GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בני דוידור: חקיקה זה תהליך ארוך, לכתוב תקנות זה לוקח בדרך כלל שנה-שנתיים, תלוי כמה תקנות אתה כותב, בשביל זה אנחנו מחפשים את דרך האימוץ, כדי לקחת סט תקנות מוכן ולא להתחיל לכתוב את הכול מחדש.
חיים ילין: הבעיה בין הטוב לטוב מאוד למצוין.
חיים ילין: לכן שאלתי כמה זמן.
חיים ילין: אם אתה מתחיל לכתוב מאפס ניפגש בעוד שנתיים.
חיים ילין: אני לא יודע אם אנחנו יושבים - - -
אורי מקלב: אנחנו נפנה - - - זו שאלה של סדרי עדיפויות.
חיים ילין: לא, אבל יש כמה תקנות שאתה יכול להעביר אותן תוך שלושה חודשים, בלי חקיקה ענקית, עוד במושב הזה אפשר להעביר.
<בני דוידור: כבר היום החוק והתקנות מכסים, רק הם מכסים בצורה הרבה יותר אגרסיבית ממה שהשוק - - -
חיים ילין: הבנתי, אתה אומר שהיום החוק מחמיר יותר?
<בני דוידור: נכון.
אורי מקלב: בשביל זה צריך גם תקנים של פיקוח, תקנים של אכיפה.
אורי מקלב: יכול להיות שאנחנו נעשה את זה גם בשאילתה, כמה תקנים יש, מה סדר הגודל, מה היעדים, מה לוחות הזמנים.
אורי מקלב: גם ענייני תקציב.
אורי מקלב: אנחנו נפנה לשר התחבורה עם מספר שאלות שאנחנו מבקשים לנושא הזה, גם בחקיקה, לוחות זמנים.
אורי מקלב: שהמשרד יגיד לנו, שאנחנו נעזור לך בזה, שצריך להקצות אנשים, בטח המחלקה המשפטית של משרד התחבורה היא זו שעוזרת לכם, אתה צריך למצוא את הזמן הפנוי בתוך הדברים.
אורי מקלב: קשה לי להאמין שהקצו לך צוות עכשיו שיעשה את זה, או אפילו מישהו מסוים.
<בני דוידור: יש לנו מחלקה משפטית שלנו.
אורי מקלב: מחלקה משפטית שהיא עסוקה בעוד דברים.
אורי מקלב: אני מדבר על כך שבתוך המחלקה המשפטית אנחנו רוצים לראות ששמים על זה דגש ואת תשומת הלב הנכונה.
<אברהם ליבלינג: כן.
אורי מקלב: עוד פעם את השם.
<אברהם ליבלינג: שמי אברהם ליבלינג, ראש אגף פיקוח אווירי.
<אברהם ליבלינג: יושב פה אבישי פדה
<אברהם ליבלינג: צור שהוא מהמחלקה המשפטית, הוא מוביל את צוות החקיקה.
<אברהם ליבלינג: אני רוצה רק להסביר, שיובן על מה אנחנו מחוקקים, מה שבני דיבר.
<אברהם ליבלינג: באסדרה, הראשונים שהייתה להם לפני כשנה חקיקה מוסדרת זה האמריקאים.
<אברהם ליבלינג: אנחנו נפגשנו איתם ועם האירופאים להבין במה מדובר.
<אברהם ליבלינג: מדובר על כלים עד 25 קילו, לא שוקלים פחות מ-300 גרם, כל הסיפור הזה מדובר על risk based, לפי סיכון.
<אברהם ליבלינג: זאת אומרת מי שיטיס בקשר עין ולא יסכן את הציבור, מה שהאמריקאים עשו, ואצלנו מדובר על כ-20,000 כלים, להערכתנו, מילדות בארצות הברית בנות 10 שמקבלות לכריסטמס, עוד מעט הכריסטמס מגיע, הן מקבלות כלים, או אנשים שמפעילים את זה לתרבות הפנאי, יש גם אנשים שעוסקים בזה מסחרית, אנחנו נייצר, אם אפשר, אנחנו נוסעים לארצות הברית באמצע דצמבר-תחילת ינואר להבין איך הם יישמו את זה.
חיים ילין: אף אחד לא עובד שם בתאריכים האלה.
חיים ילין: אלא אם אתה רוצה באמת לקדם משהו.
חיים ילין: אם אתה רוצה לקדם אל תיסע בתאריכים האלה.
חיים ילין: אלא אם אתה רוצה לטייל ולאכול.
אורי מקלב: הוא רוצה להיפגש עם הבנות שקיבלו מתנה או דמי חנוכה, או אפיקומן.
<אברהם ליבלינג: יש יהודים במחלקה, כולם עובדים.
<אברהם ליבלינג: לא, חברים, אני לא נוסע לבלות בכריסטמס.
חיים ילין: אתה יודע מה טוב בלהיות יהודי בגולה?
חיים ילין: אני אומר לך מניסיון, אתה חוגג פעמיים, גם את החגים שלהם וגם את החגים של היהודים.
אורי מקלב: זה ב'יש עתיד', אבל מי שנמצא ב'יהדות התורה' לא - - -
<אברהם ליבלינג: כבוד חבר הכנסת, מה שאני רוצה לומר, הם יצרו את הדבר הבא, הם יצרו משויכות, זאת אומרת כל מי שייבא כלי לארצות הברית הוא מחויב לרשום אותו און ליין והוא צריך לעבור איזה שהוא מבחן ידע כדי לדעת מה מותר ומה אסור ומה מסדיר ויוצר שייכות ושייכות מייצרת אחריות.
