GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סמדר אונה: לצערי, התבלבלתי בשעה של הוועדה אז נכנסתי באמצע אז לא שמעתי את כל הדיון אבל כמו שלפחות אותו שאני עקבתי אחריו כי אני עברתי בשלב מסויים לתפקידים אחרים, כשהוא הגיע לתפקיד הזה ידעתי שהגיעו ידיים טובות כי הכרתי אותו כאדם אחראי לעשייתו.
<סמדר אונה: יחד עם זה אני במשך שנים טרום הגעתו למשרד השיכון הייתי יועצת המחשוב של משרד השיכון מטעם אלעד מערכות ומכירה מפבנים את אנשי יחידת המחשב.
<סמדר אונה: לדעתי יש להם כוח אדם מקסים, פנימי.
<סמדר אונה: לא בהרבה משרדי ממשלה בכלל ובארגונים חצי ציבוריים כאלה אפשר לתת כל כך הרבה מחמאות על אנשי המחשב שלהם כמו שאני יודעת מהקשרים שלי, חלק מהם יצאו לפנסיה אבל נשארו שם עוד מספיק טובים ואני מכירה גם אותם שיודעים לקחת יועצים חיצוניים טובים.
אורי מקלב: מה המסקנה שלך?
<סמדר אונה: יחד עם זה, מפרוייקטים רבים אחרים שעשיתי, הייתי בהם, ניהלתי אותם מחוץ למשרדים ממשלתיים אין דבר כזה פרוייקט מחשובי בעולם שאין חריגה תקציבית מראש.
<סמדר אונה: ונכון, כמו שאמר פה האדון שיושב- - -
אורי מקלב: מה המסקנה, סמדר, מה את חושבת שצריך להשלים עם זה, להגיד שזה בסדר, ככה - - -
<סמדר אונה: ממש לא.
<סמדר אונה: כל דבר שהוא לא בסדר צריך לבדוק אותו ויפה שעה ברגע שזה הגיע גם לפה זה לא מזיק כל כך אבל באמת תהליכי בקרה עם כל הנושאים הכספיים והיום לא חסרים אנשים בכירים, ושאני אומרת בכירים אני קוראת לשיער שיבה, אצלי אמנם צבוע, אבל לשיער שיבה יש תפקיד חשוב בחיים ולאנשים יש מספיק ניסיון וידע שיכולים לסייע בתהליכי בקרה נכונים שבאים מעולם המחשוב, מעולם מערכות המידע, מניסיון בעולם מערכות מידע גדולות והשילוב הזה של אנשים בשלב הזה של החיים גם פגשו תהליכים כספיים ואיך עושים בקרות של הדברים.
<סמדר אונה: וצודקת הגברת פה, מערכות כספיות לא יכולות בדיוק לבקר, הן לא מבינות כמו שאמר האדון.
<סמדר אונה: אז תהליכי בקרה הם טובים וטובים שיהיו בעצם חיצוניים לתהליך הפרוייקט, ככה רוב הפרוייקטים אמורים לעבוד בעולם המחשובי.
<סמדר אונה: אני עדיין חושבת שלביטוח הלאומי יש את הזכות לכוון הרבה דברים בעולם כי מאגרי המדינה שכולם קשורים אליהם, והכי גדול בארץ, זה בביטוח הלאומי.
<סמדר אונה: הם צריכים גם להוביל תהליך מול משרדי ממשלה אחרים שצריכים לפעמים להתיישב מולם.
אורי מקלב: תודה סמדר.
אורי מקלב: משה בר שלמה.
<משה בר שלמה: אני משה בר שלמה מרשות האוכלוסין וההגירה.
<משה בר שלמה: יש לי שאלה למ"מ המנכ"ל, לא שמעתי שלאורך התקופה הזאת של הפרוייקט, ניהלתם, אולי כן ניהלתם, מנגנונים או תהליך של ניהול סיכונים וגידול סיכונים ומעקב מסודר של ביצוע את אותם גידורים במקרה וחל הסיכון.
<רמי גראור: אנחנו נפיץ את הדו"ח הזה, אין לנו בעיה להפיץ אותו ותראו שבדו"ח יש הרבה, הדו"ח הזה כולל מעל 100 עמודים אני חושב, אחת הבעיות היו שלא היה ניהול סיכונים אבל זה נכנס במתודה החדשה שאנחנו מנהלים ובשינוי שאנחנו עושים גם זה ייכנס.
<משה בר שלמה: כי זה מחלק משליטה ובקרה על - - -
<רמי גראור: אני רוצה לומר לגבי הבקרה שנאמרה פה, אדוני היושב ראש, זה לא שהדגלים לא הורמו, היו דגלים שהורמו, היו יועצים חיצוניים, שניים, גם מטעם המועצה וגם מטעם המנהלה, יותר נכון מטעם הכספים, שהרימו דגלים.
