GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טליה אדרי: הממשלתיים וכמכתיב נהלים לבתי החולים האחרים, עובד על תהליך של מחשוב של כל עניין הרשומות הרפואיות והדיווח בתוך מערכת הבריאות למשרד הבריאות, והרבה מאוד דברים שפועלים בתוך המערכת של משרד הבריאות, נדרשת עליהם חתימה, אם מכוח חיקוק או מכוח הנהלים שלנו.
טליה אדרי: אנחנו שואלים את עצמנו אם גם חתימות שעוברות בתוך המערכת יצטרכו לשאת את התעודה שמאשרת אותן, ובמה זה כרוך מבחינת היערכות, כי תהליך המחשוב נמצא כבר בשלבים די מתקדמים.
טליה אדרי: אנו העברנו בזמנו הערות למשרד המשפטים - יכול להיות שהן לא התקבלו או לא הגיעו - אבל הן יותר שאלות מאשר הערות.
מוטי צ'יקו: משרד הבריאות.
מוטי צ'יקו: אנחנו העברנו את כל השדות.
מיכאל איתן: שאתם מציעים, או שאתה רוצה שבישיבה הבאה?
מוטי צי'קו: מידע…", רצינו להוסיף גם עניין של מנגנון זיהוי ביומטרי.
מיכאל איתן: האם יש בעיות ספציפיות של משרד הבריאות, שנוגעות לחקיקה בעניין מרשמים, תעודות רופא, תעודות פטירה וכוליה, האם יש לכם איזו שהיא בעיה, ויש לכם הצעה קונקרטית - שאם אנחנו נשנה, הבעיה הזאת תיפתר?
טליה אדרי: חייבת או איננה חייבת לקבל חתימה אלקטרונית.
טליה אדרי: בחתימה אלקטרונית?
טליה אדרי: האם בית מרקחת חייב לקבל אותו?
טליה אדרי: האם בית מרקחת יכול לומר: אני איני מקבל מרשמים עם חתימה אלקטרונית?
טליה אדרי: לחתימה בחיקוק - לפני רגע אמרנו שהחוק אינו מחייב.
טליה אדרי: הדבר הזה איננו ברור.
מיכאל איתן: יד.
מיכאל איתן: זה איננו משנה.
מיכאל איתן: אבל הדין של החתימה האלקטרונית יהיה כדינה של חתימה - זה הכל.
מיכאל איתן: הוא איננו חייב בשום דבר אחר.
ואומרים לו: אין אנו מכבדים.
טנה שפניץ: יעשה?
טנה שפניץ: האם הוא חייב לקבל?
טליה אדרי: שמשתמע ממנו שזה איננו חובה.
שרי אברמוב: ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות
השאר לקבוע: אגרות עבור הרישום במרשם והעיון בו הוראות לעניין הערבות הבנקאית, הערובה והביטוח, לרבות סוג הערובה וסכומיה, דרכי הפקדתה וחילוטה, לפי סעיפים 8 ו14- סוגי מערכות אשר חזקה עליהן שהן מערכות חומרה ותוכנה מהימנות לפי סעיפים 8, 14 ו15-, לרבות סוגי חתימה אלקטרונית מאובטחת, אותם רשאי הגורם המאשר לאמת הוראות לעניין, סוג ואופן ההגבלה על פעילותו של הגורם המאשר וקביעת תנאים לרישומו לפי סעיף 5 תנאים לאימות חתימה לצורך קבלת תעודה אלקטרונית לפי סעיף 15 הוראות לעניין ניהול מאגרים של תעודות אלקטרוניות תקפות ותעודות אלקטרוניות בטלות, לרבות לעניין אופן העיון בהן, משך החזקתן של תעודות אלקטרוניות במאגר ודרכי שמירתן לפי סעיפים 15 ו17- פרטים הדרושים בבקשה לקבלת תעודה אלקטרונית לפי סעיף 15 פירוט מידע שהגורם המאשר ימסור לבעל אמצעי חתימה, לרבות בדבר הסיכונים הכרוכים בשימוש בחתימה אלקטרונית מאושרת והחובות המוטלות על בעל אמצעי החתימה לפי חוק זה".
טנה שפניץ: עקרונית אין לי בעיה שזה עובר, אבל אתה יודע שיש דברים ממש טכניים.
חנה אזולאי: לעניין התוספת האחרונה שנעשתה בהם, שאלה הסעיפים המודגשים.
חנה אזולאי: הסיפא של סעיף 3, המתחילה במילים "לרבות סוגי חתימה אלקטרונית", הסיפא הזאת למעשה מרוקנת מתוכן את סעיף ההגדרות.
חנה אזולאי: ישבנו כאן, ודנו, ונקבע בדיוק מהי חתימה אלקטרונית מאובטחת, ומהן אמות המידה - או מה התנאים שצריכים להתמלא - כדי שחתימה מסוימת תוכר כחתימה אלקטרונית מאובטחת.
חנה אזולאי: סעיף ההגדרות ולתת לשר אפשרות לעשות משהו שכבר נעשה בחוק; וזה גם למעשה יגביל בצורה מאוד רצינית את הגורם המאשר, כי בסך הכל מבחינה ראייתית אין הרבה הבדל בין חתימה מאובטחת לחתימה מאומתת, וייווצר מצב שבו לגבי חתימה מאומתת יגבילו את האפשרות של הגורם המאשר להשתמש בחתימות מאובטחות, דבר שיכול להגביל באופן משמעותי את פעילותו.
