GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני רואה את זה גם כיתרון.
אורי מקלב: היום לא מחויבים להסכמים כאלה ואחרים.
אורי מקלב: אם יש בקרה ואם יש פיקוח על חברות או עמותות או תאגידים, אז מה הבעיה?
<יעל צח: כיוון שאני רואה שאנחנו בלחץ של זמן, אנחנו נדבר רגע על מה שיותר מעניין אותך, שזה מנוע הזכויות.
<יעל צח: זה ברובד השני.
<יעל צח: בעצם במסגרת האתר האחוד, כחלק ממנו אנחנו מתכננים שיהיה מנוע זכויות לאומי.
<יעל צח: המטרה שלו זה להנגיש לאזרחים מידע על הזכויות שמגיעות להם, בצורה פשוטה, ברורה ומותאמת אישית ולסייע להם בהתחלת תהליך המימוש.
<יעל צח: המטרה שלנו זה לשאול כמה שפחות שאלות, לתת מקסימום תוצאות, הכוונה היא זכויות שאתה זכאי להן, ולהגיע לאחוזי שימוש גבוהים.
<יעל צח: אנחנו הולכים להנגיש זכויות מכוח חקיקה והטבות תקציביות שמסופקות על ידי הממשלה ויחידותיה.
<יעל צח: ברשויות המקומיות אנחנו גם ננגיש את סוגיית הארנונה.
<יעל צח: בדיוק כפי שציינתי, זה נושא מאוד חשוב.
<יעל צח: (הצגת מצגת) זה הולך להיראות ככה: בעצם כמו שאתם רואים, זה באותו ממשק משתמש של האתר האחוד כי זה יהיה חלק ממנו.
<יעל צח: התהליך הולך להיות תהליך של שאלון שבו אנחנו שואלים סדרה של שאלות על המאפיינים של הבן אדם בתחומים שונים, גם מידע כללי על מי הוא ומה גילו ומה המגדר שלו וכו', מה מצבו הפיננסי, איזה קצבאות הוא כן מקבל, מה ההכנסות שלו וכו'.
<יעל צח: בתחום הבריאות והדיור, איפה הוא מתגורר ומאיזה בעיות בריאותיות הוא סובל.
<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> יש את זה בשפות?
<יעל צח: יהיה.
<יעל צח: מה שאני מראה כרגע, סטטוס של הדבר הזה, זה בתהליך מכרזי.
<יעל צח: אנחנו עומדים לפרסם את המכרז ממש בשבועות הקרובים.
<יעל צח: אנחנו מעריכים שהדבר הזה יעלה לאוויר בתחילת השנה הבאה.
<יעל צח: אנחנו ננגיש אותו גם בשפות.
<יעל צח: זה חלק מהמכרז.
אורי מקלב: אני מבקש לשאול שתי שאלות.
אורי מקלב: יש לוחות זמנים שצמודים לכל התכניות האלה?
<שי-לי שפיגלמן: כמו שיעל אמרה, נושא של מנוע זכויות הלאומי, אנחנו במכרז, כבר כתוב, צריך להתפרסם בשבועות הקרובים.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו מניחים שבתחילת 2018 כבר נוכל להראות.
<שי-לי שפיגלמן: השלב הראשון שאנחנו מתחילים זה זכויות לאזרחים ותיקים.
<שי-לי שפיגלמן: כל פעם אנחנו נוסיף עוד ועוד זכויות, פעם לאזרחים ותיקים, נכים.
<שי-לי שפיגלמן: כל פעם עוד פרוסה של זכויות, אז השלב הראשון עם האזרחים הותיקים יעלה בתחילת 2018.
<שי-לי שפיגלמן: כמו שאמרנו, המכרז הוא גם בשפות.
<שי-לי שפיגלמן: כל רבעון או שני רבעונים נוסיף עוד ועוד זכויות עד שזה יהפוך להיות באמת מנוע לאומי, אבל זה כבר בשלבים מאוד מתקדמים.
<שי-לי שפיגלמן: אתם פה רק הדמיה של איך שזה יראה, אבל זה כבר ממש בשלבים מתקדמים.
אורי מקלב: מה עם התקציבים?
אורי מקלב: נושא של תקציב לא יהיה חסם?
אורי מקלב: לא יהיה גורם מעכב?
<יעל צח: לפרוייקט הספציפי הזה שותפים ממש כלל משרדי הממשלה שיושבים פה.
<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> וגם כן מבחינת הזנת המידע לתוך מנוע החיפוש.
<יעל צח: אם הם לא יזינו מידע, זה לא שווה כלום.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים ביחד.
<שי-לי שפיגלמן: יש פה נציג מביטוח לאומי.
אורי מקלב: אנחנו כמובן נעקוב אחרי הדברים.
אורי מקלב: אני רק מבקש לציין, אנחנו דיברנו על מגזרים כמו המגזר החרדי, המגזר הערבי, עולים חדשים, אבל מסמך שרועי גולדשמידט שכתב לנחמן שי בנושא אינטרנט ושירותים דיגיטליים לאזרחים ותיקים, מסמך שלם שאנחנו עוד נדון עליו, לקח את האזרחים הותיקים בצורה ממוקדת.
אורי מקלב: מתי המסמך הזה נכתב?
אורי מקלב: ב-12 בפברואר השנה.
