GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רן נתן: הם מפחדים שהטרמיקה בורחת להם.
<רן נתן: אני יכול להגיד לכם שכשטרמיקה בורחת, אתה נוחת.
<רן נתן: בשוליים של הטרמיקה יש סינקים כאלה, ואלה אזורים שבהם האוויר יורד, כי איפה שהאוויר עולה צריך לפצות על זה.
<רן נתן: את זה למדנו בזכות הטכנולוגיה.
<רן נתן: לא ידענו, ולאף אחד אחר לא היה מושג למה הנשרים הצעירים עושים כך.
<רן נתן: (מקרין שקף – מפה.
<רן נתן: ) אני אראה לכם עוד דברים על נשרים, וגם את זה למדנו בזכות הטכנולוגיה.
<רן נתן: אנחנו נראה פה נתונים של נשרים שאנחנו אספנו הרבה מאוד שנים.
<רן נתן: הנשרים, שדיברנו עליהם קודם בעניין הטורבינות, אנחנו לוכדים אותם במדבר יהודה, ואתם רואים שהם עפים מדי פעם לרמת-הגולן וחוזרים.
<רן נתן: ואז, באוקטובר 2009 פתאום נשר אחד עף לאזור תימן וחוזר חזרה אחרי עשרה ימים, ועוד נשר אחד עושה את זה, ועוד נשר.
<רן נתן: מסתבר שעושים את בסתיו, בתחילת החורף, ועושות את זה נקבות, למרות שהנקבות הן בערך חצי באוכלוסייה.
<רן נתן: למה נקבות עושות את המסעות האלה של 1,800 ק"מ הלוך וחזור?
אורי מקלב: עשרה ימים?
יעל כהן-פארן: זה לוקח להם עשרה ימים?
<רן נתן: לוקח להם עשרה ימים לעשות את הדרך לשם.
<רן נתן: הם נשארים שם בערך עשרה ימים, ואז חוזרים תוך עשרה ימים.
יעל כהן-פארן: אין לך באמצע אזור ללא קליטת GPS?
יעל כהן-פארן: הכל מכוסה?
<רן נתן: זה שומר את הנתונים על התג, וכשהם חוזרים – אנחנו פותחים את התג.
<רן נתן: היום, יש גם מערכות GPRS סלולאריות שאפשר להוריד כמעט מכל מקום, חוץ מאיזה שהם אזורים נידחים בסהרה.
יעל כהן-פארן: פה אתה עושה שימוש ואתה מוריד את זה מהם.
(מקרין שקף, שכותרתו: בעזרת שיטות גנטיות – וזו עבודה של עופר שיושב פה, שגם היה תלמיד דוקטורט שלי, והוא השתמש בכלים מולקולריים על אורנים – אני רק אומר שבעזרת כלים מולקולריים אנחנו היום גם יכולים לדעת אם הם נקבות או זכרים ומהו השיוך המשפחתי שלהם, וגם מה הם עושים, כלומר באזור הזה כאן, בדרום תימן, לצערי, אנחנו לא יכולים להגיע לשם, אבל אנחנו יודעים שהנשר באותו רגע אכל פגר, כי הם משתוללים כשהם אוכלים פגר, ויש מדי תאוצה.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו פיתחנו שיטות של machine learning, למידה חישובית – איך אנחנו מוציאים מהסיגנל הזה של התאוצה את ההתנהגות שלהם.
(מקרין שקף, שכותרתו: אז, אנחנו יודעים את ההתנהגות ויודעים את הוצאת האנרגיה.
(מקרין שקף, שכותרתו: אולי הדבר האחרון שאני רוצה להגיד – זו מערכת חדשה לגמרי, שפיתחנו, שנקראת "אטלס", והיא באה לענות על השאלה: מה אנחנו רוצים, בעצם, כשאנחנו שמים תג על בעל-חיים?
(מקרין שקף, שכותרתו: מה החלום שלנו?
(מקרין שקף, שכותרתו: מה נרצה להשיג?
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו נרצה לקבל את הנתונים אוטומטית, נרצה לקבל את הנתונים על הרבה בעלי-חיים בו-זמנית, נרצה לשים את זה על בעלי-חיים קטנים יחסית, שהתג יהיה קטן, נרצה שהדיוק של הנתונים יהיה גבוה, נרצה שתדירות הדיגום תהיה כזו שכל שנייה, למשל, נקבל נתונים, נרצה שזה יהיה גלובאלי ונרצה שעלות הדבר הזה תהיה נמוכה.
יעל כהן-פארן: ושהיא לא תפגע בבעלי-חיים.
<רן נתן: מי שהוא מאוד גרידי רוצה את כל הדברים האלה, ועם GPS אי-אפשר לעשות את זה.
<רן נתן: משדר אחד קטן כזה עולה 2,000 יורו, וזה המון עבודה, ולא את כל הדברים אפשר לעשות.
<רן נתן: מתוך השמונה האלה ויתרנו רק על כיסוי גלובאלי, והקמנו מערכת שעומדת בכל הדברים האלה, למשל שהתג עולה סדר-גודל של 30 דולר ולא 2,000 דולר, ואפשר לעמוד בזה.
<רן נתן: וזאת, תחת מרכז מינרווה, שאני עומד בראשו.
<רן נתן: העיקרי שעשה את זה הוא פרופסור סיון טולדו ממדעי המחשב בתל-אביב.