<רמי גראור: השאלה היא מה הניהול עושה עם הדגלים האלה.
<רמי גראור: אם מטפלים בהם אז כמובן הפרוייקט מתקדם כמו שצריך ואם לא מתייחסים לדגלים האלה אז אנחנו מגיעים למצב שכמו שהתקדמנו להיום.
אורי מקלב: אני חושב שאתה אמרת את הדברים מאוד ברור.
אורי מקלב: אריה לוי.
<אריה לוי: אריה לוי, מהמשמר החברתי, בלי קשר או אולי עם עסקתי קרוב ל-40 שנה בפיתוח וניהול מערכות מהסוג שפה מדובר.
<אריה לוי: בין היתר השתתפתי בפיתוח של מערכת מרשם האוכלוסין שעכשיו עומדים להחליף אותה.
<אריה לוי: מה שאני רוצה להגיד זה שני דברים.
<אריה לוי: קודם כל כשמסתכלים על תכנית הפרוייקט המקורית, שמישהו חשב שבחצר שלו הוא יפתח מערכת במשך 10 שנים בהיקף של מעל 1000 שנות אדם כנראה והוא יעשה את כולנו בריאים, יפים ועשירים הוא כנראה התבלבל, לא ככה עושים מערכות מידע.
<אריה לוי: אבל מה שחשוב להגיד, ואני רוצה לחזור על הדברים שנאמרו לפניי, הכסף הלך אי אפשר להחזיר אותו, ולכן הייתי מציע לכולנו לדבר מעתה והלאה מה עושים עכשיו ולא למה זה הלך כי פשוט זה לא יעזור לאף אחד.
<אריה לוי: זה הכי חשוב, לראות מה עושים הלאה.
<יאיר פרנק: שני משפטים קצרים.
<יאיר פרנק: אחד, נאמר פה שלא ראיתי בחיים פרוייקט שעומד בלו"ז תכולה וזמן.
<יאיר פרנק: חבר'ה, זה אגדה אורבנית.
<יאיר פרנק: יש פרוייקטים שעומדים בלו"ז תכולה וזמן אז בואו לא נעשה תמונה כזאת שחורה.
<יאיר פרנק: בוודאי שככל שהפרוייקט יותר גדול, יותר מורכב, יותר לאורך זמן אז יכולת הסטייה שלו יותר גדולה.
אורי מקלב: בלו"זים אני לא מתמצא אבל בתקציבים אני כן מתחבר למה ש- - - ליוויתי פרוייקטים כאלה, אני לא מכיר פרוייקט גדול שעמד בתקציב.
אורי מקלב: אני מדבר על פרוייקטים - - -
<יאיר פרנק: אתה מדבר על מגה פרוייקטים.
<יאיר פרנק: רכבת קלה זה חתיכת מפלצת, זה מגה.
<יאיר פרנק: אני מדבר על מערכות מידע.
<יאיר פרנק: אז זה אגדה אורבנית שמסתובבת כל הזמן, אבל היא לא נכונה אני מבקש לעמוד על כבודנו המקצועי.
אורי מקלב: - - - להוכיח לנו את זה.
<חגית מויאל גולדשטיין: רק להגיד שזה לא מוריד מערכו של הפרוייקט אם הוא גדל.
<חגית מויאל גולדשטיין: אם זה מסיבות ענייניות וצרכים מקצועיים אז טוב שכך.
<חגית מויאל גולדשטיין: זה לא - - -
<רמי גראור: עדיין, חגית, אפשר לשים - - - ולנהל אותו כדי שגם החריגה - - -
<חגית מויאל גולדשטיין: שלא יובן לא נכון.
<יאיר פרנק: אנחנו נראה דוגמאות.
אורי מקלב: אנחנו נשמח להאמין שאתה צודק.
אורי מקלב: אנחנו בוודאי תפילה שאתה צודק.
אורי מקלב: ואתה תוכיח לנו את זה גם.
אורי מקלב: תכנית עבודה, זאת הייתה תכנית העבודה ל-2017, תראה שעמדנו בזה.
אורי מקלב: אנחנו ניתן לך את ההזדמנות, יאיר.
<יאיר פרנק: קרא לי ואני אראה לך.
אורי מקלב: יש לנו עמדת מידע חדישה, ממוחשבת בנתניה, נכון.
אורי מקלב: זה יעד, לוחות זמנים, שאתם אמרתם את זה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים, עמדת מידע של ממשל זמין בנתניה, משהו חדש.
<יאיר פרנק: יעמוד.
