GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלון בכר: יש דברים אחרים שעולים - - -
אורי מקלב: יש פניות מהציבור אליכם?
אורי מקלב: ועל מה הציבור שואל?
אורי מקלב: מה מאפיין את פניות הציבור?
<לימור שמרלינג מגזניק: עורכת דין לימור שמרלינג.
<לימור שמרלינג מגזניק: הכמות של הפניות בתחום הזה היא יחסית מועטה.
<לימור שמרלינג מגזניק: אנחנו לא מדברים על יותר מ-20 פניות בשנה, סדר גודל, 20-30 אולי.
<לימור שמרלינג מגזניק: רוב התלונות הן דווקא בשאלות וסוגיות מקצועיות, משפטיות, טכנולוגיות של אפשרויות השימוש בתעודה ושל התהליכים שקורים והאם הם אמינים ובטוחים.
<לימור שמרלינג מגזניק: אם היינו מזהים שאנחנו מקבלים מבול של תלונות מהציבור על רמת השירות אז היינו מודעים לזה ומן הסתם בשיח עם הגורמים המאשרים גם מסבים את תשומת לבם.
<לימור שמרלינג מגזניק: אבל כרגע זה לא המצב ואני אגיד שחוק הגנת הצרכן כדין כללי של מדינת ישראל חל גם על הפעילות הזו.
<לימור שמרלינג מגזניק: מבחינת ה- - -
אורי מקלב: יש הגנת הצרכן ויש שירות לצרכן, אנחנו מדברים על שירות.
אורי מקלב: אבל מה אחוז של המשתמשים, איפה אנחנו נמצאים גם בהשוואה למדינות אחרות אבל גם אצלנו.
אורי מקלב: האם אנחנו יודעים איפה אנחנו נמצאים במקום הזה.
אורי מקלב: מי שעושה מקבל הגנה מקצועית וטובה ומעקב ופיקוח, אנחנו בטוחים.
אורי מקלב: השאלה היא, אם נסתכל עכשיו קצת החוצה מה השימוש.
אורי מקלב: האם זה התרחב, האם יש חסמים בעניין הזה.
אורי מקלב: ושאלה נוספת גם בעניין הזה, לאזרח פשוט מהשורה שהוא לא עורך דין, הוא לא איש מקצוע, יש לו צורך, יכול להועיל לו כזה כרטיס, יש שימושים שהוא יכול לעשות.
אורי מקלב: אזרח רגיל הפירוש הוא מול רשות מסים, מול מס הכנסה אבל אני מדבר לא על איש מקצוע, לא מייצג.
<אלון בכר: אני אומר כך, דווקא שמדברים על נותני שירותים שמייצגים בדרך כלל מול גורמים ברשויות בדרך כלל תהיה להם תעודה כזאת וגם הרשויות שמולן הם עובדים גם מייצרות את הכלים כדי שהם יעשו את הדברים האלה מרחוק, יזוהו מרחוק ויעשו את זה.
<אלון בכר: אז לשכת עורכי הדין יש לה את זה, רשות המסים עוסקת בזה.
<אלון בכר: אני אומר כמה מילים על מה שאמרת בהקשר האחר.
<אלון בכר: כותבים לי פה את המספר פחות או יותר, אני אזרוק מספר כללי, מדובר פחות או יותר על משהו כמו 140 אלף תעודות, אם אני מבין נכון את המספר, שהונפקו.
<אלון בכר: אם אנחנו משווים אותנו למדינות המערב האחרות, אני לא חושב שרמת החדירה של השירות הזה היא נמוכה מאשר במדינות המערב.
<אלון בכר: אני חושב שבאופן כללי השירות הזה, למרות שהוא כבר קיים לא מעט שנים, הוא לא פרץ בהיקף עצום ונרחב באופן יחסי למשהו שהוא אולי יכול היה להיות.
<אלון בכר: אני חושב ששוב, המספרים האלה הם קשורים לשאלה מה הגורמים הממשלתיים והמסחריים מפתחים ועושים בהקשר הזה.
<אלון בכר: ככל שתאפשר יותר לעשות דברים באמצעות הזדהות מרחוק ותדרוש הזדהות ברמה כזאת ככה יהיו יותר אנשים שינפיקו את הכרטיסים וככה יהיו יותר גורמים שירצו להנפיק כרטיסים.
<אלון בכר: אז אם מעוניינים להרחיב את זה צריך להרחיב את השירותים.
<קריאה: היום זה מוצר נישה בעצם, זה מוצר של אוכלוסייה מקצועית.
<אלון בכר: יותר של אוכלוסייה מקצועית - - -
<קריאה: בכלל זה לא האזרח ה- - - לא משתמש בכרטיס כזה.
אורי מקלב: אני שואל - - - האם לאזרח מהשורה יכול להיות שימושים בכרטיס הזה.
אורי מקלב: יש לו יכול להיות תועלת.
אורי מקלב: אם נניח אני רוצה לרשום את הילד שלי למעון וכיום דורשים ממנו דרישות לשלוח ועוד פעם לשלוח וצילום והתאמה או עותקים של מסמך מקורי, כל מיני דרישות.