(מקרין שקף, שכותרתו: הקמנו מערכת כזו בעמק החולה, שהוא מקום נפלא לעשות את הדבר הזה.
(מקרין שקף, שכותרתו: היום, אנחנו מקימים את זה באוסטרליה, בגרמניה ובאנגליה.
(מקרין שקף, שכותרתו: זו מערכת שעובדת באופן פנטסטי, והיא ענתה על צורך מאוד גדול.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו מסוגלים לקבל היום תנועה, למשל, של כל התנשמות בלילה אחד בעמק החולה.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו מגלים דברים נפלאים שלא ידענו אותם קודם.
אורי מקלב: אתם הופכים את המידע הזה גם למשהו שימושי?
אורי מקלב: דהיינו, חוץ מהידע והמידע המחקרי שגם יעזור להם, האם יש איזה שהוא יעד להפוך את זה, למשל, לעזרה לחקלאות או משהו אחר?
(מקרין שקף, שכותרתו: השקף הזה בדיוק עונה לשאלה.
(מקרין שקף, שכותרתו: העגורים בחולה הם פרויקט שלנו גם עם קק"ל וגם עם מרכז הצפרות של חל"ט.
(מקרין שקף, שכותרתו: קק"ל מממנת חלק גדול מהפרויקט הזה.
(מקרין שקף, שכותרתו: העגורים בחולה מגיעים במספרים גדולים.
(מקרין שקף, שכותרתו: זה יעד תיירותי מאוד-מאוד חשוב, מרתק, ולנו זו גם הזדמנות מאוד גדולה לחקור, ולחקלאים – זה הרבה פחות טוב.
(מקרין שקף, שכותרתו: (מקרין סרטון.
(מקרין שקף, שכותרתו: )
(מקרין שקף, שכותרתו: יש סדרת מאמצים לרכז אותם במקום אחד, כך שהם ייצאו מהשדות.
(מקרין שקף, שכותרתו: איך עושים את זה בצורה מושכלת ויעילה?
(מקרין שקף, שכותרתו: זה מה שאנחנו עושים עכשיו בעזרת המשדרים.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו שמנו משדרים גם על אנשים שמבריחים, ואנחנו מחפשים עכשיו את הדרך האופטימאלית, כלומר מה צריך לעשות בשטח בצורה אופטימאלית כדי למקסם את הנוכחות שלהם לטובת התיירות ואת חוסר הפגיעה?
(מקרין שקף, שכותרתו: זו, כרגע, עבודת הדוקטורט של סשה, והיא מתקדמת בצורה נפלאה.
(מקרין שקף, שכותרתו: שוב, בזכות הטכנולוגיה הזאת, אנחנו היום מסוגלים - - -
אורי מקלב: המקום הכי גדול שעוברים דרכו?
יעל כהן-פארן: הם נשארים פה.
יעל כהן-פארן: התחממות - - -
אורי מקלב: חלק כן.
יעל כהן-פארן: אני מניחה נכון?
יעל כהן-פארן: מספיק חם פה, אז הם לא יורדים עד אפריקה?
(מקרין שקף, שכותרתו: מה שקורה הוא שבעמק החולה קרו שני דברים גדולים לפני בערך 15 שנה:
(מקרין שקף, שכותרתו: דבר אחד – הציפו את אזור האגמון, ואז יש להם מקום ללון בלילה, והדבר השני – שינו את החקלאות שם ומגדלים הרבה יותר תירס ובוטנים, והם מתים.
(מקרין שקף, שכותרתו: לראות עגורים בחורף, שהיו בזמן שהייתי ילד צפר ויוסי לימד אותי צפרות, זה היה וואו, והיו אולי עשרות או מאות.
(מקרין שקף, שכותרתו: היום, יש עשרות אלפים,.
(מקרין שקף, שכותרתו: דרך-אגב, זו ותפעה כלל-עולמית שהם מקצרים נדידה, וגם בספרד רואים את זה.
אורי מקלב: אנחנו המקום הכי גדול שעגורים עוברים דרכו?
<רן נתן: אנחנו הריכוז הכי גדול.
<רן נתן: סדר-גודל של 40,000 בשנה ועוד סדר-גודל של מספר דומה שעוברים דרך פה.
אורי מקלב: יש לךְ שאלה?
<קריאה: אני רק רוצה להעיר שגם משרד המדע מימן את זה בשמחה רבה.
<קריאה: צריך לציין את זה.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים פה בוועדת המדע והטכנולוגיה, וזה נכון.
אורי מקלב: ראיתי את המדען הראשי.
אורי מקלב: צריך לתת קרדיט לכולם בדברים האלה.
אורי מקלב: רן, זה מאוד מרתק ומרשים, ואפילו מרגש.
אורי מקלב: רואים עולם מלא.
אורי מקלב: לדעתי, אפשר להגיע מזה לעולם מלא של מה שרואים, ומה שאפשר לעשות ולחקור זה, למעשה, כמעט בלי סוף.
אורי מקלב: כאיש מאמין, ודאי שאצלי זה מחזק את האמונה – נפלאות הבריאה ושמישהו עשה את כל אלה.
אורי מקלב: אני ודאי, ואני לא חשוד אחרת, רואה עוד יותר את גדלות הבריאה ואני רואה עוד יותר את נפלאות הבריאה.
אורי מקלב: זה יותר מחזק אותנו באמונה בלי סוף.
אורי מקלב: הדברים האלה – זה רק אומר שאנחנו צריכים לעשות יותר.
