GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' זאב רוטשטיין: גם היום, למרות שאנחנו מחויבים בבקרה, אנחנו עושים אותה מדגמית ואפילו סמלית, עד גבול האמצעים שיש בידינו.
פרופ' זאב רוטשטיין: אבל ברור לחלוטין שאם מחפשים מערכת בקרה אמיתית, שאנחנו גם כהנהלות חייבים לקבל אמצעים לידיים.
פרופ' זאב רוטשטיין: זה לא קיים אצלנו היום.
פרופ' זאב רוטשטיין: לכן יש לנו בעיה בנושא של דיווחים שוטפים ומעקב בשטח, וזאת ביקורת נכונה של המבקר.
פרופ' זאב רוטשטיין: אלא שלדעתי הכתובת היא לא בשולחן הזה, וצריך לדאוג שכשם שמבקר המדינה מתוקצב, גם נושא של בקרות פנימיות של בתי-חולים על מחקרים רפואיים יתוקצבו.
פרופ' זאב רוטשטיין: דובר כאן על הרושם שנוצר מדוח מבקר המדינה, ואני חושב שמי שהבין את הביקורת שלנו על בית-חולים שיבא בקטע הזה יודע שחטאנו וטעינו, למרות שאנחנו רוצים להקפיד על קלה כחמורה בדברים הקטנים.
פרופ' זאב רוטשטיין: אבל בוודאי לא מגיע, לא למדינת ישראל ולא לשיבא, שבאחד העיתונים החשובים ביותר בעולם שעוסק במחקרים רפואיים נאמר שדוח מבקר המדינה מצא: "elderly patients and children had been used in thousands of hospital medical experiments often without permission from their legal guardians".
פרופ' זאב רוטשטיין: כל הביקורת של המבקר על ילדים היתה שהוחתם הורה אחד ולא שניים.
פרופ' זאב רוטשטיין: נאמר כאן שנוצלו ילדים ומבוגרים.
פרופ' זאב רוטשטיין: זה קובע את גורל מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: ההערה האחרונה שלך מאוד לא מקובלת עלי, משום שאם עיתונות בישראל אינה מפרשת כהלכה את דוח המבקר וכותבת כותרות או כתבות לא אחריות בעיתונות מקומית, וממנה מישהו גוזר דברים אחרים, זאת לא סיבה לא לכתוב ביקורת.
פרופ' זאב רוטשטיין: אמרתי שצריך להיזהר במה שאנחנו אומרים וכותבים.
ד"ר מוטי ליפשיץ: שאלת מה עשינו בעקבות הדוח הזה.
ד"ר מוטי ליפשיץ: בתחילת מארס השנה עשינו יום עיון של כל מנהלי בתי-החולים וכל יושבי-ראש ועדות הלסינקי.
ד"ר מוטי ליפשיץ: בין הדוברים שם היו עורכי-דין, היו אנשים של בקרה, כי אנחנו חושבים שחשוב שיהיו אנשים שהמומחיות שלהם היא בבקרה על ניסויים.
ד"ר מוטי ליפשיץ: רעננו את הידיעות.
ד"ר מוטי ליפשיץ: בשלב הזה אנחנו נמצאים בהקמה של צוות של שירותי בריאות כללית, שיעסוק בבקרה על הניסויים שנעשים.
מל פולישוק-בלוך: אתה אומר שכרגע אין לכם בקרה?
ד"ר מוטי ליפשיץ: בשלב הזה בונים את הצוות שיעשה את הבקרה.
ד"ר מוטי ליפשיץ: האנשים כבר נמצאים ואנחנו מתחילים עם הבקרה.
עו"ד יואל ליפשיץ: בנושא של ניסויים קליניים בקטינים, זה לא סוד שרישום תרופות בעולם ובמדינת ישראל נעשה על בסיס הניסויים הקליניים שמבצעים בעלי הרישום.
עו"ד יואל ליפשיץ: ב-4,600 התכשירים שרשומים במדינת ישראל, מעל 85% נרשמו מהתוויות למבוגרים בלבד.
עו"ד יואל ליפשיץ: יש רצון עז בעולם לעודד ניסויים קליניים בקטינים על-מנת לדעת מהן תופעות הלוואי, וה-FDA היום מעודד את זה בכך שהוא נותן עוד חצי שנה למי שמגיש התוויה חדשה לשימוש בילדים.
עו"ד יואל ליפשיץ: זה מתקשר לתופעות לוואי.
עו"ד יואל ליפשיץ: יש חובה על בעלי הרישום לעשות את המעקב ולא על רופאים לדווח.
עו"ד יואל ליפשיץ: זה קיים בכל העולם.
עו"ד יואל ליפשיץ: יש הצעת חוק בקנדה לחייב רופאים, ומתנגדים לכך בצדק.
עו"ד יואל ליפשיץ: מפתחים "מלשינונים" על-מנת שידווחו, אבל זאת הדרך היחידה לעקוב אחרי התופעות האלה.
פרופ' אבי ישראלי: צריך למצוא את האיזון הנכון לכך שנוכל להמשיך ולעשות את הניסויים הקליניים לטובת הציבור, כי בסך הכול הכוונה והמטרה היא לקדם את הרפואה בישראל, וזה מסייע לציבור.
פרופ' אבי ישראלי: במובן הזה אנחנו מסייעים הרבה מאוד לציבור בישראל, וכל זה צריך לעשות כאשר שומרים על בטיחות החולים ועל כל הזכויות שלהם.
