניס את מרווחי השיווק של פירות וירקות לפיקוח מחירים לפי פרק ז'.
<אורי צוק בר: הכוונה בפרק ז' היא של חובת דיווח.
<אורי צוק בר: לא קביעת מחיר מרבי, אלא חובת דיווח.
<אורי צוק בר: במסגרת חובת הדיווח הזאת אספנו את נתוני 2015 כמעט מכל רשתות השיווק הגדולות.
<אורי צוק בר: הלכנו לפי חוק המזון, כל רשת גדולה לפי איך שהיא מוגדרת בחוק.
<אורי צוק בר: מהן דרשנו נתונים, שזה בעצם כל הרשתות המוכרות שיודעים עליהן, וגם מהסיטונאים הצמודים לרשתות, מהסיטונות שהיא חלק מהרשת.
<אורי צוק בר: חילקנו ומיפינו את זה לפי קבוצות.
<אורי צוק בר: קבוצות כאלו שהרשת היא זאת שקונה מהחקלאים, כאלו שהיא קונה מסיטונאי אחר שהוא המוכר.
<אורי צוק בר: נתנו את כל הקבוצות הגדולות שיש בתהליך הזה.
<אורי צוק בר: פרסמנו את הדוח הזה גם באתר שלנו.
<אורי צוק בר: הוא חשוף לעיון הציבור.
<אורי צוק בר: בינתיים, כבר גמרנו לעבד את נתוני 2016, כשנתוני 2016 יובאו לדיון בוועדת המחירים בחודש הקרוב.
אורי מקלב: אתה יודע להגיד לנו קצת נתונים של 2016, מה זה אומר לגבי אחוז הרווח הממוצע?
אורי מקלב: בשורה התחתונה יש רווח.
<אורי צוק בר: הנושא של ממוצע וקצוות הוא הרבה פעמים מאוד מטעה.
<אורי צוק בר: בגלל זה יש הרבה פעמים הרגשה בציבור בסגנון של "עושקים אותי", "יש פערים מוגזמים של מאות אחוזים".
<אורי צוק בר: יש מקרים שהיה יום מסוים שחקלאי קיבל על בצל 2 שקלים, אבל הוא מכר ב-8 שקלים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים עכשיו בסיכום שנתי.
<אורי צוק בר: בסיכום שנתי זה לא כך.
אורי מקלב: מה הרווח שיש לאותם אנשים, לאותן רשתות, לאותם אלה שאתם בודקים אותם על פירות וירקות?
אורי מקלב: מה אחוז הרווח שלהם?
<אורי צוק בר: אין לי מול העיניים כרגע את הדוח, אפשר להסתכל עליו.
אורי מקלב: אורי, אתה לא יכול להגיד לנו מה אחוז הרווח של פירות וירקות?
אורי מקלב: אתה יכול להסתכל רגע?
<אורי צוק בר: אין לי את הדוח מול העיניים.
אורי מקלב: נדמה לי שפרסמתם אותו כבר.
אורי מקלב: אז אפשר להיכנס לפרסום?
<אורי צוק בר: ודאי.
אורי מקלב: אולי תוך כדי הדיון - -
<אורי צוק בר: ישלחו לי את זה תוך דקה, כבר ביקשתי את זה.
אורי מקלב: אורי, שני דברים: אחוז הרווח ואחוז הרווח מול שאר המוצרים.
אורי מקלב: זה היה מול מוצרי צריכה אחרים, כמו למשל מוצרי חלב.
אורי מקלב: ברשתות האלו יש כמה מחלקות: מחלקת חלב, מחלקת בשר, מחלקות אחרות של מוצרי צריכה.
אורי מקלב: אני לא יודע איך הם מחלקים את זה, אבל נניח שיש כמה מחלקות, כשפירות וירקות זו מחלקה נפרדת.
אורי מקלב: אתם מבקשים מהם את אחוז הרווח מול המחלקות האחרות.
<אורי צוק בר: קודם כל, לא ניתחנו את הרווחים במחלקות האחרות, אבל רוב החברות האלו הן חברות ציבוריות שהרווחיות הכוללת שלהן מפורסמת.
<אורי צוק בר: מה שכן מפרסמים בדוחות הכספיים בין המחלקות זה לא את הרווח הנקי, זה רק את הרווח הגולמי.
אורי מקלב: אני אצטט את אורי אריאל, שר החקלאות, שאומר: "אני רוצה לעשות את המחירים האלה כדי להשוות מה אחוז הרווח של מחלקת פירות וירקות מול המחלקות האחרות".