אורי מקלב: אין לי ספק שנגיע גם למחקרים ולמשהו מעשי ושימושי, אתם תגיעו בעניין הזה, לא רק כדי למנוע נזק לחקלאות אלא גם לעזור לחקלאות בדברים מסוימים שעוד נמצא.
אורי מקלב: אין ספק שכשאנחנו נדע לעשות את זה, נדע לאזן בין הדברים, נמצא דברים חדשים, נמצא מה מביא אותם וגם נוכל לשמור ולשמר את הטבע מדברים חדשים שמפריעים לו היום, ומצד שני גם יודעים דברים שאפשר להפוך לדבר שיכול מאוד להועיל לסביבה.
אורי מקלב: הבאתי את החקלאות כדוגמה, אבל זה יכול להיות עוד הרבה דברים.
יעל כהן-פארן: ולהבין מה המצב של המערכות האקולוגיות.
אורי מקלב: לא הזכרתי שמערכת הדברה יכולה להוביל את זה.
<יוסי לשם: אולי הערה בעניין הזה – אני, אישית, מוביל פרויקט שהתחיל ב-1983 של קיבוץ שדה-אליהו.
<יוסי לשם: למשל, התמונה היפה הזאת של עמק החולה זה דוקטור מוטי צ'רטר שהוא היום במעבדה של רן.
<יוסי לשם: יש היום 3,500 עמדות קינון ברחבי הארץ, 300 בירדן ו-300 אצל הפלסטינאים.
<יוסי לשם: הרעיון הוא שהתנשמות, שעשו עליהן כבר עשר עבודות דוקטורט ומאסטר, אוכלות מכרסמים, בין 2,000 ל-6,000 בשנה, וכל חקלאי שיש לו את יתירות הקינון לא משתמש כמעט יותר בחומרי הדברה.
<יוסי לשם: יואב, שגם היה סטודנט של רן, עשה, בין היתר בחינה כלכלית, ויש ירידה של 80% בשימוש בחומרי הדברה איפה שיש תנשמות.
<יוסי לשם: זה גם בזים, אבל זה בעיקר תנשמות.
<יוסי לשם: מבחינתנו לפחות, יונת השלום היא כבר פאסה.
<יוסי לשם: התנשמות הן אלה שעושות את השלום במזרח-התיכון.
<יהושע שקדי: אני לא יכול שלא להתייחס לדברים שלך לגבי האמונה, למרות שאני לא יהודי מאמין.
<קריאה: It's never too late...
<קריאה: מה, יש יהודים לא מאמינים?
<יהושע שקדי: באיוב הקב"ה שואל את איוב "המבינתך יאבר נץ, יפרוש כנפיו לתימן".
<יהושע שקדי: האם אתה מבין כיצד הנץ עף ואיך הוא טס לתימן, כלומר לדרום וגם לצפון?
<יהושע שקדי: אתם רואים פה את הדוגמה, שלפחות בשני העניינים האלה התשובה היא: כן.
<יהושע שקדי: היום, אנחנו כבר יודעים.
<יהושע שקדי: אבל, כיון שיש הרבה מאוד דוברים, אני לא רוצה להיכנס לדיון התנ"כי, למרות שהתנ"ך מרתק בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו מבינים דברים טוב מאוד.
אורי מקלב: נבין עוד דברים.
<יהושע שקדי: חד-משמעית.
<יהושע שקדי: כיון שהרבה אנשים הכינו דברים, אני מציע ש'נרוץ', כדי שאנשים לא יישארו מתוסכלים בדיון הזה.
<יהושע שקדי: עפר, אנחנו מראים כמה דברים שהרשות עושה בעזרת המארג, והמארג כמובן יציג את זה.
<יהושע שקדי: יש עוד דברים.
אורי מקלב: ממי אנחנו מבקשים עכשיו?
אורי מקלב: מעופר?
<יהושע שקדי: כן, כרגע אני עובר לעפר.
(מקרין שקף, שכותרתו: אני עפר שטייניץ, מנהל אגף מידע מדעי.
(מקרין שקף, שכותרתו: יש פה כאמת כמה דוגמות קטנות, טעימות, אבל, בעצם, הדבר החשוב הוא שכדי ששמירת הטבע תהיה אפקטיבית היא צריכה להתבסס על ידע ומידע.
(מקרין שקף, שכותרתו: כדי ששמירת הטבע תהיה אפקטיבית, צריכה להיות שרשרת העברת מידע מסודרת של העברה, ארגון וניהול של המידע הזה.
(מקרין שקף, שכותרתו: בעצם, הבסיס הוא נתונים טובים.
(מקרין שקף, שכותרתו: אחד המקורות העיקריים בשנים האחרונות למידע לטובת שמירת טבע, רט"ג, זו מערכת לאיסוף מידע מהשטח.
(מקרין שקף, שכותרתו: זו אפליקציה שהיום מותקנת על הסמארטפונים, הטלפונים החכמים של הפקחים.
(מקרין שקף, שכותרתו: בעצם, זה הוביל אותו לקפיצת מדרגת מבחינת השימוש בידע.
(מקרין שקף, שכותרתו: פן אחר של המהפכה שעוברת בשנים האחרונות הוא מערכת המידע של תיקי אתר.