פרופ' אבי ישראלי: אנחנו צריכים למצוא את הדרכים לעשות את זה, כדי שנוכל לחיות עם הניסויים האלה בצורה נאותה.
לאה נס: משפט הסיום שלך יהיה משפט הפתיחה שלנו לסיכום הישיבה החשובה הזאת.
לאה נס: תודה רבה לכולם.
לאה נס: הוועדה לענייני ביקורת המדינה והוועדה למדע וטכנולוגיה רואות חשיבות רבה ביותר במחקר הרפואי ובשימוש בניסויים בבני-אדם, אבל לשם כך חובה לשמור על הזכויות של החולה, לשמור על גופו ועל נפשו.
לאה נס: משרד הבריאות חייב להקצות תקציב ראוי לנושא הזה של פיקוח ובקרה על הניסויים הרפואיים בבני-אדם.
לאה נס: בעניין המנגנון של ועדות הלסינקי, הוועדה העליונה והוועדות בבתי-החולים – זה אומנם מאוד מרשים לשמוע על ספרים עבי-כרס ועל מסמכים ושהם עושים את זה בהתנדבות, אבל אם זה פוגע במהלך התקין זה לא שווה.
לאה נס: לכן חייבים להקצות לכך תקציב.
לאה נס: אמרנו את זה לפני חצי שנה, אנחנו אומרים את זה גם עכשיו.
פרופ' אבי ישראלי: את מפנה את זה לכתובת הלא מתאימה.
לאה נס: משרד הבריאות חייב להקצות.
לאה נס: לכל אחד יש סדר עדיפויות.
לאה נס: אתה מקבל תקציב, אתה מחליט איך להוציא אותו.
לאה נס: אתה צריך לדאוג שיהיה תקציב לנושא הזה.
רן כהן: גם משרד האוצר.
לאה נס: אי-אפשר לשמוע כל הזמן שאנשים עובדים בהתנדבות, הם מוכשרים בהתנדבות ואלה התוצאות.
לאה נס: מקצת מהליקויים המדווחים בדוח המבקר אומנם כבר הוסדרו בנוהל שגיבש משרד הבריאות, אבל הנוהל הזה טרם הופץ למחקר הרפואי בצורה מסודרת.
לאה נס: בישיבה הקודמת דווח על חודש ספטמבר, אנחנו בנובמבר וזה עוד לא חתום.
לאה נס: זה מראה שהכוונות לא רציניות וזה חייב להיות חתום.
ד"ר מינה הרינוס: נתקין את זה השבוע.
לאה נס: בדיוק כשיש ישיבה.
לאה נס: כך זה גם היה בישיבה הקודמת, וזה לא עובד כך.
לאה נס: משרד הבריאות מתבקש להניח על שולחן הכנסת כבר בחודש הקרוב את הצעת החוק הממשלתית לניסויים רפואיים בבני-אדם.
לאה נס: יש הצעת חוק פרטית.
לאה נס: אם נראה שהמשרד לא מקדם את ההצעה, נצטרך להתחיל לדון בהצעת החוק הפרטית.
לאה נס: אומנם הסכימו פה על שיתוף פעולה, אבל לכל דבר יש גבול, ואם הממשלה לא יכולה לעמוד בזה נצטרך להקדים אותה בהצעת חוק פרטית.
לאה נס: מהניסיון שלי בחוקים אחרים, זה הזרז הכי טוב.
לאה נס: אנחנו ניתן עוד חודש כדי לקדם את הצעת החוק הזאת.
לאה נס: הצעת חוק נוספת שמשרד הבריאות מתבקש להגיש לוועדת המדע והטכנולוגיה הוא תיקון של חוק המצבור הגנטי, כדי שייתן מענה לבעיה שמצאנו פה לגבי אותה חברה שפשטה רגל.
רן כהן: לגבי החוק את צריכה ללחוץ על השר.
רן כהן: זה לא הולך בלי השר.
לאה נס: סיכום הישיבה הזאת יופנה לכל השרים הנוגעים בדבר.
לאה נס: כל המלצה ודרישה כזאת מגיעה לשר.
מל פולישוק-בלוך: כאשר מגיע מנכ"ל משרד ממשלתי, הוא אחראי בפנינו כלפי השר.
מל פולישוק-בלוך: הוא זה שצריך להעביר את המסר.
מל פולישוק-בלוך: תמיד אנחנו מעבירים מכתבים אישיים לשרים הרלוונטיים, כך נעשה גם הפעם.
מל פולישוק-בלוך: אבל עדיין זה התפקיד של נציגי השר בוועדה.
רן כהן: הערתי את ההערה הזאת מסיבה אחת, כי במקום שבו חוק לא מתקדם וצריך לקדם אותו, כיושב-ראש ועדה אני מזמין את השר עצמו כדי ללחוץ עליו להביא את הדברים.
לאה נס: השר יקבל מכתב על כך שהצעת החוק הפרטית תידון בעוד כחודש.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לכל הנוכחים.
רן כהן: צריך גם להודות למבקר על הדוח הזה, שהוא לטובה.
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה מאוד שבקדנציה הזאת נצליח לתקן את כל הליקויים.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לאנשי המבקר ולמבקר עצמו, שבא לדיון, כי הליקויים שאתם מעלים הם אלה שמאפשרים לנו לתקן אותם ולכן חשיבותם.
