GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים וכל אחד יודע שככל שנחשוף, ואולי בעקבות כך יהיו גם תקלות, אבל העתיד יכול להיות יותר טוב.
אורי מקלב: זה גם משהו שמחייב אותנו.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שגם אם בתחילת הדרך יש תקלות ככל שנחשוף התקלות יצומצמו.
אורי מקלב: זה דבר שצריך לחייב אותנו.
אורי מקלב: לפעמים אומרים, אם תרחיב יהיו יותר תקלות, אבל יש סיבה לחשיבה מחדש.
אורי מקלב: אבל אם אנחנו יודעים שזה לא מה שיקרה כשיש אנשים שיש להם אחריות ומודעות, אנחנו רוצים להקנות להם את היכולות לכך בנושא של תקציבים ולוחות זמנים.
אורי מקלב: בשביל זה אנחנו נמצאים פה כגורם המפקח.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שנוכל לשפר את המצב.
אורי מקלב: כפי שאמרתי לכל אורך הישיבה חובה שלנו לקיים עוד דיונים וישיבות; לקחת את הנושאים שדיברנו עליהם ולהרחיב עליהם ולקבל תשובות ולהגיע למסקנות שלנו בעניין, ולפי זה לפעול.
אורי מקלב: עד שנעשה את הישיבה הזאת צריך לעשות את כל הפעולות בפניות לגורמים המוסמכים האחראים לכך.
אורי מקלב: אנחנו נמפה ונסכם את הדברים שדיברנו פה, ולפנות למי שצריך לפנות כדי לקבל תשובות ולזרז את הדברים.
אורי מקלב: אני אשמח שתהיו שותפים עתידיים גם בדיונים האחרים שנקיים.
אורי מקלב: אני מודה לכם על שיתוף הפעולה עד עתה.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב לכולם, אני שמחה לפתוח באיחור קל בגלל עומס הנכנסים הבוקר לכנסת, היום זה שני ימי ציון מיוחדים: יום הנגב ויום המכינות הקדם צבאיות, אז מטבע הדברים יש מאות אנשים שצובאים על פתחה של הכנסת.
יעל כהן-פארן: גם מוזמנים לוועדה שהם רבים מאד, חלקם מתעכבים ממש בשער, אני מנסה לעזור להם גם דרך קצין הכנסת.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב, אני מאד שמחה לפתוח את דיון ועדת המשנה של מושב החורף, וועדת המשנה לקידום אנרגיות מתחדשות ומעקב אחרי יישום הסכם פריז בישראל, כידוע בעוד שבוע, ביום שני הקרוב תפתח ועידת האקלים ה-23 בבון, בגרמניה, גם משלחת של הכנסת יוצאת לועידה מטעם ועידת הפנים והגנת הסביבה וגם אני בתוכה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שיוצאים כמובן גם נציגי ממשלה וארגונים אזרחיים, לצערי השר או מנכ"ל משרד הגנת הסביבה לא נוסעים לועידה הקרובה, אני תמהה על כך, אבל כנראה שתשובות נקבל במועד אחר, אולי היום.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר, אנחנו מצד אחד גם לא משפרים את מצב איכות האוויר במדינת ישראל ומוציאים על כך מיליארדים רבים, זה ידוע כבר שנים ואלפי אנשים שמתים בגלל זיהום האוויר והתכניות האלה נועדו גם, אולי בעיקר אפילו יש לומר, לשפר את המצב הזה ולשנות את תמהיל יצור החשמל מדלקים מזהמים לטובת אנרגיות נקיות ומתחדשות.
יעל כהן-פארן: מצד אחד לא מטפלים בתופעות שמשפיעות על אזרחי מדינת ישראל ומצד שני גם לא עומדים במחויבויות שלנו שממילא הביקורות עליהם הן יחסית צנועות ולא ממש מה שמצופה ממדינות מפותחות להגיש לאו"ם, אבל גם בזה לא עומדים.
יעל כהן-פארן: כל התכנית – אני באמת מסתכלת על כל התכנית הרב שנתית שכוללת את כל משרדי הממשלה ומשרד האנרגיה והאוצר והבינוי והשיכון והגנת הסביבה – כל פעם הדיון מסתכם בזה שבדיון הזה עיכבנו את זה לכמה חודשים והתוצאות יהיו עוד מעט ועוד דנים בקריטריונים.
יעל כהן-פארן: לא מתקדם כמעט שום דבר, רבותי, אני אשמח לשמוע אם יש כאן נציג שרוצה להגיד שמשהו כן התקדם, בואו נהיה קצת אופטימיים וחיוביים, אבל אני גם יודעת שלפני כשבועיים היה מפגש של הוועדה הבין משרדית שאחראית על התכנית הזאת ואני קיבלתי עדכון, כי יש שם, לשמחתי, נציגי ציבור ונציגי איגוד אנרגיה מתחדשת ואני יודעת שהדברים לא מתקדמים.
יעל כהן-פארן: לא 500 מיליון ערבויות לפרויקטים גדולים – לא מתקדם, גם בדיון הקודם בוועדה על כך אני שאלתי את נציג משרד הכלכלה מה קורה והתשובה היתה: "אנחנו עוד לא יודעים".