<אברהם ליבלינג: זה לא עוסק בכל הסכנות שדיברת עליהן, זה לא עוסק בכלים גדולים, זה לא עוסק בהובר שרוצה להטיס נוסעים בתור מוניות אוויר.
<אברהם ליבלינג: אני רוצה להזכיר, אני ראש אגף פיקוח אווירי, אנחנו עוסקים ברישוי מטוסים גדולים.
<אברהם ליבלינג: הגישה הטרדיציונלית, המסורתית, להתייחס לרחפנים, ל-20,000 רחפנים, במשקל, והרוב שנכנס לארץ זה בין 700 גרם ל-1.100 קילו, מעל 90%, אנחנו יודעים את זה - - -
אורי מקלב: זאת אומרת זה גם כולל חברות, זה לא רק אנשים פרטיים.
אורי מקלב: נניח חברה שעכשיו רוצה לעסוק במשלוחים, היא מפעילה עכשיו 20 רחפנים כאלה - - -
<אברהם ליבלינג: אין.
אורי מקלב: זאת אומרת אתם לא מפעילים נגדה שום רגולציה.
<אברהם ליבלינג: אין חברה כזו שמפעילה משלוחים.
אורי מקלב: לא, אבל יהיה.
<אברהם ליבלינג: כשיהיה, שימו לב מה שאני מנסה להגיד והאמריקאים אמרו והזהירו מפני זה, הדבר הזה הוא מאוד אקזוטי וכשרחפן טס ליד שדה תעופה דב זה מקבל כותרות אדירות והם אומרים, 'תיזהרו'.
<אברהם ליבלינג: אני חוזר על מה שאני מדבר, עד 25 קילו, ראיתם שמנהל רת"א הקל עד 4 קילו, לא הקל עד 25 קילו, ומה הסיכון שלו?
<אברהם ליבלינג: כדי לא לעשות אובר רגולציה.
<אברהם ליבלינג: היה פה אובר רגולציה, הצלחנו לרשום 188 כלים מ-20,000.
<אברהם ליבלינג: זאת אומרת זה לא אפקטיבי, צריך לייצר כלי שתהיה לנו את היכולת להשתלט על התחום, מצד אחד לתת לאזרחים את החופש, מצד שני לדעת מי עושה מה.
<אברהם ליבלינג: אתה הזכרת פה אופניים, אני לא מומחה לאופניים - - -
אורי מקלב: סליחה, אברהם, גם החופש זה חופש, אבל הנחיות יכולות להיות, אתה לא צריך רישומים.
אורי מקלב: זה לא בין רישום ללא רישום אז השטח הוא הפקר.
אורי מקלב: אפשר הנחיות, אפשר חקיקה, שמה שאנשים צריכים, גם מי שמפעיל כלים כאלה, הוא צריך לעמוד בתקנות, לעמוד בהנחיות.
אורי מקלב: אם על זה אתה גם מפעיל פיקוח ואכיפה אז לא צריך בשביל זה אסדרה.
אורי מקלב: הוא לא צריך להירשם והוא לא צריך לשלם, שום דבר, אבל יש הנחיה.
אורי מקלב: אני לא חושב שזה צריך להיות בלי שום הנחיה, גם הנחיה של מניעה וגם הנחיות של הפעלה ועוד דברים שאנחנו רוצים בעניין הזה, מה מותר ומה אסור, כולל מה שיכול לפגוע בצנעת הפרט ועוד דברים אחרים.
<אברהם ליבלינג: אם לא הובנתי, התהליך של לקחת רחפן של 700 גרם - - -
אורי מקלב: כך אנחנו רואים את הדברים.
<אברהם ליבלינג: גם האמריקאים רואים את זה ככה.
<אברהם ליבלינג: קודם כל אתה תהיה משויך לרחפן שהבאת אותו ביבוא אישי, אתה תהיה משויך אליו, אם תפגע במישהו יידעו שזה אתה, אם מישהו יוריד אותו יידעו שהוא שלך, ודבר שני, כדי להפעיל אותו אתה תצטרך להתרשיין און ליין, זה אומר לרכוש את הידע מה מותר ומה אסור, מה הן מגבלות ההפעלה.
<אברהם ליבלינג: אם לא הובנתי, זה בערך מה שאתה אמרת.
אורי מקלב: האכיפה היא רק אכיפה פיזית, או יש גם אכיפה טכנולוגית?
אורי מקלב: לא של רשויות ביטחון, אתם הולכים לכיוון הזה?
<אברהם ליבלינג: אנחנו דיברנו עם המשטרה מפני שהמיוחדות של התחום הזה היא שגם אם תביא 40 תקנים, היום באגף פיקוח אווירי יש 30 מפקחים, גם אם תביא עוד 30 מפקחים הם לא מסוגלים להיות בכל פינה בארץ ולהשתלט על 20,000 - - -
אורי מקלב: 30 מפקחים שמטפלים רק ברחפנים?
<אברהם ליבלינג: אמרתי, עוסקים בכל התקופה, מאל-על ועד אילת.
אורי מקלב: בעקבות הרחפנים לא הוספתם עוד תקנים.
אורי מקלב: ככה אני מהמר.