חנה אזולאי: מאובטחת, אין בהן די, והוא רוצה לקבוע עוד תנאים…
ליהי פלדמן: להגן על הוודאות של הצרכנים, בבואם להשתמש בחתימה אלקטרונית מאובטחת מאומתת.
ליהי פלדמן: טרם הוכרע אם הרשימה תשמש רק את הגורמים המאשרים, או שתהא זאת רשימה כללית של חתימות אלקטרונית מאובטחות.
ליהי פלדמן: החזקה היא כי כל טכנולוגיה המופיעה ברשימה זו, חזקה עליה שהיא מאובטחת, ולכן גם הגורם המאשר יכול להסתמך עליה ככזאת.
חנה אזולאי: לאפשר רק את אלה, אלא זו רשות.
חנה אזולאי: כלומר - זאת פריבילגיה.
טנה שפניץ: שחתימה היא מאובטחת, ואז נתבקשנו בעצם שיידעו.
מיכאל איתן: הייתה, שלא קבענו סטנדרטים בחקיקה, ואמרנו שהכל צריך להיות גמיש.
מיכאל איתן: אזיי כמובן שהגדרה היא גמישה, ולכן אי אפשר לעגן אותה, ולכן כל מה שלא נעשה בעצם ירוקן מתוכן את סעיף ההגדרות.
מיכאל איתן: אנחנו מעוניינים לרוקן מתוכן את סעיף ההגדרות.
ליהי פלדמן: צריכה להיות רשימה; ואני גם חושבת שמוסכם שיש מעט טכנולוגיות היום שאפשר לסופרן ולהגדיר אותן.
ליהי פלדמן: הרשימה צריכה להיות מוגדרת לכל רגע נתון.
ליהי פלדמן: אין זה צריך לעורר מבחינת
ליהי פלדמן: כם בעיה, כי אין מדובר פה באין סוף טכנולוגיות.
שרי אברמוב: להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן…".
שרי אברמוב: פרסומו".
טנה שפניץ: מאשרים; צריך לקבוע תקנות - יש המון עבודה.
לאה נס: ותדאגו שהפעם יהיו שם גם נשים, פרופסוריות.
מתן וילנאי: לא לי צריך להסביר את זה, כי אני גדול הפמיניסטים או הפמיניסטיות בחדר הזה.
מתן וילנאי: אין לי שום בעיה בתחום, זה לא במקרה מדענית, ונוח לי כרגע להגיד את זה, זה לא במקרה בראש הוועדות שאני ממנה זה נשים, זה לא ייצוג הולם.
מתן וילנאי: ואני לא רוצה לדבר על מה שעשיתי בזה בצבא, אבל הערה במקום בכל מקרה.
מתן וילנאי: אנחנו גם פתחנו רק אתמול נושא של מלגות של המשרד, שזה שייך לנושא של צמצום פער חברתי.
מתן וילנאי: אנחנו עוסקים במו"פים האיזוריים במשנה מרץ, אני רואה אותם כיעד בפני עצמו.
מתן וילנאי: יש לנו כרגע את הסוגיה של מו"פ קטיף שנשאר תלוי באויר ואנחנו מחברים אותו חזרה לקרקע בבית ספר שדה ניצנים, והוא יעסוק פחות או יותר באותם תחומים, ארבעים, חמישים קילומטר צפונה, אם אני חושב גיאוגרפית איפה הוא היה ממוקם אז ואיפה הוא ממוקם היום.
מתן וילנאי: ואנחנו נפתח מו"פים נוספים.
מתן וילנאי: רק אתמול התחלנו כשלוחה של מו"פ קטיף לעסוק בנושא של ערי הפיתוח, עשינו את זה בשדרות, שהיא תעסוק בחקר ערי הפיתוח שלב ראשון והיא תהפוך לדעתי, בתפיסת עולמי, למרכז שלם שיעסוק בתחום המורכב והקשה והבעייתי הזה, שהוא לא מדע נקי אבל הוא עוסק בחברה הישראלית ובמחקר, ובזה כמובן נכנס גם הפן המדעי.
מתן וילנאי: אנחנו כמובן מחזקים, אני רואה יעד בפני עצמו של המשרד, את קשרי המדע הבינלאומיים שלנו, שזה כלי עצום בפני עצמו.
מתן וילנאי: במסגרת הזאת אני חייב לציין שאנחנו פעם ראשונה מובילים פרוייקט של לווין, של מיקרו-לווין, פעם ראשונה שלא משרד הבטחון מנהל את זה, ואני בקיא היטב כמובן בצד השני של המתרס, אלא משרד המדע, והלווין ונוס ב-2008 אמור להיות משוגר לחלל, והתעשיות שלנו בונות אותו, תעשייה צבאית, תעשייה אוירית, ורפאל בתמונה עם המנוע שלה ומגלגלים את העניין הזה קדימה.
מתן וילנאי: והדבר האחרון קשור בדיוק לדברים שחברת הכנסת נס דיברה עליהם זה החזרת מדענים חזרה למדינה.
מתן וילנאי: זה פשוט כאב לב.
