GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיה קרבטרי: נחזור לנושא היטלי ההשבחה, לגבי נושא - - - בהיטלים – הבנתי שמרכז השלטון המקומי יושב על המדוכה ומנסה לייצר סטנדרטיזציה של אופן השומה, פרטים נוספים לגבי הנושא הזה תצטרכו לשאול אותם בפגישה, כי אני לא יכולה לפרט יותר, אין לי ידע יותר מזה.
<מאיה קרבטרי: נחזור לנושא ההיתרים, באופן כללי עמדת השלטון המקומי וגם פורום 15 היא להתנגד להליכים עוקפי תכנון, כי אנחנו יודעים לאן הם מובילים בכיוונים דווקא אנטי סביבתיים, אבל בנושא הזה אנחנו דווקא בוחנים להתגמש ולהקל ואנחנו יושבים על המדוכה וגם עדכנתי קצת- - -
יעל כהן-פארן: את מדברת על ההיתר עד 630 קילו ואט?
יעל כהן-פארן: כן, פטור מהיתר בניה.
יעל כהן-פארן: היום יש פטור עד 50 קילו ואט, אגב זה לא מעט בכלל.
יעל כהן-פארן: פטור מלא עד 50 קילו ואט זה לא מעט בכלל, אבל רוצים להעלות ל-630.
יעל כהן-פארן: אנחנו כאן לא מביעים התנגדות נחרצת ואין לנו כוונה כזו, אנחנו יושבים על המדוכה ומקיימים תהליך פנימי שמתקיים כבר כחודש, על מנת למצוא פתרונות לשתי סוגיות שמטרידות אותנו: הסוגיה המקורית שהטרידה אותנו היא תכנונית, העיריות שלנו רוצות לוודא שיש הקלה תקינה של המתקנים בהיבטים של קרינה, תביעות יצוגיות וכאן הכיוון שמתגבש – לבקש מהמועצה הארצית לפרסם הנחיות מרחביות אחידות, לכל הארץ, שנוכל כעיריות להוסיף.
יעל כהן-פארן: הסוגיה השנייה שמטרידה אותנו היא הסיפור של קביעת היטל ההשבחה באמת, כי עכשיו יש יותר כמו שאמר איתן, יש לנו דרך לדרוש הנפקת שומות השבחה ומדובר על הגדולים ולא על הקטנים, וכאשר יש פטור מלא מהיתר אז אין שום מקל לעירייה, שום מקום לתפוס את סוגיית ההשבחה עד לשלב המכר.
יעל כהן-פארן: זו סוגיה שאנחנו יושבים על המדוכה ומקיימים פגישות עם אנשי מקצוע, משרדי ממשלה ויושבים עם יושב ראש ועדת המשנה בעוד שבוע וחצי לדעתי ואנחנו ממש מקווים לצאת עם פשרה טובה, שתהיה טובה לכל הכיוונים.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שנוכל להביא בשורה בהקדם, אני מתנצלת שעדין אין לי את הבשורה היום.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שמדבריך עולה אבל הצדקה של עצם הרצון להטיל את היטל ההשבחה, ואני חלוקה עליך ועל הגישה של המרכז לשלטון מקומי ושלכם, אנחנו צריכים לקדם את הגגות הסולריים נקודה.
יעל כהן-פארן: כל דבר שמפריע והיטל השבחה שמפריע זה אחד מהם, צריך לשים בצד.
יעל כהן-פארן: הרי זה לא שעיריות מתעשרות מזה, היזמים מתעשרים מזה?
יעל כהן-פארן: הם בקושי מחזירים את ההון העצמי של 7 שנים, מי נכנס בכלל לעסק הזה של 6, 7 שנים החזר השקעה?
יעל כהן-פארן: זה אמיצים שבאמיצים, על מה אנחנו מדברים?
<מאיה קרבטרי: היזמים הגדולים, אלה שמקבלים את הפטור.
יעל כהן-פארן: בסדר, אבל בסופו של דבר גם זה לא קורה, לא משנה אם גדולים או קטנים גם זה לא קורה היום.
יעל כהן-פארן: אני רוצה בבקשה להזמין את נציג משרד הפנים, אם אתה יכול להתקרב לשולחן – מישהו ייתן לו לשבת, כדי לשמוע את עמדת המשרד ואחריו יציג מנקודת זוית אישית, מי שהתנסה בעניין, ניר יערי מנכ"ל חברת EPC.
יעל כהן-פארן: מה שמך לפרוטוקול?
<ליאור פנחס שחר: ליאור שחר, ראש אגף בכיר במשרד הפנים.
<ליאור פנחס שחר: אני חושב שאת ציינת את עמדת המשרד כי אם ציינת שהשר באמת תומך בעניין הזה של הסרת החסמים וכל הנושא של אנרגיה סולרית בדגש על החלטות ממשלה בעניין, אז קודם כל בזה אין ספק.
<ליאור פנחס שחר: אנחנו נפעל לעשות את הכל כדי להסיר את החסמים, אני רוצה לציין שלפני חוק ההסדרים התחלנו דיונים מאד מסודרים, יחד עם כל המשרדים הרלוונטיים כולל השלטון המקומי בנושא הפטור מהיטל ההשבחה.
