GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יגאל הורוביץ: אלה כל מיני ניואנסים גנטיים של אזורי מחיה אחרים.
<יגאל הורוביץ: בעיקרון, כמו שאמרתי, שיניה יאמנאקה עשה מהפך עולמי, ואני מקווה שאנחנו נוכל - - -
אורי מקלב: האמת היא שהוועדה מתארכת מאוד, אבל זה מרתק מאוד.
אורי מקלב: בוועדות אחרות אנחנו לא מצליחים לשמר ולהחזיק אותם.
אורי מקלב: אנחנו כאן כבר שעה ב-40 דקות, בגלל שזה באמת מרתק אותי.
<יגאל הורוביץ: כמובן שאני מזמין גם את כבוד הרב ואת חברי הוועדה לבוא ולבקר ולראות את הפעולה.
אורי מקלב: יגאל הורוביץ היה חבר טוב של קריניצי.
אורי מקלב: היה קשר טוב בין יגאל הורוביץ, שהיו לו המחלבות המאוחדות ברמת-גן, לבין קריניצי.
<יגאל הורוביץ: הוא גם היה שר האוצר.
אורי מקלב: אני מדבר על הזמן שהוא עוד היה במחלבות המאוחדות.
אורי מקלב: זה היה אז מול הבורסה.
אורי מקלב: אחרי זה זה הפך ל"טנא נוגה".
אורי מקלב: אני חושב שממנו היה הרעיון של הספארי.
אורי מקלב: אני חושב, עד כמה שלי זכור, שקריניצי הוביל בשטח בהקצאה.
אורי מקלב: יכול להיות שאחרי זה זה נעשה בתקופות אחרות, אבל הספארי היה בתקופת קריניצי.
<יגאל הורוביץ: זה נכון.
אורי מקלב: אני מבין שלא ראינו הכול.
<קריאה: על קצה המזלג.
אורי מקלב: דוד ברנד מקק"ל, בבקשה.
אורי מקלב: אחרי זה נשמע נציג של גן-החיות התנ"כי.
<נילי אבני-מגן: כן, נילי, הווטרינרית הראשית.
<דוד ברנד: אני היערן הראשי ומנהל אגף הייעור של הקרן הקיימת לישראל, ואנסה בקצרה, על קצה המזלג, להציג את הטכנולוגיות ואת המחקרים שהקרן הקיימת לישראל מריצה.
<דוד ברנד: כל זה, על מנת לנהל ניהול מיטבי וממשק בר-קיימא של היערות והשטחים הפתוחים.
אורי מקלב: ציינו אתכם כמה פעמים קודם לגבי שותפות שיש לכם, וזה באמת חשוב.
אורי מקלב: מודעים שבקרן הקיימת לישראל גם היום עושים דברים ושותפים.
אורי מקלב: לא תמיד כאן, בכנסת, אנחנו נחשפים אולי, נניח, לביקורת, ולא לדברים אחרים של איפה ההשתייכות שלכם ואיפה אתם מחויבים ומה אתם מחויבים ומה לא.
אורי מקלב: יש לנו את הזדמנות עכשיו לתת לקרן הקיימת לישראל להציג את הדברים ואת השותפויות החשובות שאתם פועלים, עושים ותורמים.
<דוד ברנד: קרן קיימת לישראל מנהלת בסביבות כ-2 מיליוני דונם יערות, שטחים פתוחים ומערכות אקולוגיות.
<דוד ברנד: קק"ל הקימה ומנהלת חמש תחנות ניטור ומחקר אקולוגי ארוך טווח.
<דוד ברנד: זה דבר ייחודי.
<דוד ברנד: זה לא קיים בגופים אחרים.
<דוד ברנד: המערך הזה מאוד-מאוד מסייע לנו לבצע ממשק בר-קיימא.
<דוד ברנד: אנחנו משקיעים רק בתחנות האלה מיליון ש"ח בשנה.
<דוד ברנד: כללית, קק"ל משקיעה כשבעה מיליוני ש"ח במחקר ופיתוח.
<דוד ברנד: חמש התחנות האלה פרושות מיער הקדושים במרכז ועד נחל שיטה בערבה.
<דוד ברנד: בנוסף לאותן תחנות LTR שבהן עובדים חוקרים ממיטב מכוני המחקר בארץ, הקמנו גם, בשלוש השנים האחרונות, שלוש חלקות ניטור בכל רחבי הארץ, בכל יערות נטע אדם מהצפון עד הדרום.
<דוד ברנד: באותן חלקות ובתחנות אנחנו משתמשים כמובן באמצעי חישה מרחוק ובאמצעות הדמיות לוויין ותצלומי אוויר.
<דוד ברנד: תכף אספר כמה טכנולוגיות ייחודיות מתקדמות יש, שמסייעות לנו לנהל בצורה טובה יותר.
<דוד ברנד: מה הכוונה?
<דוד ברנד: לדוגמה: ביער יתיר, בחלק הדרומי של הארץ, כמות המשקעים היא בממוצע 270 מ"מ גשם לשנה, ובאמצעים מתקדמים, של מכון ויצמן, שמנהל את התחנה, הגענו למצב שבו אנחנו יודעים בדיוק מהו מאזן המים בעצים שנמצאים באותו יער יתיר, ואחרי שאתה יודע מהו מאזן המים או מהי הצריכה המדויקת של העצים אתה יכול, כמובן, לנהל את היער בצורה אופטימלית.