אורי מקלב: רק בקשישים.
אורי מקלב: אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה לפי 2015, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש קרוב למיליון אנשים מעל גיל 65.
אורי מקלב: לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 51% לא משתמשים באינטרנט.
אורי מקלב: 49% מבני ה-65 ומעלה משתמשים באינטרנט, כולל מיילים, לעומת הצעירים שזה מעל 80%, אבל דווקא בסקר של איגוד האינטרנט, שם דפוסי השימוש של אזרחים ותיקים באינטרנט, שונים, הרבה יותר נמוכים.
אורי מקלב: שימוש אקטיבי ברשתות חברתיות זה רק 29% כשבציבור הכללי זה 87%.
אורי מקלב: תראו איזה פערים, של 200%.
אורי מקלב: קניות באינטרנט למשל זה רק 15% לעומת 56%.
אורי מקלב: שיעור נמוך של ביצוע התשלומים, קיצור תורים באינטרנט.
אורי מקלב: רק 24% מהמגזר השלישי מגיל 65 משתמשים באינטרנט כשבאוכלוסיה הכללית זה 62%.
אורי מקלב: יש כאן באמת פערים מאוד מהותיים דווקא.
<שי-לי שפיגלמן: כמו שהצגתי, אנחנו עושים תכנית ייעודית לאזרחים ותיקים ביחד עם אשל.
אורי מקלב: סך הכול אתם דיברתם על מיליון.
אורי מקלב: לפי דעתי זה גם הרבה יותר.
<רועי גולדשמידט: הנקודה היא בעצם שהפער בא לידי ביטוי או כשאתה עושה שימוש בטכנולוגיה או כשאתה לא עושה שימוש.
<רועי גולדשמידט: איזה שימושים אתה יודע לעשות בטכנולוגיה.
<רועי גולדשמידט: המעבר בהבנה שפער דיגיטלי, מהדיון עליו לפני עשור, עשור וחצי שדיברו על יש ואין, כלומר יש גישה לאינטרנט, יש גישה למחשב, יש יכולת שימוש בסיסית, לבין ההבנה של סוג השימושים והיכולת להפיק את המיטב.
אורי מקלב: אני מבקש להתמקד.
אורי מקלב: מי-טל, ניתן לך בגלל שדיברנו על סקר שלכם, ממש שני משפטים ואחרי זה נבקש מגברת יהודית חסידה.
<מי-טל גרייבר שוורץ: מי-טל גרייבר שוורץ, סמנכ"לית קשרי קהילה ורגולציה באיגוד האינטרנט הישראלי.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו עשינו שני סקרים למעשה, אחד ביוני 2016 והשני לפני כחודש-חודשים, שבוחן בעצם את מצב השימוש באינטרנט בכל האוכלוסיה בישראל והשווינו בעיקר בין המגזר הערבי למגזר היהודי.
<מי-טל גרייבר שוורץ: גילינו שרמת השימוש באינטרנט היא יחסית קבועה בשני המגזרים, אבל השימושים שכל אחד מהמגזרים עושה באינטרנט, הניצול שלהם בעצם את האינטרנט הוא שונה לגמרי.
<מי-טל גרייבר שוורץ: בעצם האוכלוסיה הערבית עושה פחות שימוש יעיל באינטרנט.
<מי-טל גרייבר שוורץ: 74% מהאזרחים הערבים לא מבצעים תשלומים או מקצרים תורים בעזרת האינטרנט לעומת באוכלוסיה היהודית ש-32% לא עושים את זה.
<מי-טל גרייבר שוורץ: רק 16% מהאזרחים הערביים ממלאים טפסים ומבצעים פעולות באתרי אינטרנט.
<מי-טל גרייבר שוורץ: רק 50% מהאזרחים הערבים משתמשים בדואר אלקטרוני.
<מי-טל גרייבר שוורץ: בעצם גם אם מצמצמים את הפער הדיגיטלי והסקרים נראים יפים ברמת "אני משמש באינטרנט", השאלה מה אתה עושה שם.
<מי-טל גרייבר שוורץ: האזרחים הערבים נמצאים הרבה יותר ברשתות החברתיות.
<מי-טל גרייבר שוורץ: ההגדרה הייתה שהם גרים בפייסבוק, אבל בעצם האינטרנט משמש אותם יותר ל"פאן".
<מי-טל גרייבר שוורץ: הוא משמש אותם פחות למימוש זכויות ובזה צריך לטפל.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו בימים האלה שכרנו את שירותיה של חוקרת מהמגזר הערבי, שכותבת לנו נייר מדיניות על מה צריך לעשות בשביל לצמצם את הפער הזה, את הפער האיכותי בין המגזרים.
<מי-טל גרייבר שוורץ: יהיו לנו ממצאים, אני מקווה, בתוך חודש עד חודשיים, אז אנחנו נשמח להציג אותם.
אורי מקלב: אני מבין שבציבור החרדי לא עשיתם.
<מי-טל גרייבר שוורץ: בניתוחים אנחנו בדקנו גם את הציבור החרדי.
<מי-טל גרייבר שוורץ: 50% מהציבור החרדי משתמש באינטרנט.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אלה שמשתמשים באינטרנט עושים שימוש מדהים, שימוש הרבה יותר איכותי מאשר אפילו הציבור היהודי החילוני.