<יאיר פרנק: דבר שני, עולה פה כמובן בצורה מאוד ברורה סיפור הפיקוח והבקרה ואני אומר לך, את הפתיחות שבה אתה מדבר אני מעריך לחבל על הזמן אבל חבר'ה זה לא הייתה הבעיה.
<יאיר פרנק: הבעיה הייתה שהניהול לא היה ניהול.
<יאיר פרנק: אבל אני רוצה רגע להגיד, אדוני היושב ראש, שאנחנו לא מצפים מאגפי החשב הכללי במשרדים לעשות בקרות תוכן לפרוייקטים.
<יאיר פרנק: כל פרוייקט יש לו תוכן אחר, ולכן בקרה היא משהו משולב.
<יאיר פרנק: ולכן צודק הביטוח הלאומי, ככל שהוא יעשה צוות משולב שיקח אנשים שמומחים בתחום של מערכות מידע ליד אנשים שמומחים בניהול סיכונים ליד אנשים שמומחים בתחום של כספים והבקרה תהיה בקרה משולבת וכל אחד בתחומו וזה הכי טוב בעולם.
אורי מקלב: רמי.
<רמי גראור: אני רוצה ממש בקצרה כמה דברים.
<רמי גראור: אני רוצה לחדד ולומר שה-600 מיליון לא ירדו לטימיון.
<רמי גראור: הכסף הזה פיתחנו כמעט שני מודולים, יש תשתיות.
<רמי גראור: אל תשאלו אותי, ואני עכשיו מכשיל את עצמי, כמה לדעתך באמת הייתה חריגה שלא הייתה צריכה להיות, לא יודע לומר לכם, אבל אני אומר לכם שחלק מהכסף הוא לא זריקה לפח, סליחה על הביטוי הלא מנומס, אבל זה ממש לא זה המצב.
<רמי גראור: לגבי העתיד אני רוצה לומר שני דברים.
<רמי גראור: לגבי העתיד, כמובן שהניהול ישתנה לחלוטין.
<רמי גראור: תהיה מנהלת שבה יהיו שותפים מולטי, כולל הלקוחות הפנימיים, כולל כספים, כולל כל מי שצריך לקחת חלק ואנחנו כרגע בימים אלה יושבים על תכנית עבודה ל-18'-19' כי זה חלק מההמלצות של המומחים ואנחנו קיבלנו אותם באישור ועדת הכספים, המועצה שלנו, באישור ההנהלה שלנו.
<רמי גראור: אנחנו מגדרים את הפרוייקט וזה עדיין בהתכנות שלנו.
<רמי גראור: 18'-19' אנחנו מנהלים תקציב שנתי, הניהול יהיה מפוקח, בהחלט תהיה לנו גם הוצאה אבל בעיקר אנחנו נפקח מאוד על היקף כוח האדם שיהיה שם ומה יהיו התפוקות.
<רמי גראור: במקביל אנחנו בשנת 2019 אחרי שאנחנו נסיים את התכנית המגודרת שאנחנו הולכים אליה אנחנו נבחן בצורה עסקית כל מודול.
<רמי גראור: לא בטוח שהמוסד לביטוח לאומי צריך לפתח את כל התכנית הגרנדיוזית, יכול להיות שרק חלק ממנה.
<רמי גראור: אבל את זה אנחנו נבדוק עסקית כל שנה ושנה וכך אנחנו נתקדם.
<רמי גראור: אני מקווה שהתשתית שאנחנו נבנה גם עם החיזוק הניהולי שמנהלת הפרוייקט הזאת צריכה וגם היבט ניהול תכנית ולא פרוייקטלי כל זה ביחד עם תגבור של אנשים לדעתי בסופו של דבר זה יוביל לכך שאנחנו נגדר גם את ההוצאה ונפקח עליה בצורה טובה.
אורי מקלב: תודה רבה רמי.
אורי מקלב: אני יודע שהתחלנו עם הכותרת הקשה ולהגיע לכלל מסקנות אז אני לא רוצה להמעיט בחשיבות של ה-600 מיליון וכשמסתכלים על המספר 600 מיליון כבר הייתה תחרות מה אפשר לעשות עם 600 מיליון, כמה דירות, כמה לנכים אבל זה לא הנושא.
אורי מקלב: זה באמת מעורר אותנו, ככותרת זה בסדר, אבל יותר חשוב לנו התוכן של הדברים ולשמוע מה היה, מה הפקת הלקחים שזה החלק הכי חשוב לנו בכל העניין ומה המשמעות לגבי העתיד.
אורי מקלב: אנחנו רואים כאן שני דברים.
אורי מקלב: קודם כל ראינו שבכל הפרוייקט הזה אף אחד לא וגם אנחנו לא חושבים שהפרוייקט הזה כתפיסה כוללת לעשות מערכת ממוחשבת, כוללנית, מקיפה לביטוח לאומי זה היה דבר לא נכון.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שעצם החשיבה ועצם היעד הוא יעד נכון.