(מקרין שקף, שכותרתו: בעצם, המטרה, שהמערכת הזאת נותנת לה מענה, היא ריכוז, ניתוח והנגשה של נתונים, והיא בעצם מאפשרת להגיע לכך שמדיניות תהיה מבוססת על ידע ותוביל לתכנון ולביצוע.
(מקרין שקף, שכותרתו: חלק מהעבודה הוא הכנסת עוד נתונים שעוזרים ומשפרים את עבודת הרשות.
(מקרין שקף, שכותרתו: דוגמה למספר הנתונים פה לגבי מספר הדיווחים שהגענו עליהם: אפשר לראות שלאורך השנים קפיצה משמעותית התאפשרה בזכות אותה יכולת טכנולוגית.
יעל כהן-פארן: מה היו הקפיצות הקודמות?
יעל כהן-פארן: נניח, סקרים החליטו לבצע, - -
<עפר שטייניץ: כן.
יעל כהן-פארן: - - שמן הסתם עולים המון כסף?
<עפר שטייניץ: זה לא אומר שהסקרים.
<עפר שטייניץ: ..
<עפר שטייניץ: זה באמת או ריכוז מידע – הכל היה בטפסים, עד - - -
יעל כהן-פארן: אה, עד שהם הגיעו, אז הם הכניסו אותם.
יעל כהן-פארן: היו כמה סטודנטים והכניסו אותם באותם חודשים.
<עפר שטייניץ: אז אין פה - - -
יעל כהן-פארן: זה לא אומר שזה כל חודש.
<עפר שטייניץ: אנחנו יודעים שמ-2008, בעצם, המידע מאורגן בצורה הרבה יותר טובה, והקפיצות הן אמתיות.
<עפר שטייניץ: זאת אומרת, מהשלב הזה יש לנו קפיצות מאוד משמעותיות ועלייה מתמדת.
<עפר שטייניץ: בנוסף, גם בעקבות מערכת תיקיית אתר אנחנו נכנסים ליותר תחומים.
<עפר שטייניץ: היום, יש לנו כבר 1.2 מיליון צפיות ודיווחים בתחומים שונים.
<עפר שטייניץ: זה יכול להיות מתצפיות על בעלי-חיים וצמחים ודיווחים על ממשק.
יעל כהן-פארן: איך זה 1.2 מיליון, כשהמספרים שם היו 18,000?
<עפר שטייניץ: לא.
<עפר שטייניץ: זה בכל שנה.
יעל כהן-פארן: זה חודשי?
<עפר שטייניץ: זה על תקופות זמן יותר קטנות.
<עפר שטייניץ: זה רק להמחשה, אבל אם סוכמים את הכל – כיום יש לנו במערכת 1.2 מיליון, ובאמת המסה העיקרית היא מהשנים האחרונות בעקבות הכנסת האפליקציה.
<עפר שטייניץ: אפשר לראות שהשתכללנו עם התחומים שאליהם אנחנו נכנסנו.
<עפר שטייניץ: אם בעבר דיווחנו רק על תצפיות על בעלי-חיים וצמחים, היום זה גם על נושאים נוספים – נושאים מאוד מגוונים שהרשות עוסקת בהם.
<עפר שטייניץ: הכול מאורגן באפשרות תשאול מאוד מתקדמת.
(מקרין שקף, שכותרתו: אפשר לראות פה רק דוגמה קטנה של הצגה של נתונים כאלה, למשל: מינים פולשים – תצפיות וטיפול במינים פולשים, לפי מינים.
(מקרין שקף, שכותרתו: יש פה דיווחים על מינים בסכנת הכחדה לאורך השנים.
(מקרין שקף, שכותרתו: יש לנו כל תשאול מתוחכמים שהם גם מרחביים, ופה יש הצגה של רציפות ופיזור אזורי ציד במרחב, שכמובן זה מאפשר לנו לשפר את פעילות האכיפה והטיפול והפיקוח באזורים האלה.
יעל כהן-פארן: כל כך הרבה שריפות?
יעל כהן-פארן: על פני כמה זמן זה?
<עפר שטייניץ: פה מדובר במהלך שנה, וזה המון שריפות.
<עפר שטייניץ: אם אנחנו מפלחים את זה לפי גורמי השריפה, אנחנו רואים שהחלק החום שם הוא - -
אורי מקלב: מצה"ל.
יעל כהן-פארן: ממה?
אורי מקלב: מצה"ל, מירי, מאימונים.
<עפר שטייניץ: זה כתוצאה מאימונים.
אורי מקלב: יש גם שריפות מוזמנות, ואני לא יודע אם זה קורה בגולן או במקומות אחרים.
<עפר שטייניץ: יש מעט מאוד.
אורי מקלב: זה חקלאי שעושה.
יעל כהן-פארן: שריפת עצים.
<עפר שטייניץ: יש גם חקלאי שזה יוצא משליטה, ואז - - -
אורי מקלב: נכון, אבל נניח שזה לא כך ושזה תחת שליטה ושזה מתוכנן.
אורי מקלב: אתם יודעים לזהות?
אורי מקלב: אין היום מישהו שממפה.
אורי מקלב: כל אחד עושה לעצמו.
<יהושע שקדי: אם השריפה לא יוצאת משליטה ולא צריך מכבי-אש, אז, בדרך-כלל, זה לא נרשם.
<יהושע שקדי: כשהשריפה גדולה, היא נרשמת.