אורי מקלב: כדוגמה, עכשיו אני אבא או אמא מהשורה, ואם יש לי כרטיס שהוא מאובטח שהוא לכאורה צריך, אנחנו ברמה הנמוכה עכשיו של זהות ושל הזדהות ואתה יכול בכרטיס כזה לחסוך לך, אתה יכול דרך המחשב, אתה יכול דרך כרטיס כזה היום להפקיד צ'ק בבנק או פעולה מסויימת בבנק שהיום לא נותנים לך אותה רק דרך האפליקציה ובמחשב הרגיל אתה לא יכול.
אורי מקלב: אני מביא דוגמאות מתוך הסקאלה הזאת יש את כל השירותים, בכל ממשק של אזרח יש, עם השירותים הממשלתיים ויכול להיות גם אזרחיים שדורשים ממנו הזדהות.
אורי מקלב: ואז נשאלת השאלה קודם כל אם יש לו תועלת ואם זה חשוב שאנחנו רוצים שיהיה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שהמדינה תהיה כמה שיותר- - - שהדיגיטציה תתרחב, אנחנו חושבים שזה מייעל, מקדם אותנו, הרבה דברים אפשר לתת.
אורי מקלב: אז אנחנו צריכים לעשות גם פעולות בעניין הזה.
אורי מקלב: הפעולות בעניין הזה, פעולות הסברה זה דבר נכון, לתת, להחיל את השירותים זה דבר שני ודבר שלישי שזה באמת יהיה כדאי לאנשים להנגיש את זה, לפשט את זה, לייעל את התהליך.
אורי מקלב: אם יתברר שהתהליך הוא קשה, הוא ארוך, הוא מסורבל, הוא יקר, הוא לא נגיש, הוא סחבת, הוא המתנות אז אנשים לא עושים את זה.
אורי מקלב: אם אנחנו נדע להגדיר ולפענח ולמפות את הנקודות או - - - גורם מקצועי שיכול לעשות את זה יכול להיות ש - - - אני קצת מרגיש שיש לכם איזה חומה או הבדל בין התפקיד המקצועי שלכם שזה מה ששלכם, זה נכון, אני בזה רוצה לעשות את זה מושלם, כל החלק המקצועי, ההסברתי, התועלתי, הפיקוח על השירות, לא על זה אני אמון על כך וזה שנדע, הממשלה רוצה שתעשה את זה.
אורי מקלב: יש משרד שרוצה לייעל את עצמו, שיעשה פעולה, תשמעו יש כרטיס מאובטח אנחנו יכולים לתת לכם, ביטוח לאומי, אתם רוצים לבוא לייעל מול טענות אמיתיות מתמשכות כמוסד הכי בירוקרטי, הכי קשה שחלק מהסיבות זה מסמכים וזהויות ולהזדהות עוד פעם.
אורי מקלב: אם זה כרטיס מאובטח - - - אז אני יכול להציע, צריך עוד שאלה כן, בוא נציע למשרדים תעשו - - - בוא נלך לממשלה.
אורי מקלב: אני פשוט רוצה, בואו תראו, אנחנו רשות, אנחנו לא אמונים על כך אבל בואו תעשו אתם, אפשר ככה וככה.
אורי מקלב: אני מנסה להניע איזה גלגל פה- - -
<אלון בכר: אני לא חושב שזה לא מגמה נכונה אבל אני רק אומר, אני רק חוזר על דברים שאמרתי בתחילת הדברים, התשתית הזאת היא אחת מהתשתיות האפשריות.
<אלון בכר: דווקא בדוגמה שאתה נתת לגבי הקשר שלנו עם הבנקים אז אתה רואה שאני חושב שכל אחד מאתנו מחובר לבנק מרחוק ואין לו כרטיס חכם עם חתימה מאושרת והוא מקבל את השירות.
<אלון בכר: במובן הזה הכל תלוי פשוט בשאלה איזה שירות צריך, איזה רמות הזדהות נדרשות ואיזה אבטחה נדרשת.
<אלון בכר: זה עוד אחד מהכלים.
<אלון בכר: זו שאלה גדולה אם צריך לעודד דווקא כלי אחד ולא כלי אחר וזו גם שאלה גדולה גם מתוך הכלים שיש לאיזה סוג שירות צריך איזה כלי.
<אלון בכר: אז בהקשר הזה אני חושב שגם כשרעות תדבר אז זה ישפוך קצת אור על איך הממשלה היום מסתכלת על זה דווקא כדי לעודד ודווקא כדי לפתוח יותר אופציות.
<אלון בכר: אבל שוב אני אומר, אני גם יכול להדגים, תראו - - -
אורי מקלב: אתה צודק מאוד אבל אני אומר לך גם כן שכיום היום ישויות ממשלתיות ואחרות דורשות דרישות שאם הם יבואו להגיד לכם אתם תפשטו את זה תגידו, תשמעו בשביל מה אתם צריכים את זה.
אורי מקלב: למה אתם באמת דורשים את זה.
אורי מקלב: היום ככה אתם 70 שנה נוהגים, לא היה מישהו שהצליח להזיז את זה וזה יציף בקשות שמיותרות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שקיימות בקשות מיותרות ואני רואה שמסכימים איתי בעניין הזה.
אורי מקלב: לכן עצם ה- - -כמו שאתה אמרת, מה צריך מאובטח, לא צריך מאובטח בכלל.
אורי מקלב: הנה הבנקים, זה גוף אולי חזק שבאמת היה מעוניין, עמד מולי, אני פישטתי לו את התהליכים בזמן שהתפיסות היו - - - יחד עם משרד המשפטים שהוא האמון על זה.