מתן וילנאי: כל אחד מאתנו מסתובב בארצות הים, ואני כל פעם מחדש שואל את עצמי איך אנחנו נמצאים במקום הזה.
מתן וילנאי: זה לא, עם כל הכבוד, נהגי המוניות בניו-יורק.
מתן וילנאי: זה טובי המדענים שלנו וטובי המוחות שלנו, שיושבים בריכוזים בארצות הברית בעיקר, וכל פעם אני בוכה כשאני רואה את זה.
מתן וילנאי: הרבה חברים שלי, כל פעם אני בוכה כשאני רואה את זה, אני יודע שזה פרוייקט ענק להחזיר אותם חזרה.
מתן וילנאי: חייבים להתחיל את זה, זה כספים גדולים, אנחנו נעשה את התיאום המרבי בתוך כל גופי הממשלה.
מתן וילנאי: יש יותר ממשרד אחד להגיד מלה בעניין הזה.
מתן וילנאי: נבנה קרן, נתאם את זה כמובן עם כל הגורמים החיצוניים, עם מוסדות המחקר, על מנת לגרום לכך שהאנשים האלה יוכלו לחזור חזרה לארץ ולהמשיך בעבודתם באותה יעילות כפי שהם עושים את זה מעבר לים.
מתן וילנאי: זה אתגר בפני עצמו.
מתן וילנאי: אחד הדברים הראשונים שקבעתי זה הנושא הזה, ואני מקווה שבשנת 2006 נגיע לתכנית, צנועה, דיברו אתי בהתחלה על שמונה מדענים, אז קבעתי לעצמי את המספר עשרים וחמישה כקביעת אצבע, לא מעבר לזה,
לאה נס: מתוך הארבעים אלף, רק לסבר את האוזן,
מתן וילנאי: היתה לי שיחה על זה עם פרופ' יערי, האקדמיה עשו תכנית של שמונה.
מתן וילנאי: אז אמרתי אנחנו נעשה פי שלוש מהאקדמיה.
מתן וילנאי: אבל אלה מספרים ממש מגוחכים.
מתן וילנאי: אתה עוסק בדבר ענק של עשרות אלפי אנשים.
מתן וילנאי: וגם מבינים שיש גם גבול ליכולת הקליטה שלנו.
מתן וילנאי: יש איזה איזון.
מתן וילנאי: ואת הדבר הזה אנחנו נברר לעצמנו בשנת 2006 ונתחיל את הפעולה של החזרת האנשים האלה חזרה למדינת ישראל.
מתן וילנאי: אני מבקש, אני אאלץ לעזוב עוד כעשרים דקות ואני מבקש מפרופ' מינה טייכר להמשיך את ההצגה.
לאה נס: רק לפני שפרופ' טייכר תמשיך רציתי רק מלה או שתיים.
לאה נס: אם אנחנו בכל אופן נמצאים בישיבה טקסית, וגם הזכרת את ועידת רחובות, אז אני חושבת שגם זה הזמן להוסיף ללוח השנה באופן קבוע את היום הרשמי של יום המדע הלאומי.
לאה נס: זה לא רשמי, זה לא מופיע בלוח השנה.
לאה נס: נכון שזה משהו טקסי, אבל הטקסים יש להם חשיבות בפני עצמה, ואני חושבת שזאת הזדמנות.
לאה נס: נושא נוסף שלא הזכרת, אמנם הזכרת את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שאמורה לייעץ לממשלה, וסך הכל גוף מאוד חשוב, שיש בעיה מאוד רצינית בעניין של התיקצוב שלה, זאת אומרת זה בכלל לא נפתר הנושא, ייקח הרבה זמן לממש את החוק הזה, חוק המולמו"פ, אבל בסופו של דבר זה אמנם רשמית מתחיל אבל בעצם אין לזה שום בסיס.
לאה נס: וכמובן על קריסה של כל מכוני המחקר, ושיתוף הפעולה, כמו שאמרנו, עם ות"ת, שהוא פשוט הכרחי ביותר.
ויקטור בריילובסקי: לפני שהשר יוצא, אם יש אפשרות לשאול, דבר ראשון אני רוצה לברך את השר החדש, מנכ"ל חדש וגם כן מדענית ראשית חדשה.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שהבעיה של מדענים זרים בארץ היא בעיה מאוד חשובה, ועכשיו מה שאני ראיתי באוניברסיטה, כשפרופסור פורש לפנסיה אי אפשר להזמין מדען חדש לתפקיד הזה.
ויקטור בריילובסקי: פשוט התפקיד הזה מבוטל וזהו, בגלל מצב כלכלי של האוניברסיטאות.
ויקטור בריילובסקי: וזו בעיה מאוד גדולה.
ויקטור בריילובסקי: ועוד אני רוצה לדבר על בעיה אחת, זה עבודה של מדענים עולים במסגרת משרד המדע.
ויקטור בריילובסקי: אני יודע שבמשרד המדע יש חלק שקוראים לו תש"מ, במסגרת חלוקה של כסף ששינוי קיבל במסגרת תקציב אנחנו חלקנו מיליון שקלים חדשים שמיועדים לתש"מ.
ויקטור בריילובסקי: ועל פי מה שידוע לי, אולי אפשר לתקן עם זו שגיאה, הם לא קיבלו.
ויקטור בריילובסקי: תש"מ לא קיבל.