<אברהם ליבלינג: מה שאני אומר, הדרך לטפל - - - האמריקאים לא הקצו לכך מפקחים, אלא הם משתמשים בעיריות ובמשטרה.
<אברהם ליבלינג: התקשורת עם המשטרה, חינוך הציבור, השימוש במדיה האלקטרונית כדי להעלות את המודעות, אנחנו יוצאים מהנחה שרוב האנשים הם שומרי חוק, בעבריינים נצטרך לטפל.
<אברהם ליבלינג: היום, בני יזם את זה, לכל יבוא של רחפן, כשהוא מקבל אותו נכנס פמפלט שמסביר לילד או לאדם שפותח אותו מה הן מגבלות השימוש.
<אברהם ליבלינג: נעשו פה דברים.
<אברהם ליבלינג: יש מה לעשות.
<אברהם ליבלינג: אנחנו בדרך לשם?
<אברהם ליבלינג: אמצע דצמבר או אחרי הכריסטמס, תחילת ינואר, נפגוש את האמריקאים, נבין כיצד הם יישמו את זה מבחינה טכנולוגית וניקח את זה משם.
<אברהם ליבלינג: זה בנושא בטיחות.
אורי מקלב: חוכמה בגויים תאמין, זה בסדר, האמריקאים זה בסדר, אבל בסופו של דבר לא כל דבר אנחנו מאמצים מהאמריקאים, צריך התאמה למה שקורה פה.
אורי מקלב: אני אשאל אותך שאלה, אם אתה כל כך בטוח בעצמך, היה לכם ממשק עם הרשויות המקומיות, עם השלטון המקומי, קיימתם איזה ישיבה בעניין?
<אברהם ליבלינג: בהחלט.
אורי מקלב: והגעתם להבנות?
אורי מקלב: אתה יודע מה, אנחנו נשאיר את זה, אני אשאל את השאלה בהמשך, אני רוצה קצת לשמוע גם אחרים, אולי אנחנו מתמקדים רק בנושא אחד ויש עוד כמה נושאים.
אורי מקלב: אני אכבד כאן את המשרד לבטחון פנים, את המשטרה, בעניין הזה, מי?
<יחזקאל מרקוביץ: משטרה זה הוא, אני שירות בתי הסוהר.
אורי מקלב: מה היום השימושים של המשטרה, השימושים שלכם, מצד אחד, אם תוכל לספר לנו, וגם בצד השני, האם יש שימושים לא מוסדרים, שימושים פליליים גם בנושא הזה של רחפנים?
אורי מקלב: מה ההתמודדויות, אם יש קצת נתונים אנחנו גם נשמח לשמוע.
<אילן מגר: שמי אילן מגר, אני ראש מטה המערך האווירי של המשטרה.
<אילן מגר: אני נמצא פה מהצד של המשתמשים.
<אילן מגר: אנחנו מקימים, הקמנו, מערך של רחפנים לשימושים משטרתיים, לשימושים מבצעיים, בהתאם להוראות החוק.
<אילן מגר: אנחנו פועלים בשיתוף פעולה עם רשות התעופה האזרחית, אנחנו גוף שמפעיל מסוקים וכלי טיס אחרים, בין היתר רחפנים.
<אילן מגר: במסגרת זו אנחנו מכשירים אנשי משטרה, למעשה מעבירים אותם הליך של רישוי כך שהם יהיו מטיסי רחפנים מורשים על פי החוק בישראל, על פי מה שמוגדר היום, מה שרת"א הגדירה.
<אילן מגר: אנחנו לא עוסקים באכיפה של עבירות באמצעות רחפנים, אבל כשמגיעה לידי המשטרה ידיעה על שימוש אסור אז המשטרה פועלת נגד זה.
<אילן מגר: הדוגמה שנתן אברהם ליבלינג זה אותו מטיס בשדה דב שצילם מטוס שהגיע לנחיתה מגובה שהיה ברור שזה גובה מסוכן, שסיכן את המטוס.
<אילן מגר: בסופו של דבר הגיעו לאותו אדם וננקטים נגדו הליכים פליליים, משפטיים.
חיים ילין: אבל האכיפה באוויר, של מי היא?
<אילן מגר: מה זה אכיפה באוויר?
חיים ילין: בכוונה אני אומר את זה, מישהו סגר שטח מסוים אווירי, סגור, כמו שיש צו אלוף על הקרקע שאסור להיכנס יש באוויר, ומישהו נכנס, מישהו דואג לזה שלא ייכנסו לשם?
חיים ילין: מישהו אוכף את זה, מישהו יודע שנכנסים או לא נכנסים?
חיים ילין: דוגמת החתונה המפורסמת.
חיים ילין: דוגמה, נתתי, מחר זה יהיה משהו אחר, אירוע ביטחוני אחר או אירוע שאף אחד לא צריך לדעת עליו והם נכנסים לתוך השטח הזה של הבית, וילה, בקיסריה.
חיים ילין: מי אוכף את זה?
חיים ילין: אין שיטור באוויר.
<בני דוידור: אוכף זה הפעולה אחר כך, אחרי שזה קורה.
<בני דוידור: יש לזהות את זה לפני זה.
חיים ילין: התחלתי, אמרתי, מי מזהה את זה, מי כותב 'שטח צבאי סגור' או שטח סגור, מי יודע שזה ככה, למי מזרימים את המידע, מי מסתכל?