יעל כהן-פארן: לא איך מקדמים את הקלין-טק בישראל, לא איך מקדמים בניה ירוקה בישראל, לא מה החסמים לאנרגיות מתחדשות – דוח שהיה אמור לצאת כבר בתחילת 2016, שום דבר.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול, באמת, נמצאים כאן נציגים ועדיין לא נכנסו לכנסת מכל המשרדים, אבל נמצאים כאן נציגים ממשרדי הממשלה השונים, סמנכ"ל משרד האנרגיה, נציגי משרד להגנת הסביבה ומשרד השיכון ואני מקווה שיכנסו גם מינהל התכנון וגם האוצר, מהאוצר נמצא מישהו?
יעל כהן-פארן: אתה המחליף של סניר?
יעל כהן-פארן: אה, אתה מהחשכ"ל.
יעל כהן-פארן: קודם כל אתם מוזמנים להתקרב כי גם אתכם אני ארצה לשאול שאלות, אבל אני באמת רוצה להבין – רשות החשמל, אני רואה שעדין לא נכנס הנציג – אני רוצה להבין מדוע הנושא הזה כל כך בתחתית סולם העדיפויות?
יעל כהן-פארן: אנחנו לא מחויבים לשום דבר בינלאומי – אפילו את סגירת 1-4 זו החלטה שהתקבלה באוגוסט 2016, נכון?
יעל כהן-פארן: לפני יותר משנה והייתה אמורה להיות החלטת ממשלה חלוטה עד מרץ 2017 ואנחנו היום בסוף אוקטובר – 31.10.2017 – ואין החלטת ממשלה.
יעל כהן-פארן: זה אומר שאתם לא תסגרו את תחנות 1-4, זה מבחינתי מה שזה אומר, מבחינת כל תושבי האזור – שאגב, גם אני גרה בו – שסובלים מהזיהום וזה גם אומר לאו"ם ב-2018 לא תוכלו להגיד שאתם הולכים לסגור את התחנות, כי אין החלטת ממשלה, אין באמת החלטה לסגור אותן.
יעל כהן-פארן: טוב, כמו שאמרתי אני מחלקת את הדיון הזה לשניים, 1.
יעל כהן-פארן: בדיקה של החלטת הממשלה 1043 – מה התקדם?
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשמוע רק דברים חיוביים מהנציגים, אני לא אעבור סעיף סעיף ואגיד "לא בסדר", כי אני אומרת על כל היישום של ההחלטה הזו – היא לא בסדר.
יעל כהן-פארן: 2.
יעל כהן-פארן: אנחנו נדון לעומק בנושא של חשמל סולרי על גגות – זה אתגר מאד גדול ואפשרי במדינת ישראל, אבל הוא כל כך גדול שהוא לא קורה ואנחנו ננסה לעמוד על מדוע ואיך אנחנו פותרים את זה.
יעל כהן-פארן: מישהו ממשרדי הממשלה רוצה להגיד משהו לחיוב שקרה?
יעל כהן-פארן: בבקשה, מה שמך ותפקידך בבקשה?
<איתי יחזקאלי: איתי יחזקאלי, מהרשות להשקעות משרד הכלכלה.
<איתי יחזקאלי: אני רוצה לדווח שהפעלנו את מסלול המענקים שנמצא בהחלטה, קיימנו הקצאה ראשונה, זכו בה 94 רשויות מקומיות ותאגידים.
יעל כהן-פארן: אתה מדבר על ה-75 מיליון מאפריל?
יעל כהן-פארן: אוקיי, זה הדבר היחיד שגם בוועדה הקודמת ציינתי שהתקדם.
יעל כהן-פארן: מתי נסגר – הקול קורא נסגר באפריל, אבל מתי הודיעו לזוכים שהם זכו?
<איתי יחזקאלי: לפני כחודש.
יעל כהן-פארן: לפני כחודש.
יעל כהן-פארן: ומתי הפרויקטים צפויים לצאת לדרך?
<איתי יחזקאלי: בעצם אפשרנו לכל מי שזכה להתחיל את הפרויקט שלו מיום פרסום ההוראה, ינואר 2017.
<איתי יחזקאלי: אנחנו מתכוננים עכשיו לפרסום ההקצאה השנייה ב-2018.
<איתי יחזקאלי: כמה נתונים כלליים- - -
יעל כהן-פארן: רק שניה, 94 זכו?
<איתי יחזקאלי: 94 זכו ומימשנו את כל התקציב של 74 מיליון שקל, סך הכל ההשקעה של כל הפרויקטים האלה נאמדת בכ-400 מיליון שקל.
יעל כהן-פארן: מינוף של יותר פי 4.
<איתי יחזקאלי: החיסכון השנתי בקוט"ש - לא ממש מדויק, אבל בערך 130 מיליון קוט"ש בשנה שזה קרוב ל-60 פלוס מיליון שקל חסכון שנתי ברגע שהפרויקטים יקרו.
<איתי יחזקאלי: זה אומר שהחזר ההשקעה נעשה בתוך קצת יותר משנה, רואים את מה שהממשלה השקיעה.
<איתי יחזקאלי: לאורך כל חיי הפרויקטים, אמור להיות עד שנת 2023 קרוב לחסכון של כ-1 מיליארד שקל וזה אמור להשפיע בכ-0.2% בשנה ולכל אורך חיי הפרויקט 3 % שנתי.
יעל כהן-פארן: 3% חסכון?