ויקטור בריילובסקי: יש פה מנכ"ל, יש פה שר, אתם יכולים לומר משהו?
מתן וילנאי: אני עוד לא מכיר את הנושא.
לאה נס: בשבוע הבא יש לנו ישיבה מיוחדת על הנושא הזה.
לאה נס: אנחנו נדון בזה בשבוע הבא.
יגאל יאסינוב: התת ועדה היתה, בשבוע הבא אנחנו בישיבה סוקרים את פעילות הוועדה ואני מדווח על זה, בין היתר על זה שתש"מ לא קיבל כסף.
דוד לפלר: לגבי מכוני המחקר, הנושא שאת העלית, השר מינה ועדה לבדיקה והמלצות על מכוני המחקר, וזה יהיה פעם הראשונה אולי שאנחנו נפעיל את מה שהשר כינה הקואליציה או שיתוף הפעולה בין כל הגופים במדע, כי מכוני מחקר זה נושא שנוגע לכולם, לכל מי שיקר לו נושא המדע.
דוד לפלר: וגם בנושא הזה אנחנו נפעיל את כל הגופים השותפים שיושבים כאן ונבקש את העזרה הציבורית שלכם כוועדת המדע, כי מכוני המחקר זה נושא חשוב מאוד שהתדרדר כל השנים, קיצצו וקיצצו וקיצצו ועוד מעט רק יהיו מבנים ואנשים שמקבלים משכורות.
דוד לפלר: והדבר השני שרציתי רק במלה אחת להגיד על נושא של המלגות שהשר הזכיר.
דוד לפלר: מדובר באלף מלגות לסטודנטים למדעים כנגד שיעורים פרטיים שהם יתנו לתלמידים מתקשים בבתי ספר תיכון.
דוד לפלר: וזה על מנת גם להקל על סטודנטים למדעים במימון הלימודים שלהם ובעיקר להקל על אותם שכבות שלא יכולים להגיע להישגים במדעים בגלל חסרון כיס של ההורים.
דוד לפלר: המדינה בעצם חוזרת ונכנסת לתחום שהיתה בו בעבר.
דוד לפלר: תודה.
מינה טייכר: התחום המרכזי של משרד המדע כמו שהשר אמר, אני מחזירה את השקף שהשר הראה קודם שמראה איך שרשרת המזון של צמיחת טכנולוגיה מתחילה ממחקר אקדמי בסיסי, מחקר אקדמי יישומי ואחר כך מחקר אקדמי שימושי, שבארץ זה מתחלק הרבה מאוד פעמים בין חממות טכנולוגיות לבין התעשייה הבטחונית, שהם היו מאוד חיוניים לצמיחה של ההיי-טק, משם לחברות הזנק ולחברות היי-טק.
מינה טייכר: גם בדברים אחרים, לא רק בהיי-טק, גם בביו-טכנולוגיה וכו', השקף הזה זה דוגמא להיי-טק אבל גם בביו-טכנולוגיה משרד המדע נמצא באותו שלב של מחקר אקדמי יישומי, ששום גורם אחר לא מטפל בו.
מינה טייכר: וזה ממש סף שיכול לעצור.
מינה טייכר: כי גם התעשייה הבטחונית, גם התעשייה הפרטית וגם החממות הטכנולוגיות לא לוקחות את הטכנולוגיות בשלב של פרה-פרה-סיד.
מינה טייכר: והחוקרים באקדמיה בדרך כלל בלי הכוונה מיוחדת באותו רגע לפעמים כבר איבדו את הסקרנות האינטלקטואלית שלהם באותו מקום.
מינה טייכר: ולכן המקום הזה של מחקר אקדמי יישומי הוא חשוב ביותר.
מינה טייכר: אותה שרשרת נמצאת גם בארצות הברית ובמקומות מסויימים באירופה, במקום שמצליחים.
מינה טייכר: במקומות שלא מצליחים אין להם את השרשרת הזאת באירופה.
מינה טייכר: הוספתי פה את השקף שמראה איך הצמיחה הזאת בעצם קשורה לכל משרדי הממשלה.
מינה טייכר: זה מתחיל במשרד החינוך, כי משרד החינוך הוא אחראי על ות"ת ועל האוניברסיטאות, התיקצוב הולך דרך ות"ת ומשרד החינוך.
מינה טייכר: כאן מגיע משרד המדע, מהצד הזה יש משרד המסחר והתעשייה, משרד הבטחון, הסטרט-אפס ומגיע לחברות ההיי-טק.
מינה טייכר: המצגת שלי מתחלקת לחמישה הנושאים הבאים: אני אציג את היעדים, את הכלים להשגת היעדים, מחקרים ייעודיים, קביעת סדרי עדיפויות, המועצה הלאומית לקידום נשים במדע, ואני אסגור בשמחה רבה בשני פרוייקטי הדגל של השר.
מינה טייכר: היעדים המרכזיים של המשרד הם: פיתוח תשתיות למחקר מדעי יישומי, מה שאמרתי קודם.
מינה טייכר: קידום קשרי חוץ מדעיים ברמה מדינית, כמובן שחוקר לחוקר יש כל הזמן קשרים, והממשלה והציבור לא צריכים להתערב בזה, זה מצליח טוב מאוד, אבל צריכים לעזור ברמה מדינית.
מינה טייכר: קידום תכנית החלל הישראלית, פיתוח מדע בקהילה ומדיניות מדע.