<ליאור פנחס שחר: במקום מסוים דווקא מה שעלה בחוק ההסדרים זה די עצר את התהליך הזה- - -
יעל כהן-פארן: למה זה עצר?
<ליאור פנחס שחר: אני לפחות, ופגשתי היום את איתן, אבל אני לפחות כשזה עבר – אני חשבתי שהעניין- - -
יעל כהן-פארן: סודר?
<ליאור פנחס שחר: חשבתי שבהחלט זה פתר את הסוגיה ולכן עצרתי את התהליך ולא המשכנו את הדיונים.
<ליאור פנחס שחר: בעקבות עמדת השר, בעקבות כל מה שקורה והדיון שהתנהל פה, אני שומע את השלטון המקומי ואני יודע שאני אמשיך את הדיונים שהמשיכו – זה היה עם רשות החשמל, עם משרד לאנרגיה, שלטון מקומי, אוצר – נמשיך את הדיונים האלה.
<ליאור פנחס שחר: אני חושב שבהחלט יש מקום – אני נצמד לעמדת השר – להאריך את הפטור ואני אומר כבר אפילו לשפר ולשכלל אותו, לראות איזה חסמים יש באותו פטור ולא לחכות אפילו, מבחינתי, אם נגיע להבנות עם שלטון מקומי נעשה את זה כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: אוקיי, קודם כל אני מברכת על הדברים ואני מקווה שזה גם עניין של לוחות זמנים – רוצה לשאול – תראה, היום יש עוד שנה וקצת לפטור, כיוון שהיתר בניה לוקח כמעט שנה אז זה כבר עוד חודשיים לא יהיה רלוונטי.
<ליאור פנחס שחר: צריך שיהיה כבר.
יעל כהן-פארן: בדיוק, שכבר תהיה המשכיות.
<ליאור פנחס שחר: אנחנו מודעים לזה שדרושה הארכה של הפטור.
<ליאור פנחס שחר: הסוגיה מאד ברורה לי ואני אכנס מיידית להמשך הדיונים.
יעל כהן-פארן: אוקיי, טוב תודה רבה.
יעל כהן-פארן: ניר יערי, בבקשה.
יעל כהן-פארן: אם אפשר, ממש בקצרה תספר לנו מה קרה, מה העניין.
<ניר יערי: אנחנו כרגע יכולים להקים מערכת – אני נותן דוגמה של מערכת אחת – של 480 קילו ואט על גג של לול.
<ניר יערי: אנחנו כבר מספר חודשים תקועים על זה שמוציאים היטלי השבחה שמונעים את הפרויקט.
<ניר יערי: עשיתי פה דוגמה מהירה - פרויקט של מיליון וחצי שקל, 400 אלף שקל היטל השבחה.
יעל כהן-פארן: 25 אחוז, זה מטורף.
<ניר יערי: זה 27 אחוז, היזם אומר: "אוקיי, שים את זה בצד", המערכת הזאת יכלה כבר להפיק חשמל היום, אני בונה את זה בחודשיים וזה כבר עובד.
<ניר יערי: בגלל בירוקרטיה זה עומד, יש לי פה גם רעיון לסטרט אפ כי אם מורידים את ההיטל השבחה או כל חסם אחר, אז אני לא צריך עורך דין ושמאי ולרוץ המון וזה יחסוך- - -
יעל כהן-פארן: אפשר לשאול באיזה מקום זה?
יעל כהן-פארן: באיזה אזור בארץ, באיזה מועצה מדובר?
<ניר יערי: כן, מועצה חוף אשקלון, מערכת שאמורה לקום על לול שאנחנו מנסים להעביר את זה וגם להסביר שלא יכול להיות 400 אלף שקל למערכת שעולה מיליון וחצי שקל.
יעל כהן-פארן: ההחלטה הזו על גובה ההיטל זה בעקבות מה שאין אמר, שהם לוקחים בחשבון את השקל וחצי מחיר לקוט"ש?
<ניר יערי: כן.
יעל כהן-פארן: אגב, מי קיבל את ההחלטה שזה המחיר שלוקחים?
<איתן פרנס: ככה עושים שמאות.
יעל כהן-פארן: כן, אבל איפה רשום שזאת המתודולוגיה?
יעל כהן-פארן: הרי זה לא יכול להיות, ב-2011 זה לא 2017.
<איתן פרנס: אני אסביר, זה כלל משפטי מאד פשוט.
<איתן פרנס: ההשבחה היא עליית שוויין של מקרקעין עקב אישור תכנית.
<איתן פרנס: רואים מה היתה תמונת המצב ערב אישור התכנית ומה תמונת המצב היום וככה מחשבים X מינוס Y ומחצית מזה זה השבחה.
<איתן פרנס: יש כאן עוד נפגע, אולי הוועדה תסכים לשמוע עוד פגיעה כזו, שידעו שזה לא אחד ולא שניים.
יעל כהן-פארן: אוקיי, ניר יערי סיימת?
יעל כהן-פארן: מאיר אלטרמן?
<מאיר אלטרמן: חברת סולר גרין.
<מאיר אלטרמן: אנחנו התקנו את המערכת פה על הגג של הכנסת לפני כשנתיים.