אורי מקלב: אנחנו עושים היום באמת - - - ההקלה הייתה לא רק באופן שמאושר אלא בזה שלא צריך.
אורי מקלב: ככה במיליון נושאים שיש.
<אלון בכר: אני חושב שגם למגוון יש כוח גם במובן הזה שזה מבזר את הדברים, זה מייצר טכנולוגיות אחרות, רמות אבטחה אחרות, גופים שונים, עלויות שונות.
<אלון בכר: אני לא חושב שזה דבר רע שיש הרבה אופציות ושמשתמשים בהן.
<אלון בכר: זה נכון ובמובן הזה אתה צודק לחלוטין שאם יש פלטפורמה שהממשלה נותנת לה רישיון היא צריכה לוודא שהפלטפורמה הזאת תהיה ברת שימוש.
<אלון בכר: ובמובן הזה אני חושב שאנחנו עושים פעולות וגם עושים פעולות עתידיות כדי שזה יהיה יותר קל להשתמש בזה ויותר זמין ונגיש.
<אלון בכר: אני רק רוצה להדגים בכמה דברים שבהם היינו מעורבים בנושא שימוש חתימה אלקטרונית כדיי להראות שזה לא שלא נעשה שימוש וגם בדברים שלא היית מצפה אולי שילכו דווקא לכיוונים כאלה נעשה שימוש ואנחנו היינו מעורבים וסייענו כדי לקדם את הדברים האלה.
<אלון בכר: אנחנו מדברים על רשות המכס שכדיי לייעל את תהליכי הייבוא לישראל ייצרה מערכת בשער עולמי - - - מערכת שמשתמשת בחתימה אלקטרונית.
<אלון בכר: כאשר רצו לרשום שחקני כדורסל באיגוד לכדורסל ולקבע נתונים רפואיים עליהם מרחוק כדי שאפשר יהיה לעשות את זה יותר קל ויותר מהר ולפשט ולעשות את התהליכים יותר טובים, יותר נכונים, בפרוייקט של משרד הבריאות ומשרד הספורט היינו שם כדי לעזור להם לעשות את זה.
<אלון בכר: יש נושא של רישוי זמין של אגף הבנייה במנהל התכנון במשרד הפנים שרוצה לפשט ולייעל את הדבר הזה.
<אלון בכר: נעשה שימוש, זה רק דוגמה.
<אלון בכר: גם במקומות של גופים ציבוריים גדולים שרוצים לעשות שימושים בחתימה - - - מאובטחת ורוצים לעשות צעדים לייעול הדברים ולפישוט שלהם ולעשות אותם ליותר טובים ויותר נגישים ואנחנו שם כדי לעזור.
<אלון בכר: אבל זה שוב, במובן הזה אנחנו שם כדי לאפשר, שם כדי לתת את הפתרון, פחות כדי לעודד כי אין סיבה לעודד דווקא טכנולוגיה אחת על פני אחרת.
<אלון בכר: אתה צריך לתת את כל האופציות ושכל גורם יבין מה רמת האבטחה ומה הכלי הכי נכון בשבילו ויעשה בו שימוש קל ונוח.
<אלון בכר: לדוגמה אפילו הצבא שיש לו מערכת שלמה של חתימה אלקטרונית מאובטחת ורצה להטמיע בכל זאת גם בכרטיסים את החתימה המאושרת ולא לעשות כרטיס נפרד כדי לעשות את זה יותר פשוט, יותר זול, יותר מהיר.
<אלון בכר: גם שם, גם הגורם המאשר וגם אנחנו היינו שם כדי להבין מה צריך לעשות, איך לעשות את זה הכי נכון, אפשרנו את זה ובשימוש עשרות אלפי אנשים.
אורי מקלב: גם הגורמים הביטחוניים וההנפקה הייתה של החברות?
אורי מקלב: איזה הנפקה - - -
<לימור שמרלינג מגזניק: של הצבא.
<לימור שמרלינג מגזניק: ההנפקה של המאובטחת היא של הצבא הם ביקשו את האפשרות להוסיף אליה מאושרת של מי מהגורמים.
אורי מקלב: והכרטיס בסוף של הצבא?
<קריאה: של הצבא - - - וגם חתימה מאושרת.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על 150 אלף לא כולל הצבא.
אורי מקלב: זה אחד ה- - - כן.
<אלון בכר: אז שוב זה רק נתתי כמה דוגמאות לפרוייקטים שכל אחד מהם הוא משהו אחר לגמרי ונעשה בהם שימוש.
<אלון בכר: אני חושב שאחד מהדברים שאנחנו עושים זה לאשר טכנולוגיות.
<אלון בכר: אנחנו כן ברגע שבא מישהו ומציע משהו יותר נכון, יותר חכם, יותר חזק, יותר זול אנחנו כמובן נהייה שם כדי לבדוק את זה ולאשר את זה ברגע שאנחנו רואים שזה עומד בדרישות הדין.
<אלון בכר: אני לא יודע כמה זמן יש אבל אני חושב שזו הזדמנות.
<אלון בכר: אנחנו פה כדי לענות לכל שאלה גם בהמשך אבל אני חושב שהייתי מעביר את הדיבור לעורכת דין אופק שבעצם בייעוץ המשפטי לממשלה, בהצעת החוק הזאת יש תשובות לחלק לא קטן מהשאלות שהעלית כולל הנושא ההרחבה של השימוש והפישוט שלו.