<איתי יחזקאלי: 0.2% בשנה מהצריכה השנתית.
יעל כהן-פארן: אוקיי, זה רק 75 מיליון שקלים ובעצם כל שנה בשלוש השנים הקרובות, אתם מוסיפים עוד דבר כזה.
<איתי יחזקאלי: נכון.
יעל כהן-פארן: אוקיי, איך נערכת הבדיקה של הפרויקטים האלה?
יעל כהן-פארן: Monitoring ו-Verification?
<איתי יחזקאלי: הבדיקה נעשית בשני חלקים, קודם כל הבקשות המבוקשות- - -
יעל כהן-פארן: לא, התכוונתי ליישום ולחיסכון בפועל.
<איתי יחזקאלי: יישום – אנחנו בודקים את זה בשני חלקים, קודם כל יישום ההשקעה עצמה, מלווים את ההשקעה תוך ביצוע ההשקעה, אנחנו לא נותנים את כל המענק אלא 2/3 ממנו ואת השליש האחרון נותנים לאחר שאותו גורם מוכיח שהוא הפחית או חסך בחשמל את הכמות שהוא התחייב אליה לאורך שנה שלה.
<איתי יחזקאלי: לצורך זה נעסיק חברות מאמתות, היום זה מכון התקנים, אבל אנחנו באמצע הליך מכרזים כדי שיהיו חברות נוספות שהן יגיעו לאותם תאגידים, כל תאגיד כזה מחויב במערכת ניטור ואז הוא צריך להגיש תוצאות של מערכת הניטור לאורך שנה שלמה, לפי התוצאות האלה יקבל את יתרת המענק או שלא יקבל, אם לא עמד בהליך הקודם בשנים 2012-13 כולם עמדו פלוס, אז כמעט לא קרה שמישהו לא עמד בהתחייבויות שלו וזה מה שאנחנו צופים שיהיה עכשיו.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול את משרד האנרגיה, חזי או מישהו אחר, לגבי ההערכה שלכם בהצלחה של אותם פרויקטים להביא באמת להתייעלות אנרגטית, כי כמו שאנחנו יודעים ההתייעלות האנרגטית היא אחד האתגרים הכי גדולים של משק האנרגיה, יעדי הממשלה הם 17% הפחתה, כלומר התייעלות, עד 2030 ולפי אותם יעדים – אני גם ישבתי גם נציגי רשות החשמל ואני שמחה שמצטרף אלינו נציג רשות החשמל – הראו לי את התרחישים השונים של בניית משק האנרגיה ותרחיש של 17% כן או לא יקרה זה דרמתי להחלטות על הקמת תחנות כח, בין אם מתחדשות וכמובן בעיקר לא מתחדשות.
יעל כהן-פארן: איך עומדים ביעד הזה?
יעל כהן-פארן: האם הפרויקטים האלה – 0.2% זה נשמע כמו זעיר אנפין חייבת לומר – איך נגיע ל-17% אנרגיות מתחדשות והאם את הפרויקטים האלה אתם בודקים בצורה רצינית שאכן הביאו להתייעלות שהם מובטחים להביא?
<יחזקאל ליפשיץ: בוקר טוב, אנחנו משר האנרגיה היינו קצת מאוכזבים מהתוצאות של המכרז הראשון.
<יחזקאל ליפשיץ: במכרזים אחרים שאנחנו עשינו בעבר השגנו תוצאות יותר טובות, במשרד האנרגיה, לכן אנחנו עכשיו עושים התאמות לקראת הקול קורא השני – אני מזכיר שמדובר פה ב-300 מיליון שקל ל-4 שנים, 75 מיליון שקל בשנה, לקראת הקול קורא השני שאמור לצאת אני מקווה בחודשים הקרובים, אנחנו מקווים שיצא בינואר או פברואר לכל המאוחר, אנחנו עושים התאמות כדי להשיג את מקסימום ההתייעלות שאפשר להגיע אליה.
<יחזקאל ליפשיץ: אני מזכיר, בסופו של דבר אנחנו עם תקציב מוגבל למענקים להתייעלות אנרגטית, כרגע 300 מיליון שקל לפחות עד תקציב המדינה הקרוב- 19' לכשיהיה.
<יחזקאל ליפשיץ: המטרה היא למנף כמה שיותר את המענקים שיש לנו היום מאושרים, אז ישבנו בכמה ישיבות – משרד הכלכלה, הגנת הסביבה, אנחנו והאוצר – המטרה היא למקסם את ה-75 מיליון שקלים הבאים כדי להשיג התייעלות יותר טובה.
<יחזקאל ליפשיץ: יש מיני רעיונות, למשל היו הגבלות בקול הקורא הראשון שאנחנו נשקול אותן וקיבלנו גם הערות מצרכני אנרגיה שרצו לגשת ולא יכלו ויתכן ויכלו להשיג התייעלות יותר טובה- - -
יעל כהן-פארן: כמו רשויות גדולות שלא יכלו להגיע?
<יחזקאל ליפשיץ: למשל או מפעלים למשל, היתה הגבלה של מפעלים מעל מחזור עסקים מסוים שלא יכולים לגשת או מפעלים שהם חלק מקונצרן מאד גדול – שהם חברות בת של מפעלים גדולים שלא יכלו לגשת ואנחנו חושבים אולי לשנות את זה ואולי באמת לכוון את השוק יותר.