<דוד ברנד: אם יש כמות של משקעים וזה מה שיש צורך בפועל, אני צריך להגיע למצב שיהיו לי כך וכך עצים בשטח על מנת שהעצים האלה יאריכו ימים.
<דוד ברנד: בנוסף לכך, באותה תחנת LTR ביתיר, גילה פרופסור דן יקיר, שלמעשה קיבוע פחמן באותו יער ביתיר כמעט שווה ערך או שרמת קיבוע הפחמן היא בדיוק כמו ביערות במרכז אירופה או אפילו בצפון אירופה – דבר שמחזק או יכול לסייע גם למדינות אחרות בחשיבות נטיעת יערות באזורים שהם על ספר המדבר, באזורים שהם חצי צחיחים.
<דוד ברנד: אנחנו גם כל הזמן נערכים לשינויי האקלים.
<דוד ברנד: אנחנו יודעים ששינויי האקלים צפויים ויגיעו.
<דוד ברנד: אנחנו כולנו רואים את ההתייבשויות שקורות לעתים גם בעצי האורנים וגם בעצי החורש הטבעי.
<דוד ברנד: אני רוצה להביא עוד דוגמה אחת לטכנולוגיה מאוד מתקדמת שפיתחנו, שוב, בעזרת האוניברסיטה העברית בירושלים והפקולטה לחקלאות.
<דוד ברנד: בדרך כלל, בשיטות המסורתיות, כאשר אתה רוצה לטפח עצים לעמידות ליובש, אתה מגיע ליער ורואה איזו שהיא קבוצת עצים ששרדה בצורת, לעומת תמותה נרחבת מסביב לה, ואתה לוקח זרעים או ייחורים ועושה מהם שתילים, וצריך עכשיו לעקוב במשך 30-20 שנה כדי לראות האם מה שאתה צפית באמת נכון.
<דוד ברנד: בעזרת מערכת ליזימטרים, שזו מערכת מאוד מתוחכמת שלמעשה נותנת לך מעקב רציף אחר מאזן המים בצמח, כאשר מיישמים השקיה או מפסיקים השקיה, שזה מדמה בצורת, אתה, לאחר מספר חודשים, יכול לקבל ביד שלך האם אותם מקורות, זרעים או שתילים, שאתה בודק, באמת עמידים ליובש ואפשר להשתמש אתם – דבר שחוסך מחקר של עשרות שנים.
<דוד ברנד: נושא שריפות – כולנו עדים לשריפות שקרו בשנים האחרונות, וכולנו עדים לאותם קווי חיץ שהקמנו בשנים האחרונות.
<דוד ברנד: הקמנו למעלה מ-200 קווי חיץ מסביב ליישובים ברחבי הארץ, אבל ההקמה היא חלק קטן מהנושא הזה.
<דוד ברנד: התחזוקה של אותם קווי חיץ היא הבעייתית.
<דוד ברנד: אנחנו מנסים כל הזמן איך להכניס את נושא העדרים, של הרעייה, לתחום הזה.
<דוד ברנד: דבר נוסף שניסינו פה לראות הוא איך אנחנו עוקבים אחרי אותם עדרים.
<דוד ברנד: חוקרים ממכון וולקני ואוניברסיטת באר-שבע פיתחו קולרים מיוחדים, ורק על זה הם עבדו במשך שנה שלמה – איזה קולרים עם GPS להתאים לאותן עזים – ואנחנו מקווים שבעתיד, בעזרת אותם קולרים, באותה מערכת ניטור, נוכל לנהל את הרעיה בצורה יותר טובה.
<דוד ברנד: ברמת השטח, היום, כל היערנים של קק"ל מבצעים, שוב בעזרת אפליקציה, בעזרת יישום כלשהו, ובעזרת ArcGIS online, עושים את הניטור השוטף שלנו.
<דוד ברנד: של שטחי השריפות מנוטרים, וישר נמדדים יום למחרת השריפה.
<דוד ברנד: לא המפגעים ביער, כל נושא הבטיחות וכל נושא מיפוי מינים פולשים – הכול נעשה היום בעזרת הסמארטפון, ממופה, וישר עובר לשכבות GIS, דבר שעוזר לנו לנהל בצורה הרבה יותר טובה את השטחים שלנו.
<דוד ברנד: נושא נוסף, שאני רוצה לדבר עליו, יותר קשור דווקא לטבע בעיר או לסביבה העירונית.
<דוד ברנד: קק"ל נכנסה לפרויקט או לטכנולוגיה חדישה שמנסה לראות איך אפשר לנצל את נגר המים או את השיטפונות שיש בערים בעקבות הגשמים.
<דוד ברנד: היום, כל נושא נגר המים בעיר הולך לאבדון.
<דוד ברנד: הקמנו שלושה ביו-פילטרים – אני מקצר – בכפר-סבא, ברמלה ובבת-ים.
<דוד ברנד: למעשה, הכוונה כאן היא לאסוף את מי הנגר מתוך הערים, להקים מין אגם ירוק, ואותו אגם ירוק מטהר את מי השיטפונות הללו.
<דוד ברנד: זו גם פינה ירוקה בלב העיר, וגם את אותם מים אחר כך מחדירים למי תהום.