מינה טייכר: כמו שאמרתי קודם הפיתוח תשתיות למחקר מדעי יישומי זה הדבר החשוב ביותר, אבל הוא גם משתלב בכל אחד מחמישה היעדים האחרים.
מינה טייכר: ואני אתאר את הכלים הבסיסיים שיש לנו להשגת כל אחד מהיעדים האלה.
מינה טייכר: לגבי פיתוח תשתיות למחקר מדעי יישומי, יש את מרכזי הידע הלאומיים, שהם נותנים שירות לחוקרים באקדמיה ובתעשייה.
מינה טייכר: זה אמור להיות ברמה הכי לאומית שאפשר לעשות, ומרכזי הידע לא מוקמים לקבוצת מחקר אחת אלא לכל האקדמיה והתעשייה.
מינה טייכר: כרגע יש שנים עשר מרכזים, ורובם בביו-טכנולוגיה.
מינה טייכר: זה יכול להיות למשל בנק DNA, זה דוגמא למשהו שכולם יכולים להשתמש בו.
מינה טייכר: מחקרים תשתיתיים זה לא ברמה לאומית אבל זה ברמה רב קבוצתית, רב אוניברסיטאית, בדרך כלל דברים שיאפשרו אחר כך בהמשך גם פיתוחים טכנולוגיים והליכים חדשניים שקשה בלעדיהם.
מינה טייכר: ויש פה רשימה ארוכה של דוגמאות.
מינה טייכר: מלגות אשכול הם כבר לאנשים ספציפיים, לא לקבוצה, וזה לדוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים.
מינה טייכר: המשרד מעניק שלושים מגה-מלגות בשנה, זה מגה-מלגות כי זה המלגה הכי גבוהה שבעצם ניתנת בציבור, והרעיון היה להבטיח מאה אחוז שהאנשים האלה הם במאה אחוז משרה במדע.
מינה טייכר: ותשתיות לאומיות שונות, שזה לפי הצורך ולפי האפשרויות, זה בדרך כלל מגה-תשתיות, זה ציוד בדרך כלל.
מינה טייכר: יש רשימה ארוכה מאוד שהמשרד היה שמח לתמוך בהם, זאת דוגמא אחת ודוגמאות אחרות או שלא נמצאות פה או שלצערי עדיין לא בתמיכה.
מינה טייכר: קידום קשרי חוץ מדעיים ברמה מדינית הולך גם על ידי מחקרים דו-לאומיים, גם השתתפות בכל מיני התאגדויות בינלאומיות, והסכמי שיתוף פעולה אחרים דו-לאומיים.
מינה טייכר: במחקרים הדו-לאומיים יש קרנות צמיתות, שזה בעצם הדבר הטוב ביותר שאפשר היה לעשות, שחיים מהפירות, וזה מבטיח את השיתוף פעולה להרבה שנים.
מינה טייכר: כרגע יש רק שתי קרנות צמיתות, וזה של גרמניה-ישראל וישראל-סין.
מינה טייכר: אבל יש הקצבות שנתיות למחקרים דו-לאומיים, מכל הארצות שרשומות פה, ובדיונים שונים, בשלבים שונים של דיונים יש את המדינות החדשות, רוסיה, סלובניה, שוייץ, תאילנד, טיוואן ויפן.
מינה טייכר: ההתאגדויות הבינלאומיות, יש כמה וכמה, הדבר החשוב ביותר בשלב זה זה החברות שלנו באיחוד האירופאי, שאני חושבת שהיא לא תסולא בפז.
מינה טייכר: זה שינה לחלוטין את פני המדע בישראל, שקודם היו פניו רק לארצות הברית, וגם בסוגריים אפשר להגיד שזה שאנחנו חברים נספחים למדע וטכנולוגיה באיחוד האירופאי מקל עלינו בהרבה דברים אחרים, בכל מיני התאגדויות, ועדות, מועצות, שמנסים להגיד משהו נגד ישראל, לפני שהם גומרים את המשפט אני אומרת להם שאנחנו חבר עמית למחקר ופיתוח של האיחוד האירופאי וזה משנה הרבה מאוד דברים.
מינה טייכר: עכשיו זה הולך גם דרך התכנית השישית והשביעית, שאלה תכניות של סיבסוד מדע יישומי.
מינה טייכר: בדיוק אותו שלב שבו נמצא משרד המדע.
מינה טייכר: הם לא מסבסדים מדע בסיסי רגיל, וגם דרך תכניות אחרות שלא שהאיחוד האירופאי נותן ישר כסף אלא התאגדויות של מדינות, בחלק מהם אנחנו חברים, כמו אינטאס, שזה לתמיכה במדענים רוסים, איראנט, שזה רשתות בין מדינות לטיפוח של גורמים מסויימים, אראמור, במקרה שלנו למשל זה אינפורמציה על ניידות, עובדים, מוביליות, אפשרויות להשתלב בכל מיני אפשרויות.
מינה טייכר: קוסט זה עוד פעם אינטר-גוורמנטל, אבל לא רק לרוסיה אלא מממן נושאים מסויימים לפי גישת בוטום-אפ.
מינה טייכר: זה אני שמתי בסוגריים כי אני חושבת שכל אחד מהאנשים שנמצאים פה בכל רגע שנמצא צריך להבטיח שזה יקרה.