<מאיר אלטרמן: שני מקרים שאולי משקפים פה את כל מה שנאמר סביב החסמים, מקרה אחד זה מערכת משמר איילון במרכז הארץ, גג של 1,000 מ' שכיון שיש פטור מהיתר בניה עד כ-500 מ' אז הקמנו חצי גג והשבוע הוא מתחבר לרשת, החצי השני של הגג, כיוון ששם אין היתר אנחנו נכנסים עכשיו לתהליך של שנה כדי להקים את החצי השני של הגג.
<מאיר אלטרמן: האבסורד הוא ששני פנלים שיהיו אחד ליד השני – אחד קיבל יחס עודף של שנה לעומת הפנל שליידו, כך שברור שמבחינת הנראות של המבנה אין הבדל בין הפנלים האלו.
<מאיר אלטרמן: זה פשוט מצב אבסורד עם עלויות מאד מאד גבוהות של היתרי בניה.
<מאיר אלטרמן: המקרה השני, מערכת בצפון הארץ, בגליל המרכזי, שוב מערכת של 380 קילוף תהליך היתר הבניה אורך כבר למעלה משנה ואנחנו נמצאים עכשיו בתהליך של היטל השבחה של כרבע מעלות המערכת, של 460 אלף שקל – הלקוח לצורך העניין אמר חד משמעית שהיטל ההשבחה הזאת – הוא רצה לרדת מהעסקה, ואנחנו בכח- - -
יעל כהן-פארן: היטל השבחה של 360 אלף שקל על מערכת של?
<מאיר אלטרמן: 380 קילו, כלומר בערך רבע מעלות המערכת.
<מאיר אלטרמן: הוא אמר חד משמעית שלא עושים את העסקה, למרות שהוא כבר השקיע בחדרי קרור וכל מה שצריכת חשמל גבוהה וכרגע הם עומדים ומחכים למערכת הסולרית ופשוט העסקה תתבטל אם יהיה היטל השבחה.
יעל כהן-פארן: באיזו מועצה מדובר?
<מאיר אלטרמן: מרחבית גליל מרכזי.
<מאיר אלטרמן: יש נקודה מאד חשובה שעלתה פה, כיוון שאנחנו צללנו עמוק לעניין הזה של השמאויות של היטלי ההשבחה – כאשר זו תעשיה והשימוש של המערכת הסולרית הוא לצריכה עצמית, לא צריך בכלל את התיון לחוק.
<מאיר אלטרמן: כלומר, מבחינת החוק היום, החוק שמאי, שלא צריך להיות היטל השבחה – אז האבסורד הוא שמכל היבט שהוא לא יהיה פה בסוף היטל השבחה, מה שיקרה זה שאנחנו נכנסים לתהליך עם השקעה של עשרות ואולי מאות אלפי שקלים – משפטי ושמאי – כדי להגיע בסוף להחלטה שאין היטל השבחה, כאשר יכלו לפתור את זה מראש והמערכת הסולרית היום היתה עובדת.
יעל כהן-פארן: אוקיי, תודה רבה מאיר.
יעל כהן-פארן: ד"ר יונתן אייקנבאום, גרינפיס בבקשה.
יעל כהן-פארן: אשמח לשמוע התייחסות, גם לגגות, אם יש לך גם לנושא הקודם.
<יונתן אייקנבאום: קודם כל אני חוזר לדוח של החברה להגנת הטבע, אני מברך על הדוח ואני חושב שזה מסמך מאד מאד חשוב.
<יונתן אייקנבאום: הוא חשוב בזה שהוא לא מחדש יותר מידי, אלא שהוא דווקא מארגן את הידע הקיים בתחום והוא מכוון למקומות הנכונים.
<יונתן אייקנבאום: אני מתחבר לגמרי למה שאומר ידידי איתן פרנס ואנחנו גם היינו מעורבים בסיפור הזה.
<יונתן אייקנבאום: היום אני רואה שתי סוגיות מרכזיות ואני אתייחס אליהן בקצרה.
<יונתן אייקנבאום: הסוגיה הראשונה היא אכן, כדי לפרוץ את נושא הגגות, זה אכן השלטון המקומי.
<יונתן אייקנבאום: מחד, בנושא של היטל ההשבחה ומאידך בנושאים אחרים שלא הוזכרו כאן, נושא אחד הוא עומס מלוות שדוקא הנושא הזה מגביל את השלטון המקומי, אם הוא רוצה להקים על מבני ציבור גגות סולריים – הרבה פעמים הוא אינו יכול לעשות את זה בגלל שהוא לא יכול לקחת הלוואה נוספת וזה נושא שבמשרד הפנים מגבילים אותו, זה גם נושא שראוי לטיפול.
<יונתן אייקנבאום: הנושא הנוסף שהוא קצת יותר מורכב, הוא נושא של ארגון משותף של יצרנים – כמו שעושה עיריית כפר ספא שמאגדת צרכנים, נותנת להם שרות, לקראת הבחירות המוניציפליות שתקרינה עוד שנה זה הזמן לחבור כולנו ביחד, כחברה אזרחית, כל בעל עניין ולפעול כדי לפתור את הסוגיות האלה שקשורות לשלטון המקומי, בראש ובראשונה סוגיית היטל ההשבחה וגם לאחר מכן שאר הסוגיות כמו עומס מלוות וכולי.