<בני דוידור: יש תהליכים מובנים של סגירות אוויריות, של אזורים אסורים וכל מי שלומד את התחום הזה ועושה את הרישוי אמור להכיר את התהליכים האלה, זה לא דברים נסתרים.
<בני דוידור: יש לזה תהליכים מאוד מוסדרים בתקנות ובחוק.
אורי מקלב: התקנות אומרות כמה אפשר להתקרב לבית, לבית מגורים?
אורי מקלב: בנושא הזה גם נעשית אכיפה?
אורי מקלב: יש דוח או הליך - - -
<בני דוידור: מעט מאוד, כי קשה מאוד, אל"ף, לתפוס את האירוע בזמן אמת וקשה מאוד להוכיח את זה.
<בני דוידור: לכן אנחנו עושים שינוי בחוק כדי לאפשר אכיפה יותר יעילה.
אורי מקלב: אתם מודעים שיכולים להיות חוגים כאלה שנעשים, או חובבנים, שהם ביחד מתאגדים ועושים את זה, האם אתם מקבלים על זה משוב או פנייה?
אורי מקלב: יש מישהו שעושה את זה?
<בני דוידור: קלוב התעופה הוא קלוב עם רישיון, יש שישה קלובים כאלה בארץ שעובדים ביחד איתנו והם מרושיינים והם יודעים איך להדריך את האנשים.
אורי מקלב: אין כאלה שלא ממוסדים?
אורי מקלב: חובבנים שלא רשומים?
<בני דוידור: בטוח שיש.
אורי מקלב: אני תיכף אשמע אתכם.
אורי מקלב: אני מלא כאן עוד שאלות, אני יודע שזה הרבה יותר רחב מאשר החלק המצומצם שאנחנו כאן מדברים, זה הרבה יותר.
אורי מקלב: כמו שאתה אומר, אני לא מאמין ש - - - האכיפה שנעשית, כמה - - -
<בני דוידור: לא, האכיפה לא יעילה היום.
אורי מקלב: אני מבין שאותו אחד שהיה בשדה דב, לא היה במשפט בכלל, הוא קיבל - - -
<אילן מגר: אני לא יודע מה הסתיים איתו, אבל אין מתנ"ע אווירי שמחפשת רחפנים שעוברים עבירות באוויר.
אורי מקלב: כשאתה אומר רחפן, אתה מדבר על מעל 25 קילו?
<אילן מגר: לא, אני מדבר על אותם עשרות אלפי רחפנים קטנים.
אורי מקלב: לא, אני מדבר על שימושים של המשטרה.
אורי מקלב: יש לכם יחידה טכנולוגית שלכם או היחידה של רחפנים?
<אילן מגר: השיטה שאנחנו עובדים היא שיטה של ביזור, אנחנו למעשה מכשירים רחפנים כשאנחנו מכוונים לכך שבכל תחנת משטרה יהיה תחת ידו של מפקד התחנה מטיס רחפן מוסמך ובעל רישיון, לפחות אחד, שיפעיל רחפנים.
<אילן מגר: אנחנו מתפתחים עם הנושא הזה, אנחנו מתחילים בהתחלה עם רחפנים קטנים של פחות מ-4 קילו ואנחנו נראה, בהתאם לצרכים המבצעיים אנחנו נפתח את התחום הזה לכל מקום.
<אילן מגר: יש גם - - -
אורי מקלב: מוסדר בחוק שימוש ברחפנים, נניח, לצרכים כלליים, לא בצורה גלויה, בצורה נסתרת?
אורי מקלב: כל זה מוסדר?
אורי מקלב: בחוק היום אפשר במעקב להשתמש ברחפן או כל אמצעי טכנולוגי?
אורי מקלב: אין לכם מניעה בעניין הזה.
<אילן מגר: האם לנו יש מניעה להשתמש?
<אילן מגר: צריך להבין, אנחנו מתייחסים לרחפן כאל מצלמה מעופפת.
<אילן מגר: למעשה אנחנו מדברים על אמצעי חוזי שמותקן ברחפן ועל היכולת להשתמש בתוצרים של אותו אמצעי.
<אילן מגר: לנו אין מניעה, אנחנו פועלים בהתאם לצרכים המבצעיים שלנו.
<אילן מגר: אם יש לנו פעילות מבצעית שמצלמה מעופפת כזאת יכולה לסייע אז אנחנו בהחלט שוקלים ומשתמשים.
אורי מקלב: אני מבין שמגוון הפעילות שלכם עדיין מתרחב, אתם עכשיו די בהתחלה של השימושים בנושא של הרחפנים.
אורי מקלב: ידוע לכם על שימושים פליליים בנושא?
<אילן מגר: לי לא ידוע.
אורי מקלב: לא ידוע על שימוש ב - - -
<אילן מגר: לי לא ידוע על שימושים פליליים, בכל אופן אני לא מכיר.
אורי מקלב: אנחנו נבקש אם יש מידע יותר מדויק מהמשטרה, שייתנו לנו את המגוון של הדברים שנעשו.
אורי מקלב: לא צריך את הכול לדעת בעניין הזה, בחלק שאפשר.
אורי מקלב: שירות בתי הסוהר.
אורי מקלב: אנחנו נגענו בנושא הפלילי והניסיון, ודאי יש לכם מה להגיד בעניין הזה.
<יחזקאל מרקוביץ: כן.
<יחזקאל מרקוביץ: צהריים טובים.