לאה נס: בוקר טוב לכולם, אני שמחה לפתוח את הישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא הדוח של סיכום של ועדת המשנה לנושא של מדענים עולים בראשותו של חבר-הכנסת יגאל יאסינוב.
לאה נס: הוועדה בנושא של מדענים עולים הוקמה, לפי בקשתו של חבר-הכנסת יאסינוב ממרץ 2004 וסיימה את עבודתה לאחרונה.
לאה נס: כמובן שקליטה של עולים מדענים והשהות שלהם בתעשייה זו משימה לאומית חשובה מעין כמוה, במיוחד במדינת ישראל שבה ההון האנושי זה המשאב הלאומי העיקרי.
לאה נס: הוא יקר לנו מפז.
לאה נס: העבודה התמקדה בעיקר בהוספת תקציבים, מימון לפרויקטים חדשים שבהם מועסקים מדענים עולים.
לאה נס: מעבר ליתרונות הברורים של צמצום האבטלה בקרב העולים החדשים, יש בקליטה של העולים בתחום של המקצועיות שלהם, זה פוטנציאל אדיר לתחומיה מדע והטכנולוגיה.
לאה נס: זה מאוד מצער, לראות מדענים מקצועיים שצריכים לעבוד בעבודות שלא מממשות את הידע שלהם, את המקצועיות, אלא בתחומים אחרים וזה נושא חשוב ביותר.
לאה נס: בבקשה חבר-הכנסת יאסינוב.
יגאל יאסינוב: אני רוצה להתחיל את דבריי מהברכות ומהתודות, כי אני חושב לצערי, שאחרי שאסיים מה שאני רוצה להגיד אז לא יהיה מצב טוב לדבר.
יגאל יאסינוב: הברכה הראשונה והתודה לצוות הוועדה, יושבות פה ענת והעוזרת שלה, תודות לכן, כי אתן בעצם עשיתן לפחות 80 אחוזים מהעבודה, אני מאוד מודה לכם.
לאה נס: מצטרפים לברכות.
יגאל יאסינוב: אני מודה למדענים העולים שהתאחדו בפעם ראשונה למועצה המייעצת לוועדה, לכל ארגוני העולים בלי יוצא הכלל.
יגאל יאסינוב: אנחנו ערכנו סמינר שבו המדענים העולים בנו תכנית לוועדה ולפיה אנחנו הלכנו.
יגאל יאסינוב: אני גם מודה לאותם מדענים שבאחת מהישיבות הראשונות באו ותקפו אותי על הקמת ועדה כי חשבו שהיא תגרום נזק, אך בסיום הוועדה דווקא אותם מדענים שיגרו לי מכתב תודה, כי התברר שזה יצא אחרת.
יגאל יאסינוב: אני גם רוצה להודות לחברי הוועדה וביניהם לחבר-הכנסת נודלמן שלא נמצא היום כי בעצם 99.
יגאל יאסינוב: 9% ממה שהצלחנו לעשות לתכנית קמ"ע, זו היתה עבודתו כי הוא היה נציג שלנו במשא ומתן על תקציבים, אנחנו עזרנו לו אבל הוא לקח על עצמו לנהל את זה וזה הצליח.
יגאל יאסינוב: הצלחנו למנוע את התקציב בשנה קודמת, לא יודע מה יהיה הלאה.
יגאל יאסינוב: אני מודה לחבר-הכנסת בריילובסקי במיוחד כי ביחד עם חבר-הכנסת זנדברג וחברת הכנסת מלי פולישוק, שאז אישרה והסכימה להקמת ועדה, עזרו ומאוד תרמו לכך שאנחנו הצלחנו לשכנע את מפלגת שינוי במשא ומתן על התקציב הקודם, כ-40 מיליון ש"ח מפנות לתקציבים הקשורים למדענים עולים ומדענים חוזרים.
יגאל יאסינוב: זה היה קשה וזה היה הישג ואני מאוד מודה לו כי הוא היה מנוע במשא ומתן פנימי במפלגה וגם שם, איך שאתם חושבים, זה היה לעשות וזה היה קשה.
יגאל יאסינוב: אני רוצה להודות גם למשרד הבריאות ולמשרד הקליטה, בנושא הקמת קרן פיתוח למימון פרויקטים של מדענים עולים העוסקים בבריאות.
יגאל יאסינוב: זה דבר שלא היה קיים, עשרות שנים המדענים האלו היו בארץ, עבדו ולא קיבלו תקצוב ולא קיבלו עזרה.
יגאל יאסינוב: אני שמח לדווח לוועדה ששני פרויקטים הראשונים כבר תוקצבו בשנה הזאת ויש גם כן הסכם להמשיך לתקצב לעוד שנה.
יגאל יאסינוב: ואני חושב שזה לא יהיו הפרויקטים האחרונים כי הדבר הזה הוא נמצא בהסכם כחלק קבוע ואני מאוד שמח שהצלחנו לעשות את זה.
יגאל יאסינוב: עוד דברים שבהם הצלחנו להביא לתזוזה, זה כפי שאמרתי, ביטול קיצוץ בתכנית קמ"ע, הוספת מיליון ש"ח ל"תקציב בשן" שעל זה אנחנו נדבר יותר בהרחבה בחצי השני של הישיבה.
יגאל יאסינוב: תקצוב חדש אחרי שהפרויקט הזה כבר סגרו והודיעו שהוא לא קיים, בחצי מיליון ש"ח של בתי טכנולוגיה.