<יונתן אייקנבאום: הנקודה השנייה היא נקודה שמנסה להיות אופטימית – ישראל היא סך הכל 0.2 פליטת גזי חממה בעולם, זה לא הרבה והשאלה היא איך אנחנו משפיעים על 99.8 אחוז מפליטות גזי החממה בעולם.
<יונתן אייקנבאום: התשובה היא חדשנות – לאו דווקא במודל הייטק, אלא גם הרבה פעמים לנסות להצליח איפה שאין לנו ברירה אלא להצליח ואיפה שהעולם עוד לא הצליח.
<יונתן אייקנבאום: זה נכון שיש הרבה מקומות בעולם שיש המון גגות סולריים, אבל נושא אחד הוא לא מתקדם – לא בישראל ולא בעולם – זה נושא של גגות משותפים.
יעל כהן-פארן: זה הנושא הבא שרציתי לפתוח.
<יונתן אייקנבאום: רשות החשמל עמלה על הסדרה שעד כמה שאני מבין היא הסדרה מצויינת לחלוקה של קרדיטים של עודפי חשמל בין דיירים, יש שורה של נושאים שהם סמוכים לנושא הזה ואני חושב שזה הנושא שאנחנו צריכים לטפל בו ואם ניצור פריצת דרך בישראל בנושא הזה – תהיה לדבר גם משמעות בינלאומית.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, אני רוצה להתייחס לנושא הגגות המשותפים וגם לשאול את רשות החשמל על הסדרה שתתאים לגגות משותפים, אני יזמתי הצעת חוק ואני מקווה שיש לה אוקיי – כמו שאני מבינה- ממשרד המשפטים ואני לא רואה משרדים אחרים שהתנגדו לה, בוודאי משרד המשפטים יתמוך בה לכך שכמו שבנין כדי לקבל החלטה של ביצוע שיפוץ או תמ"א 38 צריך רק 60 אחוז מהדיירים, אז בדומה לכך מערכת סולרית החסם היום הוא שלפי חוק המקרקעין הגג שייך לכולם וצריך מאה אחוז הסכמה כדי לבצע איזה שהוא פרויקט על הגג וכמו שאנחנו יודעים – מאה אחוז הסכמה בין שכנים זה משהו עם אפס סיכוי.
יעל כהן-פארן: הצעת החוק היא שצריך כמו תמ"א 38 רק 60 אחוז הסכמה והיא בדרך לוועדת שרים, אני אגיד את זה כאן ואני מקווה שבעוד שבוע או שבועיים היא תעלה לוועדת שרים ואם הוועדה תחזור לתפקד היא גם תעבור.
יעל כהן-פארן: אנחנו נכשיר את הדרך לגגות המשותפים, מה הם עושים, איך הם מתחברים, האם זה רק מול צרכן שנקרא ועד בית או האם יש אפשרות לחלק בין הדיירים – כי זה אחד החסמים שנגיע לפתחם, אני מקווה בקרוב.
<חוני קבלו: קודם כל אני רק רוצה לומר שסוגיית תיעדוף גגות היא מדיניות מוצהרת של משרד האנרגיה, שר האנרגיה, מיום כניסתו לתפקיד ואנחנו עמלים על חבילה גדולה של הסדרות חדשות, נוסף להסדרה הקיימת של מונה נטו שתתתן פוש גדול לכל סוגיית הגגות ובפרט לגגות משותפים.
<חוני קבלו: היום למעשה בגגות משותפים – אני אפריד רגע בין החסמים שהם מימוניים, צריך לייצר מסגרת רגולטורית שבמסגרתה חשמל שמיוצר על גג משותף – בין אם הוא נצרך ובין אם הוא יוצא החוצה, יש מולו מקור תקבולים וודאי שמולו יכול גורם ממן לממן ולהבטיח מימון – פרוג'קט פייננס או משהו דומה – זה יקל מאד על מימון גגות משותפים כי למעשה הגורם המממן יודע שגם אם הגורם שלקח את ההלוואה לא מחזיר את ההלוואה או מאיזו שהיא סיבה כלשהי נקלע למצוקה הוא יכול להשתלט על המתקן ובעצם להחזיר לעצמו את ההלוואה, זה יפתח את הדלת להרבה מאד מתקנים לקום.
<חוני קבלו: הבעיה עם גגות משותפים באמת, בעיה אחת שהוזכרה פה שככל שגג קטן יותר וגגות משותפים הם בדרך כלל גגות קטנים, הסוגיה הזאת של היתר בניה והאינטרוול התכנוני הופכת להיות חמורה יותר.
<חוני קבלו: משום שאם אתה צריך להתחיל לעבור היטלים – בין אם זה אי וודאות לתשלום היטלי השבחה ובין אם זה היתר בניה – כדי להקים את המתקן, ככל שהוא קטן יותר העלות פר קילו ואט מותקן הופכת להיות גדולה יותר ואז המעמסה או הקושי הגדול להקים הוא בדיוק ברף הביניים הזה של גגות שהם גגות שעדיין אין להם את הפטור מבניה והם צריכים היתר, אבל למעשה הם עדיין גגות יחסית קטנים ולכן הקוסט התכנוני, גם הכספי הישיר וגם באינטרוול התכנוני, שמועמס על המתקנים האלה הוא גדול.