<יחזקאל ליפשיץ: אם במקצה הקודם פתחנו את זה לכל האפשרויות וכל מי שרצה יכל להגיש איזה פרויקט שהוא רוצה, מהידע המוקדם שלנו על פרויקטים יותר יעילים אנחנו ננסה לכוון את השוק למשל להחלפה של מערכות איקלום אנחנו יודעים שמשיגות התייעלות יותר טובה וננסה לעשות את זה במקצה השני.
<יחזקאל ליפשיץ: שוב, אנחנו כרגע מדברים על רעיונות ועוד לא הטמענו את זה בהוראת המנכ"ל החדשה ויש לנו עוד כמה ישבות וננסה למקסם את התועלת – את היעילות האנרגטית – מהקול קורא הבא.
<יחזקאל ליפשיץ: זה כרגע המצב מבחינת המענקים, נראה, נהיה יותר חכמים- - -
יעל כהן-פארן: מבחינת חוסר היעילות, אתה יכול לתת השוואה?
יעל כהן-פארן: נגיד, אתה מדבר על כמה עלות לקילו ואט שעה נחסך?
יעל כהן-פארן: זה המדד שלך?
<יחזקאל ליפשיץ: כל שקל השקעה של המדינה – כמה קוט"ש הוא חוסך.
<יחזקאל ליפשיץ: כרגע, כמו שאמר איתי, 70 וקצת מיליון שקלים השיגו לנו כ-130 או 140 מיליון קוט"ש- - -
יעל כהן-פארן: בשנה?
<יחזקאל ליפשיץ: בשנה, זה מעט.
יעל כהן-פארן: זה מעט?
<יחזקאל ליפשיץ: זה מעט, אנחנו בפרויקטים שלנו במשרד האנרגיה, למשל פרויקטים ישנים בהחלפה של צ'ילרים- - -
יעל כהן-פארן: צ'ילרים זה מאד יעיל, כן.
<יחזקאל ליפשיץ: השגנו לפעמים 4 קוט"ש לשקל ופה מדברים על פחות מ-2 קוט"ש לשקל.
<יחזקאל ליפשיץ: ברור שנקצה את זה בצורה יותר יעילה ונהיה יותר חכמים בהקצאה הזו, נשיג עלות יותר גדולה ואולי זה לא יספיק כי יש 300 מיליון שקל.
<יחזקאל ליפשיץ: נראה כמה הקול קורא הבא ישיג לנו, אנחנו מקוים כמובן לשפר יותר ויותר ולראות איך נעמוד ביעד.
<יחזקאל ליפשיץ: המטרה כמו שאמרת לפני כן זה להגיע ל-17% התייעלות ב-2030 ונראה אחרי ההקצאה הבאה איפה אנחנו עומדים ביחס לזה.
יעל כהן-פארן: אבל ברור שאם הקצאה כזו גם היתה משיגה פי 2, אז היא לא היתה 0.2% אז היא היתה 0.4%, אנחנו לא ב-17.
<יחזקאל ליפשיץ: נכון.
יעל כהן-פארן: איך מגיעים ל-17?
יעל כהן-פארן: יש לכם תכנית?
<איתי יחזקאלי: יש לנו תכנית לאומית שאנחנו מגישים בשאיפה לממשלה השבוע או שבוע הבא.
יעל כהן-פארן: כל פעם אני שומעת שזה שבוע הבא, תקשיב, אנחנו נפגשים כבר שנה וחצי.
<יחזקאל ליפשיץ: לא לא, פעם קודמת אמרנו כמה חודשים, אני מזכיר, אבל עכשיו הטמענו הכל ואנחנו מחויבים, אני לא יודע אם יש פה מאדם טבע ודין ששומע – הם הגישו בג"ץ נגדנו- - -
יעל כהן-פארן: אז רק בעקבות הבג"ץ יש תכנית התייעלות אנרגטית?
<יחזקאל ליפשיץ: לא, אבל את יודעת שבג"ץ הרבה פעמים מזרז וגם את מזרזת לא מעט- - -
יעל כהן-פארן: אני שמחה לשמוע, אוקיי.
<יחזקאל ליפשיץ: בכל מקרה, אנחנו מגישים את זה לא בזכותך ולא בגלל אדם, טבע ודין אלא מגישים את זה כי אנחנו מחויבים לפי החוק ולפי החלטת הממשלה, זו תכנית מורכבת והתכנית, ככל שהיא תיושם, תביא ל-17% התייעלות אנרגטית ויכול להיות שבאמת המענקים הם לא יספיקו, אבל אני מזכיר שיש עוד ואת עומדת לדבר על זה בישיבה הזאת, יש עוד כלים פיננסיים וכלים רגולטוריים שאנחנו צריכים ליישם וכל הכלים יחד אמורים להביא בסופו של דבר ל-17% התייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: יש עוד מהלכים שלא תלויים רק בנו, למשל גזי הקירור החדשים שאמורים להיכנס ב-2019 ואמורים להשיג התייעלות אנרגטית מאד משמעותית, בין 8- - -
יעל כהן-פארן: היה על זה דיון שלם בוועדה, לפני כחצי שנה, ומה שהבנו ממנו זה שאף אחד לא ערוך לכך וזה איזה שהוא מחדל שעומד לפתחנו שעוד שנה וקצת – 2019 – לא יהיו מזגנים במשק ולא תהיה אפשרות להביא מזגנים חדשים כי אין כאן הערכות לגזים החדשים, אבל לא נפתח על זה את הדיון ואני אומרת לך- - -
<יחזקאל ליפשיץ: שם אם נתייעל אז חבל על הזמן.