מינה טייכר: זה נכון שזה כנראה יקרה.
מינה טייכר: ERC זה מועצה בהקמה, שמיועדת למדע בסיסי.
מינה טייכר: הם רוצים להשוות את מה שיש בארצות הברית LSL, שבעצם לא היה להם, כי תכנית ששית שביעית היה רק על מדע יישומי, הם רוצים לעשות גם מדע בסיסי.
מינה טייכר: ניסו בהתחלה להתחיל עם תקציבי ענק שיורדים מהחקלאות, אני הייתי מעורבת בהקמה של זה בתוקף תפקיד שלי במועצה האירופאית למתמטיקה, באגודה האירופאית למתמטיקה.
מינה טייכר: אבל אז הייתי שם וכמובן בכל מקום אני אומרת ישראל ישראל, וזה מסדר את זה, אם כי פורמלית לא הייתי נציגה של ישראל, וזה חשוב תמיד להקפיד על זה.
מינה טייכר: וגם בצרן אנחנו שותפים כמעט מלאים, ועכשיו יש הזדמנות להיהפך לשותפים מלאים.
מינה טייכר: וגם כנסים דו-לאומיים, חילופי חוקרים וכו'.
מינה טייכר: פעילות בתחום החלל, השר הזכיר את זה אז אני לא אלאה אתכם בפרטים שרשומים פה, יש לוויינים לצרכי מידע כללי ויש לוויינים לצרכים מדעיים.
מינה טייכר: אז ונוס, המיקרו-לוויין שהולך להיות עם צרפת, שבעצם המוח שלו הוא ישראלי, כי המצלמה ישראלית והעברת הטכנולוגיה ישראלית, זה בעיקר למחקר בנושאי חקלאות.
מינה טייכר: ומה שאנחנו הולכים להשתמש בלוויין ההודי זה יהיה חקר החלל באופן כללי.
מינה טייכר: השיתופי פעולה האלה, וגם האפשרות שיש לנו לוויין בחלל כמובן מייצב את מדינת ישראל בחזית המדע בנושא הזה.
מינה טייכר: מה שאנחנו כמובן לא מרוצים איך המדע מיוצב בישראל.
מינה טייכר: בחו"ל אנחנו מיוצבים יותר טוב מאשר אנחנו מיוצבים בישראל.
מינה טייכר: מדע בקהילה מתרחש דרך כמה תכניות, רשמתי פה רק ארבע מהם, יתכן שיש עוד תכניות שאפשר להגיד שזה מדע בקהילה.
מינה טייכר: תכנית הדגל זה מרכזי מחקר ופיתוח האיזוריים, שבקיצור קוראים להם מו"פים איזוריים.
מינה טייכר: בתקופה הקצרה שאני נמצאת במשרד אני פשוט התפעלתי וגרם לי שמחה רבה לראות איזה מחקרים נפלאים וייחודיים נמצאים שם.
מינה טייכר: דברים מהסוג של מיצוי של תרופות מצמחים שרגילים לסטרס, שאנחנו מאוד צריכים את הדברים האלה, הכל זה מו"פ איזורי.
מינה טייכר: גם זה נמצא באיזור, גם החוקרים הם מהאיזור והרבה מאוד גם השאלות באות מהאיזור.
מינה טייכר: יש גם שני מו"פים מוסלמים, בהקמה יש מו"פ בדואי, דרוזי, מה שהשר הזכיר שאתמול נפתח חיזוק של המו"פ בעיירת פיתוח, בשדרות, דרך המו"פ של גוש קטיף וכו'.
מינה טייכר: המלגות למיעוטים ומלגות לנשים בכלל לא מספיקות על מנת לחזק את המגזרים המקופחים האלה.
מינה טייכר: קירוב נוער למדע בהרבה מאוד תכניות, אחת התכניות שהמנכ"ל דוד לפלר הזכיר עכשיו זה התכנית של האלף מלגות, שגם עוזרת לחיזוק של סטודנטים למדע וטכנולוגיה אבל גם לקרב את הנוער למדע, וצמצום הפער הדיגיטלי בחברה החרדית.
מינה טייכר: מדיניות מדע, הכלי המרכזי לקביעת מדיניות מדע היא העובדה ששר המדע הוא יושב ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה.
מינה טייכר: וועדת השרים למדע וטכנולוגיה משכילה להביא את ההחלטות הנכונות.
מינה טייכר: אבל זה לא כלי מספיק.
מינה טייכר: כלים אחרים לקביעת מדיניות המדע זה הפורום של המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, חברות של משרד המדע בפורומים מחליטים אחרים, וגם תכניות מדע בקהילה בסופו של דבר משפיעות על המדע.
מינה טייכר: אנחנו יודעים שבדרך כלל אתם מייצבים מדיניות דרך תיקצוב, אבל במקרה הזה, בזכות ועדת השרים למדע וטכנולוגיה, זה לא הכרחי.
מינה טייכר: אני מתכננת שיתוף פעולה הדוק מאוד עם ועדת המדע של הכנסת ועם משרד המסחר והתעשייה, עם האקדמיה, המולמ"פ, שאני מקווה שיתחזק ויקבל ראייה כוללת, וכמובן ות"ת והאוניברסיטאות, שגם צרכנים וגם המבצעים את המחקרים האלה.