אורי מקלב: זאת הייתה גם המטרה.
אורי מקלב: כל אחוז צריך להיות בהשוואה למשהו.
אורי מקלב: אם אין לנו מה להשוות, מה הועילו חכמים?
<אורי צוק בר: יש את הרווח הכללי.
<אורי צוק בר: הרווח הכללי של רשתות השיווק נע בין משהו כמו 2% עד 5%.
<אורי צוק בר: אלה סדרי הגודל.
<אורי צוק בר: כל רשת קצת שונה.
<אורי צוק בר: הרווח בפירות ובירקות שמצאנו הוא קצת יותר גבוה, הוא פחות מ-10%.
<אורי צוק בר: הוא בסדרי גודל חד ספרתיים.
<אורי צוק בר: הרווח הגולמי, שזה הרווח של קנייה פחות מכירה - נכלל בזה רק התוצרת, בלי כל העלויות של הטיפול, הקופה וכו' - סדר גודל של 30%,40%.
<אורי צוק בר: פה זה יותר גבוה ממחלקות אחרות, וזה לפי איך שרואים את זה גם בדוחות הכספיים של הרשתות.
<אורי צוק בר: הפערים נובעים לא רק מעניין שמרוויחים פה יותר, אלא גם מזה שיש עלויות שונות בין מחלקות שונות.
<אורי צוק בר: לטפל בפסטה יבשה על המדף זה לא כמו בעגבנייה שצריך להחליף אותה, להחליף את הפחת, לשאוב את העלים של הבצל וכו'.
<אורי צוק בר: זה קצת שונה.
<אורי צוק בר: מה שניסינו בעבודה הזאת לעשות על ידי רואה החשבון ששכרנו זה לנתח את העלויות, לא רק את המרווח.
<אורי צוק בר: לא רק בכמה קנו, בכמה מכרו, אלא כמה עלה ברמה של פרי פרי וירק ירק.
<אורי צוק בר: לקחנו 12,13 סוגים של ירקות ספציפיים ובדקנו.
<אורי צוק בר: אחר כך יש שורה נוספת של הסך הכל.
<אורי צוק בר: אפשר לראות גם פערים בין פירות וירקות.
<אורי צוק בר: בירק כמו בטטה הפער היה יותר גבוה.
<אורי צוק בר: במלפפון ובעגבנייה יצא פער שלילי.
<אורי צוק בר: כמו שדיברתי קודם, מוכרים אותם ב-1.90 שקלים.
<אורי צוק בר: יש ימים שקונים אותם ב-5 שקלים או ב-4 שקלים, כאשר הם משתמשים בזה כאיזה שהוא מקדם מכירות למוצרים אחרים.
<אורי צוק בר: יש גם פערים גדולים בין סוגי הפורמטים השונים שהזכרתי - השכונתי, הסניפים הגדולים וכו'.
<אורי צוק בר: זה מאוד מגוון.
<אורי צוק בר: אם אתה רוצה את הסך הכל, את הממוצע של הכל כמו שעשינו, אז אני לא זוכר בדיוק, אבל זה אזור ה-7% רווחיות, משהו כזה.
אורי מקלב: 7% רווחיות אחרי כל ההורדות?
<אורי צוק בר: בערך.
אורי מקלב: ולגבי מוצרים אחרים במחלקות אחרות?
<אורי צוק בר: אז אמרתי, בין 2% ל-5% הרווחיות של רשתות שיווק.
<אורי צוק בר: אין ממוצע של כל רשתות השיווק.
<אורי צוק בר: לכל אחת יש רווח אחר, אתה רואה את זה בדוחות של כל חברה.
<אורי צוק בר: אף אחד לא עשה את הרווח הממוצע של כל החברות ושל כל רשתות השיווק.
אורי מקלב: אם הממוצע של הרווח הנקי בשאר המחלקות זה 2%, 3%, בפירות ובירקות הרווח הנקי, וזה לפי בדיקה שלכם, הוא 6%,7%.
<אורי צוק בר: בין 2% ל-5% זה פחות או יותר הרווחים של הרשתות, לפי מיטב זכרוני.
<אורי צוק בר: אפשר להסתכל, זה הכל דוחות מפורסמים.
<אורי צוק בר: אני לא רוצה להגיד מספר שהוא לא כרגע מול העיניים שלי.
<אורי צוק בר: זה מזיכרוני פחות או יותר.
<אורי צוק בר: את הרווחיות בפירות ובירקות חישבנו גם בצורה חשבונאית של תמחיר.