אורי מקלב: אני רוצה קודם כל לשמוע קצת ואחרי זה מכוון שאני חושב שיכול להיות שגם מתוך השאלות שיהיו כאן
אורי מקלב: או הנושאים דווקא אני חושב שאולי יותר על הצעת החוק.
אורי מקלב: אנחנו יודעים את הדברים.
אורי מקלב: אני אומר את זה באופן כללי.
אורי מקלב: זה נכון שיש לפעמים אולי הרגשה שצריך יותר חברות.
אורי מקלב: גם החברות שקיימות, אתה אומר שהיום יש לכם פיקוח ויש כאן בקשות רבות אבל זה נראה באמת שיש חברה גדולה וחברה אחת קטנה שבקושי לפי- - - איך אני יכול למדוד את זה?
אורי מקלב: רק מסדרה אחת של בקשות של הדיווח התקופתי.
אורי מקלב: דהיינו חברה אחת שאין לה כמעט בקשות, ביקשה פה, ביקשה שם, לא משהו מיוחד ויש חברה שהיא מבקשת, יש לה כל הזמן, היא פעילה ודומיננטית.
אורי מקלב: מה שחסר לי אולי גם כן שדווקא האכיפה, יש חברה אחת שיש בה אכיפה, שעשו פעולות אכיפה, כאן אתה לא מדווח שנעשו פעולות אכיפה בחברת קומסן.
אורי מקלב: קודם כל להוכיח לך שלמדתי את הדוח, הדבר השני שאתם מדווחים שבפרסונל היו פעולות אכיפה ב-2014 וכאן אין שום דיווח על אכיפה יזומה שלכם.
<אלון בכר: אז רק אני אדייק את הדבר.
<אלון בכר: אני מחלק את זה לשלושה.
<אלון בכר: יש לנו נושא של קבלת דיווח, יש לנו פיקוח בקרה ואכיפה אם נדרש.
<אלון בכר: כאשר מדווחים לנו במועד הנכון את הדיווח הנכון אנחנו בודקים את הדברים והכל בסדר אז אין פעולת אכיפה מעבר לזה.
<אלון בכר: הפעולה היא רק פעולת בקרה.
<אלון בכר: כאשר נמצאים ליקויים אנחנו מבקשים לתקן אותם ואם הם מתוקנים אז גם פה אין פעולת אכיפה מעבר לדרישת תיקון הליקויים.
<אלון בכר: למה שאתה מתייחס בנוגע לחברת Personal ID שנאלצנו בסופו של דבר אחרי כמה פניות שלנו לתקן ליקויים שלא תוקנן, להטיל עליהם עיצום כספי אז באמת נאלצנו להגיע לפעולת אכיפה שכללה גם הטלת עיצום משום שהתיקון לא נעשה לאורך זמן ובעוד כמה הזדמנויות שהחברה קיבלה.
אורי מקלב: אתה מבדיל בין אכיפה לפיקוח.
אורי מקלב: פיקוח זה פיקוח ואכיפה זה פעילות ברמה של - - -
<אלון בכר: זה סמנטיקה.
<אלון בכר: אפשר גם לפיקוח והבקרה לקרוא אכיפה כי אנחנו מקבלים הרי דיווח ואם הוא לא מגיע בזמן אז יש לזה גם תוצאות.
<אלון בכר: אבל כאשר הגורם מדווח בזמן, מפרט את כל מה שצריך והממצאים שאנחנו מקבלים כולל ביקור בשטח, זה לא מסתיים רק בלקבל נייר, המפקחים שלנו מגיעים למקום, בודקים.
<אלון בכר: אם תעיין בפסק הדין, אפשר להעביר לך אותו, בנוגע ל-Personal ID אז תראה שגם זה ממש הופיעו דברים ברורים בשטח.
<אלון בכר: הדלת, המנעול, האבטחה הפיזית.
<אלון בכר: זה דברים שאנחנו באים ורואים אותם גם בעיניים ובודקים אותם - - -
אורי מקלב: הערר שהגישו על העבודה שלכם אתם זכיתם.
אורי מקלב: מה שאני - - - לפני שאני - - - את זה, אני רוצה לתת מספיק זמן לחוק.
אורי מקלב: בעיני הוא חוק מאוד חשוב, זה יכול להיות משתלב עם מה שאמרנו קודם.
אורי מקלב: אבל שאלה שאני מניח שהרבה שואלים אותה והיא בעצם שאלה אחרונה.
אורי מקלב: תעודת זהות חכמה או ביומטרית היום לגבי כרטיס שנקרא מאובטח או לגבי כרטיס מאושר יכול להיות היום כרטיס חכם שייתן את כל ה- - - אנחנו מתקדמים לזה, זה קשור אליכם, זה לא קשור אליכם, יש - - - דברים?
<אלון בכר: יש פה שני נציגים שהם המומחים לדבר הזה.
<אלון בכר: ברור שהתעודה החדשה שיש עליה צ'יפ מאפשרת לעשות הרבה דברים.
<אלון בכר: אני פה מציע לשמוע את מי שעושה את זה.
<קריאה: אנחנו רק נבהיר, אנחנו הגורם שמקבל את הבקשות לרישוי של גורם מאשר.