יגאל יאסינוב: לצערי הרב, עדיין בתי טכנולוגיה לא קיבלו את הכסף ויש חשש מאוד כבד שהכסף יוחזר לתקציב.
יגאל יאסינוב: יושבים פה מדענים מהנהלת טכנולוגיה, אנחנו מנהלים משא ומתן קשה, מורכב עם משרד הקליטה והתשובה שעדיין לא מצאו כסף, לא מצאו איך בירוקרטית טכנית לעשות את התקצוב.
יגאל יאסינוב: יש כסף, לא יודעים איך להעביר אותו.
יגאל יאסינוב: לצערי הרב, הכסף 750 אלף ש"ח שיועברו למימון פרויקטים של מדענים עולים שעוסקים במדעי הרוח, לא הגיעו למדענים האלו והם עברו לנושאים אחרים, גם כן למדענים, אבל לצערי הרב כי משרד הקליטה לא הצליח לבנות פרויקט ולא הצליח להתקשר עם המדענים.
יגאל יאסינוב: יושבת פה גב' ילנה דובנוב, מדענית שהיא היחידה במקצוע שלה במדינת ישראל.
יגאל יאסינוב: אני חוזר, אין יותר.
יגאל יאסינוב: היא המומחית לשפת הסוואהלית ויש דרישה ללימודי השפה הזאת, רק מה, היא פוטרה.
יגאל יאסינוב: היא פוטרה מסיבה אחת, כי היא כבר בארץ מעל 10 שנים וזו בעצם הבעיה שלא הצלחנו לפתור.
יגאל יאסינוב: אנחנו רק התחלנו לטפל בביטול ההחלטה, שאני לא יודע איך להגדיר אותה, ממש לא הגיונית של מדינה, של ממשלה שהחליטה שמדענים עולים שהם מעל 10 שנים בארץ, הם כבר לא מדענים ולא עולים ואין צורך לעזור להם, וכמובן האוניברסיטאות והגופים האחרים החליטו שאין צורך כבר אז להחזיק אותם, כי המדען הזה הם מפטרים ואז ניקח מישהו אחר שהוא פחות מ10- שנים כי המדינה משתתפת בהחזקתו.
יגאל יאסינוב: בעיה אחרת היא שגם כן החלטה של ממשלה שאליה אני בכלל לא יודע איך להתייחס שמי שעולה ארצה או שמגיע לגיל 60, מאז הוא כבר לא מדען.
יגאל יאסינוב: כמו שהודיעו במשרד הקליטה, הוא כבר אין לו יותר פוטנציאל.
יגאל יאסינוב: אני שאלתי אותם אז, ואם איינשטיין, כשהציעו לו להיות נשיא המדינה, היה עולה אז ארצה, מה היו אומרים לו?
יגאל יאסינוב: אמרו למקרים האלה, "יש לנו ועדת חריגים", שלא התכנסה כמובן אף פעם, ולצערי הרב לא הצלחנו גם כן לשנות את הדבר הזה.
יגאל יאסינוב: אנחנו הצלחנו בעוד כמה דברים.
יגאל יאסינוב: אנחנו הצלחנו להביא עשרות מיליוני ש"ח, כמעט 20 מיליון לתקצוב במשרד המדע.
יגאל יאסינוב: וזה אני חוזר עוד פעם, תודות לחבר-הכנסת בריילובסקי ועזר וממש הוא ניהל משא ומתן פנימי בשביל הכסף הזה, למימון פרויקטים הקשורים להחזרת מדענים לישראל.
יגאל יאסינוב: כמו ששמענו בישיבה הקודמת משרד המדע מתכנן השנה והיה בתכנון להחזיר רק שמונה מדענים, עכשיו עלי 25.
יגאל יאסינוב: זה פשוט דבר שלא יאומן וגם כן לא יודע מה יהיה עם תקציב של הפרויקטים האלו לשנה הבאה.
יגאל יאסינוב: יש עוד דבר אחד שעליו אני גאה.
יגאל יאסינוב: אנחנו אספנו כ10- אחוזים חד פעמי, כמתנה, למלגה של סטודנטים עולים שבעצם המדענים אחר-כך, שהם קודם סטודנטים.
יגאל יאסינוב: יש עוד הישגים אבל הם קטנים ומזעריים ליד אותה בעיה שעליה אני רוצה לסיים, במלים עליה, בסיפור.
יגאל יאסינוב: זה אני רוצה לסיים את דבריי.
יגאל יאסינוב: לצערי הרב, היו מספר פוליטיקאים אצלנו בכנסת שבכובד משקלם הפוליטי של המפלגות שלהם, עשו הכל כדי להביא להשתקת הוועדה הזאת ובעצם לסגירתה.
יגאל יאסינוב: הדוח היפה הזה שהונח לפניכם, זו בעצם מצבה לפעילות הוועדה והיום אנחנו פה נמצאים בגילוי מצבה.
יגאל יאסינוב: על-פי דרישתה של יושבת-ראש ועדת עליה וקליטה, חברת הכנסת קולט אביטל, ששיגרה מכתבים לכל כתובת בכנסת, יש לסגור את הוועדה ויושב-ראש הכנסת חבר-הכנסת רובי ריבלין תמך בה, כי גישתם היא, יש ועדת עליה, העולים שהם גם הם המדענים, הם בסך-הכל עולים ומספיק ישיבה אחת בשנה לטפל בבעיות שלהם, למה צריך ועדה מיוחדת.