<אורי צוק בר: אין בדוחות הכספיים של החברה כמה הרווח לפירות וירקות לבד.
<אורי צוק בר: יש את הרווח הגולמי.
<אורי צוק בר: כשרוצים לדעת כמה עולה הקופה, כמה עולה הניקיון, כמה עולה שכר הדירה, יש כאן נושא של שיטות העמסה.
<אורי צוק בר: רואה חשבון לקח את כל העלויות לכל סעיף כזה.
<אורי צוק בר: הוא בדק או לפי פדיון, או לפי פעולות קופה, מוצרים, כאשר למיטב האינטליגנציה החשבונאית הוא תמחר את העלויות האלו והגיע לסך כל העלות.
אורי מקלב: אם זה לא ניתן לכם, מה עשיתם?
אורי מקלב: בוועדת מחירים השרים קבעו שיבקשו מכל רשתות השיווק את הרווחים.
אורי מקלב: אם זה עדיין לא אינדיקציה, שיורידו כדי שנוכל לבדוק את זה.
אורי מקלב: למה צריך לקחת רואה חשבון שיבדוק?
אורי מקלב: הם צריכים להגיד מה העלויות המיוחדות שיש להם במחלקות הפירות והירקות.
אורי מקלב: תבדקו אם זה נכון או לא.
<אורי צוק בר: זה מה שעושים.
<אורי צוק בר: ככה רואה חשבון עובד.
אורי מקלב: אתם צריכים לדעת את זה.
<אורי צוק בר: אנחנו יודעים את זה.
אורי מקלב: בכמה הוא קנה את זה, בכמה הוא מכר את זה, מה ההוצאות שיש לו.
<אורי צוק בר: זה מה שאמרתי, שאנחנו יודעים את זה עכשיו.
<אורי צוק בר: כשהביאו הצעות חוק לעשות הגבלה על פערי תיווך או לתבוע אותו ברמה מסוימת, באחוז מסוים, הייתה הרגשה בציבור והיה שיח כזה שיש מאות אחוזים פער.
<אורי צוק בר: מצאנו שאין מאות אחוזים פער.
<אורי צוק בר: אני שוב חוזר, יכול להיות שבחנות מסוימת היה מאות אחוזים, במוצר מסוים מאות אחוזים, אבל בממוצע אין מאות אחוזים.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד לי אם יש השפעה של כל הפעילות שמשרד החקלאות עושה על המחיר?
אורי מקלב: אתם חושבים שהורדתם את המחיר, צמצמתם את הפערים?
אורי מקלב: האם אתה יכול להגיד לצרכנים: אני איש בשורה, אנחנו הורדנו את הפערים, הורדנו את המחירים?
<אורי צוק בר: אני לא רוצה פה להתיימר בלהוריד מחירים.
<אורי צוק בר: מה שאני כן יכול להגיד, שאנחנו השקפנו, עשינו שקוף את השוק הרבה יותר, הראינו מה העלויות, הראינו בכמה מוכרים, נתנו אופציות לציבור לקרוא בדיוק מה המחיר בכל שלב, דיווחנו לו את הנתונים האלה ברמה שבועית וברמה יומית.
<אורי צוק בר: נתנו את מירב הנתונים לצרכן, כדי שהוא יכול בסוף להחליט איפה הצריכה הנבונה שלו תביא אותו לקנות הכי טוב והכי בזול.
<אורי צוק בר: אני חושב שהצרכן הנבון יודע למצוא איפה לקנות יותר בזול בזכות הפעולות האלו.
אורי מקלב: אתה דיברת גם על מספרים של גולשים שנכנסים לתוך האתר – 5,000,3,000.
אורי מקלב: מה הפרופיל?
אורי מקלב: אתם יודעים מה הפרופיל של המשתמש?
אורי מקלב: למה לאדם יש עניין להיכנס לתוך האתר הזה?
אורי מקלב: האם זה צרכן, האם זה סוחר?
<אורי צוק בר: אני מעריך שזה יותר אנשים שעוסקים בתחום.
אורי מקלב: מי משתמש בכל "התקליטים" ובכל המחירים שמתפרסמים?
אורי מקלב: את מי זה בא לשרת?
<אורי צוק בר: קודם כל, זה מגביר את התחרותיות בשוק, כי זה עוזר למי שקונה ומוכר ולא היה באותו יום בדיוק בשוק כדי לעשות עסקה טלפונית או עסקת סחר מסוימת עם קונה ישירות.
<אורי צוק בר: אם הוא יודע מה קרה בשוק באותו יום, יהיה לו יותר קל להתמקח על המחיר ולסגור מחיר.