אורי מקלב: הרחפן הוא ניסיוני, אבל אם הוא לא יצליח - - -
<דוד ברנד: הרחפן לא ניסיוני.
<דוד ברנד: הרחפן כבר קיים.
אורי מקלב: זה לא רחפן אחד.
אורי מקלב: זה ודאי כמה רחפנים.
<דוד ברנד: אנחנו מתחילים.
אורי מקלב: מתחילים ברחפן אחד.
אורי מקלב: לניטור מה?
<דוד ברנד: לניטור שריפות, לניטור נפגעים, לניטור ונדליזם ולניטור מבקרים ביערות.
אורי מקלב: שוב, זו דוגמה לטכנולוגיה שימושית.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו דיון מיוחד בעניין הרחפנים, כדי להקל על הרגולציה.
אורי מקלב: אני חושב שזה קרה אחרי שהוא היה באירוע המיוחד שלכם של פתיחת האקווריום.
אורי מקלב: מאוד צר לי לשמוע, כאחד שפעל, והייתי אתו לא מעט שנים בכמה ממוקדי העשייה שלו.
אורי מקלב: לפני הכנסת, הייתי בעיריית ירושלים.
אורי מקלב: התרומה שלו לבניית ירושלים היא באמת תרומה מכרעת.
אורי מקלב: אולי לא כולם יודעים את עשייתו ואת פועלו, ובכלל היכולות הגבוהות שהיו בעוזי וקסלר.
אורי מקלב: אני חושב שאפשר להגיד עליו שהוא תרם אם לא את כל חייו הבוגרים אבל ודאי את רוב רובם של חייו לציבור.
אורי מקלב: הוא יכול היה לקבל הרבה דברים השוק הפרטי, וכל כולו היה לשוק הציבורי.
אורי מקלב: אני לא יודע לגבי כולכם, אבל אני רואה שיוסי הכיר אותו.
<יוסי לשם: אגב, מקלב, זה צמוד לכנסת.
<יוסי לשם: אנחנו גאים בכך שיש פה שלושה מתקנים: הכנסת, בית-המשפט העליון ומרכז הצפרות.
<יוסי לשם: הוא סידר חמישה דונמים לחברה להגנת הטבע שיהיה שם מרכז.
אורי מקלב: אין הרבה דברים שאולי רשומים על שמו, אבל המעורבות שלו בהרבה-הרבה פרויקטים היא עם תרומה חשובה ויכול להיות שאפילו תרומה מכרעת.
אורי מקלב: אני חושב שהחשיבה האנליטית שלו המבריקה והמהירה והיושרה האישית, שהוא היה מוכן להתעמת עליה עם הרבה אנשים ולעשות את המאבקים, ועם הרגשת השליחות שהייתה לו – חייו היו עם איזו שהיא הרגשה של שליחות שהוא חייב לעשות כתרומה לציבור גם במישור הכלכלי וגם במישור הבנייה והפיתוח.
אורי מקלב: זו באמת הזדמנות להביע הערכה.
אורי מקלב: אני חושב שצריכים, כי גן-החיות התנ"כי – את ודאי יודעת – שהייתה לו תרומה מאוד-מאוד גדולה.
אורי מקלב: אני קצת ידעתי את התכנון בשלב עוד לפני שזה יצא, ואני יודע שהוא הרבה-הרבה תרם ובחלק החשיבה.
אורי מקלב: גן-החיות התנ"כי הגיע למה שהוא הגיע היום זה הרבה בזכותו.
<נילי אבני-מגן: נכון.
<נילי אבני-מגן: אתמול באמת חנכנו את האקווריום החדש.
אורי מקלב: הוא היה שם.
<נילי אבני-מגן: זה היה בבוקר, והוא היה אתנו, והוא חבר דירקטוריון של גן-החיות.
<נילי אבני-מגן: תוך כדי האירוע של חנוכת האקווריום, שנמשך עד הלילה, קיבלנו את ההודעה המצערת.
אורי מקלב: אמסור תנחומים למשפחה.
<נילי אבני-מגן: ויתרתי על המצגת שלי מפאת קוצר הזמן.
<נילי אבני-מגן: בדקה אני רק רוצה גם להגיד תודה על ההזמנה של גן-החיות התנ"כי ושלנו לפורום הזה.
<נילי אבני-מגן: התחלנו בזה שכאן זו משפחה ושמכירים פה את כולם, ואנחנו באמת, עם הגופים השונים שיושבים כאן, שמחים וגאים בכל התקופה שגן-החיות קיים להוביל ולשתף פעולה ולעשות יחד מיזמים שקשורים לשמירת טבע, לשימור ולריבוי מינים בסכנת הכחדה, יד ביד עם רשות הטבע והגנים.
<נילי אבני-מגן: יש לנו רשימה, שלצערנו היא ארוכה, של מינים שצריכים עזרה והגנה.
<נילי אבני-מגן: לשמחתנו, הרשימה שלנו, של גן-החיות, ארוכה, ואנחנו יודעים שגם מרבים ומשמרים אותם בתחומי גן-החיות, ואפילו מגיעים להישג של השבה חזרה לטבע.
<נילי אבני-מגן: יש מעט מאוד גני-חיות בעולם כולו שמגיעים לרשימה הארוכה הזאת שהיא יד ביד עם גופים של המדינה שיכולים לעשות את המיזמים האלה.