<מי-טל גרייבר שוורץ: ה-50% האחרים לא עושים שימוש בכלל באינטרנט.
יוליה מלינובסקי: ומה עם עולים חדשים?
<מי-טל גרייבר שוורץ: עולים חדשים לא בדקנו.
אורי מקלב: יאיר, אולי תוסיף על פרוייקט שעכשיו אתה מנסה לפתח בשונה מהעמדות.
אורי מקלב: עמדות, כמו שאת אומרת, זה טפסים, אבל הוא מוגבל באפשרויות שלו.
אורי מקלב: אין לו תקשורת גם באינטרנט.
אורי מקלב: התקשורת היא דווקא טלפון.
אורי מקלב: יאיר עכשיו מוביל פרוייקט שלפי דעתי יהיה ספינת הדגל.
אורי מקלב: העמדות לא יהיו עמדות, הקיוסקים האלה.
אורי מקלב: יהיו עמדות מחשב ששם תהיה כן אפשרות להגיע, מה שהאינטרנט יודע לעשות, אבל זה אינטרנט ממוקד, זה לא אינטרנט בשביל לראות סרטים.
אורי מקלב: זה אינטרנט שרק ייתן את השירותים.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> איך לעשות את החיפוש הזה ואת ההצלבות האלה.
אורי מקלב: חברת הכנסת מלינובסקי, גם מה שהיום כבר יש, יש ציבור שלם שלא יכול להגיע.
אורי מקלב: אנחנו מדברים היום על שני נושאים.
אורי מקלב: הנושא הראשון והמרכזי שאנחנו מדברים עליו היום זה צמצום הפערים.
אורי מקלב: בשביל זה אנחנו צריכים לעשות הרבה מאמצים.
אורי מקלב: ככל שאנחנו נשפר את היכולות ואת הריכוז של המידע ויהיה ציבור גדול מאוד כפי שאנחנו עכשיו ציינו, כמו קשישים שלא משתמשים ואין להם נגישות, אנחנו יוצרים פערים מאוד קשים, פוגעניים ממש בציבור מאוד גדול.
אורי מקלב: גברת חסידה.
<יהודית חסידה: יהודית חסידה, אני חוקרת במכון החרדי למחקרי מדיניות.
<יהודית חסידה: על רקע "ישראל הדיגיטלית", כמה משפטים על המגזר החרדי.
<יהודית חסידה: הנתונים מהסקרים החברתיים של הלמ"ס מראים שיעורים קצת יותר גבוהים של היעדר נגישות טכנולוגית בקרב הציבור החרדי, שזה כמובן מטעמים אידיאולוגים וזה מציב אתגרים לא פשוטים לציבור החרדי בחיי היום יום, שהוזכרו פה, אפילו עד כדי מציאת חנייה סלולרית, שמי שאין לו את המובייל ואת החיבור לאינטרנט לא יכול לעשות את זה.
<יהודית חסידה: <היו"ר אורי מקלב:> פתרו את הבעיה.
<יהודית חסידה: מתקשרים למספר טלפון ויש מערכת אוטומטית.
<יהודית חסידה: בכל מקרה זה מחייב לחשוב על פתרונות, וכמו שאתה דיברת קודם, ועוד פתרונות בערים החרדיות, בריכוזים החרדיים שיאפשרו גם נגישות לאינטרנט וגם בקרב אלו שאין להם את הנגישות מטעמים אידיאולוגיים, את היכולת והאמצעים לעשות את השימוש הנכון באינטרנט.
אורי מקלב: מה זה טעמים אידיאולוגיים?
אורי מקלב: טעמים אידיאולוגים זה לא מכניסים אינטרנט הביתה.
אורי מקלב: זה לא נושא של אידיאולוגיה, זה נושא של פרקטיקה.
אורי מקלב: ציבור שלא מבקש להביא את כל מה שיש באינטרנט.
אורי מקלב: הוא רוצה את האינטרנט המוגבל.
אורי מקלב: יש לו עניין בחלקים האלה.
אורי מקלב: הוא רוצה להשתתף מכיוון שהוא צריך את זה והוא משתמש כפי שאמרה מי-טל, שהוא יודע טוב להשתמש וכל דבר שהוא עושה, אז הוא עושה את זה בצורה הדוקה ומיטבית, אבל הוא לא מעוניין להכניס את הכלי הזה על כל המשמעויות שיש בו, כפי שאנחנו גם יודעים היום איך אנחנו עושים מדרגים בחשיפה לילדים, לנוער.
אורי מקלב: מכאן זה מגיע.
אורי מקלב: יאיר, אתה רוצה לתת אולי ממש במשפט אחד, שזה יכול להיות לעוד מגזרים.
<יאיר פרנק: אני אגיד במשפט אחד.
<יאיר פרנק: אנחנו יחד עם היושב ראש לפני שנה וקצת החלטנו שנגביר את קצב פריסת קיוסקי הפעולות שיש לנו בקרב המגזר החרדי, ושמנו כמה עמדות כאלה בבית"ר עילית, בבני ברק וכן הלאה.