יגאל יאסינוב: אנחנו טיפלנו בבעיה הזאת מצד המדע, כי אנחנו אמרנו שהם קודם כל מדענים תורמים למדע ולמדינה ורק אחר-כך הם גם כן כפלוס הם עולים, אבל באו אלינו ואמרו, לא, גישתכם היא לא מקובלת.
יגאל יאסינוב: לצערי הרב הוועדה נגמרה, פעילותה הופסקה והיום בישיבה האחרונה הזאת אני הייתי רוצה לבקש ממך, גב' היושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, להגיד כמה מלים למדענים ולהתחיל אם אפשר עם גב' דובנוב ואחר-כך כשאנחנו נדבר על תכנית בשן, הופתענו לקבל מתכנית בשן עדכון שבעצם הם לא קיבלו את המיליון ש"ח שאליו היה בכלל מדובר בהסכם עם משרד האוצר ולנו אין ועדה, זאת אומרת, איננו יכולים כרגע לבדוק את זה, אין לנו את הכלי שהיה קודם.
לאה נס: בעניין בשן, בוא נשאיר את זה, ונמשיך עם ועדת המשנה.
יגאל יאסינוב: אני רוצה לדווח לכל הנוכחים.
יגאל יאסינוב: אנחנו, עם חבר-הכנסת בריילובסקי ובהעדר ועדה לענייני מדענים עולים, החלטנו להקים שדולה של חברי-כנסת למען הנושא.
יגאל יאסינוב: חבר-הכנסת בריילובסקי הסכים, פרופסור שהוא איש מדע, הסכים להיות יושב-ראש של השדולה ואני מאוד שמח על כך.
יגאל יאסינוב: אני אעמוד לצדו ואעזור לו בכל מה שיהיה אפשר, אני גם מבקש מחברי הוועדה, להמשיך את הפעילות שהתחלנו בה.
יגאל יאסינוב: יש עוד תודה אחת שאיתה אני רוצה לסיים, וזו תודה לחבר-הכנסת יעקב מרגי, מחברי-הכנסת שאינם עולים חדשים, הוא חבר-כנסת שלא בזבז זמן לדברים אחרים, אלא בא ותמך ועזר לנו, אני פשוט רוצה להגיד לו תודה.
יגאל יאסינוב: כן, הכבוד שלך.
יעקב מרגי: אני בגיל 62 מרגיש עולה כל הזמן.
יגאל יאסינוב: אני מאוד מודה לך, תודה רבה.
לאה נס: אני רוצה להצטרף לברכות שאמר חבר-הכנסת יאסינוב.
לאה נס: אם כבר דיברנו על חבר-הכנסת מרגי, שהוא בכלל חבר ועדה מצטיין והוא כבר בעצם ממלא מקום יושבת-הראש, אבל זה התפקיד שלו.
לאה נס: הוא רציני, ומי שרציני עושה את עבודתו בכל תחום.
לאה נס: לגבי הסיפא של דברי חבר-הכנסת יאסינוב.
לאה נס: אני רוצה להגיד לכל הנוכחים פה, אני לא רוצה לדבר על ההיסטוריה בהקמת הוועדה, זה היה בתקופה שאני הייתי יושבת-ראש הוועדה, בכל אופן פעילות הוועדה לא מתה, אני לא הייתי מגדירה בהגדרות שהצטברו פה, לא על מצבות וכל זה, חבר-כנסת יכול להמשיך.
לאה נס: אין ספק שוועדת משנה היא כלי באמת טוב לעשות עבודה, אבל לחבר הכנסת ישנם כלים לא פחות טובים ושהוא יכול להשתמש בהם בשביל להמשיך את הפעילות שלו.
לאה נס: ראשית, הנושא הזה ימשיך להידון במליאת הוועדה הזאת, סך-הכל ועדת המדע יכולה לטפל, יש לה את הזמן וזה אתה יודע.
לאה נס: למרות אתה לא חבר בה, קודם כל אתה יכול להצטרף להיות חבר ועדה, גם אם לא רשמי, אתה ודאי מוזמן לכל הישיבות.
לאה נס: אתה מוזמן לבקש ישיבות ספציפיות ואני אשמח לעשות אותן.
לאה נס: אני אהיה שותפה לשדולה, נעשה גם ישיבות משותפות עם ועדת קליטה ועליה, מה שיהיה צריך.
לאה נס: לעניין של "נגמר", אני לא הייתי רוצה להגיד שהיתה עבודה ברוכה ובגלל זה ההישגים ברוכים, אבל נגמר הסיפור.
לאה נס: הסיפור לא נגמר, מי שרוצה באמת להמשיך להשפיע בנושא חשוב, יעשה את זה בכלים שעומדים לרשותו.
לאה נס: וכמו שאמרתי, ישנם עוד כלים בכנסת שאפשר לעשות אותם ואפשר להגיע גם לרשות המבצעת, שזו הממשלה שבסופו של דבר אנחנו רק ממליצים ומבקשים ודורשים.
לאה נס: בסופו של דבר, אנו מחוקקים וזה הכלי שלנו, וזה גם כלי להשתמש בחקיקה ובהצעות לסדר תכופות או יותר תכופות, אבל באמת יש פה במה, גם אם אין לה תואר רשמי, הבמה נשארה בוועדה ושתרצה לעשות פה נושאים, לא תהיה שום בעיה.