<נילי אבני-מגן: הרשימה, שבטח כולם כאן מכירים, לא אספר לא אפרט על כולה, אבל זה: היחמור הפרסי שהוא למעלה יותר מעשור בשמורת נחל שורק, לא רחוק, בהרי ירושלים, וגן-החיות מוביל את ההשבה שלו אל הטבע – והכול עם קולרי טלמטריה וקולרי GPS כדי לעקוב ולראות מה קורה עם אלה שמושבים לטבע.
<נילי אבני-מגן: הנשר המקראי – גן-החיות מהווה את המרכז הארצי לעופות דורסים, ואלה הנשרים, מכל גרעיני הרבייה ברחבי הארץ מגיעים הביצים אלינו, אל המדגרות, והן מודגרות, בוקעות, ובחזרה הגוזלים מושבים לאימוץ על-ידי גרעיני הרבייה השונים או שמגדלים אותם בצורה שתמנע הכתמה כדי לחזור כעבור כשנה חזרה אל החי בר כרמל ואל הטבע.
<נילי אבני-מגן: צוללי הביצות – זה ברווז שאנחנו גם שלוש שנים כבר משיבים.
<נילי אבני-מגן: גרעין הרבייה הוא בעופות הביצה אצלנו בגן-החיות.
<נילי אבני-מגן: כל הצאצאים עם קולרי GPS מושבים חזרה אל הטבע.
<נילי אבני-מגן: כמו כן, הבזים האדומים, הראם הלבן, וצב היבשה.
<נילי אבני-מגן: עכשיו אנחנו בעסקי בית-הגידול המימי: סומית הגליל, נווית ים-המלח.
<נילי אבני-מגן: כל הרשימה הארוכה הזאת – אנחנו מאוד גאים להוביל.
<נילי אבני-מגן: אנחנו גאים גם לחשוף את הציבור הרב שבא לבקר אצלנו בכל הנושאים החשובים האלה וגם בשילוט וגם בהדרכה וגם להעלות את המודעות, וגם בפן החינוכי של הנושאים החשובים האלה.
<נילי אבני-מגן: אז באמת כל השותפים כאן.
אורי מקלב: הציבור מרוויח מזה.
אורי מקלב: הציבור יודע להעריך את זה.
אורי מקלב: רואים שהפכתם למוקד עלייה.
<יהושע שקדי: זה פנטסטי.
אורי מקלב: הציבור מאוד מעריך את זה, וחוזר ועוד פעם ועוד פעם ורואה את החידושים.
הרשו לי לסכם: אני רוצה להגיד לכם שהופתעתי.
הרשו לי לסכם: חשבתי שנדבר על טכנולוגיה – ערכים של שמירת הסביבה.
הרשו לי לסכם: ודאי שאנחנו יודעים את זה ורואים בזה ערך חשוב מאוד, ואנחנו גם לא רואים את זה כסתירה.
הרשו לי לסכם: שלשום הייתי בירושלים בבית-ספר שעשה סיום של פרויקט גדול מאוד באקולוגיה ושמירת הסביבה, וביקשו שאבוא לברך.
הרשו לי לסכם: אמרתי להם: הנה, אני יכול להגיד לכם כאן שאולי יש כאלה שהדימוי שלהם הוא שאיכות הסביבה ושמירת הסביבה – וסליחה שאני אומר את זה – בשביל זה צריכים להיות עם שיער ארוך ועגיל באוזן.
הרשו לי לסכם: זה יכול להיות גם עם חליפה וגם עם כובע.
הרשו לי לסכם: זה לא כמו איזה דימוי שאולי יש שזה לא קשור לכלל הציבור.
הרשו לי לסכם: זה קשור לכלל הציבור.
הרשו לי לסכם: יש חשיבות מאוד-מאוד גדולה.
הרשו לי לסכם: המקורות שלנו מלאים – מי שיודע לקרוא יידע לזהות את זה מהמקורות – בחשיבות של העניין הזה.
הרשו לי לסכם: יש הרבה-הרבה ספרות והרבה דיונים.
הרשו לי לסכם: בוודאי שזה הולך בד בבד.
הרשו לי לסכם: עצם השימוש באמצעים טכנולוגיים מאוד-מאוד חשוב.
הרשו לי לסכם: אבל, מה שהתברר – ואני רואה שבאמת יש הטמעה שחלקה בתחילת דרכה וחלקה כבר יותר גדולה אבל יש שאיפה בכיוון הזה – ומה שאני רואה הוא שיש הרבה-הרבה מה לעשות, דהיינו יש כאן עולם מלואו שאפשר להשתמש בטכנולוגיה, וצריך להשקיע בו.
הרשו לי לסכם: אני רואה את הטכנולוגיה והמשאבים כחלק מאוד-מאוד חשוב.
הרשו לי לסכם: אני חושב שבעניין הזה צריך חשיבה שבמדינה התקציבים צריכים להיות הרבה יותר, וכן לתת לזה דגש ולהשקיע בזה.
הרשו לי לסכם: אפשר להגיע להרבה-הרבה דברים.
הרשו לי לסכם: אנחנו יכולים להיות גם נחשונים בהרבה דברים בעניין הזה.
הרשו לי לסכם: אנחנו, כמפתחים, כחוקרים וכרצון כל הזמן לא לעמוד במקום אחד, יש לנו את היכולות האלה, ואם זה נמצא במרחב הגדול המסחרי – ובסך הכל אם אנחנו, כמדינה, יודעים להיות נחשונים, גם בדבר הזה אנחנו יכולים להיות נחשונים.