<יאיר פרנק: הגענו למסקנה בסוף שזה לא הפתרון כי אנחנו רוצים להנגיש את כל השירותים למגזר החרדי ולכן הפתרון יהיה מצב שבו בתוך הרשויות המקומיות או במקומות אחרים, סגורים, נציב עמדות מחשב רגילות, רק העמדות האלה יהיו עמדות שיגלשו ישירות לתוך האתר האחוד או שירותי הממשלה בלי יכולת לגלוש מעבר לזה, זאת אומרת יענו על ההגדרות של מה שנקרא "אינטרנט כשר".
<יאיר פרנק: כתוצאה מהדבר הזה הציבור יוכל להגיע למקומות האלה.
<יאיר פרנק: מי שלא נגיש לבד יוכל להגיע למקומות האלה ולצרוך את השירותים.
<יאיר פרנק: נמשיך את הסיפור שדיברנו קודם, ש"ישראל דיגיטלית" תעסוק באוריינות גם במגזר החרדי וכתוצאה מזה בחוק כלים שלובים נגדיל את הפעילות.
אורי מקלב: יש לך לוח זמנים, מתי יהיה?
<יאיר פרנק: חודש מהיום נציב לוחות זמנים לפיילוט הראשון.
אורי מקלב: אני מקווה ומברך על הנושא.
אורי מקלב: זה לא דיון ראשון שאנחנו מדברים במיוחד על קשישים.
אורי מקלב: ראינו שיש נכונות לאנשים במגזר השלישי כן להיחשף ולהתחיל להשתמש.
אורי מקלב: חלק מהחסמים שיש לו, הוא נתקל בלא מעט בעיות להפעיל.
אורי מקלב: הוא לא יודע איך לעשות את זה, אז כל להביא, למי שיש נכד, נכדה, בסדר, אבל זה כל פעם כן אפשר ואי אפשר וכן יודעים להיכנס מרחוק, צריך להגיע.
אורי מקלב: במידה שאנחנו נקים אולי מוקד או לעניין גופים וולונטריים שיעשו את זה או בהתחלה דחיפה שלכם, ויכול להיות שיהיו אנשים שיהיו מוכנים.
אורי מקלב: לא צריך לשבת שם.
אורי מקלב: יש אנשים שמוכנים לכמה שעות ביום מסוים, חצי יום מסוים לתת את התשובות האלה, אנשים שהם טכנאים, מי שיודע לעשות את זה בקלות, שאנשים ידעו שיש להם מענה.
אורי מקלב: אותו קשיש ואותו מגזר שלישי שהוא יודע, הוא איש אינטליגנטי.
יוליה מלינובסקי: תבדקו עבורי את כל הזכויות.
אורי מקלב: אנשים שנכנסו בגיל מאוד מבוגר למייל ומשתמשים בזה, אבל טוב שלהם יש משפחה גדולה, יש נכדים ונכדות שיודעות לטפל בזה.
אורי מקלב: מי שלא יודע לטפל בזה, כל פעם להזמין טכנאי, זו גם הוצאה שהוא לא יוכל לעמוד בזה.
אורי מקלב: היום יש את האפשרות לתת את השירות הזה מרחוק.
אורי מקלב: לפעמים זה שחרור.
אורי מקלב: לפעמים זה רק להגיד לו פעם אחת, תעשה ככה.
אורי מקלב: זו פעולה מאוד חשובה.
אורי מקלב: את רוצה להתייחס לזה?
<יעל צח: מרכזים למיצוי זכויות, היום משרד הבריאות במהלך של הקמה.
<יעל צח: אולי ירצו להתייחס.
<יעל צח: שניים, ספציפית בנושא של מנוע זכויות, זכאויות שבהתחלה אנחנו מנגישים זכויות לאזרחים ותיקים ובאופן כללי גם בראייה עתידית.
<יעל צח: בצד שמאל למטה אתם יכולים לראות שמי שמתקשה, בעצם יכול להזין את שמו ואת הטלפון שלו ובעצם המוקד של המשרד לשוויון חברתי שעוסק במיצוי זכויות של אזרחים ותיקים, יחזור אליו ויעשה את זה עבורו.
<יעל צח: בעצם מה שאנחנו מאפשרים זו חוויה רב ערוצית.
<יעל צח: מה שדיברנו, המיזם המשותף של הנגשת הזכויות, הסיבה שאנחנו עושים את זה באמצעות "כל זכות" שהיא חברה לתועלת הציבור, מלכ"ר, היא משני טעמים: אחד, זה כבר קיים.
<יעל צח: כל המידע נמצא במקום אחד וכתוב בשפה בהירה ופשוטה ולא משפטית, ואנחנו, הממשלה, כשכותבים מידע על זכויות, אנחנו בדרך כלל עושים את זה בשפה שהיא פחות ברורה לבני אדם.
<יעל צח: שניים, כי זה בעצם יחד עם הג'וינט מאפשר לנו לתת תמונה הרבה יותר רחבה לא רק על השירותים שהממשלה מספקת, אלא גם למשל על שירותים שעמותות נותנות וכו'.
יוליה מלינובסקי: עד כמה המידע שיש שם הוא אמיתי?
יוליה מלינובסקי: אני יכולה להסתמך על זה?
אורי מקלב: בבקשה, תענה גם בתוך הדברים, אמיתי.