לאה נס: חוץ מזה, אני איזום את הנושאים, לא רק כשאתה תרצה אלא כשאני אמצא לנכון להעלות את הנושאים, הם יעלו פה בוועדה וכולם יהיו מוזמנים ואנחנו נדאג שההישגים לא ירדו לטמיון אלא להפך, שתהיה אפילו התקדמות.
לאה נס: אנחנו נשמע את כל המדענים שחבר-הכנסת יאסינוב גם מכיר אותם באופן אישי ויציג את מי שהוא רוצה, אבל יש פה גם נציגים ממשרד הבריאות שרוצים להתייחס.
לאה נס: אז קודם כל ניתן למשרד הממשלתי, ואחר-כך נשמע את המדענים.
בני לשם: אני מנהל מינהל המחקר הרפואי במשרד הבריאות.
בני לשם: אחד הדברים שחבר-הכנסת לא הזכיר, זה את שיתוף הפעולה המאוד ברור.
יגאל יאסינוב: דיברתי על זה דווקא.
בני לשם: אז אם ככה, צדיקים מלאכתם נעשית בידי אחרים.
לאה נס: או-קיי, תודה רבה.
ילנה דובנוב: שלום לכולם ותודה על ההזמנה לכאן.
ילנה דובנוב: לפני שאני מסבירה על עצמי, אני רוצה פשוט להגיד כמה מלים על התחום שאני עוסקת בו, כי הרבה פעמים אני יודעת שהתגובה הראשונה זה שכולם צוחקים כשאומרים את השם של השפה הסוואהילית לא יודעת למה, אבל אני רוצה להגיד למה השפה הזאת היא חשובה.
ילנה דובנוב: צריך להגיד שמדינות מזרח אפריקה, הן מדינות בעלות חשיבות אסטרטגית רבה לישראל, במיוחד גם בגלל העובדה שלאחרונה התבססו במדינות סומליה וקניה, ארגוני טרור שונים, כולל אלקעידה והמצב הזה מוסיף חשיבות גם להבנת השפות המדוברות שם, שהן סוואהילית וסומאלית, שאני מומחית בהן.
ילנה דובנוב: כתוצאה מכך, עולה גם חשיבות ההכשרה המקצועית של מומחים בשפות הללו.
ילנה דובנוב: אני גם רוצה להוסיף, שבשפה הסוואהילית משתמשים עכשיו 100 מיליון איש, גם ב12- המדינות באפריקה וגם מחוץ לאפריקה בכמה ממדינות ערב, בעומאן, בנסיכויות הערביות המאוחדות וגם בארצות-הברית.
ילנה דובנוב: השפה זאת קיבלה סטאטוס של שפה רשמית בארגון הבינלאומי "האיחוד האפריקאי" ומשתמשים בה בתכניות רדיו, בעיתונים, בספרות ובחינוך.
ילנה דובנוב: לומדים אותה בהרבה אוניברסיטאות בעולם, אבל בארץ-ישראל יש בינתיים רק שני מומחים, אחד מהם הוא ד"ר אריה עודד שהיה שגריר של ישראל בקניה ובאוגנדה, ולשפה הסומאלית אני המומחית היחידה בארץ.
ילנה דובנוב: למקרה שהמודיעין הישראלי יצטרך עבודת מומחים כאלה, אז הוא יתקל בקשיים למצוא אותם.
ילנה דובנוב: לצערי הרב, החוג להיסטוריה של אפריקה באוניברסיטה העברית, איפה שאני לימדתי במשך 15 שנים, נפגע.
ילנה דובנוב: כיום אני עוסקת ביחד עם ד"ר אריה עודד בכתיבת ספר לימוד של השפה הסוואהילית לדוברי עברית, ספר מסוג זה עדיין לא קיים, ואם תהיה הזדמנות אני מתכוונת להמשיך בעבודה מחקרית, כולל עריכת מילון סוואהילית-עברית, וגם מחקר על הקשר בין האיסלאם לבין התרבויות במזרח אפריקה.
ילנה דובנוב: המצב הוא, שלא ברור איך אני יכולה להמשיך בעבודה שלי למרות שבמשך 15 שנים אני עשיתי כל-כך הרבה מאמצים כדי להכין את הכל לקורסים האלה, וגם בשפה העברית ללמד את השפות האלו שהן שפות גם חשובות מבחינה זו שאמרתי, גם חשובות מבחינה מדעית, גם לאלה שמתעסקים בבלשנות ובאמת לא ברור מה אני יכולה לעשות עכשיו.
יגאל יאסינוב: ילנה פנתה למשרד הקליטה בבקשה לעזור, והמשרד ענה לה במכתב שיש לי אותו, ואפשר להגיד במשפט אחד שהוא אומר כך: "..
יגאל יאסינוב: את יותר מ-10 שנים בארץ, איננו מתכוונים לעזור לך ותחפשי לך את החברים.
יגאל יאסינוב: .".
יגאל יאסינוב: אני חוזר ואומר, האוניברסיטאות לא רוצות, אפילו כשהן רוצות אותה מאוד, זה רק בתנאי שמישהו יממן לה את המחקרים ואת העבודה.
ילנה דובנוב: יש ספר שיצא לאור פה במהלך עבודתי, אם תרצו לראות, הוא יצא לאור בגרמניה, אבל האוניברסיטה העברית תמכה בספר הזה ואני קיבלתי כסף כדי להוציא את זה לאור.
לאה נס: האוניברסיטה העברית?