הרשו לי לסכם: אנחנו צריכים שבאמת נייעד את זה, שניקח את זה כיעדים וניתן לדברים האלה את התקציבים ואת ההיבטים והמסר, שאנחנו רוצים להביא גם מהיום הזה, שיש מאוד-מאוד הערכה למה שנעשה, וגם כהסתכלות על העתיד על דברים שצריך לעשות.
הרשו לי לסכם: אני מודה לכם באופן אישי, וגם הוועדה מודה, לכל מי שהיה שותף ביום הזה.
הרשו לי לסכם: שיהיה לכם המשך יום טוב.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, יום שנכפל בו פעמיים כי טוב, י"א בחשוון, תשע"ח, יום הפטירה של רחל אמנו, 31.10.2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו אסדרת והכשרת כוח אדם מקצועי לעולם הסייבר במדינת ישראל.
אורי מקלב: כותרת שמכילה בה הרבה.
אורי מקלב: בשנים האחרונות אנחנו דנים, ודאי בכל הנושא של הטכנולוגיה החדישה, תקשוב, ממשל זמין, פיתוחים, מעמדה של ישראל, אבל לאורך כל הדרך הנושא של הסייבר צף ועולה.
אורי מקלב: אנחנו יחד עם הדיגיטציה, אני לא יודע איך קוראים לזה, סייברטציה?
אורי מקלב: לא יודע איך לקרוא לזה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהיום זה מלווה אותנו לכל אורך השדרה, אין דבר שאנחנו רוצים היום לפעול ולעסוק בו ולהטמיע אותו ולהשתמש בו בלי שאנחנו צריכים לשלב בתוכו את נושא הסייבר.
אורי מקלב: אני גם מודע שאתם אנשי המקצוע בשטח שלכם, אבל יכול להיות שבעולם הרחב, במדינת ישראל, בציבור, אולי זה פחות עושה גלים, העניין הזה, אבל זאת עובדה, עובדה שישבנו פה לעת הזו לפני 24 שעות בוועדה הזו ודנו, לאחר תחקיר ובכלל, בנושא של דליפת מידע או דליפה של נתונים מתוך הארכיון הלאומי.
אורי מקלב: הגנז הראשי היה פה, ואנחנו כולנו נסערנו, היינו פה שורה של חברי כנסת מצד ימין ומצד שמאל ומדברים על זה, דליפת מידע.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהנושא שאנחנו דנים פה, של הסייבר, הוא במערכות לא פחות חשובות וקריטיות ובעלי משמעויות מהנושא של הגנזך.
אורי מקלב: ממה שפורסם זה שמות או דברים כאלה, כאן זה הרבה יותר,..
אורי מקלב: זה גם הגנה, זה גם מלחמה, זה גם הטמעה, זה צריך להיות חלק מתוך כל ההתנהלות שלנו.
אורי מקלב: מתוך הדיונים הרבים וגם הדוחות שהיינו וגם סיירנו במרכז בבאר שבע, התרשמנו ואנחנו יודעים את הפעילות החשובה של הרשות הלאומית להגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי, אבל יש עוד חלק אחד.
אורי מקלב: לאורך הדיונים שלנו אנחנו הבטחנו שנייחד לזה דיונים, זה הנושא של כל מה שקשור להכשרה לעתיד, למיומנות שאנחנו רוצים להביא אנשים, לחינוך מגיל צעיר.
אורי מקלב: הדבר הזה דורש הרבה שיתוף פעולה, הרבה חזון, הרבה השקעה, כדי להמשיך להעמיד אותנו בעולם של הסייבר במקום המקצועי ביותר עם המשכיות בנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו היום ממוקמים מאוד טוב, אבל אם בעניין הזה אנחנו לא צועדים ורצים קדימה אנחנו נמצא את עצמנו מאוד מאוד מאחורה.
אורי מקלב: היה כאן לקראת החגים, לפני סוכות, טקס מאוד מאוד מרגש אצל נשיא המדינה, שבו הוא נתן הערכה למדענים צעירים שקיבלו פרסים על פיתוחים, המצאות, מחקרים.
אורי מקלב: באמת אנשים בעלי יכולות מאוד גבוהות.
אורי מקלב: מעבר לזה שאנחנו מלווים אותם, הטקס והכול היה פה בכנסת בחסות ובליווי ובאימוץ של ועדת הטכנולוגיה, גם נשיא המדינה ראה לנכון לציין את זה בשיתוף מוזיאון המדע ומשרד החינוך ועוד גופים שנמצאים ואני אמרתי מדרש קטן שהבאתי ואני חושב שבהקבלה יש המשך של המדרש שקשור לישיבה שלנו.
אורי מקלב: יש מדרש בירושלמי, שאם אין גדיים אין תיישים, אם אין תיישים אין צאן, אם אין צאן אין רועה ואם אין רועה אין העולם כביכול מתקיים.
אורי מקלב: המשמעות של הדבר הזה היא שאם אין קטנים אין גדולים, אם אין גדולים אין חכמים, אם אין חכמים אין בתי מדרש ומקומות חינוך וגם עולם לא מתקיים.
אורי מקלב: זו אמירה שאנחנו יודעים שאנחנו צריכים לבנות את זה שלב אחר שלב ולהגיע בסוף לחכמים.