<יחזקאל מרקוביץ: שמי חזי מרקוביץ, אני ראש מחלקת ביטחון בשירות בתי הסוהר.
<יחזקאל מרקוביץ: ראשית, אני רוצה לומר שבתי הספר הוגדרו על ידי רת"א כאזור אסור לטיסה, יחד עם זאת מתחילת שנת 2017 מתועדים אצלנו 40 אירועים של חדירת רחפן למרחב האווירי של בית הסוהר, כולל אירוע מתועד אחד בפברואר השנה של תפיסת רחפן שנשא אל תוך בית סוהר רימונים חומר חשוד כסם, אמל"ח וכמובן אמצעים אסורים שהוברחו אל תוך בית הסוהר.
<יחזקאל מרקוביץ: נכון להיום הרחפן או סוגיית הרחפנים נתפסת כאיום משמעותי על בתי הסוהר, מהסיבה הפשוטה, הוא עוקף את כל מערכי האבטחה הקיימים והסטנדרטיים.
<יחזקאל מרקוביץ: מבחינה חוקית אנחנו לא יכולים לנטרל רחפנים, אין לנו סמכות לכך, אנחנו כרגע עובדים רק על סוגיית הזיהוי והניטור, מה שנקרא, של הרחפנים, אבל מרגע שזיהינו אין לנו באמת כלים מעשיים מה לעשות עם זה.
חיים ילין: רגע, שנייה, אמרת שני דברים.
<יחזקאל מרקוביץ: שלושה אפילו.
חיים ילין: לא, אחת, חוקי, אין לך את הכלים החוקיים להוריד ואין לך עכשיו גם את האמצעים.
חיים ילין: אם היו לך את האמצעים - - -
<יחזקאל מרקוביץ: לא, אני אסביר שוב.
<יחזקאל מרקוביץ: קודם כל האמצעים קיימים בשוק, יש אמצעים לא רעים בכלל, אבל אנחנו כרגע מתמקדים באמצעי שמאתר ומזהה ויודע להפעיל את מערכות הביטחון בתוך בית הסוהר, אבל גם כשזיהיתי אין לי יכולת לנטרל את הרחפן מבחינה חוקית.
<יחזקאל מרקוביץ: מכל מיני סיבות, אני לא ארחיב, זה גם לא החלק שלנו.
<יחזקאל מרקוביץ: בצד זאת אנחנו כמובן גם מתייחסים לסוגיית הרחפנים כהזדמנות בגלל היכולת של חוזי.
<יחזקאל מרקוביץ: אנחנו משתמשים בזה גם בסוגיה של הברחות אל תוך בתי הסוהר בזריקה מעבר לחומות וגם, חלילה, באירוע בריחה.
<יחזקאל מרקוביץ: אז גם אנחנו משתמשים בזה להיבטים האלה.
אורי מקלב: כמה מתקנים יש לשב"ס שהם עומדים בחשש של שימוש ברחפנים?
<יחזקאל מרקוביץ: נכון להיום מתועדים אצלנו למעלה מ-20 מתקנים שהגיע אליהם רחפן בצורה בלתי מורשית, זה בעצם מכסה כמעט ברמה הארצית את מרבית המתקנים.
<יחזקאל מרקוביץ: מיותר ללציין מה קורה אם רחפן כזה מגיע לבית סוהר ביטחוני, עם אסירים ביטחוניים, או לחילופין לצורך הברחת אמצעים אסורים לתוך בית סוהר, ההשלכות ברורות, כך שזה איום משמעותי מבחינתנו.
אורי מקלב: אתם היום יודעים על דברים שנעשו, שלא זיהיתם וכבר נעשו ואתם רק גיליתם אותם בדיעבד, כשמצאתם, נניח, אמצעים כאלה ואלה והתגלה לכם בחקירה שזה הגיע בעקבות רחפן?
<יחזקאל מרקוביץ: ברמה המודיעינית יש לנו מידע בנושא הזה וכפי שציינתי, יש לנו מקרה אחד בלבד של רחפן שמסיבה כזו או אחרת הוא הושבת מעל בית סוהר, או לא הצליח להתרומם חזרה, ועליו מצאנו, כפי שאמרתי, גם אמל"ח, גם חומר חשוד כסם וגם אמצעים אסורים אחרים.
<יחזקאל מרקוביץ: כך שיש לנו אימות לסוגיה הזאת.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו, שאלנו, לא ידענו על השימוש הפלילי, אז אנחנו קיבלנו רק בקציר העומר מה יכול להיות במסגרת ממוסדת ועם פיקוח ומאוד מאוד משוכללת במניעת דברים כאלה, כמה זה יכול להיעשות בקלות יותר לגבי דברים אחרים, שאין את המאמצים והאמצעים שיש לכם, שאצלכם כדבר הראשון זה הזהירות מדברים כאלה.
אורי מקלב: אני אומר גם שיש לנו חוסר מודעות, הפגיעה יכולה להיות בחוסר המודעות שאפשר לפגוע.
אורי מקלב: זאת אומרת הרבה אנשים לא יודעים שהם צריכים להתמודד עם דברים כאלה, בגלל הדברים האלה, לעשות דרכם פשע על ידי רחפנים.
אורי מקלב: אבל אנחנו גם בעניין הזה עוד נרחיב את הדיבור.
אורי מקלב: את מי ביקשתם, את ירון קורן?
<ירון קורן: כן, אני.
<ירון קורן: ירון קורן, קצין מבצעים של יחידת הכיבוי האווירי.