מינה טייכר: המחקרים הייעודים לצרכים לאומיים מיידיים, לפעמים אי אפשר לעשות, לחכות עם המחקר שנה או שנתיים, כי יש צרכים מיידיים.
מינה טייכר: והצרכים המיידיים האלה מתקבלים בדרך כלל ממשרדי הממשלה השונים.
מינה טייכר: אם משרד התחבורה יש מחקר להבטחת התחבורה הציבורית בתקופה שאוטובוסים התפוצצו.
מינה טייכר: מהרשות לאומית לבטיחות בדרכים, אמנם אי אפשר להגיד שזה מיידי, כי זה כבר הרבה שנים הבעייה, אבל היא מוכרזת כבעיה אקוטית.
מינה טייכר: נציבות המים, מחקרים בתחום המים, הבעיות עם המים נעשות יותר ויותר אקוטיות.
מינה טייכר: משרד הקליטה, מה שהזכירו פה, אני לא רוצה לדבר כי באמת יש ישיבה מיוחדת בשבוע הבא, תכנית בש"ר לקליטת מדענים עולים, שזה גם צרכים מיידיים, זה עדיפות מיידית, גם הקליטה מתקדמת הרבה זמן אבל זה דבר אקוטי, וזה דבר ישראלי ספציפי.
מינה טייכר: וגם עוד תכניות לטכנולוגיות אנטי-טרור.
מינה טייכר: הגעתי למועצה הלאומית לקידום נשים במדע.
מינה טייכר: היא פועלת בארבעה מישורים: במערכת החינוך, באקדמיה, בממשלה ובתעשיה.
מינה טייכר: היא פועלת מכוח החלטת ממשלה.
מינה טייכר: בשלב זה יש יזמות להפוך את זה לחוק, חוק המועצה להשכלה גבוהה.
מינה טייכר: חברים בה יו"ר ות"ת פרופסור שלמה גורסמן למשל, יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים, מה שפעם קראו לזה קצינת ח"ן ראשית, הנציגים של התמ"ס, מקבלי מדיניות ממיגזרים שונים במשק.
מינה טייכר: אבל היא עובדת דרך מתנדבים.
מינה טייכר: ומכיוון שיש לי רק עשרים דקות שמתקרבות לסיומם אני לא אתאר את כל הדברים הנפלאים, אבל אני אשמח מאוד שתהיה ישיבה מיוחדת שנתאר את ההתקדמות.
מינה טייכר: רק דבר אחד אני אגיד, וזה חלק מהחסמים לקידום של נשים במדע וטכנולוגיה הם מחסום הקביעות מה שאנחנו קוראים, כל יועצי קידום האישה וכל יועצות הנשיא לקידום האישה בכל האוניברסיטאות הביאו את החוקים שיש באוניברסיטאות שלהם.
מינה טייכר: זה לא קל לעשות את זה, כי כמובן לא רוצים לפגוע במצויינות.
מינה טייכר: הבעייה שצריך להגדיר מצויינות בצורה קצת אחרת כנראה, ומתוך זה אנחנו עושים תכנית שמקווים שתתקבל בכל האוניברסיטאות.
מינה טייכר: כל מה שעושים פה זה בערך שמינית ממה שעושים באוניברסיטאות אירופאיות.
מינה טייכר: נניח שנותנים עוד שנה במידה והאישה ילדה ילד באותו זמן.
מינה טייכר: התאום בנושא הזה זה גם עם האיחוד האירופאי, שהמועצה לקידום נשים חברה בוועדה המייעצת לקומישינר למחקר של ענייני נשים, והתחלתי לפני כמה ימים בתאום יחד עם ה-NSF.
מינה טייכר: יש להם שם תכנית לקידום נשים והם יתמכו בקידום נשים פה בצורה שהחוק מאפשר להם.
מינה טייכר: קביעת סדרי עדיפויות, זה דבר מאוד חשוב, כי איך קובעים את סדרי העדיפויות, מהם הנושאים בעלי החשיבות הלאומית, מה הם המחקרים היישומיים.
מינה טייכר: במחקרי תשתית יש באופן כללי ועדה עליונה לתשתיות מדעיות וטכנולוגיות.
מינה טייכר: פורום המדענים הראשיים מתעסק במו"פ הממשלתי.
מינה טייכר: אבל התחלנו בסקר באוניברסיטאות ומכוני מחקר מה אוניברסיטאות חושבות ומכוני המחקר חושבים שזה תחומי העדיפות, ובוועידת רחובות זה יגיע לסשן המסכם שלו.
מינה טייכר: כל הדברים האלה ייעשו בשיתוף פעולה עם המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, המועצה החדשה שמי שעוד לא יודע על קיומה זו הזדמנות טובה להכריז עליה.
מינה טייכר: אני מסיימת בתזכורת על שני פרוייקטי הדגל שהשר הזכיר, תכנית אלף המלגות והחזרת מדענים ישראלים.
מינה טייכר: אני לא כותבת, כי המספרים לא מדוייקים ברמה של אחד לאחד.
מינה טייכר: אבל הבעיה שאת הזכרת במספרים, אני לא יודעת על ארבעים אלף, זה מספר גדול מאוד, אני יודעת שאני אישית נתתי הרצאה בעברית בסטנפורד, והיה שם מישהו שאמר הוא למד כבר עברית, היה אחד שלא ידע עברית מהתחלה אבל הוא למד עברית, אז הוא אמר אין בעיה, את יכולה לדבר בעברית.