<אורי צוק בר: זה עוזר בשקיפות.
<אורי צוק בר: זה דבר אחד.
<אורי צוק בר: אני מעריך שהרבה מהמשתמשים זה כאלה שמוכרים, שנמצאים במסחר.
<אורי צוק בר: אי אפשר לדעת לפי זהות של מתקין האפליקציה.
<אורי צוק בר: גם אין לנו זיהוי של האיש שמתקין.
אורי מקלב: שאלתי אם באופן עקרוני אתם יודעים.
<אורי צוק בר: אני מניח שמתוך 5,000 שהורידו את האפליקציה יש גם צרכנים שרוצים לדעת.
אורי מקלב: 5,000 נכנסים למה?
<אורי צוק בר: לאפליקציה של מחירים סיטוניים.
<אורי צוק בר: כמה יש ב"פרסייס"?
<אורי צוק בר: את זה אולי במשרד הכלכלה יודעים.
אורי מקלב: אמרת גם נתון של 3,000.
<אורי צוק בר: 3,000 זה באתר.
<אורי צוק בר: גם באתר יש את הנתון.
אורי מקלב: זה 5,000 פלוס 3,000.
<אורי צוק בר: לא, יכול להיות שאותו אחד הסתכל פעם באתר, פעם באפליקציה.
אורי מקלב: זה על בסיס יומי?
אורי מקלב: הנתונים האלה הם על בסיס של כניסה יומית?
<אורי צוק בר: ה-3,000 משתמשים זה בחודש.
<אורי צוק בר: בהורדות מדובר על סך ההורדות, על כמה הורידו את האפליקציה.
אורי מקלב: ה-5,000 משתמשים זה על בסיס יומי?
<אורי צוק בר: ה-5,000 זה כמה התקינו אצלם בטלפון את האפליקציה.
אורי מקלב: אתם יודעים על הכניסה לאתר?
<אורי צוק בר: 3,000 כניסות בחודש, 150 ביום.
אורי מקלב: אתם מדברים על אלפי אנשים ביום שעוקבים אחריהם.
<אורי צוק בר: כן, אבל כאן זה לא מעניין כל אחד.
<אורי צוק בר: זה מראה לך מי מתעניין במחירים סיטונאיים.
<אורי צוק בר: זה לא מעניין כל אחד.
אורי מקלב: זה אומר לנו - -
<אורי צוק בר: המקום של הצרכנים הוא באפליקציה לצרכן יותר, לא בסיטוני.
<אורי צוק בר: הם לא קונים בשוק סיטוני.
<אורי צוק בר: צרכן קונה בחנות.
אורי מקלב: אתה אמרת שאתה עושה את הפעולות האלו כדי להשפיע על המחירים.
<אורי צוק בר: בשביל שהוא ידע את הפערים.
אורי מקלב: מה עשית כדי להשפיע על המחירים?
אורי מקלב: אתה אומר שאתה רוצה להשפיע על המחירים בלשים את כל הדברים האלה, אבל אני לא רואה איך זה משפיע על המחירים.
<אורי צוק בר: אני לא רוצה להשפיע על המחירים.
<אורי צוק בר: לא אמרתי את זה.
<אורי צוק בר: אמרתי שאם יש פערים מיותרים, שאם יש מרווחים לא הגיוניים וחוסר תחרות בשוק, השוק יהיה יותר משוכלל, יהיה נכון יותר, יהיה שקוף יותר, יביא למחיר נכון יותר.
<אורי צוק בר: אני לא רוצה שהחקלאי יקבל מעט מידי, כי אני רוצה שהוא יקבל תמורה על מה שהוא מייצר.
<אורי צוק בר: זה לא נכון שאני רוצה שהמחירים יהיו נמוכים, כי במחירים נמוכים החקלאי יפשוט את הרגל בסוף.
<אורי צוק בר: אני רוצה שהמחירים יהיו הוגנים.
<קריאה: גם ככה הוא פושט את הרגל.
אורי מקלב: אני מתפלא שאתה ככה מייצג את עמדת המשרד, שאתה אומר שאתה לא רוצה שהמחירים - - אתה לא רוצה לפגוע בחקלאים ולא רוצה לפגוע בקמעונאים, אבל אתה רוצה לצמצם את הפערים, אתה רוצה לדעת אם יש כשלים בשוק, אתה רוצה שקיפות, כשהמטרה היא רק אחת: שהמחירים יהיו יותר זולים.
אורי מקלב: יש מטרה מעבר לזה?