<אמיתי קורן: (הצגת מצגת) קודם כל לגבי הנושא של חולי סרטן, דיברת על 360 מעלות של מידע, אז יש פה ייעוץ, תמיכה, שיקום, גמלאות, זכויות של תעסוקה, אם זה הורים מול ילדים חולים, אם זה ילדים מול ההורים החולים שלהם, רכישת אביזרים, טיפולים לשימור פוריות, טיפול תומך בקיצור.
<אמיתי קורן: יש פה כל המידע.
<אמיתי קורן: עוד דוגמא, קביעת נכות לחולי סרטן.
<אמיתי קורן: ביטוח לאומי, במקרה יושב פה קובי שאנחנו עובדים ביחד הרבה שנים.
<אמיתי קורן: ביטוח לאומי, לא רק שהוא עוזר לנו בתיקוף של מידע בלי לקחת אחריות משפטית.
<אמיתי קורן: יש פה משפטנים, אז זה בלי לקחת אחריות.
<אמיתי קורן: הוא גם דוחף אותנו שנים כבר להציג מידע בצורה אלטרנטיבית למידע שלהם, למה?
<אמיתי קורן: כי אנחנו יכולים את זה בשפה בלי חבות משפטית, שפה שמאפשרת לציבור לצרוך את זה יותר בקלות יחד עם זה שתמיד אפשר לעבור לטפסים של ביטוח לאומי, בקיצור, להגיע לכל המידע.
<אמיתי קורן: עוד כמה נקודות לציין.
<אמיתי קורן: יש ב"כל זכות" כבר מעל ל-4.5 מיליון גולשים ברמה שנתית.
<אמיתי קורן: נקודה אחת.
<אמיתי קורן: סקרים של משתמשים מראים ש"כל זכות" משרת את כל הדמוגרפיה הישראלית לייצוג הוגן ואפילו מעל המספר של האוכלוסיה החרדית ושל יוצאי חבר המדינות, מעל השיעור שלהם באוכלוסיה, למעט חוסר בשימוש בחברה הערבית.
<אמיתי קורן: עוד שלוש נקודות.
<אמיתי קורן: נקודה אחת, חשוב לזכור שזכויות זה לא רק אני מול הממשלה.
<אמיתי קורן: חלק גדול מהזכויות שמטרידות את הציבור זה זכויות עובדים, שזה אני מול המעסיק שלי.
<אמיתי קורן: חלק גדול מהזכויות הן זכויות על הגבול הצרכני, אני מול קופת חולים.
<אמיתי קורן: נכון שיש רגולציה, אבל יש אזורים שהם זכויות צרכניות, אני מול חברת הביטוח הפנסיוני שלי.
<אמיתי קורן: גם זה תחת רגולציה, אבל יש המון מידע שהוא לא רק אני מול מס הכנסה, ביטוח לאומי וכו'.
<אמיתי קורן: תרגום – "כל זכות" מתורגמת בחלקה, והודות למיזם המשותף שהוצג, יש תקציב מאוד משמעותי להשלים תרגום לערבית, מלא, רוסית, זה עדיין אתגר.
<אמיתי קורן: קיוסקים - הועלה פה המושג.
<אמיתי קורן: מה שיאיר אמר זה בדיוק יישום שאנחנו עושים.
<אמיתי קורן: התחלנו יישום בבני ברק ומרחיבים אותו לבית"ר עילית.
<אמיתי קורן: זו בעצם עמדת מחשב שמציגה את "כל זכות" בצורה הכי פשוטה לשימוש, בצורה כזאת שאי אפשר לעזוב אותה ולגלוש באינטרנט.
<אמיתי קורן: אגב, אנחנו תחת האינטרנט החרדי, רימון וכו'.
<אמיתי קורן: יש לנו הכשרים.
<אמיתי קורן: מה שחשוב, גם מאפשרת הדפסת טפסים.
<אמיתי קורן: אם אתם רואים פה למשל טפסים, אז בעמדת הקיוסק לחיצה על זה לא תעלה את הטופס.
<אמיתי קורן: היא ישר תדפיס אותו מסיבות שהובנו, לשמור על הסגירות של עמדת המידע, ויש לנו כבוד גדול להיות חלק מהמיזם המשותף.
אורי מקלב: מאז שנכנסתם למיזם המשותף עם הממשלה, ציבור הגולשים הנכנסים גדל?
<יעל צח: זה ממש מהשבועות האחרונים.
יוליה מלינובסקי: מילת המפתח, הצלבות של המידע.
יוליה מלינובסקי: זה קורה פה?
<אמיתי קורן: "כל זכות" זה המקום עם הכי הרבה הצלבות.
<אמיתי קורן: אם אני אחזור לסרטן, מבחינתי אין זכויות של משרדים.
<אמיתי קורן: מבחינתנו אין ביטוח לאומי ואין משרד לאזרחים ותיקים.
אורי מקלב: זה לא אדם בעצמו יודע.
אורי מקלב: שאדם בעצמו יכנס ויידע.
<אמיתי קורן: מבחינתנו, אני נמצא בסיטואציה, אני חולה במשהו, פיטרו אותי, נולד לי ילד, כל דבר כזה זו סיטואציה שחובתנו להציג 360 מעלות של מידע כולל מוקדי שירות שיוכלו לעזור לי בטלפון, כולל עמותות שאולי יוכלו לעזור לי בסיטואציה הזאת.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו חותרים משני הכיוונים.