<עפר שטייניץ: העיקרון פה הוא שהמערכת מאפשרת לנו לפלח את המידע ולהבין דברים שלא ידענו מהם בעבר, ומאפשרת לפקחים היום להגיע ולגשת לנתונים האלה ובעצם לתשאל את המערכת ולשאול שאלות – והכל בזכות אותה מערכת תיקי אתר שפותחה.
<עפר שטייניץ: זו ממש מהפכה בתוך הרשות בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: מי, נניח, מדווח על שריפות?
יעל כהן-פארן: רק הפקחים מדווחים לתוך המערכת או שזה מקבל גם נתונים אחרים?
<עפר שטייניץ: כל הדיווחים פה הם מפקחים, אבל הנה יש לנו - - -
יעל כהן-פארן: נניח, שריפה.
יעל כהן-פארן: מן הסתם, יש מידע אחר.
<עפר שטייניץ: חוץ מהמידע שהפקחים מדווחים עליו, כדי להשלים את התמונה – גלעד וייל, אולי תסביר אתה – אלה גם נתונים ממקור לווייני שגם מוכנסים לתוך המערכת.
<גלעד וייל: באמת בשנים האחרונות אנחנו מגשרים על פערים של מאמץ דיגום של הפקחים בשטח באמצעות כלים של חישה מרחוק.
<גלעד וייל: זה שימוש בחיישנים שממוקמים על לוויינים, מטוסים וכלי טיס בלתי מאוישים, ויודעים לאסוף הרבה אינפורמציה על הרבה שטח.
<גלעד וייל: זו דוגמה טובה לשימוש הזה.
<גלעד וייל: בעצם, פה אנחנו משתמשים במאגרי נתונים מלוויינים של האמריקאים ושל האירופאים.
<גלעד וייל: במהלך השנים האחרונות, פעם בשבועיים אנחנו עושים מיפוי של כל השטחים שנשרפו בארץ.
<גלעד וייל: מן הסתם, זה מאמץ שהיינו צריכים כוח אדם כדי לעשות את זה והוא לא סביר, ואנחנו מקבלים פה תוצאות טובות ומדויקות.
<עפר שטייניץ: (מקרין שקף – גרף) זה לשאלתך על השימוש בנתונים של דוגמת הנשרים, המעבדה לאקולוגיה של תנועה.
<עפר שטייניץ: אפשר לראות פה נתונים מאזור שבו מתוכננות טורבינות רוח, ואפשר לראות את הכמויות האדירות של 5,600 איתורי נשרים באזור הזה.
יעל כהן-פארן: זה 5,600 מה?
יעל כהן-פארן: כניסות של נשר או נקודות ששודרו משם?
יעל כהן-פארן: השאלה היא האם אפשר לזהות מזה?
יעל כהן-פארן: זה מעניין אותי.
<עפר שטייניץ: שם היה נשר.
יעל כהן-פארן: כן, אבל 5,600 זה נשר שהסתובב שם המון-המון-המון-המון זמן או שזה 5,600 פעמים שנשרים שונים נכנסו?
<עפר שטייניץ: זה נשרים שמושדרו.
<עפר שטייניץ: לא כל הנשרים המושדרים.
יעל כהן-פארן: זה רק נשרים שמושדרו.
<עפר שטייניץ: זה נשרים שמושדרו, בדוגמה הזאת זה מעקב אחרי נשרים ספצפיים שרואים את הגובה, והגובה נכנס לתוך הטווח, לתוך הגבהים שבהם פועלת טורבינת הרוח.
<יהושע שקדי: עפר, תרשה לי שנייה.
<יהושע שקדי: דווקא בגרף הזה זה מצוין כי הנקודות הסגולות זה נשר שעוקבים אחריו כל עשר שניות, והקו הצהוב זה מה קורה כשעוקבים אחריו פעם בעשר דקות.
<יהושע שקדי: ואז, זה נותן לךְ את התשובה לשאלה כמה הוא מסתובב שם.
<יהושע שקדי: לפי הצבע הסגול, הוא באמת עושה שם פיתולים, ובנקודות הצהובות ה– הוא כמעט לא נמצא שם.
<יהושע שקדי: היה לנו קרב גדול, בסופו של דבר, גם עם היזם שרצה בדיוק בשטח הצהוב הזה להקים טורבינה, אבל בסופו של דבר אף אחד לא התייחס לנתונים כי נשרים פחות חשובים מטורבינה.
<יהושע שקדי: זו השפעה מאתמול, וקשה לי להשתחרר מזה.
<עפר שטייניץ: יש כמה עשרות נשרים.
יעל כהן-פארן: מדובר בעשרות נשרים, וזה לא 5,600 נשרים.
<יהושע שקדי: לא, ודאי שלא.
<קריאה: אין לנו כל כך הרבה.
יעל כהן-פארן: לא, אבל זה גם לא 5,600 כניסות שונות של 100 נשרים.
יעל כהן-פארן: אלה הרבה נתונים שנאספו.
<יוסי לשם: אבל, הם מייצגים.
יעל כהן-פארן: כן, אבל צריך פשוט להגיד תשובה מדויקת.
<יהושע שקדי: מה שנאמר הוא שיש פה 5,600 פעמים שנשר נמצא שהוא חותך את שטח החווה.
יעל כהן-פארן: באינטרוול של שנייה או עשר שניות.
<יהושע שקדי: האינטרוולים הקודמים זה פחות או יותר כל עשר דקות.
אורי מקלב: אחוז הפגיעה שלו גדֵל.