יעל כהן-פארן: אנחנו נתייעל מאד, רק אנשים ימותו מחום – לא ימותו, אבל יהיה להם מאד מאד חם.
<יחזקאל ליפשיץ: נתייעל אנרגטית.
יעל כהן-פארן: נתייעל אנרגטית?
יעל כהן-פארן: אני תמיד אומרת, אנחנו לא אומרים בואו נחזור לחיות במערות ובחושך, זו לא המטרה שלנו וכולנו נסכים על כך.
יעל כהן-פארן: תודה חזי, אני רוצה לפנות לרשות החשמל לא בנושא הגגות עדיין, אלא התייעלות אנרגטית ובגלל תכנית הממשלה.
יעל כהן-פארן: אתם הייתם צריכים לבחון את המגה ואטים, עידוד יצור הפחתת חשמל באמצעים שלכם, באמצעים של הרשות.
יעל כהן-פארן: האם זה קורה ואני אפילו אגיד שקיבלתי – אני לא יודעת אם יש כאן נציגים – אבל קיבלתי חוות דעת שחלק מהסדרות החדשות שלכם, לא הסולרי אלא עלויות מערכת – עלויות הרשת – הולכות לפגוע בהתייעלות האנרגטית, האם אתה מכיר את המצב שם?
<חוני קבלו: רק כדי לשים את הדברים במסגרת, ההתייעלות האנרגטית הוא נושא שנמצא עוד בחלוקת הסמכויות בין רשות החשמל ומשרד האנרגיה באחריות המשרד, מובן על ידי חזי.
<חוני קבלו: אנחנו מלווים ליווי מקצועי את משרד האנרגיה בנושאים של מגה ואטים ונושאים אחרים, ככל וכמיטב יכולתנו, אבל הנושא הזה מובל על ידם.
יעל כהן-פארן: חוני, אם אתה יכול להציג את עצמך לפרוטוקול?
<חוני קבלו: חוני קבלו, ראש אגף אנרגיות מתחדשות ברשות החשמל.
<חוני קבלו: לגבי נושא שינויים כאלהו אחרים שיפגעו בתמריץ התייעלות אנרגטית אני לא כל כך יודע להתייחס, אלא אם כן יש משהו קונקרטי, אני לא מכיר שינויים כאלה.
<חוני קבלו: יכול להיות שהכוונה היא שחלק ממבנה התעריפים צריך להשתנות בצורה כזו או אחרת ככה שחלק ממרכיב הרשת יהיה מרכיב קבוע, משום שהיום יש מצב שבו כל התעריף כולו הוא בעצם תעריף ווריאבילי, אתה צורך עוד קוט"ש או חוסך עוד קוט"ש, כל העלות מקטע הולכה וחלוקה מועמסים על התעריף וזה מייצר עיוות מסוים משום שגם אם אתה צורך חלק קטן יותר מהחשמל, עדיין עלויות הרשת של הולכה וחלוקה הן עלויות קבועות שצריכות לעמוד שם ולחכות לך ולגבות אותך לרגע שבו תחליט לצרוך, גם אם כרגע אתה לא צורך, לרגע שבו תרצה לצרוך מהרשת וזה תלוי בגודל החיבור שלך.
<חוני קבלו: לכן, חלק קטן ולא הרוב, כמקובל במדינות אחרות בעולם צריך להפוך להיות תשלום קבוע.
<חוני קבלו: הדבר הזה מקובל בהרבה מדינות אחרות בעולם ואני לא חושב שהוא יפגע בתמריץ להתייעלות אנרגטית, אבל בכל מקרה, בלי קשר לזה הממשלה מקדמת גם את גם התייעלות אנרגטית וגם אנרגיות מתחדשות בהחלטות יעודיות לשם כך, התייעלות אנרגטית מקודמת על ידי המשרד ואנרגיות מתחדשות- - -
יעל כהן-פארן: כן, אבל התייעלות אנרגטית אמורה להיות מקודמת גם אצלכם, כל הסיפור של המגה ואטים ושום דבר לא מתקדם.
<חוני קבלו: המגה ואטים – אני לא יודע איך- - -
יעל כהן-פארן: זה בהחלטת הממשלה שאתם צריכים לבוא עם הצעה כזו, החלטה 1043.
<חוני קבלו: אנחנו מבצעים הערכות מקצועיות ומלווים את המשרד לאנרגיה בנושא הזה, אבל האחריות לכל נושא ההתייעלות האנרגטית היא בסופו של דבר אחריות משרד לאנרגיה, זו הנחת העבודה אנרגיות מתחדשות רשות החשמל, רשות החשמל כפופה למשרד לאנרגיה, אנחנו חלק מהמשרד, כפופים למשרד ופועלים תחת מדיניות השר כמובן.
יעל כהן-פארן: אני זוכרת שנאמר כאן בוועדה, בדיון הקודם, שאתם מבצעים ושוב, יתכן שזה אתה ויכול להיות שזה המשרד, אבל אם אני זוכרת נכון זה היה אולי יובל זוהר מהרשות, ביצוע הערכה ראשונית לעלויות מעבר מדרגה לדרגה שיחול על הצרכן, בקיצור שיש לכם חוסר ידע בקידום תכנית שהוכנה ואתם רוצים להביא את זה לממשלה בסוף יולי.