<שי-לי שפיגלמן: במיזם המשותף אנחנו נותנים את ההנגשה הכללית ובשלב הראשון זה מה שיעל הציגה את המנוע.
אורי מקלב: אני אציג לכם מה שאזרח שפעיל פה בוועדה, הוא לא נמצא היום, שלח אתמול.
אורי מקלב: הוא שלח רעיון שבמסגרת זו כל אזרח יקבל מתנה עם לידתו, כתובתIP , ולשם ישלחו הודעות מכאן ואילך על זכויות מטעם המדינה.
אורי מקלב: כל אזרח כשהוא נולד, תהיה לו כבר כתובת ולשם המדינה תשלח לו את ההודעות על זכויות, דברים שלא מימש.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להסתכל קצת קדימה.
<יאיר פרנק: אתם היום הורסים לנו את כל ההפתעות, אז זה בסדר.
<יאיר פרנק: יש כוונה כזאת ואנחנו בדיונים מאוד מתקדמים עם רשות האוכלוסין.
<יאיר פרנק: יש לנו כוונה ליצור תשתית שתעביר את המדינה שתוכל להתכתב עם האזרח במייל, וכדי לעשות את הדבר הזה אנחנו רוצים לבחון אפשרות לשים ליד פריטי המרשם, כי פרטי המרשם הם חוקיים, כתובת אימייל ומספר סלולרי.
<יאיר פרנק: אנחנו עוד בדיונים אם זה אפשרי ואיך עושים את זה.
<יאיר פרנק: אנחנו לא רוצים להכתיב לאזרח כתובת מייל.
<יאיר פרנק: אנחנו למדנו וראינו שיש רתיעה מזה שהממשלה נותנת לי כתובת, אלא אם יש לך כבר את הג'ימייל שלך או כל כתובת מייל אחרת שיש לך, אז אנחנו נעשה בזה שימוש.
<יאיר פרנק: יש לנו בממשלה כבר היום מאגרים של מאות אלפי אזרחים עם כתובות מייל.
<יאיר פרנק: בביטוח הלאומי לדעתי יש טונות של דברים כאלה.
<יאיר פרנק: אנחנו נעשה עם הדבר הזה סדר וזו הכוונה, ואז מה שנקרא תהליך של פוש, נשלח לאזרח הודעה, בין במייל ובין בהודעה.
אורי מקלב: זה מצוין, יאיר, אבל יכול להיות שאם כל אחד מהלידה יקבל את זה, זה פחות רתיעה.
<יאיר פרנק: זה מה שאני אומר.
<יאיר פרנק: הכוונה היא שבסוף גם תקבל הודעת פוש שאומרת לך שעוד שבעה חודשים הדרכון שלך פג תוקף, מומלץ לך לבוא לחדש אותו.
<יאיר פרנק: זו הכוונה.
אורי מקלב: תודה יאיר.
אורי מקלב: רועי.
<רועי גולדשמידט: רציתי לשאול שתי שאלות קצרות.
<רועי גולדשמידט: אחת, כבר לפני עשור אני זוכר דיונים ביחס לשירותים דיגיטליים ולבעיית ההזדהות החזקה.
<רועי גולדשמידט: עכשיו כיוון שסוגיית הביומטריה הוכרעה, האם הממשלה החליטה באשר לאופן שבו היא תיצור הזדהות חזקה והאם זה ככלי, שוב, כשהמטרה זה ליצור אפשרות לאזרח לקבל את כל השירות ולא יצטרך להזדקק להגיע ללשכות בסיטואציות שונות.
<רועי גולדשמידט: השאלה השנייה, ביחס לחיפוש מידע שבעצם מאפשר לאזרח לחפש מידע ספציפי, מה קורה להגנה על המידע הזה?
<רועי גולדשמידט: איך נבנית ההגנה על המידע הזה מצד הממשלה והאם יש שימוש במידע הזה כדי להזין את המאגרים הממשלתיים במידע עדכני?
<יאיר פרנק: נתחיל עם סיפור ההזדהות.
<יאיר פרנק: בשעות אלה ממש החבר'ה שלי בודקים חומר שהוגש כמענה למכרז למערכת הזדהות חדשה.
<יאיר פרנק: מערכת ההזדהות הזאת, מערכת שמממשת הגדרות של הממונה על היישומים הביומטריים במערך הסייבר, שדיבר על ארבע רמות הזדהות לטובת צריכת שירותים.
<יאיר פרנק: הרמה הראשונה היא 0, שום הזדהות.
<יאיר פרנק: למשל, כשאתה רוצה לשלם עבור עוזרת בית, אז לא אכפת לנו אם אני אשלם בשבילך ואתה תשלם בשבילי, אבל אם אתה רוצה לשנות את הכתובת שלך, לשנות מען, שיש לזה משמעויות כלכליות כי כולם רוצים לחיות בתל אביב אבל שהכתובת שלהם תהיה בקריית שמונה כדי לקבל הנחה במס הכנסה, אז כאן כבר קבענו שרמת ההזדהות הנדרשת היא רמה 3 בתוך הלבלים האלה.
<יאיר פרנק: יש לנו היום פיילוט יחד עם רשות האוכלוסין על התהליך הזה של שינוי מען.