<קריאה: יש בקשה פתוחה של הגורם המאשר הממשלתי שמנוהלת על ידי רשות התקשוב ומבחינתנו הפוטנציאל קיים וכשיהיה צריך אנחנו נעשה את פעולות הפיקוח והבקרה כדי לאפשר את ה- - -
אורי מקלב: אתה הנציג של רשויות התקשוב?
אורי מקלב: אז אנחנו נגיע בסבב.
אורי מקלב: מישהו רוצה להתייחס לדברים שנאמרו.
<זאב שטח: שמי זאב שטח ואני מנכ"ל ובעלים של חברת קומסיין.
<זאב שטח: רציתי להתייחס ברשותך לדברים ששאלת.
<זאב שטח: קודם כל, אנחנו כבר כ-15 שנה ברציפות אוחזים בעניין של חתימה מאושרת ומנפיקים חתימות.
<זאב שטח: אני חושב שהנפקנו עד היום מאות אלפי כרטיסים לציבור.
<זאב שטח: דבר חשוב ביותר אצלנו זו רמת השירות כיוון שבסופו של דבר אם לא תהיה רמת שירות לא תהיה שביעות רצון.
<זאב שטח: אנחנו מחזיקים שלושה סניפים קבועים בתל אביב, ירושלים וחיפה.
<זאב שטח: יש סניפים פה במבשרת ברחוב כנפי נשרים, יש גם ברחוב המגנים בחיפה ויש לנו גם סניף של פעם בשבוע בדרום, בבאר שבע - - - יש לנו שלושה סניפים קבועים וסניף אחד של פעם בשבוע.
<זאב שטח: אנחנו שוקלים להפוך את זה של פעם בשבוע גם כן לקבוע.
<זאב שטח: ככל שיהיה ביקוש אנחנו פותחים יותר.
אורי מקלב: כרטיס מאובטח אתה לא מנפיק רק כרטיס מאושר?
<זאב שטח: אני אדבר על הכל.
<זאב שטח: אם תרשה לי יהיו פה הרבה תשובות להרבה שאלות ששאלת.
אורי מקלב: החוכמה היא תשובה אחת להרבה שאלות.
<זאב שטח: זה כנראה שלא ניחנתי ביכולות האלה.
<זאב שטח: גם בתוך הסניף יכולת לשאול, ואני עונה, יש סניף שיכול להכיל אדם אחד בו זמנית ויש סניף שיכול להכיל, כמו אצלנו, 15 בו זמנית.
<זאב שטח: אז אצלנו בסניף בתל אביב אנחנו יכולים להנפיק ל-15 אנשים בו זמנית, שזה הרבה מאוד.
<זאב שטח: בירושלים אנחנו יכולים להנפיק למשהו כמו 10 בו זמנית ובחיפה גם משהו כזה.
<זאב שטח: שאלת שאלות מספריות אז אני אענה.
<זאב שטח: אנחנו מנפיקים ביום, בממוצע, בערך 250 כרטיסים ביום אחד.
<זאב שטח: זאת אומרת 5000 בחודש בערך בתקופה הזו.
<זאב שטח: זה לא כך בכל תקופה.
<זאב שטח: יש תקופות כאלה ויש ימים כאלה וימים כאלה.
<זאב שטח: אני אומר משהו מאוד מאוד ממוצע.
אורי מקלב: כמה זמן התוקף של הכרטיס?
<זאב שטח: בדרך כלל לארבע שנים, יש גם אפשרות לרכוש לשנתיים אם מישהו רוצה שזה יהיה פחות יקר לו או שהוא חושב שהוא לא צריך לארבע שנים.
<זאב שטח: כמו שאלון אמר יש הרבה מאוד פרוייקטים ברמה הלאומית.
<זאב שטח: צריך לשים לב, בדברים שאתה אמרת יש איזה סתירה מסויימת.
<זאב שטח: זאת אומרת, אם אנחנו רוצים שיהיו עוד גורמים ושהעסק הזה יתפתח כמו שאתה אמרת בהתחלה לעוד חוקים ובוא נעשה אז אי אפשר מצד שני להגביל דברים.
<זאב שטח: זאת אומרת יש פה הנחיות סותרות.
<זאב שטח: אם רוצים שיהיה משהו סוחף ומשהו טוב שעוד חברות יקומו, ואנחנו רוצים שיקומו עוד חברות, אז צריך שיהיה עוד שימוש.
<זאב שטח: נתת דוגמה את הבנקים.
<זאב שטח: הבנקים היום כותבים חתימה ובעצם זה הזדהות.
<זאב שטח: זה הזדהות באמצעות ססמא שכל האקר מתחיל יכול לדעת.
<זאב שטח: אני למשל מעביר המון המון כסף ביום, כל יום, עם שאלת סבתא ששם החתולה שלי היא מיצי.
<זאב שטח: שלא קשה גם אם לא הייתי אומר ושם הבן שלי הוא עומרי.
<זאב שטח: אז הנה כולם יודעים את זה וזה גם לא בעיה לדעת גם בלי שאני אומר את זה וככה בנק לאומי מעביר כסף.
<זאב שטח: זה נראה לך משהו תקין, אדוני היושב ראש?
<זאב שטח: לי זה לא נראה.
<זאב שטח: ולכן לציין את הבנקים לשבח בעניין הזה אני לא מציין.