יעל כהן-פארן: סוף יולי כבר מאחורינו, אז אני מבינה שזה לא התקדם ולא הובא לשום הכרעה.
<חוני קבלו: אני לא כל כך יודע להתייחס לאמירה הזאת כי גם לא הגיעה ממני וגם לא יודע לאיזו נקודה היא מתייחסת, אבל אנחנו בנושא- - -
יעל כהן-פארן: למנגנון המגה ואט.
<חוני קבלו: מנגנון המגה ואטים – אנחנו לאורך תהליך עבודה שלנו עם המשרד ביצענו כל מיני ניתוחים, ניירות, הליווי המקצועי הוא המקום שבו – הוא התפקיד שלנו כגורם שיש לו ידע בתחום כלכלת הסביבה ונושאים סביבתיים שקשורים ביצור חשמל, אבל האחריות והסמכות היא של המשרד.
יעל כהן-פארן: אוקיי, טוב, תודה.
<איתן פרנס: קודם כל השחיקה היא עצומה כי אנחנו מעריכים, לפי תחשיבים שעשינו בכדאיות הכלכלית של פרוייקטי התייעלות אנרגטית- - -
יעל כהן-פארן: בעקבות מה, תפרט, כי זה לא מספיק ברור.
<איתן פרנס: המתודולוגיה החדשה של רושת החשמל קובעת למעשה תשלום לפי גודל החיבור, במנותק מהשימוש בפועל בגודל החיבור.
<איתן פרנס: זאת אומרת, צרכן שמשתמש פחות בחיבור והוא יעיל יותר, בין אם הוא חוסך חשמל כי הוא מתייעל ובין אם הוא מייצר לעצמו חשמל סולרי ליצור עצמי, לא רק שהוא לא מתוגמל – הוא גם נפגע מזה.
<איתן פרנס: זאת אומרת, רשות החשמל במקרה הזה של המתודולוגיה- - -
יעל כהן-פארן: זה במתודולוגיה החדשה, זה לא כבר היום.
<איתן פרנס: כן, החדשה.
<איתן פרנס: הם הולכים לכיוון שלדעתנו גם מנוגד לחוק משק החשמל שמחייב אותם ליעילות, המילה יעילות מופיעה בחוק- - -
<איתן פרנס: ואנחנו חושבים שכל מתודולוגיה חדשה שהרשות רוצה לקדם, צריכה לקדם בתוכה גם שימוש יעיל בחיבור החשמל.
<איתן פרנס: צריכים למצוא דרך איך ליישם את זה, התשלום הזה שוחק, כ-10 אחוז מהתשואה של הפרויקטים- - -
יעל כהן-פארן: התשלום הקבוע שחוני דיבר עליו, אוקיי.
יעל כהן-פארן: זה בשימוע ציבורי?
יעל כהן-פארן: ויש לזה הערות ציבור?
<חוני קבלו: כמובן, אנחנו בתהליכים של שימועים ציבוריים, תמיד יש התייחסויות.
יעל כהן-פארן: ואת ההתייחסות מהכיוון הזה אתם כבר שמעתם?
יעל כהן-פארן: זה הובא לידיעתכם?
<חוני קבלו: צריך רגע להגיד, מקצועית, מה האלטרנטיבה.
<חוני קבלו: הרי אם מישהו מבקש חיבור מסוים ואז בפועל לא צורך אנרגיה, העלות הזאת של החיבור והעלות הנגררת ממנה של שדרוג רשתות ההולכה והחלוקה היא עלות שהיא קיימת על משק החשמל, מישהו אחר צריך לשאת זה.
<חוני קבלו: אם האדם הזה לא ישא בה מישהו אחר יצטרך לשאת בה.
יעל כהן-פארן: אבל אתם צריכים מאד לשמוח שנגיד הוא חסך, נגיד שהוא היה צריך חיבור מסוים ואז הביא לחיסכון מדהים וגג סולרי והכל, הלוואי, עכשיו הוא לא צורך כמעט חשמל אז אתה מעניש אותו.
<חוני קבלו: לא, בהחלט הוא יחסוך את כל החשמל, הוא יחסוך כמעט את כל תעריף החשמל, הרי יש עוד עלות מסוימת אם הצרכן הזה היה מתנתק מרשת החשמל הוא לא היה צריך לשלם את עלות החשמל הזו- - -
<חוני קבלו: הוא לא יכול להחזיק במקל משני קצותיו, מצד אחד להגיד אני רוצה חיבור, רוצה שרשת החשמל תעמוד וברגע שאני ארצה לצרוך חשמל אז כל עלות הרשת הזאת שצריך להקים אותה בשביל אותו הרגע, היא עלות קיימת אבל אני לא אשלם אותה אלא היא תתפזר על כלל הצרכנים.
<חוני קבלו: זה יעלה את התעריף לצרכנים האחרים.
יעל כהן-פארן: אני לא אכנס כאן לכל השימוע אבל ברור לכם שיש כאן בעיה, כי אתם רוצים שבעצם זה לא ימנע את ההתייעלות ולהוריד את התמריץ הכלכלי שיש היום, שאתה רוצה שיהיה היום להתייעלות.