אורי מקלב: אם קיימות כל כך הרבה כניסות על כמה עשרות, זה אומר שהסיכוי לפגיעה יותר גדול.
<קריאה: הרבה יותר גדול.
אורי מקלב: הרבה יותר גדול.
אורי מקלב: אם זה היה 5,000 על 2,000 אז אחוז הפגיעה לכאורה, מתמטית, היה פחות.
אורי מקלב: כשזה אותו אחד בכל כך הרבה פעמים, זה אומר רק - - -
<יהושע שקדי: אנחנו לא מראים את זה פה.
<יהושע שקדי: יש לנו מודל ברור שמראה ומחשב את סיכויי הפגיעה, וזה קשור למסלול ולזמן השהייה.
אורי מקלב: אם יש אחוז.
<יוסי לשם: הרב מקלב, אני רוצה גם עוד דקה להפריע.
<יוסי לשם: אתמול גם הייתי באותה ישיבה ויצאתי מדופרס, כי הוחלט בסופו של דבר - - -
אורי מקלב: מה - - -?
<יוסי לשם: עם הנשרים הולכים להקים 41 טורבינות רוח, חמישה קילומטרים מגמלא.
<יוסי לשם: בגמלא היו פעם 60 זוגות, והיום יש שם רק זוג אחד.
<יוסי לשם: העסק הולך ונכחד לא רק בגלל הטורבינות.
<יוסי לשם: הטורבינות זה חדש, אבל יש קווי מתח וכו'.
<יוסי לשם: כי סטודנטית – ואחר כך אדבר על הקשר של המדע לציבור הרחב – שעשתה מאסטר, יעל חורש, באוניברסיטת חיפה, על הערך הכלכלי של נשר, מצאה שמתוך 100,000 מבקרים בשמורת גמלא 87% מהאנשים אמרו שהם באים לא כדי לראות את האתר הארכיאולוגי אלא כדי לראות את נשרים בתעופה.
<יוסי לשם: אנשים מוקסמים מהם.
<יוסי לשם: אנחנו בשנת ה-70 למדינה בשיתוף עם הרשות רוצים ללכת על זה ולהכריז על הנשר כפרויקט לאומי להצלת הנשרים.
<יוסי לשם: אפשר לעשות את זה.
<יוסי לשם: אבל, צריך להשקיע בזה כספים, ובינתיים - - -
אורי מקלב: מה החברה טוענת?
אורי מקלב: אבל הם טוענים שיש להם היום איזו פיתוחים טכנולוגיים שיכולים למנוע את זה?
<יוסי לשם: הבוקר דיברתי עם אוהד הצופה, הביולוג שלהם, והוא קיבל אתמול מייל מספרד: "השבוע נהרגו ארבעה רחמים, שזה עוד סוג של דורס לילה, בדרום ספרד במעבר לאפריקה".
<יוסי לשם: זה ברור איפה אנחנו הולכים.
יעל כהן-פארן: אבל ממה הם נהרגו?
<יוסי לשם: אלי מלכה שהוא יושב-ראש המועצה, שהוא אדם חיובי – מה-לעשות, שמונה ישובים יחד עם היזם הזה רוצים כסף מהטורבינות.
<יוסי לשם: בא נציג נטור ואמר: "חברים, היום חקלאות זה לא עובד, אז נעשה כסף מטורבינות, והנשרים ילכו לאבדון".
<יוסי לשם: אנחנו הולכים להפסיד.
אורי מקלב: כן, אבל טורבינות - - -
<עפר שטייניץ: אבל, יוסי, עם כל הכבוד, יש לך אחר כך את החלק שלך, ואנחנו רוצים לדבר.
<יוסי לשם: מאה אחוז, אבל זו הזדמנות לקדם את הנושא.
<עפר שטייניץ: אבל יש לך אחר כך את החלק שלך.
<יוסי לשם: יש לי דברים אחרים.
<עפר שטייניץ: אני יודע.
<עפר שטייניץ: תדבר אחר כך.
<עפר שטייניץ: אתה גוזל זמן של אחרים.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר, שהיה את זה פה בוועדת משנה שלי, אם אתם זוכרים, ונדמה לי שרובכם הייתם.
יעל כהן-פארן: יוסי, אני לא זוכרת אם היית, אבל, יהושע, אתה בוודאי היית.
יעל כהן-פארן: בואו ונגיד: יש פה דיון פנים-סביבתי, שאנחנו צריכים לראות איך פותרים אותו.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שלתוואי השטח הזה, שנתפש כייחודי ומיוחד, רוצים למצוא חלופה, וכרגע אתם.
יעל כהן-פארן: .. השאלה היא האם בכל תוואי שטח יהיו כל כך הרבה נשרים.
<יהושע שקדי: ברמת-הגולן מצאו שלושה אתרים, ואנחנו מסכימים לשניים ולשלישי לא הסכמנו.
יעל כהן-פארן: וזה הגרוע ביותר.
<יהושע שקדי: וגם את זה דורסים.
יעל כהן-פארן: זה דיון שאנחנו עושים בוועדה גם.
אורי מקלב: אנחנו צריכים - - -
(מקרין שקף, שכותרתו: פה זו דוגמה לשימוש בנתונים גם מהתצפיות על הצבי הישראלי.
(מקרין שקף, שכותרתו: פה מדובר באוכלוסיות שונות, שתשתיות או כבישים או רכבות גורמים לחסימת המעבר בין האוכלוסיות ולבעיות גנטיות.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו מבצעים את הדבר הזה.