ילנה דובנוב: כן, האוניברסיטה העברית בירושלים איפה שאני עובדת.
גרשון ברשטיין: אני מהאוניברסיטה העברית.
גרשון ברשטיין: מה שאני רציתי להגיד רק תודות לוועדה ועוד דבר פשוט מהמון נושאים שקשורים לקמ"ע, אני רציתי פשוט להתמקד רק בשתי נקודות.
גרשון ברשטיין: נקודה ראשונה, זה כשידעו תקציב קמ"ע, יש לו שתי רגליים על הקרקע, אפשר להגיד ככה.
גרשון ברשטיין: אחד, בתוך ספר התקציב.
גרשון ברשטיין: ושני, כתוספת.
גרשון ברשטיין: והבעיה בדרך-כלל דווקא עם התוספת שבכל התקציב החדש יש בעיה עם תוספת.
יגאל יאסינוב: אני רק רוצה משפט אחד רוצה להסביר לאלה שלא יודעים.
יגאל יאסינוב: מדובר על הרשאה לעתיד, שכל שנה צריך לחדש אותה ועל זה מדובר.
גרשון ברשטיין: מה שאנחנו רואים כנקודת תורפה ממש בתקציב הקיים, שכל פעם אנחנו נלחמים על דבר אחד שהכסף שהוא לא נכלל בתוך ספר התקציב, הוא בדרך-כלל לא קיים וצריך לעשות, אם אפשר להגיד, מלחמות ולקבל את הכסף הזה.
גרשון ברשטיין: בדרך כלל בסוף אנחנו מקבלים את כל הכסף, זאת אומרת, לא אנחנו, משרד הקליטה.
יעקב מרגי: זו הרי שיטה של האוצר.
יעקב מרגי: אם הוא יכניס את זה לספר תקציב, בשנה הבאה תילחם על הגדלה, הוא נותן לך להילחם על קיום.
גרשון ברשטיין: בסדר, זהו, אנחנו חייבים פשוט כל השנה להילחם על הקיום, בדיוק כמו שאתה אמרת.
גרשון ברשטיין: ומה שאנחנו מבקשים, לא יודע, לכלול את כל הכסף בספר התקציב.
גרשון ברשטיין: תסתכלי, אנחנו בסך-הכל מדענים כמו שאומרים, ומדענים לא חייבים כל פעם לעשות את המלחמות האלה.
גרשון ברשטיין: אני חושב לפחות.
גרשון ברשטיין: וזה כבר שנה שישית, כל שנה אותו סיפור.
גרשון ברשטיין: כפי שידוע, בתקציב הקיים יש חלק, אני לא יודע אם להגיד מנחה או לא מנחה, שמדען עולה מוסיף לו השתתפות עצמית של הפרופסור.
גרשון ברשטיין: ויש מקרים די רבים שיש בעיה.
גרשון ברשטיין: זה סכום קטן, 16 אלף ש"ח בשנה, משהו כזה, אני לא אומר על הגרושים, אבל משהו כמו אלף ש"ח בחודש.
לאה נס: אתה יכול להגיד "גרושים".
גרשון ברשטיין: לא, "גרושים" המשמעות שלה.
לאה נס: זה בסדר, אנחנו הבנו את המסר ואתה צודק.
גרשון ברשטיין: לא, שיש מקרים, בדרך-כלל זו לא בעיה למדענים שהם בתחום של טבע, במדעי הרוח בדרך-כלל זו בעיה, בגלל שהתקציבים שמה קטנים ואפילו 16 אלף ש"ח זה יכול להיות בעיה, בגלל שלא קיים כסף, יש בעיה של תעסוקה של המדען.
גרשון ברשטיין: הערה אחרונה, אני חושב שהאוניברסיטה, אם אני לא טועה, האוניברסיטה החליטה לא להוסיף את הכסף הזה, 16 אלף ש"ח עוד פעם, הם לוקחים את הכסף הזה מהכסף שהמדענים מקבלים מקשרי מדע.
גרשון ברשטיין: זאת אומרת, במקום לנסוע לכינוסים, הם מוסיפים את הכסף לנסיעות לכינוסים, זה כתוספת לתקציב.
גרשון ברשטיין: וזה גם לא בריא, לא יכול להיות מדען שהוא לא נוסע לכינוסים, שש שנים אתה לא נוסע, אתה לא קיים פשוט.
גרשון ברשטיין: ועוד פעם תודה וברכות.
לאה נס: יש פה נציג ממשרד הקליטה והעלייה?
בן דוד מגור: אני רוצה להעיר קודם כל הערה לדבריו של חבר-הכנסת יאסינוב לגבי הגיל של 60 שאנחנו מגבילים, הוא היה לתקופה מאוד מוגבלת עקב אילוצים תקציביים.
בן דוד מגור: המגבלה הזאת של הגיל הוסרה כבר מזמן.
לאה נס: ממתי היא לא קיימת?
בן דוד מגור: היא כבר לא קיימת, בדיוק אני לא יכולה להגיד.
לאה נס: שנה, שנתיים, שלוש?
בן דוד מגור: שנה לפחות.
יגאל יאסינוב: יש עם זה בעיה.
יגאל יאסינוב: בישיבה האחרונה, הבוס שלך הודיע שבגלל זה אי אפשר לתקצב שום פרויקטים.
יגאל יאסינוב: זה היה לפני אולי חצי שנה.
בן דוד מגור: המגבלה הזאת הוסרה.