מינה טייכר: לי היה מאוד קשה כי אני ממש לא יודעת לדבר מדע בעברית, אז אחרי כמה דקות ביקשתי רשות לחזור לאנגלית.
מינה טייכר: קיבלתי מספרים שאני מאמינה בהם, אין לי אותם בכתב, על כשלושת אלפים מדענים בארצות הברית שנולדו בישראל, כאלף פוסט-דוקטורנטים, אנשים על מלגות זמניות שנמצאים בארצות הברית, ואפשר להגיד שכמות האנשים שיכולה להיקלט מתוך האנשים האלה באקדמיה בשנה הקרובה, אם אני אגיד מאה זה יהיה מאוד אופטימי.
מינה טייכר: יו"ר ות"ת יוכל להגיד.
מינה טייכר: כל התקנים של הפורשים נעלמים, והאנשים האלה, אם חלקם היו חוזרים למכללות או לתעשייה אני גם הייתי שמחה,
מתן וילנאי: אני מתנצל שאני צריך לעזוב ותודה רבה לכם.
לאה נס: מינה, יש נושא שלא דיברת עליו, ההחלטה של ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה, שעומד בראשה השר, החליטה על הקמה של מרכז לאומי לחקר הקרינה.
לאה נס: נושא מאוד חשוב שמדובר כל הזמן.
לאה נס: יש החלטה על הקמת המרכז.
מינה טייכר: אני תשעה ימים שם וביקשתי שיעבירו לי את כל ההחלטות של ועדת השרים למדע וטכנולוגיה שלא בוצעו.
מינה טייכר: אז אני אעבור על כל ההחלטות האלה ומה שלא בוצע, הרי אנחנו רוצים שזה יבוצע.
לאה נס: אני מקווה שבפעם הבאה השר וצוות משרדו יהיה להם יותר זמן.
שלמה גרוסמן: חבל באמת שהשר לא נמצא פה, רציתי במספר מלים לקשר בין הפעילויות שלנו, המועצה להשכלה גבוהה וות"ת לבין משרד המדע.
שלמה גרוסמן: אני רוצה לברך שוב את היושבת ראש שמריצה את הוועדה הזאת בחוכמה רבה, וכמובן לברך את השר שנכנס לתפקיד חדש ואת המדענית מינה טייכר ואת המנכ"ל דוד לפלר.
שלמה גרוסמן: תראו, גם אנחנו בות"ת חשבנו על הרעיון הזה של החזרת מדענים צעירים, שאנחנו רואים בזה אחת הבעיות הקשות ביותר של ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.
שלמה גרוסמן: כלומר נאמר פה בצורה ברורה, תקנים של פורשים מוקפאים והאוניברסיטאות נוכח הקשיים התקציביים הקשים שהם עומדים בפניהם נאלצים להקפיא חלק מהתקנים הללו ולא לאפשר את הזמינות שלהם לקליטת דור צעיר.
שלמה גרוסמן: אפשר להבין את זה, אנחנו עומדים ועושים תכניות הבראה למוסדות גדולים, כמו תל אביב, ירושלים, טכניון, אבל שמים דגש על הנושא הזה.
שלמה גרוסמן: יחד עם זה ות"ת פנתה גם לאוצר ועומדת להקים תכנית, בדומה לתכנית שלכם אבל תוך דגש על הצד המדעי של הננו, ביו, כל הנושא הזה, שבו אנחנו נוכל להחזיר עשרה מדענים צעירים לכל מוסד, היקף של ארבעים מליון דולר, תכנית מאוד יוקרתית, עם סל קליטה.
שלמה גרוסמן: כלומר שהמדען יגיע לכאן יהיה לו סל קליטה נורמלי של כמיליון דולר שיאפשר לו להתבסס במערכת.
לאה נס: אתה כבר מדבר על עשרה לכל אוניברסיטה, זה מעודד.
שלמה גרוסמן: אנחנו דיברנו על עשרה לכל אוניברסיטה.
שלמה גרוסמן: התכנית הזאת היא באישור שר האוצר ובאישור אגף התקציבים, ואנחנו נצא לדרך בקרוב.
שלמה גרוסמן: אני חושב שפה כדאי היה באמת שנחליף דעות באשר לתכנית שלכם, של משרד המדע.
מינה טייכר: הכוונה לעשות את זה בשיתוף פעולה גם אתכם, גם עם משרד הקליטה וגם הסוכנות היהודית העולמית כבר הסכימה להשתתף בזה.
מינה טייכר: אז בקרוב תהיה ישיבה משותפת.
לאה נס: כי אני רואה שהאוניברסיטאות מינה יגדילו לכם את המספרים.
שלמה גרוסמן: התכנית שמה דגש על כך שלא יכול לחזור מדען מבלי שיהיה לו בסיס איתן להיקלט פה, ולכן עמדנו על כך שבלי שהוא יקבל סל של כמיליון דולר אי אפשר לקלוט מדען.
מינה טייכר: אנחנו נסתפק גם בחצי מיליון דולר,
שלמה גרוסמן: מינה, אני תמיד חושש שהאוניברסיטאות תגזולנה ממנו את החצי מליון דולר.