(מקרין שקף, שכותרתו: כדי להתגבר על הבעיות האלה, יש צורך במעברים מלאים שיכולים לאפשר למסדרונות – גלעד היה שותף בניסיון לתכנן את המיקום הנכון של המעברים.
(מקרין שקף, שכותרתו: בעצם, הוועדה, שעסקה בנושא האם להקים מעבר עילי על כביש 6 אחרי הקמת הכביש החדש מדרום למחלף מאחז, החליטה שלא להקים את המעבר העילי בעקבות העובדה שלא היו תצפיות בשטח.
(מקרין שקף, שכותרתו: למה לא היו תצפיות?
(מקרין שקף, שכותרתו: כי פקחים לא מסתובבים צמוד לכביש 6 באותה נקודה.
(מקרין שקף, שכותרתו: אנחנו נדרשנו לסוגיה הזאת, והרצנו איזה שהוא מודל שמתייחס לכישוריות של הצבי, כלומר אם הייתי צבי לאיפה הייתי הולך ולאיפה תוואי השטח מנתב אותי, וזאת על סמך ההתנהגות של הצבי בשטחים שבהם הוא נוהג להסתובב.
(מקרין שקף, שכותרתו: כל המודלים שהרצנו הראו, בצורה חד-משמעית, שבשביל לקיים את האוכלוסיות הרציפות האלה, בשביל לתמוך בתנועה ממזרח למערב, צריך למקם מעבר עילי באזור שמורת פורה, שזו השמורה עם הכלניות.
(מקרין שקף, שכותרתו: כשחזרנו לוועדה עם הנתונים החדשים, הוועדה השתכנעה ואישרה את הקמת המעבר העילי.
(מקרין שקף, שכותרתו: אני חושב שזו דוגמה מצוינת לשימוש בטכנולוגיה ומודלים לצרכים יישומיים.
יעל כהן-פארן: אגב, גם במעבר העילי בכביש 1 עשיתם תהליך דומה?
<יהושע שקדי: במדינת ישראל היום מאושרים או מוקמים בערך עשרה מעברים עיליים, וזו מהפכה שנעשתה אחרי 2003.
<יהושע שקדי: גם זה סיפור מרתק להבין איך.
<יהושע שקדי: כל המעברים העיליים האחרים נעשו בלי אמצעים טכנולוגיים כל כך משוכללים.
<יהושע שקדי: השתמשנו ב-GIS וכדו', בלי מודלים כאלה.
<יהושע שקדי: זה המקום הראשון שבו השתמשנו בטכנולוגיה מתקדמת.
<יהושע שקדי: אבל, פה צריך לתת גם מחמאה למדינת ישראל: ב-2003 פרסמנו את החוברת של מעברים בכלל ומעברים עיליים, והיינו בטוחים שזה ישכב על המדף ויעלה אבק.
<יהושע שקדי: היום, אנחנו נמצאים 14 שנים אחרי זה, ואנחנו מדברים על עשרה מעברים עיליים, שלא לדבר על כך שכל כביש היום שמתוכנן מתוכננים בו מעברים לבעלי-חיים.
<יהושע שקדי: לפעמים, צריך גם להחמיא למדינה.
<יהושע שקדי: נורא פשוט.
יעל כהן-פארן: - - ולמה על זה צריך להוציא את הכסף של מדינת ישראל?
יעל כהן-פארן: ".
יעל כהן-פארן: אנחנו נורא צריכים להיזהר פה.
<יהושע שקדי: ברגע שאנחנו ניעצר נבוא אלייך, כדי שתעשי את החוק מחדש.
<יהושע שקדי: עד שאנחנו מסתדרים בהידברות – אז הוא יקטר.
<יהושע שקדי: אולי נמחק את זה מהפרוטוקול?
יעל כהן-פארן: עפר, אנחנו צריכים לסיים.
יעל כהן-פארן: הדובר הבא הוא מר שמוליק ידוב.
יעל כהן-פארן: אני רק רוצה להסב את תשומת לבכם שהדיון בשידור, ואני מקווה שצופים בנו.
יעל כהן-פארן: זה גם מעלה את השיח ואת תשומת הלב הציבור לנושאים החשובים האלה.
<יהושע שקדי: מה שאני אמרתי בשידור – אוי ואבוי.
יעל כהן-פארן: יהושע, הכול בשידור וגם לפרוטוקול.
(מקרין שקף, שכותרתו: יש את המארג שאני מקווה שיתנו לו את הבמה אחר כך לדבר, אבל כן חשוב להגיד שהשימוש בטכנולוגיה לשמירת הטבע זה פרי שיתוף פעולה עם הרבה מאוד גופים: המארג, החברה להגנת הטבע, מרכז צפרות, שטחים פתוחים, ציוני דרך, הוועדה לאקולוגיה של תנועה, בעיות GIS שזה נושא חדש ונושא שלא הגעתי אליו אבל הוא על חיבור אתר אינטרנט שזמין ופתוח לציבור ומרכז מידע על מגוון ביולוגי עם כלים מדהימים לתכנון שמירת טבע, וגם למשרד להגנת הסביבה ששותף.
אורי מקלב: זה הרבה יותר משחשבתי.
אורי מקלב: אני קצת איבדתי את סדר הדוברים פה.
<ענת לוי: עכשיו, שמוליק.