<חוני קבלו: הסוגיה השנייה היא הסכמת הדיירים, כוונתנו היא לייצר את חבילות ההסדרות שאני מדבר עליהן בצורה גמישה ככל האפשר.
<חוני קבלו: המשמעות היא שוועד הבית יוכל להקים את המתקן ולקבל תשלום על עודפי החשמל ולהחליט בתוך עצמו איך הוא מחלק את זה בין הדיירים, אולי מפחית להם מדמי וועד הבית או אולי יוכל ועד הבית להחליט שהתשלומים האלה והפחתת הצריכה מתחלקים בין הדיירים עצמם.
יעל כהן-פארן: זה גם יוכל להתבצע כמונה נטו מול כמה דיירים או שיהיה רק מונה אחד למערכת?
<חוני קבלו: זו מערכת שיש לה מונה אחד, אבל יש חשמל שיוצא החוצה ולחשמל הזה יש תשלום, עכשיו התשלום הזה יכול להיות לגורם שהקים את המערכת – זה כנראה יהיה יותר פשוט מבחינת הדיירים שיש גורם אחד שמייצג אותם, נשאלת השאלה וזה מתחבר- - -
יעל כהן-פארן: נשאלת השאלה אם את העודפים יוכלו לחלק בין החוזים השונים של הדיירים ולא רק בין אותו חוזה של וועד בית.
<חוני קבלו: אז היום יש תיקון לאמת מידה שהרשות כבר עשתה, בלי קשר לתחום הסולרי, שמאפשרת לחלק את חשבון החשמל של ועד הבית- - -
<קריאה: את הצריכה.
<חוני קבלו: כן, את הצריכה, בדיוק, בין הדיירים.
<חוני קבלו: אז אם אין כבר צריכה משותפת והיא מתחלקת בין הדיירים אז כמובן גם התשלום יכול להיות מחולק בין הדיירים.
<חוני קבלו: אבל שוב אני אומר, זה בהכרח יפשט את הסיפור כי אם יש עשרה דיירים והתשלום מתחלק ביניהם ופתאום באמצע התקופה מר כהן החליט שהוא לא רוצה לשלם עכשיו על אחזקת המתקן ומר לוי כן, אז אני חושב שאולי ועד הבית הוא גורם שיהיה פשוט יותר גם כגורם מממן וגם לבנין עצמו שירכז את התהליך הזה, כמו שהוא עושה דברים אחרים בבנין, בין אם זה לשפץ מעלית או כל דבר אחר.
יעל כהן-פארן: אוקיי, ההסדרות הקרובות כוללות התייחסות להיבטים משותפים אמרת?
יעל כהן-פארן: אוקיי, אתה יכול להאיר את עינינו גם על דברים נוספים שיש בהסדרות הקרובות?
יעל כהן-פארן: אני מבינה שזה עדיין לא עבר את מליאת הרשות, אבל לדבריך זה פורץ דרך.
יעל כהן-פארן: אני מחכה לפריצת דרך הזאת כבר הרבה זמן, השר אמר את דבריו כבר בתחילת 2016 שהוא רוצה לקדם אנרגיה סולרית, אבל זה עדיין לא קרה.
<חוני קבלו: בכל הזהירות הראויה, בגלל שבאמת הנושאים האלה טרם עלו למליאת הרשות וטרם עלו לשימוע ציבורי וכשהם יצאו כל הציבור יוכל להתייחס אליהם, אני רק אגיד שלמעשה יש שני עקרונות מרכזיים שעומדים לנגד עינינו בהסדרות האלה.
<חוני קבלו: הראשון, מיצוי הגג וזה אומר שבמונה נטו לא ממצים.
<חוני קבלו: אגב, זה מתחבר גם לפטור מהיתר בניה, אנחנו שמענו פה ואני חייב לומר שממש בתסכול רב, איך מתקן גג שמתאים למתקן של 100 קילו ואט מתקינים עליו 50 כי רף הפטור הוא 50 קילו ואט.
<חוני קבלו: אם היה אפשר לפתור את הבעיה הזאת היה לנו היום גג של 100 קילו ואט ולא היינו צריכים לעבור את התהליך הדו שלבי הזה שאני לא יודע אם יש לו תומכים ברמה התהליכית, לי הוא נראה- - -
יעל כהן-פארן: לא, הנה, הבנו שמינהל התכנון כבר בעד שיבוטל עד 630, אבל הרשויות המקומיות, המרכז רוצה את ההיטל השבחה שלו ולכן הוא לא מוכן – חזרנו לאותו חסם.
<חוני קבלו: אז גם אם אנחנו נייצר הקלות שמקלים על מיצוי הגג, צריך לפתור את החסם הצדדי הזה אחרת לא נתקדם.
<חוני קבלו: אז סוגיה אחת היא באמת מיצוי הגג וזה אומר שאם יש גגות שאפשר למצות אותם והצריכה מתחתם היא הרבה יותר נמוכה, אז המסגרת הרגולטורית תאפשר מכירה של כלל העודפים לרשת באופן שיאפשר להקים מתקנים שממצים את שטח הגג.
<חוני קבלו: הנקודה השנייה היא באמת הקלת המימון במידת האפשר, כי היום בא גורם מממן מול הסדרת מונה נטו ואומר לגורם שרוצה לקחת הלוואה – אתה מחזיר את ההלוואה תוך כך וכך שנים, מה אם באיזו נקודה אתה פושט רגל או תפסיק להחזיר את ההלוואה.