אורי מקלב: אם אנחנו לא נשים את זה שאם אין קטנים אין גדולים ואם אין גדולים אז אין חכמים ואם אין חכמים אין מקומות שאפשר ללמד אותם ואם אין מקום שמלמדים הלאה, אז אנחנו נשארים באותו מקום.
אורי מקלב: לכן אנחנו רוצים לשמוע מכם על שיתוף הפעולה בין המשרדים, על הפעולות שנעשות, גם באסדרה של הנושא, גם בנושא של ההכשרה.
אורי מקלב: קוראים לו אסדרה, מה זה המקצוע, איך קוראים למקצוע, מה צריך בתוך המקצוע הזה, מה המיומנות שאנחנו מצפים ואחרי זה ההשתלמויות והעדכון.
אורי מקלב: וגם לא נשאיר בצד, יש לנו במדינה את הנושא הביטחוני, הצבאי, לאו דווקא הצבאי, אלא כל גופי הביטחון שמקדמים אותנו בעניין הזה וכאן הידע הזה והניסיון הזה צריכים להיות משולבים גם בחיי היום יום שלנו, כולל גם שיתוף פעולה בחלק הזה, נמצאים פה האנשים, בסופו של דבר גם אימונים ותרגולים משותפים, כל מה שצריך בעניין הזה.
אורי מקלב: על כל זאת ועוד אנחנו מקיימים היום את הדיון והפותח בדיון זה מר רפאל פרנקו, ראש אגף בכיר אסדרה והכשרת המשק, עם מצגת שיש לנו בעניין הזה.
אורי מקלב: ככל שתירשמו וככל שיתאפשר הזמן ניתן לכם להגיד את הדברים שלכם.
<רפאל פרנקו: אדוני היושב ראש, הרעיון המסדר של המצגת שאנחנו נציג היום זה איך הרשות הלאומית להגנת הסייבר רואה לנגד עיניה איך בונים תשתית חוסן לאומית בהגנת הסייבר בהיבטי כוח אדם כאשר, כפי שאתה דרשת ואמרת, אנחנו נציג עבודה מתכללת שעשו משרדי הממשלה, אנחנו נציג את השותפים שלנו לאורך כל הדרך.
<רפאל פרנקו: חשוב לי לומר כבר בתחילת הדרך שמה שעשינו עשינו יחד עם השותפים הטבעיים שלנו, שזה משרד החינוך, המשרד לשירותים חברתיים, הצבא, ולכן מה שאתה תראה פה זה איגום של יכולות ובתוך הדבר הזה אני אצבע גם הישגים בולטים שלדעתנו יביאו את מדינת ישראל לקפיצת המדרגה המיוחלת בשנים הקרובות.
אורי מקלב: חלוקה למה שיש בראייה עתידית.
<רפאל פרנקו: כן, בוודאי בוודאי בוודאי.
<רפאל פרנקו: מתוך זה יש פה חלק מייעוד השירות והרשות למעשה נכנסה דרך המטה להגנת המרחב האזרחי ואפשר לומר שמדינת ישראל היא חלוצה בעולם הזה שהיא למעשה נכנסה לתהליך סדור להסדרת המקצוע, עשתה והקימה מספר ועדות ולמעשה מה שאני מתאר היום זה תחילתו של מרעיון למימוש.
<רפאל פרנקו: כשאנחנו מדברים מרעיון למימוש אנחנו מדברים למעשה על חמשת המקצועות המרכזיים כאשר בתוך המקצועות האלה כמובן שיש תתי דיסציפלינות ואני מניח שמי שאחריי ידבר על כך.
<רפאל פרנקו: אבל הדבר הראשון שאני רוצה, ברשותך, לדבר, אני רוצה להציג תהליכים, הם לפנינו, ואני רוצה להתחיל מהאתגר המרכזי שמצאנו במדינת ישראל, רגע לפני הפתרון.
<רפאל פרנקו: אנחנו רצים כבר שנה וחצי ומעבר לעולם המחקרים שעשינו, ולפניך גם מחקר שעשינו, גפנר ומק'אפי, למעשה אחרי שנה וחצי שהרשות מנהלת לא מעט מבצעים ופעילויות באזור האזרחי אנחנו מגיעים ללא מעט ארגונים ואנחנו רואים שני דברים.
<רפאל פרנקו: האחד, אנחנו רואים מחסור בעובדים.
<רפאל פרנקו: כלומר אתה מגיע לארגון גדול ואין שם מנהלי אבטחת מידע.
<רפאל פרנקו: חלק גדול ממה שאתה רואה הם מקבלים באאוט סורסינג מבחוץ, לפעמים פעם עד פעמיים בשבוע, לפעמים רק כשיש תקלה ואתה רואה אזור שלצורך העניין יש בו מחסור מאוד מאוד גדול של עובדים.
<רפאל פרנקו: האירוע השני, אדוני, זה הנושא של מחסור של מיומנויות.
<רפאל פרנקו: גם כשאתה כבר מגיע למקום שיש בו אנשים, אז הם לא מספיק מקצועיים.
<רפאל פרנקו: במקום שביקרת, הראינו לך את האירועים שם, אז באמת אתה רואה שיש אנשים שפחות מצליחים להבין מה האירוע שהתרחש לפניהם, איך הם פותרים אותו ונזקקים להמון עזרה.