אורי מקלב: הפער של המחיר לצרכן הוא בשביל הסטטיסטיקה?
<אורי צוק בר: אני לא רוצה שהם ימכרו מתחת למחיר הקנייה.
<אורי צוק בר: זה שמכרו למישהו בסופרמרקט מלפפון בשקל, אני חושב שזה לא נכון לצרכן, זה פוגע בצרכן בטווח הארוך.
<אורי צוק בר: אז אמנם מכרו לו בשקל, זה יכול להיראות נפלא לרגע, נכון, אבל האדם הזה קנה סל שלם בסופר, כשהסופר לא הפסיד עליו.
<אורי צוק בר: מה בכל זאת קרה?
<אורי צוק בר: מכרו את המלפפון בשקל.
<אורי צוק בר: על ידי זה פגעו בחקלאים, פגעו בירקניות.
<אורי צוק בר: הצרכן לא הרוויח מזה.
אורי מקלב: זה הוריד את המחירים.
<אורי צוק בר: נכון, זה הוריד את מחיר המלפפון.
אורי מקלב: בהוזלת המחירים זה כן מונח נכון בשבילך?
<אורי צוק בר: כן, בהוזלת מחירים לצרכן זה מונח מצוין, אנחנו שואפים לזה כל הזמן.
חיים ילין: אנחנו דנים פה רק על הטכנולוגיה בגלל שאנחנו במדע, אבל בלי תשתית לא משנה איזו טכנולוגיה תהיה.
חיים ילין: אי אפשר למכור ירקות בצורה וירטואלית, את זה אני אומר לכם עכשיו.
חיים ילין: אולי עוד כמה שנים כן.
חיים ילין: עדיין החקלאי צריך מישהו שיקנה ממנו, הוא לא יכול למכור ישירות.
חיים ילין: משרד החקלאות צריך לעשות איזה שהוא מהלך גדול שלא מטפל רק בסימפטומים של פערי התיווך.
חיים ילין: הרי מה דיברנו פה כרגע?
חיים ילין: דיברנו על פערי התיווך.
חיים ילין: השאלה אם אפשר לתת שקיפות לפערי תיווך.
חיים ילין: גם אם יתנו שקיפות, החקלאי לא ירוויח יותר.
חיים ילין: זו לא הפואנטה.
חיים ילין: הפואנטה היא איך המדינה גורמת לזה שתהיה תחרות.
חיים ילין: התחרות היחידה שיכולה להיות זה אם ננסה שוק סיטונאי משוכלל כמו שקיים בעולם.
חיים ילין: הדבר היחידי שיכול לקחת את הרשתות ואת החברות שיש ברשתות - - אם יש רשת, הרשת לא חייבת לתת דין וחשבון.
חיים ילין: קניתי בשקל מלפפון, מכרתי ברשת ב-5 שקלים.
חיים ילין: כשבאים לבדוק מה-5 שקלים בכמה הוא מוכר, רואים שהוא מוכר את זה ב-7 שקלים.
חיים ילין: מה יוצא מזה?
חיים ילין: הוא לא מרוויח כלום בין 5 ל-7, כי הוא צריך לשלם משכורות, ארנונה וכו'.
חיים ילין: הרווח לא נמצא שם, הרווח נמצא בחברה הפרטית, כשבחברה הפרטית אף אחד לא בודק את זה.
חיים ילין: כדי למנוע את הארביטראז' – בכלכלה זה מושג מאוד מוכר – אנחנו חייבים לשבור את הדבר הזה.
אורי מקלב: מבקשים שקיפות בין 1 ל-5.
אורי מקלב: השקיפות לא צריכה להיות בין 5 ל-7, היא צריכה להיות בין ה-1 ל-5.
חיים ילין: אני ישבתי במשרד החקלאות, ראיתי את העבודה שהם מבצעים על ידי רואה חשבון.
חיים ילין: זה כבר התקדמות מהבחינה הזאת.
חיים ילין: אנחנו עדיין רואים את הפיקים של פי 3 עד פי 5 בתקופות מסוימות.
חיים ילין: אנחנו גם רואים פיקים שהם יותר קטנים.
חיים ילין: מתי זה יותר?
חיים ילין: כשהשוק מוצף.
חיים ילין: זה בדיוק היצע וביקוש.
חיים ילין: מגיע שר החקלאות, אומר לי: אתה יודע איך נקבע המחיר בשוק הסיטונאי שנפתח ב-02:00 בלילה בפריז?
חיים ילין: על ידי החקלאים של פריז, הם קובעים.
חיים ילין: באים שם בחדרון קטן.