<חוני קבלו: חסכון זו בעיה, אגב, רוחבית של התייעלות אנרגטית, אז מול חסכון מייצרים ומאפשרים מקור תקבולים כדי שהמממן יוכל להחזיר הלוואה, המסגרת הרגולטורית תיתן לזה מענה.
<קריאה: יש לוחות זמנים של זה?
יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים שזה אמור לעלות באמצע נובמבר למליאת הרשות ולאחר מכן יצא לשימוע ציבורי, כמה זמן זה בשימוע ציבורי?
יעל כהן-פארן: תלוי כמה תגובות מגיעות?
<חוני קבלו: אנחנו מדברים פה על ארבע החלטות – זה חבילה גדולה, אז אני מקווה שמספר שבועות ולאחר מכן בהתאם להתייחסויות- - -
יעל כהן-פארן: התייחסת לאמות מידה, אתה מתכוון לאמות מידה של ההתקנות הסולריות על גגות?
יעל כהן-פארן: כי אחד הדברים, אני חייבת לומר גם, שאני מקבלת מהציבור שעוסק בכך זה התארכות משך הזמן של הבדיקות של חברת החשמל ואני תכף אתן גם לנציגי חברת החשמל להגיב – מעבר לאמות המידה וגם שאמות המידה עצמן הן מאד מחמירות ובעצם הצריכות הגעה של 3 פעמים לאותו בית, אפילו בית קטן וגם במערכת של 4 קילו ואט ונשאלת השאלה אם זה מוצדק, אם זה לא מעמיס, מעלה את משך הזמן, מעלה עלויות?
<חוני קבלו: גברתי יושבת הראש בדיוק על זה מדובר, הכוונה היא לייצר תיקונים שיקלו מאד על התהליך מול חברת חשמל של מערכות סולריות ואגב, לא רק מערכות סולריות אלא מערכות בכלל, כאמור אנחנו יכולים לצמצם את הביקורים מ-2 ל-1, אבל- - -
יעל כהן-פארן: שלושה היום אם אני מבינה.
<חוני קבלו: לא, ביקור אחד הוא ביקור רשות, הוא לא כתוב באמות המידה, אבל אנחנו יכולים לצמצם ביקור אחד של חברת החשמל ויש בהחלט הצעה על השולחן לעשות את זה.
<חוני קבלו: אבל אם צמצום של ביקור אחד יקצר את התהליכים באולי מספר שבועות או חודש – הוצאת היתר בניה זה סיפור שיכול לקחת גם חצי שנה או שנה.
יעל כהן-פארן: כן, היתר בניה אנחנו מתייחסים לזה כחסם מרכזי.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול את חברת החשמל, עוד רגע גם לך אני אתן זכות דיבור – מי נציג החברה כאן?
<אייל גבאי: אני יכול להתייחס לנושא.
יעל כהן-פארן: בבקשה, אם תוכל להציג את שמך ותפקידך לפרוטוקול ויש מקום ליד השולחן.
יעל כהן-פארן: מה חברת החשמל עושה כדי לקדם את התחום, מה היום – מהיזמים וחברות שעוסקים בתחום אנחנו מבינים שיש הרבה עיכובים, אני לא אומרת שהם מכוונים, אבל אתם צוואר בקבוק, הדברים מגיעים לפתחכם ואתם צריכים לחבר בסוף והדברים נמשכים מעבר לזמן האמור.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל את התייחסותך ואיך אתם רואים את זה קדימה.
<אייל גבאי: קוראים לי אייל גבאי, אני מהמערכת הארצית בחברת החשמל.
<אייל גבאי: לנושא הבדיקה אני רוצה להתייחס, למעשה היום זה לא בדיוק שלושה ביקורים.
<אייל גבאי: הטיפול במתקן הפוטו וולטאי מבחינת החיבור כולל שלושה חלקים, החלק הראשון מתייחס לתאום טכני בשטח, זה דבר וולונטרי.
<אייל גבאי: הלקוח יכול או לא לממש אותו.
יעל כהן-פארן: ומי שלא מזמין אתכם לביקור הוולונטרי לא משלם על זה בהמשך?
<אייל גבאי: לא, גם אין תשלום בגין זה.
יעל כהן-פארן: לא, לא תשלום, אני מתכוונת שמשלם בעיכוב בהמשך.
<אייל גבאי: לא לא לא, עוד פעם, הוא ישלם בעיכוב אם לא יערך בהתאם ויגיש מתקן לא ראוי ולא נכון לחבר אותו, כלומר כל הרעיון הוא בעיקר לחברות החדשות שנכנסות בשלבים הראשונים לשוק, אין להן את הידע הנדרש ולמעשה התאום הזה חוסך אחר כך- - -
יעל כהן-פארן: תיקונים.
<אייל גבאי: סיכונים מיותרים, זה החלק הראשון.
<אייל גבאי: אז כמו שאמרתי תאום טכני בשטח והוא ללא תשלום והוא וולונטרי.