יעל כהן-פארן: האם למשרד ממשלתי נוסף יש מה להעיר או להוסיף על יישום החלטה 1043?
יעל כהן-פארן: בבקשה, שם ותפקיד לפרוטוקול.
<עמית מרזאי: עמית מרזאי, אני רכז ערבויות מדינה באגף החשב הכללי.
יעל כהן-פארן: או, יופי, 500 מיליון, אנחנו מחכים להם.
<עמית מרזאי: כן, בגלל שפתחת עם זה והצגת, אני חושב שחשוב להעמיד את הדברים או לדייק אותם לפחות מבחינת הסטטוס הנוכחי כי החלטת הממשלה היא מאד ברורה ואני חושב שהאגף עומד בהחלטת הממשלה.
<עמית מרזאי: אני רק אעדכן, כי ההחלטה מתייחסת למינוי צוות מייעץ שסיים את העבודה שלו והגיש את ההמלצות ועל סמך אותן המלצות – אגב, הצוות דן בדברים ברמה מאד גבוהה, הוא דן בחסמים והחליט שהערבות תהיה ככלי נוסף לכדי להגדיל את ההיקף וההשפעה של ההתייעלות האנרגטית שאנחנו מדברים עליה.
<עמית מרזאי: הוא דן באוכלוסיות, בגודל הפרויקטים, הוא התיחס גם למתווה המימון וגם לטכנולוגיות ישראליות חדשניות.
<עמית מרזאי: מה שאנחנו עושים כרגע, אחרי שהצוות הגיש את ההמלצה- - -
יעל כהן-פארן: מתי הוא הגיש את ההמלצה?
<עמית מרזאי: הוא הגיש את ההמלצה בתחילת 2017, אני חושב שבפברואר או מרץ הוא הגיש את ההמלצות ומיד לאחר מכן באפריל מונה צוות או מונתה וועדת מכרזים.
<עמית מרזאי: מה שועדת המכרזים עושה היום זה לקחת את מסקנות הצוות, יחד עם המשרדים הרלוונטיים שלצידנו כאן ומשלבת את הידע המקצועי וההכרות ונקרא לזה המטרה, עם הכלים המימוניים שאנחנו יודעים להניח על השולחן.
<עמית מרזאי: כרגע הוועדה נמצאת בעיצומה, אנחנו דנים, אנחנו כבר אחרי סשנים של דיונים ואנחנו לקראת סשנים קרובים.
<עמית מרזאי: אני חושב שהתקדמות מאד יפה ואנחנו שואפים לפרסם מכרז כבר ברבעון ראשון של 18'.
<עמית מרזאי: לכן, מהבחינה הזו של הערבויות אני חושב שהחלטת הממשלה מיושמת לחלוטין.
יעל כהן-פארן: אתה אומר שמבחינת לוחות הזמנים – אתה לא רואה שיש פה עיכוב?
<עמית מרזאי: פה?
<עמית מרזאי: לא.
<עמית מרזאי: אם הצוות נדרש להגיש את ההמלצות שלו עד תחילת 17'- - -
יעל כהן-פארן: והוא הגיש, כן, נכון שאין לו דד ליין אחרי ההמלצות שלו בהחלטת הממשלה שהתקבלה באפריל 16'.
<עמית מרזאי: על אחת כמה וכמה.
יעל כהן-פארן: כן, אבל האם אתה סבור שזה סביר לקחת כל כך הרבה זמן עד שיוצא מכרז?
יעל כהן-פארן: זה משהו ממש- - -
<עמית מרזאי: אני חושב שבמקומות מסוימים קל יותר להוציא מכרז ובמקומות אחרים קצת קשה יותר.
<עמית מרזאי: הנושא הזה הוא נושא חדש, כולם מתמודדים פה עם אתגרים חדשים, אני חדש בכלל בכל העולם הזה ואני רואה את - - -.
<עמית מרזאי: אני חושב שיש פה רצון להצליח ולא רק להוציא מכרז וברגע שרוצים להצליח אז עושים את העבודה טוב, כשדנים בוועדת מכרזים אז דנים על דברים קטנים שלא ייחסו להם חשיבות ולא העמיקו בהם קודם לכן, זה חלק מהענין.
<עמית מרזאי: אני חושב שמבחינת לוחות הזמנים ומבחינת ההחלטה אנחנו נמצאים בכיוון חיובי מאד.
יעל כהן-פארן: אוקיי, טוב, אני שמחה לשמוע אופטימיות, אני אנסה לאמץ אותה, אבל כשאני אראה את המכרז יוצא אני אהיה באמת אופטימית כי באמת, אני חושבת שבתוך החלטת הממשלה, כמו שאנחנו מבינים, זה הסכום הגדול ביותר שעוד מחכה למימוש שכל המשק – או בוא נגיד, כל מי שבתחום הזה, בתעשיה, מחכה לו כדי לראות איך הוא מתקדם וכרגע יש, בעיני, עדיין חוסר וודאות.
יעל כהן-פארן: אני עוקבת אחרי זה וזה שהצוות הגיש את מסקנותיו בפברואר או מרץ – זה גם היה באיחור, אבל בסדר – אבל בדיון שערכנו אם אני לא טועה ביוני, עדיין אמרו שעוד לא ברור ועוד יושבים, זה שאין דד ליין, זה שלא ברור מה קורה ומתי זה יקרה, אמרת כאן רבעון ראשון של 2018 – זה כבר אמירה.