<יאיר פרנק: העלינו את זה, מה שנקרא, השקה שקטה באוגוסט שנה שעברה וסביבות 50,000 אזרחים בלי שנגיד להם בכלל שזה קיים, כבר עשו בזה שימוש.
<יאיר פרנק: בסוף, בסוף, הרמה הרביעית היא רמה שדורשת הזדהות ביומטרית.
<יאיר פרנק: היא תיעשה כנראה, אנחנו כרגע בתהליך מיפוי של השירותים למול רמות ההזדהות הזאת, כנראה רק עבור מידע רפואי או דברים מאוד מורכבים.
אורי מקלב: דיברו פעם על כרטיס חכם.
<יאיר פרנק: אז הרמה הרביעית, כנראה כמו שאמרנו, תדרוש מאפיינים ביומטריים והמאפיינים הביומטריים קיימים על תעודת הזהות החכמה.
<יאיר פרנק: הרמה השלישית אינה דורשת את תעודת הזהות, זה one time passport וכן הלאה, כל מיני פטנטים אחרים.
<יאיר פרנק: זה בהקשר הזה.
<יאיר פרנק: בהקשר של אבטחת המידע, אנחנו לא יוצרים מאגר אחד גדול שכולל את הכול ויוצרים לעצמנו דרך זה בעיה אבטחתית מסדר גודל אחר ממה שקיים היום.
<יאיר פרנק: אנחנו מדברים על זה שמאגרי המידע הממשלתיים נשארים אותו דבר.
<יאיר פרנק: אנחנו נעשה את כל מה שרק אפשר לעשות בשביל לאבטח אותם, אבל אנחנו ניצור העברת מידע סדורה ומאובטחת בין מאגרי הממשלה האלה, ולצורך כך גם כן אנחנו בימים אלו בכתיבת מכרז לטובת מערכת מאובטחת שתעביר את הדבר הזה.
<יאיר פרנק: פעילות שנעשית בשיתוף יחד עם מערך הסייבר שעשה לפני כשנתיים עבודה מאוד גדולה שבמסגרתה מופו מה שנקרא מאגרי העל, אותם חמש עשרה מאגרי על שקיימים היום בממשלה שאנחנו נדרשים לאבטח אותם יתר מאשר על המאגרים האחרים, וכל הדבר הזה מקבל כמו שאמרתי, מעטפת אחת.
<יאיר פרנק: שוב, אין שום כוונה ליצור מאגר על חדש, ממשלתי, ששופכים אליו את הכול.
אורי מקלב: תודה, יאיר.
אורי מקלב: זה דברים מעניינים.
אורי מקלב: אנחנו נצטרך עוד לדון בזה.
אורי מקלב: משרד הבריאות, עבדאללה.
<עבדאללה זועבי: בוקר טוב, לי קוראים עבדאללה זועבי, אני מייצג את משרד הבריאות, עובד באגף פיקוח על קופות חולים ושב"ן.
<עבדאללה זועבי: אני אתייחס בקצרה לשני הנושאים שעלו.
<עבדאללה זועבי: קודם כל, הנושא שמאוד בוער בתוכי זה צמצום הפערים.
<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו במשרד הקמנו את אתר "קול הבריאות" לפני שלוש שנים, שהוא האתר הממשלתי היחיד והראשון שמנגיש את כל הזכויות שיש בסל הבריאות הממלכתי והשב"ן של הקופות, כלומר הביטוחים המשלימים, אבל חשוב לי להציג את העשייה שלנו שמיועדת דווקא לאוכלוסיות שאינן נגישות לאינטרנט.
<עבדאללה זועבי: יש מוקד קולי שמפעיל משרד הבריאות ומספרו 5400*.
<עבדאללה זועבי: כל מי שמתקשר למוקד ומבקש לקבל שירותי מוקדן כדי שיוכל לעזור לו בהנגשת מידע ומיצוי זכויות, באותו תוכן שקיים באתר האינטרנט, כלומר, הצוותים שיושבים במוקד מקבלים הדרכות שוטפות לתכנים שמופיעים באתר כדי שכל מי שיתקשר אליהם יוכל לקבל הכוון ישיר לתוך האתר הזה וכמובן לקבל את המידע על הזכויות הרפואיות שמגיעות לו.
<עבדאללה זועבי: אני חייב לציין שמדובר באתר ממשלתי.
<עבדאללה זועבי: אנחנו עומדים מאחורי כל מילה שמופיעה באתר הזה, מאחורי כל תשובה שנותן המוקד.
<עבדאללה זועבי: בנוסף לזה, אמנם הצוות שלנו מצומצם אבל אנחנו מנגישים הדרכות והרצאות לכל מיני קהלים.
<עבדאללה זועבי: אני שם דגש במיוחד על קהלים שנמצאים בפריפריה ושאינם ממש נגישים לאינטרנט.
<עבדאללה זועבי: אנחנו נפגשים עם הקהילה, נפגשים עם צוותים, נפגשים עם ארגונים ועמותות שעוסקות בנושא זכויות בריאותיות ואנחנו פשוט מיידעים את הציבור בנושא האתר הזה.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על תחליף לאינטרנט, אנחנו רוצים להנגיש אותם לאינטרנט וזה היעד.
יוליה מלינובסקי: לא, אבל גם וגם.