<אייל גבאי: החלק השני זה למעשה בדיקה ראשונה, היא לצורך אישור של מינהל החשמל כי הוא נותן היתר לכל מתקן כזה, הוא מתנה את ההיתר בבדיקה ואז על בסיס אותה בדיקה ראשונית יש היתר ולאחר מכן, כשיש היתר, אז מתבצעת הבדיקה הסופית שהיא בדיקת החיבור, סנכרון וחיבור.
<אייל גבאי: כלומר חלק מהתהליך של ביקור כפול זה לא עניין של חברת חשמל, זה כורח בגלל התהליך.
<אייל גבאי: אם משרד האנרגיה יהיה מוכן לתת היתר על תנאי ואז נוכל למעשה לסגור את הסיפור- - -
יעל כהן-פארן: בביקור אחד.
<אייל גבאי: מבחינת חברת החשמל אין בעיה בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: וזה הכיוון באמות המידה החדשות?
<חוני קבלו: אני לא רוצה לפרט בדיוק את ההסדר המוצע, אבל השורה התחתונה היא שאנחנו מעוניינים לייצר מצב שבו במקום שני ביקורים כמו היום יהיה ביקור אחד, יש פה סוגיה שאי אפשר לחבר מתקן טרם שניתן לו היתר, אז השאלה איזה מהביקורים הוא זה שצריך להישאר ואיזה אפשר לוותר עליו או להחליף אותו במסגרת אחרת.
<חוני קבלו: בכל אופן, יש הצעה על זה והיא תעלה.
<אייל גבאי: אם להביא דברים על דיוקם, לפחות איך שאני ראיתי את אותה אמת מידה היא מדברת על שני ביקורים שאחד יהיה בודק לא מחברת החשמל והביקור השני יהיה של בודק חברת חשמל, אז התהליך יישאר דומה לתהליך שהיה עד עכשיו.
יעל כהן-פארן: איך אתם רואים את זה קדימה?
יעל כהן-פארן: אתם רוצים כמה שפחות להפריע?
<אייל גבאי: מבחינת חברת החשמל, למעשה אנחנו מסונכרנים עם ההסדרות.
<אייל גבאי: לכל הסדרה אנחנו נערכים בהתאם ולמעשה מכשירים את האנשים שלנו לתת מענה בלוחות הזמנים הקצרים ככל האפשר, אני לא חושב שאנחנו מהווים איזה שהוא חסם בנושא הזה, אבל צריך להבין שכולם פה מדברים על ההיבט הכספי והמימוני וכל מה שקשור בזה, אבל בואו לא נשכח שזו מערכת טכנית שגם צריכה לעמוד בכללי בטיחות בסיסיים ואם ניקח גג שיש עליו למשל דודי שמש ומיני מערכות חשמליות, כאלה ואחרות, היחידות החיצוניות של המזגנים וכן הלאה ועל אותו גג רוצים לשלב גם מתקן פוטו וולטאי אז יש עקרונות שנקבעים בתקנות החשמל וחייבים לעמוד בהם כדי להבטיח בטיחות לאחר מכן.
<אייל גבאי: נושא נוסף שאני רוצה להתייחס אליו, הזכרת קודם את 60 אחוז ההסכמה של הדיירים, אבל אסור לשכוח שהדירה הכי משמעותית להסכמה היא הדירה שנמצאת מתחת, כלומר הדירה בקומה העליונה.
<אייל גבאי: מי שגר בקומה התחתונה ממש לא משנה לו שיהיה על הגג מתקן פוטו וולטאי, מי שאולי בצורה כזו או אחרת ירגיש את המתקן יותר זה אותו דייר בדירה שהיא הסמוכה ביותר לפנלים הפוטו וולטאיים.
יעל כהן-פארן: שיעשה לו צל על הגג ויקרר לו את הבית, רק טוב.
<אייל גבאי: יש עוד כמה היבטים.
יעל כהן-פארן: יש עוד כמה היבטים, נכון, של הממיר ומיקומו.
<אייל גבאי: יש היבטים טכניים נוספים, למשל עצם הקיבוע על הגג אם יפגעו בבידוד ויהיו חדירות מים למשל, או הנושא של השדות האלקטרו מגנטיים שזה נושא שצריך להבדק מבחינת ההשפעה וכולי, אני חושב שאם הולכים על אחוזים צריך לתת משקל גדול יותר לדירה הסמוכה ביותר לאותה מערכת.
<קריאה: איך חברת החשמל יכולה לעודד את התהליך?
<קריאה: לא רק שלא להיות חסם, אלא לעודד.
<אייל גבאי: למה חברת החשמל צריכה לעשות את זה?
יעל כהן-פארן: השאלה היא, רגע, השאלה היא אם חברת החשמל מעבר לתפקיד שהיא מחוייבת לחבר על פי תפקידה במשק החשמל – האם היא רואה את עצמה לטווח היותר ארוך גם שחקן מצד אחד, האם היא מעוניינת, האם יש על זה דיונים פנימיים שלכם?
יעל כהן-פארן: כי הנושא עלה גם בעבר וגם בארגוני הסביבה שיתנו לחברת החשמל חלק מההתקנות, אולי יפסיקו להיות חסם ולהיפך יהיו דוחף.
יעל כהן-פארן: אני לא אומרת לבטל פה את המגזר הפרטי, אלא לתת להם לבצע חלק.