<זאב שטח: אני כתבתי מכתב לד"ר חדווה בר והיא דווקא שלחה אליי ועדה - - -
אורי מקלב: זאת אחריות שלהם מה אכפת לי - - -
<זאב שטח: כן, מה זה מה אכפת לי, אבל אתה רוצה להגן על הציבור ויש פריצות ויש בעיות ולא מחייבים אותם להשתמש בחתימה אלקטרונית כשאדם חותם על העברות כספיות בכספים לא מעטים.
<זאב שטח: לדעתי זו שערורייה אבל אני מניח שהדבר הזה ידון בהמשך.
<זאב שטח: הדבר הבסיסי ביותר שצריך לדעת פה זה שאנחנו לא אי בודד בעולם.
<זאב שטח: חתימה אלקטרונית הרגולציה הקיימת, החוק הקיים במדינת ישראל הוא חוק שמבוסס על התקינה האירופאית מ-99'.
<זאב שטח: יצאה תקינה חדשה באיזשהי דרקטיבה שהיא הנחייה לכל המדינות שרוצות להיות חברות שכבר לא כל מדינה יכולה לשנות לפי רצונה אלא היא הנחייה כזו - - - לחדש לכל מדינות אירופה והיא יצאה ב-2014.
<זאב שטח: זאת אומרת אם ב-99' אמרו לכל מדינה זה הבסיס וממנו אתם יכולים קצת לשנות פה ההנחיה היא שאין לשנות אפילו פסיק.
<זאב שטח: ולכן, אם אנחנו רוצים להכניס אמצעי חתימה כגון אמצעי חתימה נניח שיש כל מיני עטים כאלה גרפים וזה שאינם מחזיקים מבחינה מתמטית ומבחינת תקן בינלאומי אנחנו עושים - - - בודד.
<זאב שטח: זאת אומרת צריך לראות שהחקיקה הישראלית המתפתחת כרגע - - - חדשה, היא תתאים אחת לאחת לתקינה האירופאית ואני מציע לקיים על זה אפילו דיון נפרד, זה נושא מאוד מאוד חשוב בעולם.
<זאב שטח: כמו כן, יצא תקן חדש להגנה על הפרטיות, General Beta protection regulation, שגם פה ההזדהות היא אחת, מה ששאלת לגבי ההזדהות, אבל הדבר העיקרי פה זה יותר עניין של הצפנות ועניין של שמירה על כרטיסי אשראי ושמירה על כל מיני אמצעים של הגנה על פרטיות.
<זאב שטח: זה לא רק העניין של ההזדהות.
<זאב שטח: לסיכום, ככל שאנחנו יותר נבקש מגופים מוסדיים במדינה להשתמש בחתימה אלקטרונית ככה תהיה יותר פריחה לנושא הזה.
<זאב שטח: ככל שלא נחייב אותם, יהיה פחות.
<זאב שטח: ככל שהרשות להגנת הפרטיות תאפשר שימוש באמצעי הזדהות יותר משוכללים שעדיין מאפשרים הזדהות טובה לצורך הנפקה כגון בטלפון סלולרי או כגון באמצעים אחרים שיחידת התקשוב מנסה לפתח ואני בעד הדבר הזה אז יהיה יותר קל להנפיק חתימה.
<זאב שטח: היום, אחת הבעיות זה שצריך להגיע פנים אל פנים.
<זאב שטח: אם נוכל לפשט ונוכל להגיד לבנאדם שים את הכרטיס, תזדהה עם הכרטיס שלך, תעודת הזהות החכמה או שתשים את האצבע או משהו כזה ששימוש גם בביומטרי וגם ב- - -
אורי מקלב: אנחנו עושים את זה.
אורי מקלב: עבור מספר - - - מאפשרים דרך החוק - -
<זאב שטח: לא לצורך הנפקה - - -
אורי מקלב: - - שלא צריך לעבור באופן אישי אלא אפשר דרך - - - זאב, אתה רק יכול לענות לי על שאלה אחת אנחנו פשוט בלחץ של זמן.
אורי מקלב: אמרת שהכרטיס המאובטח הוקם בהנפקה שלך?
<זאב שטח: אנחנו בדרך כלל לא מנפיקים - - -
אורי מקלב: יש עוד חברות שמנפיקות - - -
<זאב שטח: אנחנו בדרך כלל לא.
<זאב שטח: אין דבר כזה.
<זאב שטח: בדרך כלל הכרטיסים המאובטחים, שאלת למשל לגבי הצבא, הם לא לגבי חתימה, הם רק לגבי הזדהות.
<זאב שטח: זאת אומרת אותו דבר שקוראים לו כרטיס מאובטח - - -
אורי מקלב: מי מנפיק כרטיס מאובטח?
<קריאה: לחשבוניות יש לנו - - - מאובטח.
<זאב שטח: לא, בסדר, אפשר אבל לא עושים - - -
אורי מקלב: זה חוק שעבר פה, כפי שאתה יודע.
<זאב שטח: כן, כן, אבל הוא לא עבר בסוף.
<זאב שטח: זאת אומרת עדיין לא שולחים חשבוניות למדינת ישראל עם חתימות.
<זאב שטח: זה לא עבר בסופו של דבר.
אורי מקלב: זה עבר.
אורי מקלב: החוק רק עבר - - - החוק עבר, הוא החריג כמה משרדים ממשלתיים ונתן לזה תאריך תחולה קצת יותר מאוחרת אבל לא שהוא לא עבר החוק עבר בקריאה שנייה ושלישית.