<רפאל פרנקו: התווך הזה למעשה זה הפער המרכזי שאנחנו רוצים לאתגר אותו ואיתו להיכנס לעולם התעסוקה.
<רפאל פרנקו: הדבר השלישי זה הנושא של קצב חילוף החומרים בעולם הטכנולוגי.
<רפאל פרנקו: העולם שבו אנחנו שוהים ובו אנחנו עוסקים, בשונה מעולמות תוכן אחרים, הוא משתנה חדשות לבקרים.
<רפאל פרנקו: כלומר הטכנולוגיה משתנה, טכנולוגיית ההגנה משתנה, ואני כאחד שכבר מלווה את זה עוד מעט שני עשורים, אני אומר לך, קצב השינויים מעמיד אתגר משמעותי למגנים וגם למקצוע.
<רפאל פרנקו: כלומר אתה יכול להכשיר, ואחת הנקודות שרשות הסייבר יחד עם משרד החינוך ונוספים נותנים על זה את הדעת זה איך אנחנו נשארים כל הזמן רלוונטיים.
<רפאל פרנקו: כלומר לא מספיק לפתור את האירוע הזה, איך אנחנו צופים פני עתיד קדימה כי הטכנולוגיה משתנה לנו לנגד העיניים.
אורי מקלב: פעם אמרתי אמירה כזאת, על פי רוב גופים גדולים נלחמים מול גופים יותר קטנים, יש להם את היתרון של גודל, אין שוויון כוחות.
אורי מקלב: קודם כל זה מאתגר את נניח כוחות הביטחון, אבל במלחמה הזו יש לפעמים שוויון מוחות.
אורי מקלב: אמנם יכול להיות שזה סדר גודל, אבל יש לפעמים שוויון מוחות, שזה אתגר הרבה יותר גדול.
אורי מקלב: הצד השני לפעמים יכול להיות לא פחות מתוחכם ובעל ניסיון ומיומנות לפעמים יותר מהצד השני ולכן האתגר פה הוא הרבה הרבה יותר קשה.
אורי מקלב: כשאתה אומר החלפה ואתה אומר משתנים, בלי משתנים יש לנו בעיה של תחכומים כל הזמן, זה דברים שהדינמיקה - - - זה לא דבר שחוזר על עצמו, קפיצה לרכב באותה שיטה, עוד ועוד אנשים, מדובר כאן שהדברים, החסימות מביאות מיד דברים חדשניים במלחמה עצמה וביכולות.
אורי מקלב: לכן אנחנו יודעים כמה שהדבר הזה חשוב.
<רפאל פרנקו: הנקודה הזאת, אם אנחנו נכנסים ואתה הכנסת אותנו היטב לאזור האיומים, שזה השקף הנוכחי, קל יותר לדבר על העולם, אנחנו רואים שם מלחמת סייבר.
<רפאל פרנקו: רק בשבועות האחרונים אנחנו רואים השבתה של מערכות בריאות, אנחנו רואים השבתה של מערכי רכבת, אנחנו רואים השבתה של אורח חיים שהוא למעשה שירות חיוני לציבור.
<רפאל פרנקו: אנחנו כנגד האירוע הזה כמובן רוצים לתת מענה וכמובן רוצים לתת באמצעות כוח אדם שהוא כוח אדם איכותי למשק הישראלי.
<רפאל פרנקו: אם אנחנו מסתכלים למעשה על ארבעת הבולאטים פה של ארגוני פשיעה כלכלית, מדינות יריבות, האקרים וקבוצות אינטרסים, למעשה אין פה באמת ארבע קבוצות, יש כאן שתי קבוצות מרכזיות, קבוצה אחת שעושה שימוש, מה שאנחנו קוראים בטכנולוגיות מוכרות, ואלה למעשה גורמות לנזק לא פחות משמעותי ממה שאנחנו מכירים, ותיכף אני אתן מקרה אירוע, ואנחנו מדברים על מדינות יריבות.
<רפאל פרנקו: כמובן שאנחנו מדברים פה על טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה הרבה יותר מתקדמת, הרבה יותר מסווגת והרבה יותר ממודרת.
<רפאל פרנקו: אבל אנחנו קודם כל צריכים לצלוח את הפער הראשון, אדוני, ברשותך, ואני רוצה לתת אירוע שהוא אירוע מאוד מוכר, לפחות בקהילה הביטחונית טכנולוגית, שקוראים לו אירוע WannaCry.
<רפאל פרנקו: WannaCry קרה במאי השנה, כאשר אם אנחנו רגע נתמקד, נדבר רגע על אנגליה, שאי אפשר לומר שזו לא מדינה מתקדמת, הוא תפס ושיתק לה חלק גדול מעולם הבריאות ובתי החולים.
<רפאל פרנקו: כשאתה מסת
<רפאל פרנקו: כל רגע על האירוע הזה באופן טכנולוגי, אדוני, אתה רואה שמייקרוסופט שחררה פייג' להגנה במרץ ואתה רואה שהתוקף במאי מימש את התקיפה.
<רפאל פרנקו: כלומר הזמן שבו התוקף ניצל את ה - - - הזאת הוא חודשיים.
<רפאל פרנקו: אם נסתכל על המשק וננסה לסדר מכאן רעיון מסדר כדי להיות אפקטיבי בהגנה על המשק הישראלי אתה צריך להיות קטן מחודשיים.