יעל כהן-פארן: זה אמנם עוד קצת רחוק כי רבעון יכול להיות גם סוף מרץ, אבל בוא שאני אהיה אופטימית ואני מקווה שזה יהיה תחילת 2018 ולא סוף הרבעון, בכל מקרה, סתם כדי להבין, באיזו תכיפות מתכנס הצוות?
יעל כהן-פארן: זה משהו שמישהו בוער לו להתחיל לקדם את זה או שאתם פעם בחודשיים מתכנסים?
<עמית מרזאי: לא, ממש לא, הפוך.
<עמית מרזאי: המשימה הזאת על השולחן, אנחנו במטרה לסיים אותה ולא למשוך אותה.
<עמית מרזאי: אנחנו נפגשים אחת לשבועיים או שבוע, יש לו"ז ביומן.
<עמית מרזאי: אנחנו יושבים, הצוות מתכנס ובטח לא אחת לחודשיים.
<עמית מרזאי: יותר מזה, אנחנו שואפים לפגישת עבודה במקביל כדי לקדם את הדברים מעבר ולהביא את המסקנות, כי יש פה דאטה בייס שצריך להתייחס אליו.
<עמית מרזאי: שוב, אנחנו שואפים לרבעון ראשון של 18' והדבר הזה לגמרי מקבל טיפול בתוך האגף.
יעל כהן-פארן: אנחנו, לעוד מישהו יש מה להעיר לגבי קידום החלטת הממשלה 1043?
יעל כהן-פארן: אם לא נעבור לחלק השני של הדיון.
יעל כהן-פארן: <יצור חשמל על גגות>
יעל כהן-פארן: בתוך החלטת הממשלה 1043 אמור היה משרד האנרגיה לצאת עם דוח חסמים לקידום אנרגיות מתחדשות.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שהדוח הזה עדיין בהכנה, אבל הוא לא פורסם ובעצם ממנו אמורות לצאת גם מסקנות של איך מקדמים את הסרת החסמים.
יעל כהן-פארן: אז היום אנחנו רק דנים בנושא הגגות, אנחנו יודעים שיש חסמים בתחומים אחרים, גם גגות, גם שדות סולריים, גם טורבינות רוח, אנחנו דנים בזה לא מעט פה בוועדה גם, חסמים ותחומים אחרים.
יעל כהן-פארן: לא נפתור פה היום הכל, אבל אני כן רוצה לקרוא למשרד לאנרגיה לסיים עם הדוח הזה ולהתחיל לקדם אותו, כי בינתיים החסמים רק חוסמים ובינתיים אנחנו – כמו שכתוב בדוח מבקר המדינה – היינו ב-2016 בשני אחוז יישום אנרגיות מתחדשות – סליחה 2015, אבל היינו אמורים להיות ב-5 אחוז להזכירכם, לפי החלטת ממשלה קודמת בשנת 2014, אז לא עמדנו ביעדים ואני מברכת גם את חברתי, חברת הכנסת תמר זנדברג שהצטרפה לדיון וחברי, חבר הכנסת סאלח סעד שהצטרף אלינו לדיון.
יעל כהן-פארן: אז לא עמדנו ביעדים, זו כבר כרוניקה ידועה מראש, מה עושים?
יעל כהן-פארן: כדי לפתוח את הדיון נפתח עם מצגת של החברה להגנת הטבע שתציג את עמדתה בעניין חשמל במסלול הירוק – חשמל סולרי שתומך בשמירת טבע וסביבה, בבקשה דרור בוימל, נציג החברה להגנת הטבע.
<דרור בוימל: שלום, קודם כל תודה רבה שהזמנתם אותנו להציג את הדוח הזה.
<דרור בוימל: את הדוח כתבנו אני ושירלי, שנמצאת פה ליידי, אני חושב שסך הכל הדוח הוא אופטימי וזה אולי הדבר החשוב בו, כי בעצם אנחנו מתכנסים בדוח לעסוק בעיקר בנושא של גגות סולריים שאני חושב שיש כמעט קונצנזוס שהדבר הזה צריך להעשות בהיקפים הגדולים ביותר שניתן.
<דרור בוימל: זה בעצם מה שהדוח בא להציג, כשהוא דן בעצם בשתי שאלות עיקריות: השאלה היא כמה באמת אפשר ואיך ואלה שני החלקים המרכזיים של הדוח.
<דרור בוימל: אנחנו מתחילים בכמה צריך כדי לעמוד בהחלטת הממשלה- - -
יעל כהן-פארן: רק שניה, תחזור לאחור, אתה יכול להגיד לנו מאיפה התמונה?
יעל כהן-פארן: זה הפרויקט באשלים?
<דרור בוימל: זה הפרויקט באשלים, זו תמונה שצולמה מהמגדל מלמעלה.
יעל כהן-פארן: יופי של פרויקט.
<דרור בוימל: אגב, קיבל את ברכת החברה להגנת הטבע בזמנו, אבל עמדתנו היא שצריך לסיים עם זה, עם הקצאת הקרקעות, אבל אני חושב שאת הוויכוחים היום אנחנו נשים בצד וזה היתרון הגדול של גגות, שכולם חושבים שזה נכון.