יעל כהן-פארן: יש קשר מימוני שבעצם אתם נותנים את חשבון החשמל לכל אזרחי ישראל, אתם יכולים גם לחייב כך על אותה התקנה, למצוא דרך מימונית לכך, אבל השאלה היא אם אתם בכלל רואים את זה וזה באופק שלכם ושתיים, באמת כמו שהוצג כאן מנציגי החברה האזרחית, למה שלא תעודדו את זה בבילינג, להוסיף מידע על כך, היום אזרחי ישראל לא יודעים שכדאי ואפשר וזה כלכלי להתקין גג סולרי.
<אייל גבאי: אני חושב שיש מספיק גופים במדינה שיכולים לעודד את הנושא הזה- - -
יעל כהן-פארן: אתם אחד מהם.
<אייל גבאי: רק שניה, אני מתייחס.
<אייל גבאי: אני אומר שלפעמים דווקא צרופה לחשבון החשמל, שמגיעה לחברת החשמל, מתקבלת בציבור בספקנות כזו או אחרת.
<קריאה: אני רוצה להגיד שהבדיקות ביהודה ושומרון הם רק שתיים ושם זה עובד מצוין ואין שום בעיה ולא צריך שלוש בדיקות.
יעל כהן-פארן: אוקיי, רגע, סליחה אדוני אתה לא בזכות דיבור בבקשה.
יעל כהן-פארן: אייל גבאי, מילת סיכום.
<אייל גבאי: מילת סיכום – מבחינת חברת החשמל כמו שאמרתי אנחנו משתדלים ככל יכולתנו לא להוות חסמים, אני חושב שחלק מהעובדים הטכניים שלנו הם חלק מאלה שמלמדים את כל הדור הזה שנכנס כרגע לענף הזה כדי לעשות את המתקנים בצורה בטוחה.
<אייל גבאי: לגבי כניסת חברת החשמל – זו בהחלט אפשרות שחברת החשמל תשתלב בצורה כזו או אחרת גם בנושא בניה והקמה ואולי תחזוקה וכן הלאה וזה נמצא גם על השולחן אצלנו.
יעל כהן-פארן: ערן בר, מנכ"ל גרינקו אנרג'י בבקשה.
<ערן בר: שלום, צהרים טובים.
<ערן בר: אני רוצה להתייחס למה שנאמר כרגע על החסמים בהתקדמות עם מערכות על גגות, בעיקר דווקא אני חושב שהדגש של גודל החסם וגודל ההמתנה לחיבור הוא יותר דרסטי כשאתה מסתכל על המערכות הקטנות, כי אנשים מניחים שמערכות קצת יותר גדולות זה לוקח כמה חודשים.
<ערן בר: אז כשאנחנו באים להקים לבן אדם 15, 20, 30 פנלים על הגג וההתקנה לוקח יומיים ועד שהוא מתחבר לחשמל לוקח חצי שנה- - -
יעל כהן-פארן: חצי שנה?
<ערן בר: לפעמים חצי שנה, יש לנו מתקנים שסיימנו לבנות אותם לפני השביתה הארוכה, הם רק השבוע מתחברים.
<ערן בר: נכון היה פקק, נכון היה החלפת מערכות מיחשוב, אבל אני תכף אתייחס.
<ערן בר: אני מתחבר לחלק מהדברים שאמר דווקא האדון פה מחברת החשמל, תראו חברת החשמל היא חברה גדולה ובירוקרטית, אנחנו מרגישים את זה כל יום, חורקים שיניים כל יום, לפעמים יש גם דברים שהם יכולים לעשות יותר טוב, אבל ככה זה כל חברה ציבורית גדולה.
<ערן בר: לחשוב שמחר נשנה אותם ונלמד אותם להיות יעילים – זה לטמון ראש בחול – זה המצב עם כל החברות הגדולות וצריך לדעת להתמודד אתו.
<ערן בר: איפה הבעיה אם כך?
<ערן בר: הבעיה היא בהסדרה ובצ'ק ליסט.
<ערן בר: הרי חברת החשמל עובדת לפי חוק וכיום החוק אומר להם שאם אני בא עם עשרה פנלים או עשרת אלפים פנלים, שימי לב, על פי חוק הם צריכים לעשות את אותו צ'ק ליסט.
<ערן בר: יש היתר בניה, אבל זה לא קשור אליהם.
<ערן בר: אותו צ'ק ליסט והם עובדים על פי חוק, אין לי טענות אליהם וכל צ'ק ליסט והרבה אייטמים באבני הדרך לוקחים זמן.
<ערן בר: היא חברה גדולה ואתה צריך ללכת להגיש מסמכים והם צריכים לאשר אותם והפקידה יצאה לשבוע או שהפקיד לא חזר שבוע וכל אקשן אייטם כזה לוקח שבוע, שבועיים, חודש ויש הרבה מאד.
<ערן בר: לכן אני בא לחבר מתקן של עשרה פנלים ולוקח לי לפעמים חצי שנה ולפעמים ארבעה חודשים, אז- - -
יעל כהן-פארן: זה לא רק שני ביקורים?
<ערן בר: לא רק שני ביקורים, אני צריך גם להגיש מסמכים והם צריכים להיות מאושרים והם עוברים ממשה ליפה לאחמד – יש הרבה עבודה של בק אופיס בחברת החשמל שהיא נדרשת על פי- - -