<זאב שטח: העניין של המאובטחת - - -
אורי מקלב: עבר או לא עבר?
<רעות אופק: עבר אבל בכל מקרה עוד בעבר עוד לפני כמה שנים רשות המסים קבעה בהוראות שלה אפשרות לחתום על חשבונית בחתימה מאובטחת או בחתימה מאושרת.
אורי מקלב: החתימה המאובטחת שמדברים עליה זה כרטיס?
<רעות אופק: גם יכול להיות.
<זאב שטח: החוק שאתה העברת איננו כולל התייחסות לחתימה אלקטרונית כי כפי שעו"ד אופק אומרת העניין של חתימה אלקטרונית הוא בחוק אחר מ-2004.
<זאב שטח: לכן, בחוק החדש אין בכלל התייחסות.
אורי מקלב: טוב, תודה על הדברים.
אורי מקלב: עו"ד יהונתן קלינגר בבקשה.
<יהונתן קלינגר: היי, צהריים טובים.
<יהונתן קלינגר: אני רוצה להגיד שני דברים.
<יהונתן קלינגר: ראשית אני אבהיר לגבי השימוש בחתימות מאושרות.
<יהונתן קלינגר: חתימות מאושרות בסופו של דבר מאפשרות לכל אדם, לי ולך, אם יש לנו ידע טכני בסיסי להנפיק משהו שמוכיח אחר כך ברמה יותר נמוכה מחתימה אלקטרונית שאנחנו חתמנו על המסמך הזה.
<יהונתן קלינגר: כלומר לאמת שבאמת המסמך אמין ולא עברו בו שינויים מרגע החתימה.
<יהונתן קלינגר: זה מה שחשוב זה עובד לא רק עם חשבוניות אלא גם עם מסמכים אלקטרונים אחרים שאולי לא צריכים להיות מזוהים ברמה מדינתית.
<יהונתן קלינגר: אבל מה שרציתי - - -
אורי מקלב: יהונתן, תסביר לי את ה- - -
<יהונתן קלינגר: לצורך העניין אם אתה רוצה להכין, לא הייתי אומר צוואה כי לצוואה יש דרישות בחוק, אבל לצורך העניין אם אתה רוצה לחתום על חוזה שבחוזה עם ריגידים מסחריים, חוזה שכירות לדירה או חוזה למכירה של טלפון סלולרי, לא דברים כאלה.
<יהונתן קלינגר: חתימה מאובטחת יכולה להוכיח שאותו קובץ על המחשב הוכן ביום ושעה מסויימים ולא עבר שינוי מאותו רגע.
<יהונתן קלינגר: כלומר, אחר כך כשתגיע לבית משפט באמצעות אותה חתימה יהיה ברור שזה לא קובץ שמישהו נכנס, ערך אותו ושינה בו דברים.
<יהונתן קלינגר: היכולת של החתימה בעצם מאפשרת לי להוכיח שהקובץ לא עבר שינויים וזה מספיק טוב לרוב הפעילויות.
<יהונתן קלינגר: זה לא בהכרח מאמת את הזהות של הבנאדם שחתם, רק מראה שהוא לא עבר שינויים.
<יהונתן קלינגר: מה שאני רציתי - - -
אורי מקלב: איך זה נעשה הדבר הזה, החתימה המאובטחת?
<יהונתן קלינגר: אתה מתקין תוכנה על המחשב, היא מחוללת מפתחות הצפנה על המחשב שלך, חותמת עם המפתח הזה.
<יהונתן קלינגר: מה שרציתי להתייחס אליו זה דווקא מה שקרה השבוע באסטוניה - - -
אורי מקלב: וזה לא קשור לחברה, אתם נותנים רישוי לדבר כזה?
<יהונתן קלינגר: לא, זה לא צריך רישוי, יש תקנים בתקנות.
<יהונתן קלינגר: וזה טוב וזה חשוב וצריך להרחיב את השימושים בזה כמובן.
<יהונתן קלינגר: מה שרציתי לשמוע את ההתייחסות של הרשות זה לגבי מה שקרה באסטוניה והאם אנחנו ערוכים למקרה דומה.
<יהונתן קלינגר: השבוע באסטוניה ביטלו מרחוק 750 אלף תעודות זהות אלקטרוניות עקב פרצת אבטחה במפתחות הקריפטוגרפים שלהם ושלחו את האזרחים והתושבים להוציא את התעודות מהתחלה.
<יהונתן קלינגר: רציתי לדעת אם אנחנו ערוכים למצב דומה.
אורי מקלב: יש להם תעודות זהות אלקטרונית?
<יהונתן קלינגר: אצלם על התעודה האלקטרונית יש חתימה מאושרת, אני אשמח שזה יקרה גם פה כבר.
<יהונתן קלינגר: צריך לעשות קצת תיקוני חקיקה בשביל זה, אנחנו כמובן נשמח לעזור.
אורי מקלב: אז זה פעולות סייבר, זה הגנה מסייבר.
<יהונתן קלינגר: לא, זה טעות.
<יהונתן קלינגר: לא היה אירוע סייבר קונקרטי.
<יהונתן קלינגר: עקב חשש באלגוריתם עצמו, היה איזשהו באג באלגוריתם - - -
<זאב שטח: זה לא באג באלגוריתם זה הכרטיס עצמו שהשתמשו בו, השבב, מצאו שהוא לא מספיק מאובטח.