<רפאל פרנקו: כלומר הטיים טו מרקט שלנו בהגנה צריך להיות פחות מחודשיים כדי להיות אפקטיבי.
<רפאל פרנקו: אנחנו יודעים היום ממחקרים בעולם שלמגן לוקח סדר גודל של שמונה חודשים לסגור את החולשה.
<רפאל פרנקו: כלומר בין חודשיים לשמונה חודשים, יש לנו פער של חצי שנה, ואותו אנחנו רוצים לגדר באמצעות כוח אדם רחב יותר ואיכותי יותר.
<רפאל פרנקו: כלומר הרעיון המסדר אומר שאחת הדרכים להתמודד עם הבעיה, מעבר לטכנולוגיה, היום אנחנו עוסקים, ברשותך, בכוח אדם, היא להגיע למצב שיש לנו מספיק כוח אדם ומיומן כדי לקצר את הזמן, כדי שנהיה מסוגלים להתמודד מול יריבים.
<רפאל פרנקו: האירוע הזה, למדנו אותו ביחד עם הבריטים ומבחינתנו הוא מאוד מאוד חשוב, גם ללמוד מניסיונם של מי שנפגע.
<רפאל פרנקו: זו אמירה ככה כתפיסת עולם.
אורי מקלב: יש לך שקף כמה יש, כמה צריך, כמה יש היום?
אורי מקלב: כמה חסר?
אורי מקלב: מה חסר?
<רפאל פרנקו: אין לי שקף אבל אני - - -
אורי מקלב: גם תתייחס, שנדע קצת נתונים.
<רפאל פרנקו: אני ארשום לי.
<רפאל פרנקו: ואני אחבר את זה, ברשותך, לחלק של עופר רימון, שעונה מה שנקרא על הביקושים, כלומר הוא מייצר את ההיצע.
אורי מקלב: זאת אומרת מכיר את הביקושים ומייצר את ההיצע.
<רפאל פרנקו: כשאנחנו מסתכלים על המרחב הישראלי ורוצים לבוא ולהגיד איך אני מתחיל מה שנקרא מהמקצוע הבסיסי ביותר, הראשוני ביותר, ואיך אני עולה ברמת המיומנות הנדרשת כדי לעסוק באותו מקצוע, אז קודם כל נאמר שתי אמירות שחשוב לומר אותן לפרוטוקול.
<רפאל פרנקו: אחת, ישראל היא חלוצה עולמית באסדרת המקצועות, אין שום מדינה שנמצאת באסדרת המקצועות במקום שבו ישראל נמצאת.
<רפאל פרנקו: זה דבר ראשון.
<רפאל פרנקו: דבר שני, ישראל היא המדינה הראשונה שתסמיך בוגרי תיכון לעסוק במקצוע, ועופר ירחיב על זה בהמשך.
<רפאל פרנקו: הדבר השלישי שהממשל הישראלי קיבל החלטה, משנת 2018 כל נותני השירותים לממשל הישראלי יהיו צריכים להיות בעלי תעודת הסמכה.
<רפאל פרנקו: אלה הן שלוש החלטות חסרות תקדים, מה שנקרא בוודאי במרחב שאנחנו נמצאים, בוודאי מול העולם, אנחנו ראשונים בתחום הזה.
<רפאל פרנקו: אז אנחנו מדברים על עולמות תוכן, אנחנו מדברים על מיישם סייבר.
<רפאל פרנקו: מיישם סייבר זה אותו אדם שמבחינתנו אילו הייתה לנו כמות גדולה ומיומנת, אם היה מתרחש אצלנו אירוע כמו WannaCry זה האדם שצריך לשבת על המערכות ולוודא שכל הזמן הן מקונפגות, כל הזמן בשפה שלנו מקוצ'פצ'ות, זה אומר update, זה אומר שהן כל הזמן מעודכנות.
<רפאל פרנקו: זה האדם שמה שנקרא יושב על המערכת והוא הראשון שמסתכל על האירוע ומטמיע את מערכות האבטחה.
<רפאל פרנקו: יצא עדכון ממייקרוסופט זה הבן אדם הראשון שצריך להכניס את זה למערכת, זה הבן אדם שצריך שהאנטי וירוס יהיה מעודכן, שה- payrollיהיה מעודכן, וכאלה אנחנו רוצים הרבה.
<רפאל פרנקו: פה אנחנו מדברים על מיומנות לא גבוהה מבחינה מקצועית, אבל פה המשק צריך הרבה.
<רפאל פרנקו: שאלת כמה, 2,500 אנחנו יודעים לומר שאנחנו היינו רוצים עכשיו בנקודת הזמן הזו שייכנס למשק הישראלי.
<רפאל פרנקו: זה לא מעט.
<רפאל פרנקו: יש פה גם עולמות, משיקים לנו עולמות התעסוקה, שבוודאי אנחנו פה תורמים להם ועוזרים להם במקצוע יחסית חדש, במקצוע מוביל, במקצוע שיידרש לשנים הבאות.
<רפאל פרנקו: בהמשך יש לנו את מנהל אבטחת הסייבר בצבא ההגנה לישראל.
<רפאל פרנקו: תיכף נאמר איך אנחנו רואים את כל האירוע הזה מקצה לקצה.
<רפאל פרנקו: יש לנו את עולם מקימי הסייבר בצבא.