<ירון קורן: אני רוצה להתייחס לשני נושאים.
<ירון קורן: האחד, רק בחודש האחרון נתקלנו בשתי שריפות שבהן פעלו מטוסי כיבוי ובגזרתם עבדו רחפנים.
<ירון קורן: בדיעבד ראינו את הצילומים ששודרו בתקשורת, דבר שיכול לפגוע במטוס כזה ב - - -
אורי מקלב: אתה מציג את הדברים בגלל שהמטוסים שלכם יורדים מאוד נמוך.
<ירון קורן: הם יורדים נמוך מאוד, חלקם עובדים גם באזור שמתקרב לאזור אורבני, לכן פגיעה של כלי כזה במטוס עלולה להפיל את הכלי ולפגוע גם בטייס וגם להפיל אותו על אזור מיושב.
אורי מקלב: אתה מציף בעיה שאולי בחלקה צריך לחשוב על זה, אזור שהוא לא מנוטר, זאת אומרת הוא לא חופשי, דווקא אפילו יכול להיות מועדף ויכול אפילו מכוון לשם, נניח יכול להיות יער או דברים כאלה, שגם לכוון אותם לשם וזה יכול להפוך בשעת חירום של שריפה למקום שהוא צריך להיות סגור.
אורי מקלב: איך אנחנו מתמודדים עם דברים כאלה.
אורי מקלב: אתה בבת אחת לוקח מקום שהוא יכול להיות לך מקום שהוא מכוון לשם ובעת חירום אתה מכוון ואנשים - - -
<ירון קורן: צריך להבין שהמטוסים האלה מגיעים לשריפה - - -
אורי מקלב: החקיקה צריכה לחשוב על זה.
<ירון קורן: האזור נסגר עבורם מבחינה אווירית, עבור הטיפול בשריפה, אבל אין לנו שליטה, ככה כשמגיע בן אדם פרטי ומחליט שהוא רוצה לצלם את אזור השריפה ומעלה רחפן כזה, אין לנו דרך לשלוט עליו.
<ירון קורן: אנחנו יכולים להעביר לטייסים מכשולים אחרים כמו אנטנות, כבלי חשמל וככה לכוון אותם, אבל כלי שעולה ככה בצורה עצמאית, אין שום שליטה והוא מסכן את כלי הטיס ויכול לפגוע בחיי הטייס.
<ירון קורן: מעבר לזה, ברמה התכנונית אנחנו כן מבינים שהרחפנים האלה הם כן כלי שיכול לעזור לנו בהצלת חיי אדם באמצעים אחרים, כמו סריקה של בניין בזמן שריפה מבחוץ, לזהות לכודים בקומות וכך הלאה.
<ירון קורן: אז כן צריך להסדיר את זה, אנחנו כן מכוונים לנושא הזה שאנחנו - - -
אורי מקלב: הקמתם יחידה כזאת?
<ירון קורן: נקים בשיתוף עם המשטרה ככל הנראה איזה שהוא תהליך שמתבסס על הכשרה שהמשטרה מבצעת.
<ירון קורן: אנחנו נאמץ אותה אלינו וכן נלך להכשרה ואסדרה של הנושא הזה גם בעולם ה - - -
אורי מקלב: את זה אפשר ללמוד מארצות הברית, זה לא נורא.
אורי מקלב: אבל דברים אחרים, כל התקנות נאמץ את מה שהם עשו?
אורי מקלב: בנושא הזה אפשר ללמוד מהם, יש להם גם ניסיון, הם אמונים על כך, שם הנושא של כיבוי אש הוא באמת נמצא בקדמה של המאמצים והאמצעים שהם משקיעים.
<ניר גרסון: שלום לכולם.
<ניר גרסון: אני נציג של הרשות להגנת הפרטיות, זה שמה החדש של רמו"ט, הרשות למשפט טכנולוגי במשרד המשפטים.
<ניר גרסון: אנחנו הרגולטור שאחראי על הגנה על פרטיות, במידע ממוחשב בעיקר.
<ניר גרסון: בישיבה הקודמת של הוועדה אני הצגתי עד כמה הסיכון לפרטיות כבר עולה ועלול לקפוץ, לא עלול, יקפוץ בכמה סדרי גודל עד למצב דיסטופי שבו נאבד לגמרי את היכולת להתהלך באנונימיות בעיר, בכפר, במרחב הציבורי.
<ניר גרסון: זה אם לא נתעשת מבחינה רגולטורית.
<ניר גרסון: הזכרתי בדיון הקודם שיש לנו כבר הנחיה כללית לגבי אופן השימוש במצלמות מעקב במרחב הציבורי, אבל שלאור ההתפתחויות הטכנולוגיות או היכולות המיוחדות והחודרניות של רחפנים אנחנו מתכוונים להשלים ולעדכן ולפרסם הנחיה ספציפית שתעסוק בנושא.
<ניר גרסון: בהמשך לכמה שאלות שאתה שאלת, אדוני, לנו יש סמכויות אכיפה, כרגע כבר היכולת להטיל קנסות מנהליים, אנחנו - - -
אורי מקלב: באיזו תואנה, של פגיעה בזכות, פגיעה בפרטיות?
<ניר גרסון: פגיעה בפרטיות.
אורי מקלב: אתה יכול לתת דוגמה של מקרה שהיה?