<קריאה: גילו חשש לפרצת אבטחה שלא מומש ולכן - - -
אורי מקלב: תודה יהונתן, רשות התקשוב.
<עופר ישי: שמי עופר ישי, ממשל זמין, רשות התקשוב הממשלתי, יושב פה איתי יעקב בוטקין ושנינו פועלים במסגרת ממשל זמין בנושאים שדיברת.
<עופר ישי: אז קודם כל אני חושב שהשאלות ששאלה והפוטנציאל של החתימה האלקטרונית אז התשובה היא במאה אחוז כן.
<עופר ישי: זאת אומרת, החתימה האלקטרונית, ואם דיברנו על אסטוניה, אנחנו מדברים שם על כמויות של יותר מ-8 מיליון חתימות לחודש ממדינה שהיא הרבה יותר קטנה מאיתנו והם הגיעו לחישוב שהדבר חוסך להם כ-2% מהתל"ג.
<עופר ישי: כלומר יש פה בהחלט פוטנציאל חשוב וחשוב שהוועדה תטפל ותעקוב וכו'.
<עופר ישי: מה שחשוב מצד שני להדגיש זה שחתימה אלקטרונית היא אמצעי, היא לא מטרה.
<עופר ישי: המטרה היא בעצם לשפר את השירות לאזרח, ולכן כשאנחנו יושבים היום עם משרדי הממשלה ואנחנו יושבים עם כל משרדי הממשלה ואומרים לנו, כתוב לנו בתקנות שצריך לחתום אנחנו אומרים, רגע, בשביל מה אתם צריכים את זה.
<עופר ישי: מה הוא הסיכון שיש לכם בפעולה הזאת.
<עופר ישי: אולי אפשר לוותר על זה בכלל.
<עופר ישי: אם מסתבר שבאמת הדבר הזה נחוץ וזה ניהול הסיכונים שלהם אז צריך להחליט ולראות מהו הכלי הכי מתאים.
<עופר ישי: אבל חתימה אלקטורנית היא אמצעי היא לא מטרה בפני עצמה.
<עופר ישי: אז לכן לשאלתך, אנחנו מדברים על שתי אוכלוסיות שאנחנו מטפלים בהן.
<עופר ישי: אוכלוסייה ראשונה זה אוכלוסיית האזרחים וכפי שאדוני ציין תעודת הזהות יש לה מקום והכנה לתעודה וחתימה אלקטרונית מאושרת על גבי התעודה כיום לפי החוק מנפיקים את תעודת הזהות עם תעודה לאימות שהיא חובה, הבנאדם לא נשאל והיא בעצם לאותו תוקף של הכרטיס יש לו תעודה לאימות.
<עופר ישי: באמצעות התעודה לאימות בעצמה לצרכים של הזדהות פר-סה אפשר לעשות הרבה מאוד שירותים ושוב, בזרוע השנייה של ממשל זמין בכל הנושא של הנגשת שירותים אנחנו פועלים להקמת מערכת זהות בטוחה שדובר עליה גם בהקשרים אחרים, היא תאפשר שימוש גם בתעודת הזהות וגם באמצעים אחרים שהם ברמה יותר נמוכה כמו רמה 3.
<עופר ישי: מבחינה כמותית אנחנו מדברים שעד היום הונפקו על ידי מפעל הנפקת התעודות שיש לנו מעל 1.3 מיליון תעודות, סדר גודל, זה מפעל שעובד כל הזמן ועובד עם רשות האוכלוסין וזה דבר שרץ כל הזמן כולל מערך גיבוי וכו'.
<עופר ישי: לגבי הנושא החתימה, כפי ששאלת וציינו פה אנשי רמו"ט הוגשה בקשה על ידי רשות התקשוב, אנחנו נמצאים בתהליך של קבלת האישור כאשר הדרישות מאיתנו הן דרישות זהות לחלוטין לדרישות שניתנו לגורמים האזרחיים.
<עופר ישי: לא נותנים לנו שום הנחות וגם לא ביקשנו שום הנחות כי אנחנו צריכים לעמוד באותם סטנדרטים בטח כשמדובר על פרוייקט בהיקפים שהם הרבה יותר גדולים.
<עופר ישי: אני אגע רגע בנקודה נוספת שדובר על חתימה מאובטחת, זה גם קשור לפעילות של רמו"ט כי רמו"ט מאשרים בהקשר של פעולה מאובטחת נושא של אמצעי לחילול החתימה עצמה.
<עופר ישי: בממשלה אנחנו משתמשים בכרטיסים שנקראים כרטיסי תמוז שעליהם יש גם כן תעודות דיגיטליות.
<עופר ישי: אנחנו פעלנו כדי שהיצרן יפנה לרמו"ט, יקבל את האישור והבדיקה והיום למעשה כל עובדי הממשלה, מדובר על כ-80 אלף אנשים יכולים לחתום חתימה מאובטחת לפי החוק עם כרטיס חכם.
<עופר ישי: זה דבר שכבר קיים היום ואנחנו גם באמצעות הבקרה של רמות הגענו לדבר הזה.
<עופר ישי: אז בעצם אלה הדברים שאנחנו עושים, אנחנו פועלים לפי הרגולציה מראש גם בהגדרות של התקנים, פעלנו לפי תקנים בינלאומיים.