בן דוד מגור: אנחנו מטפלים עד גיל 70, גם בזמנו בגלל אילוצים תקציביים היתה המגבלה הזו, ואם הגיע מדען מעל גיל 60, אנחנו הגשנו אותו לוועדת ערעורים.
לאה נס: טוב, כל קודם כל יש בשורה.
לאה נס: הנה כבר אתה רואה, כבר בשורה במליאת הוועדה.
בן דוד מגור: לא היתה שום בעיה שמדען היה זקוק למימון הזה ולא קיבל.
לאה נס: עכשיו, מעבר לזה שאני קודם כל שמחה לפחות את הבשורה הזו שהרי זה צריך באמת לבדוק שזו הבשורה, זו גם בשורה.
לאה נס: אבל אני רציתי לקבל תשובה לגבי ואני חושבת שכן יש פה למדענית הראשית כן חלק של המשרד, לגבי העניין שלהכניס את זה לתקציב, לספר התקציב.
לאה נס: אני חושבת שזה כן תהליך שצריך לבוא מהמשרד ומהנהלת המשרד.
סוניה מיכאלי: בשמחה הייתי רוצה לענות לך, מאוד הייתי רוצה באמת לקחת אחריות בנושא מדענים עולים.
סוניה מיכאלי: היסטוריה, למרות שאנחנו הסכמנו כאן שלא מדברים על היסטוריה.
סוניה מיכאלי: היסטוריה של משרד הקליטה מדען ראשי, לא מטפל במדענים.
סוניה מיכאלי: מדען ראשי מטפל על אסטרטגיה ועל נתונים שקשורים לעולים חדשים בכלל.
לאה נס: האמת היא שזה חלק מהאסטרטגיה של המשרד צריכה להיות.
סוניה מיכאלי: רק ברמה הזאת.
סוניה מיכאלי: כפי שאת יודעת, מדען הוא יכול לעשות ניתוח ולעשות מחקר ולהמליץ.
סוניה מיכאלי: אז ברמת ההמלצה כמובן אני אקח אחריות כדי להשתתף.
בנימין שפירא: רק לעדכון מה שחבר-הכנסת יאסינוב אמר.
יגאל יאסינוב: על שמו המצבה.
סוניה מיכאלי: דיברת על מצבה, בבקשה, הבן-אדם חי.
בנימין שפירא: תפסיקו, אני הבן אדם היחידי בישראל שיש לי קרן על-שמי בחיים.
בנימין שפירא: אם הבנתי נכון, מדבר על גיל 60 על המדענים, הוא דיבר על אפשרות לתקצב במסגרת פרויקטים משותפים בין משרד הקליטה ומשרד הבריאות ומשרדים אחרים, משרד הביטחון וכו', שם הגבלת הגיל מפריעה לתקצב מדענים במסגרת.
לאה נס: בגלל המשרדים האחרים או בגלל המגבלה שאתם מציבים?
בנימין שפירא: גם בגלל ההגבלה של משרד הקליטה.
בנימין שפירא: מה שגב' מגור אמרה זה לגבי הנהלים של המרכז לקליטה במדע, על סיוע רגיל.
בנימין שפירא: סיוע רגיל, מה שאתם קוראים מלגת שפירא, על הסיוע הרגיל זה ההגבלה שהיתה גם למדענים צעירים וגם למדענים מעבר לגיל 60.
בנימין שפירא: זה הוסר והם מסייעים כבר סיוע רגיל עד גיל 70.
יגאל יאסינוב: אני התכוונתי לתקצוב פרויקטים.
לאה נס: טוב, אז קיבלנו פה את התשובה.
בנימין שפירא: תרשו לי אם אני כבר מדבר, אז תנו לי לסיים.
בנימין שפירא: אני מאוד שמחתי על הקמת הוועדה ועל תפקודה, כי זה היה בהחלט היה איזה מן סיוע למלחמה גם של המרכז לקליטה במדע להשיג תקציבים, להשיג נהלים ולטפל במדענים עולים וגם סיוע למדענים עולים בפרויקטים.
בנימין שפירא: חבל שזה נגמר.
בנימין שפירא: אני מאוד מקווה.
לאה נס: טוב, על זה כבר דיברנו ששום דבר לא נגמר ואנחנו ממשיכים ואנחנו מדברים פה עכשיו.
לאה נס: אז בואו נמשיך, אנחנו נעשה את עבודתנו, מה שחשוב שאתם נציגי המשרד תעשו מה שאתם צריכים לעשות.
בנימין שפירא: אני כבר לא נציג המשרד.
לאה נס: מפעל לשעבר.
לאה נס: לא, אתה פשוט בין המוזמנים של משרד הקליטה.
אברהם שרנופולסקי: אני יושב-ראש המועצה הציבורית של מנהלי בתי טכנולוגיה וגם מנהל בית הטכנולוגיה הירושלמי.
אברהם שרנופולסקי: אז קודם כל הייתי רוצה להודות לחבר-הכנסת יגאל יאסינוב, לעבודה המצוינת שבו הוא תמיד בבתי טכנולוגיה ובכלל היה כתובת שבו אפשר לפנות כדי לפתור כל הבעיות שהיו אצלנו.
אברהם שרנופולסקי: הייתי רוצה להזכיר שלפני כשנתיים קיים פרויקט משותף של המשרד לקליטת העלייה ועליות, על-מנת מימון של בתי טכנולוגיה.