<ניר גרסון: לגבי רחפנים ספציפית, אין לי דוגמה כרגע, אבל בהנחיה, וזה השלב הבא של מה שאני רוצה לעדכן, אנחנו התקדמנו מאוד בהכנת הנחיה ספציפית לנושא שימוש ברחפנים.
<ניר גרסון: גם כשהם מצלמים, ורחפנים לא רק יכולים לצלם, זה הסנסור הכי נפוץ, אבל הם גם מסוגלים לשאת סנסורים שיאספו מידע מכל הסוגים, רדאר, לקלוט אותות מסמרטפונים וגאדג'טים אחרים שנושאים ואנחנו מתכוונים, ואלה דברים שאפשר יהיה לאכוף, שההנחיות יהיו יותר קונקרטיות.
<ניר גרסון: ההנחיה המתגבשת תדרוש להפעיל פרוצדורות לפני הפעלת רחפנים, בחינות משפטיות וגם שימוש בטכנולוגיה, עוד שאלה שאדוני שאל, כי בסופו של דבר כללים ונורמות לפעמים קשה להטמיע אותם, אבל אם אתה מתכנן מראש את החומרה ואת התוכנה ואת האפליקציות ככה לפי עקרונות הפרטיות שיצמצמו - - -
אורי מקלב: אני שואל, לא דווקא כשיש יסוד נפשי לעשות עבירה, זה דיברנו - - -
<ניר גרסון: לא, לא יסוד נפשי.
אורי מקלב: זה דיברנו.
אורי מקלב: אני אומר לך, בלי יסוד נפשי לעבירה, אנחנו מדברים על בן אדם שהוא בדרך אגב, אדם שלצורך תחביב, מה אתם יודעים שעלול להיות או מה שכבר נעשה?
אורי מקלב: מה אתם יודעים, אם יש פגיעה בפרטיות בנושאים שאולי התחיל בהובי, או לא יודע, אני לא רוצה להגיד - - -
<ניר גרסון: אני אומר לאדוני, למשל צילום.
<ניר גרסון: הרי היום יש הבדל, גם החוק מבדיל בצדק בין צילום ברשות היחיד, שהוא נתפס כחודר יותר למרחב הפרטי ופוגע לבין צילום ברשות הרבים.
<ניר גרסון: אבל צילום ברשות הרבים זה כלל שנוסח בעולם שבו הצילום היה מזווית הרחוב.
<ניר גרסון: בעולם שבו כל אחד יוכל לצלם דרך חלונות או מעל הגג או לחצרות, צריך למשל לחשוב על פרשנות מחודשת, על ניסוח מחודש של הכלל מה היא רשות היחיד שבה אסור יהיה לצלם, להבדיל מרשות הרבים.
<ניר גרסון: צריך לקבוע גם הגבלה על שימוש בטכנולוגיות מיוחדות, כמו צילום לילה, אינפרה אדום, צילום חודר דרך קירות, צריך להקפיד על אבטחת מידע, כי גם אם אדם, ולזה אני מניח אדוני כיוון, מפעיל - - -
אורי מקלב: מה לוח הזמנים שלכם, שאתם חושבים?
אורי מקלב: מי עושה את העבודה, המשפטנים אצלכם, המחלקה המשפטית שלכם?
<ניר גרסון: אנחנו במחלקה המשפטית שלנו, שאחראית על ייעוץ משפטי ועל אסדרה, על רגולציה, העבודה מאוד התקדמה ואנחנו מדברים עכשיו גם עם רגולטורים אחרים - - -
אורי מקלב: מה ידוע לכם על הטכנולוגיה של היום?
אורי מקלב: היום יש טכנולוגיה שחודרת לבתים, שהיום בשימוש חובבני או - - -
<ניר גרסון: לא יודע אם בשימוש חובבני, אדוני.
אורי מקלב: אם היום אדם יכול לייבא, יכול להביא סוג של רחפנים או מצלמות כאלה שיכולות לפגוע פגיעה קשה ב - - -
<ניר גרסון: אני לא בטוח אם אפשר לקנות מצלמה - - - לא יודע, אבל אני מנחש שאי אפשר לקנות באי.
<ניר גרסון: ביי - - -
חיים ילין: הכול תמורה, בכסף אפשר הכול.
<ניר גרסון: בסדר, אבל הכול גם שאלה של - - -
חיים ילין: יש לך כסף, תקנה מה שאתה רוצה.
<ניר גרסון: נכון, השאלה איזה טכנולוגיה.
<ניר גרסון: אני לא חושב שהילדות שמקבלות מתנה לחנוכה יכולות לקנות דבר כזה, אבל הטכנולוגיה מתפתחת מהר מאוד וחייבים להכין את התשתית הנורמטיבית שכבר תחזה ו - - -
אורי מקלב: אנחנו אומרים דבר אחד, אתם יודעים מה אתם צריכים לעשות, אנחנו רק רוצים להיות גם רגועים בחלק הזה שבאמת הדברים ייעשו וזה חלק מהנושא של - - -
<ניר גרסון: אנחנו התקדמנו הרבה בזה ובחודשים הקרובים אנחנו - - -
אורי מקלב: נתי שוברט.
אורי מקלב: התפקיד במשרד התקשורת?
<נתי שוברט: אני סגן מנהל מינהל הנדסה במשרד התקשורת ואני אדבר פה גם בתוקף הכובע השני שלי, שאני גם יושב ראש ועדת תדרים, שזה הגוף שהממשלה קבעה שהוא אחראי להועדה והקצאה של תדרים.