אורי מקלב: זה טוב מאוד שכל מה שמגיע ומה שיש באינטרנט או כל המידע שיש, יש מישהו שעונה, אבל אנחנו חיים ככה עשרות שנים, שאנשים היו מקבלים, זה נגיש היה, הקו הוא זמין או לא זמין, כמה זמן צריך לחכות, זה עוד דבר, אבל זה שבאמת העובד, יש לו את כל המידע, זה טוב, מכיוון שהאינטרנט גם גורם לעובד להיות נגיש למידע.
אורי מקלב: פעם עובד היה צריך לטלפן למחלקה הזאת והזאת, לאיש שיודע.
אורי מקלב: היום זה דבר חשוב.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו רוצים שהכול יהיה לו במקום אחד, שתהיה לו נגישות גם לאינטרנט.
אורי מקלב: זה גם יעד שלנו מעבר לתחליף לאינטרנט.
<עבדאללה זועבי: חשוב לי להדגיש עוד עניין שאנחנו ממש נתקלים בו כמעט באופן יום יומי, פניות שמגיעות למוקד, אנשים שלא ממש נגישים לאינטרנט ומרימים טלפון למוקד ואומרים, תקשיבו, הקופה מסרבת לתת לי תרופה איקס למרות שאנחנו יודעים שהיא חלק מהסל או שהקופה פשוט מסרבת לתת איזשהו טיפול.
<עבדאללה זועבי: אנחנו מנסים להדריך את הפונה איך לפנות למרפאה שלו ולדרוש את הזכות שלו.
<עבדאללה זועבי: בנוסף, אנחנו מבקשים מספר פקס על מנת לשלוח לו את הדף הספציפי שבתוך האתר כדי ללכת ולהניח אותו על שולחנה של המזכירה של הרופא כדי לקבל את זכותו הרפואית.
<עבדאללה זועבי: עכשיו לנושא השני שדובר.
<עבדאללה זועבי: אנחנו מברכים על כל מיזם שבא ומנגיש מידע לכלל אזרחי ותושבי המדינה, אבל חשוב לי להדגיש, כל מיזם שמנגיש זכויות רפואיות חייב להיות מושתת על אתר "קול הבריאות" שהוא אתר ממשלתי שבעצם עבדנו עליו שלוש שנים, שהוא אתר מוסמך לתת תשובה האם מגיע לי לקבל את השירות שאני חפץ בו, מה ההשתתפות העצמי שאני כמבוטח, כתושב, צריך לשלם.
<עבדאללה זועבי: אגב, האתר הזה משווה בין ארבעת הקופות והוא אתר שבעצם נותן את האינפורמציה העדכנית אפילו נכון להיום בבוקר.
אורי מקלב: אז יש גם מקום שאתה יכול להתלונן על זה שקופת החולים מסרבת.
<עבדאללה זועבי: אכן.
<עבדאללה זועבי: יש לנו פה בצד ימין למטה כפתור שנקרא "צור קשר".
<עבדאללה זועבי: אפשר ליצור איתנו קשר ואנחנו מחויבים פשוט לענות תוך מספר ימים קצובים לפונה.
<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו לא בקיאים בכל הנושאים, לכן אנחנו פונים ליחידות הרלוונטיות והאגפים המקצועיים במשרד הבריאות, מקבלים תשובה מוסמכת ממשרד הבריאות.
אורי מקלב: אם אחד מתלונן על קופת חולים מסוימת שהם לא היו מוכנים לתת לו את התרופה הזאת שנמצאת בסל הבריאות, השאלה תוך כמה זמן קופת החולים עונה לכם, כמה זמן אחרי זה עונים לאזרח.
אורי מקלב: אני מכיר, כשאני מלווה קצת אנשים, לוקח הרבה זמן.
אורי מקלב: נניח אדם מתלונן שלא רצו לתת לו טיפול שיניים על אף שמגיע לו, אז הוא פונה אליכם, למי שממונה על יישום חוק הבריאות וזה תהליך שלוקח לו חודשים.
אורי מקלב: הוא בינתיים צריך טיפול שיניים.
<עבדאללה זועבי: כמובן יש עדיין את האפשרות לפנות לנציבות קבילות הציבור במשרד הבריאות, שהוא הגוף שאמור לטפל באופן אישי בפניות.
<עבדאללה זועבי: מה שמייחד את האתר הזה, אנחנו גם עכשיו פונים לרובד אחר ואנחנו מנגישים זכויות רפואיות לפי מצב רפואי.
<עבדאללה זועבי: חולה אונקולוגי כפי שהזכירה חברת הכנסת מלינובסקי שגם יזמה דיון בינואר, בעקבות זה חייבנו את הקופות להנגיש מידע מודפס בתוך המרפאות לחולים אונקולוגיים, בשפה הרוסית, ערבית ועברית.
<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו רחוקים קצת מלהיות שלמים עם כל המהלך הזה כי עדיין יש פרצות פה ושם, אבל אנחנו מבטיחים לטפל בזה.
<עבדאללה זועבי: חולה אונקולוגי יכול לקבל מידע בתוך האתר שלנו, לא רק על זכויות שמנגיש משרד הבריאות, אלא שימו לב, גם ביטוח לאומי, גם מס הכנסה, גם התחבורה וגם משרד הפנים.
<עבדאללה זועבי: דבר אחרון.