יעל כהן-פארן: אני רק רוצה לשאול שאלה קטנה את רשות הטבע: אני מבינה שיש התפתחות ושבאמת לכל הפקחים יש היום את הנגישות למערכת.
יעל כהן-פארן: האם משהו שאתם בכלל שוקלים זה באמת לערב גם את הציבור בנושא זה של איסוף מידע – מה שנקרא: מידע אזרחי?
יעל כהן-פארן: זה גם, כמובן, יכול להשיג הרבה-הרבה יותר מידע, ואולי לא באותה רמת מהימנות, - -
אורי מקלב: חוכמת ההמונים.
יעל כהן-פארן: - - אבל אפשר לסנן את המשתמשים, ואפשר לדעת מי מהימן ומי פחות.
יעל כהן-פארן: זה גם, כמובן, יביא את הציבור אתנו.
<שמואל ידוב: בדיוק.
<שמואל ידוב: זו הייתה פתיחה מעולה לנושא, ומבחינתי זה חסך לי הרבה מהדיבורים ואוכל לקצר.
<שמואל ידוב: שמי שמוליק, ממרכז היונקים של החברה להגנת הטבע.
<שמואל ידוב: הנושא הוא מדע אזרחי.
<שמואל ידוב: ואנחנו נספק את ההדגמה באמצעות פרויקט אחד מרכזי, אבל הנושא הוא מדע אזרחי.
<שמואל ידוב: הסיפור של מדע אזרחי הוא באמת תחום שהולך ותופס תאוצה מאוד-מאוד מרכזית בעולם בשנים האחרונות עם מאות ואלפי יוזמות ואפילו יותר מזה.
<שמואל ידוב: בעצם, הוא דורש הפעלה של האזרחים בתור חוקרים והכוונה מקצועית ובניתוח הרבה פעמים גם מקצועי, אבל הוא מערב גם את תחום המדע וגם את תחום המעורבות הציבורית בצורה מאוד-מאוד אפקטיבית.
<שמואל ידוב: אירנה גם יכולה לספר על זה אחר כך, כי היא ניהלה תחומים כאלה בחוץ-לארץ.
<שמואל ידוב: זה, בהחלט, תחום שאנחנו עוד חייבים להיכנס אליו.
<שמואל ידוב: התחום הזה כל כך גדל, שבאמת יש לא מעט ארגונים היום בין-לאומיים ויש הרבה מאוד שותפויות בין גורמי מחקר וגורמי אקדמיה לאזרחים ולקבוצות פעילים.
<שמואל ידוב: הוא מעודד אקטיביזם והוא מעודד עשייה ושמיעה על-ידי אזרחים.
<שמואל ידוב: כאמור, התחום הזה באמת מתפרץ וקופץ בעולם.
<שמואל ידוב: אצלנו כאן, בארץ, יש הרבה מאוד יוזמות שמופצות ומופעלות על-ידי גורמים שונים ומשונים, מממש גורמים פרטיים דרך ארגונים, רט"ג, החברה להגנת הטבע, מועצות אזוריות.
<שמואל ידוב: יש לא מעט גורמים שפועלים בנושא הזה.
<שמואל ידוב: מה שמאפיין אותם הוא שאין שום ארגון-גג, ואין איזו שהיא פלטפורמה שמשותפת לכולם, והיריות פה הן לכל הכיוונים, זאת אומרת הרבה פעמים אנחנו קצת מאבדים את העשייה בגלל הפיזור המאוד-מאוד רחב בגלל חוסר ההכוונה – מה שנדרש, ונדבר על זה גם בהמשך.
<שמואל ידוב: בחברה החלטנו שזה באמת נושא מספיק חשוב כדי לנסות לקדם אותו.
<שמואל ידוב: אל"ף, אנחנו מאמינים שזה יקדם את שמירת הטבע בארץ.
<שמואל ידוב: זה בטח ישתף את הציבור בנושא הזה ויעלה את המודעות.
<שמואל ידוב: אחד האמצעים שיכולים לעשות זאת הוא באמת הקמת רשת ארצית בעלת אופק ארוך טווח של ארגונים ואזרחים שפעילים בתחום הזה כחלק מהפעילות בעולם הגדול כולו.
<שמואל ידוב: כדי שהמדע האזרחי יעבוד, צריך כמובן, קודם כל, את התשתית המדעית, ומכאן גם החיבור עם גורמי המחקר והמדע.
<שמואל ידוב: צריך תשתית טכנולוגית שתאפשר את זה, וזו קפיצת המדרגה שגם התחום הזה עבר בשנים האחרונות – האפשרות באמת של הציבור להשתתף באופן מאוד-מאוד יעילה.
<שמואל ידוב: היום זה אפשרי כמעט לכל אזרח, וזה כבר קיים בטלפונים שלנו לפלטפורמות כאלה ואחרות – לא באותה יעילות, לא באותו דיוק ולא באותה אמינות, אבל המערכות הולכות ומשתכללות.
<שמואל ידוב: כמובן שצריך גם להפעיל תשתית ציבורית שתשווק את זה, תסביר את זה, תקשר בין הגופים ותנגיש את המידע בסופו של דבר.
<שמואל ידוב: יש לנו היום לא מעט פרויקטים שהחברה מריצה.
<שמואל ידוב: חלקם פרויקטים שבאמת מפעילים ומופעלים על-ידי אזרחים בודדים אפילו בעלי עניין בתחומים מאוד-מאוד ספציפיים.