<נתי שוברט: אני אתחיל מאיזה שהוא דיווח לוועדה.
<נתי שוברט: בפעם הקודמת עדכנו שמתבצעת איזה שהיא עבודת מטה על מנת לבחון את היכולת לאפשר גם בישראל שימוש ברחפנים שלרוב, אם כי לא רק, אבל רוב העברת החוזי מהרחפן אל המשתמש נעשית בתחום תדרים של 5.8 ג'יגה הרץ.
<נתי שוברט: אז אנחנו נפגשנו עם הגופים הרלוונטיים, כבר זוהו המערכות שפועלות שם כיוון שהתחום הזה היום הוא אסור בישראל כי הוא הוקצה על ידי אותה ועדה לשימוש אחר וזוהו המערכות ויש איזה שהיא פעילות שאנחנו נמצאים בתחילתה על מנת לאפשר, אפשר לקרוא לזה במרכאות פינוי בינוי, אני אומר להזיז את המערכות האלה שתפעלנה בתחומים אחרים.
<נתי שוברט: הדבר הזה כרוך גם בתקציב ואנחנו התחלנו, הצגנו את זה באופן - - -
אורי מקלב: אתם גובים אגרה על הקצאת תדר?
אורי מקלב: או שהאגרה שלהם כוללת גם את הקצאת התדר?
<נתי שוברט: לא, הרחפנים פועלים בתדרים שהם פטורים מרישוי ואז הם לא כרוכים באגרה.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים - - - מהנהן לי שכן - - -
<נתי שוברט: לא, זה של רת"א, זה אני לא יודע.
<נתי שוברט: יש אגרות של רת"א, זה לא קשור לתדרים, זה קשור למשהו אחר.
<נתי שוברט: המערכות האלה הן מערכות שכדי שהן תפסקנה לפעול בתחום התדרים אז צריך להגר אותם לאיזה שהוא מקום אחר והגירה כזאת כרוכה בעלות שעכשיו - - -
אורי מקלב: רק אם הבנתי אותך נכון, כי בכל אופן יש לי פחות ידע בדברים האלה, האם זה נכון מה שכאן אולי דיברו והעלו, שהרבה אנשים חושקים בתדרים האלה ולוקחים, גופי ביטחון לוקחים ומחליפים את התדרים האלה ונותנים משהו בתדרים פחות טובים, פחות עוצמתיים, או פחות איך שתקרא לזה, ורואים בזה החצר האחורית בהקצאת התדרים.
אורי מקלב: כל מי שרוצה, בגלל מצוקה, לוקחים - - -
<נתי שוברט: לא, זה תיאור ציורי.
<נתי שוברט: להיפך, אני יכול להגיד שגופי ביטחון מתחשבים, מאוד אפילו, בהיבט האזרחי הכלכלי של שימוש בפסי תדרים.
<נתי שוברט: הרבה מאוד מערכות פונו, עברו לתחומי תדר אחרים על מנת לאפשר הרבה מהתקשורת האזרחית ואני אתן דוגמה פשוטה, כל מה שיש היום, התקשורת הסלולרית, שהיא אמצעי התקשורת המוביל במדינה, כל פסי התדרים שבהם חברות הסלולר פועלות כולם פונו על ידי גופים ביטחוניים על מנת לאפשר את השימוש בהם לצרכים אזרחיים.
<נתי שוברט: זה נכון שגם למערכות הביטחון, בטח במדינה כמו ישראל, במצב הגיאופוליטי והביטחוני שלה, יש צורך במערכות רבות כדי להגן עלינו, על האזרחים.
אורי מקלב: אני מכוון אותך, אתם מנהלים רישום בנושא, יש לכם רישום בנושא הזה?
<נתי שוברט: בוודאי, כל הועדה והקצאה של תדר רשומה אצלנו, במשרד התקשורת, כחלק מהתהליך של הועדה והקצאה על ידי ועדת תדרים.
<נתי שוברט: בעבר ועדת תדרים הקצתה את תחום התדרים של 5.8 - - -
אורי מקלב: לא, רישומים פרטיים של גופים אתם לא - - - אין לכם?
<נתי שוברט: אנחנו גם.
<נתי שוברט: אז אולי אני אקח צעד אחורה, בסוגריים, יש פסי תדרים שלגביהם מתחייב רישיון מטעם משרד התקשורת על מנת להפעיל אותם ויש הרבה מאוד תדרים אחרים שהם עיקר התקשורת, בטח התקשורת שאנחנו מדברים עליה פה, האזרחית, מתנהלים בהם, שזה תדרים שפטורים מרישוי ולא נרשמים מי משתמש ומה.
אורי מקלב: לאדם פחות מתמצא, פחות מקצועי בנושא הזה, במידה שאנחנו נרד לטווח יותר ארוך, לא משנה כמה זמן זה יהיה, אם זה יהיה שנה, שנה וחצי, שהחברות המסחריות ישתמשו, חברות שישתמשו במשלוחים, בשינוע, בנושא של הרחפנים, איך אתם רואים את הדברים?
אורי מקלב: אתם תיתנו בתדר הרגיל, אתם תהיו חייבים בהקצאות?
אורי מקלב: אתם יודעים בעצמכם היום, כשזה יתרחב, אז מתי נצטרך להקצות?
אורי מקלב: אתם צופים את פני העתיד בעניין הזה?