אורי מקלב: ואין לנו ספק גם במקצועיות של האנשים מבחינה טכנולוגית, פיתוחית, המערכתית היא אנשים שיודעים גם כן מה הם רוצים שזה חלק מאוד מאוד חשוב.
אורי מקלב: ולא תמיד אנחנו יודעים ויאיר יעיד על זה, העבודה הקשה שלו זה לעקוב שהמשרדים יודעים מה הם רוצים שזה, כפי שהסברת כאן בוועדה, זה לפעמים הבסיס לכל הדברים.
אורי מקלב: וכאן, אנחנו לא מתווכחים על זה שלא ידעו והיו צריכים להחליט וזה - - - התאמות- - - על משהו שהתרחב והתרחב יותר כפי שבוודאי בדברים כאלה זה צפוי אבל היה כאן איזה פגם ואיזה מכשלה רצינית וכשל בנושא הניהולי.
אורי מקלב: דהיינו הדברים הוצפו, הדברים היו ידועים, הכל היה, אבל לא היה משהו שתכלל את הכל, מישהו לא ברמה של הפרוייקט עצמו והמערכת במנהלת הפרוייקט או בתכנית וכמובן גם לא בשרשרת שהיא אומרת שזה דבר חשוב מאוד, אני חושב שזו מסקנה מאוד חשובה, היא מערכת ניהולית כמנכ"לים מכאן ואילך אם צריכה להיות מעורבות - המסקנה שצריכים להיות מאוד מעורבים.
אורי מקלב: אני, דרך אגב, כשייכנס לתפקידו המנכ"ל, אני אמצא את הדרך להביא עוד פעם את ביטוח לאומי.
אורי מקלב: אני רוצה לשמוע, אנחנו באמת סמוכים ובטוחים שכל זמן שאתה ממלא מקום שהדבר הזה לוקח הרבה מעיסוקיך ככה שאין לנו חשש שאתה לא משקיע בזה, הפוך, אולי דברים אחרים נפגעים מתוך העיסוקים ואני מציין, אמרתי את זה בתחילת הדברים, אני אומר את זה גם עכשיו, עוד אנשים כאן אמרו את זה שהיושרה, השקיפות וההודאה באמת היא חלק חשוב מאוד בתוך התהליך שאנשים רוצים להפנים ואין לנו חשש שהביטוח הלאומי, ההתרשמות שהם יודעים על מה אנחנו מדברים.
אורי מקלב: השאלה אם גם דבר כזה, צריך לראות, צריך לעקוב עם זה.
אורי מקלב: מחר אתה לא נמצא, האם באמת כל התהליכים שרוצים לעשות שם, הניהוליים, של הפיקוח, של הבקרה ייושמו.
אורי מקלב: זה יכול להיות שגם שיודעים גם את זה צריך לדעת ליישם, להטמיע את הדבר הזה.
אורי מקלב: זה לא קל להטמיע כאלה תובנות או החלטות כאלה.
אורי מקלב: עדיין אני חושב, גם אם זה לא חשבות או כן חשבות בסופו של דבר צריך להיות לכל תהליך כזה תהליך בקרה חיצוני מקצועי שמופרד מהפרוייקט כי הוא באמת מבקר את התהליך.
אורי מקלב: הנושא של הניהול הוא חייב להיות מותאם.
אורי מקלב: צריך ללמוד את זה ולא צריך - - - מי שקצת - - -יודע על חברות פרטיות עושות את זה.
אורי מקלב: את החלק הניהולי שמים על זה דגש מאוד גדול.
אורי מקלב: אנשי מקצוע מעולים עדיין מלווים אותם אנשי ניהול וזה המפתח את הדברים.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו קודם כל חשוב לנו - - - ביטוח לאומי שיקנה את כל השינויים ויפעל.
אורי מקלב: אני חושב שבאמת זה קצת מאכזב שמשני מודלים אנחנו כן מצטמצמים אבל לפעמים יש דרך ארוכה שהיא קצרה והמקרה הזה יתברר.
אורי מקלב: אמנם הולכים בהתחלה בקטן, בגלל גם העבר, אבל אני חושב שבאמת השאיפה צריכה להיות עם לוחות זמנים יותר מצומצמים לגבי מכלול הפרוייקט בכללותו.
אורי מקלב: עוד ממש מילה שתיים מעבר להגיד תודה רבה לחבר הכנסת מוזס על ההצעה, אני חושב שזה היה חשוב מאוד להעלות את זה.
אורי מקלב: המבט הציבורי גם בסופו של דבר יש איזה מבט ציבורי.
אורי מקלב: אני חושב שזה משקף ומעלה דבר שיכול להיות שזה לא המקום היחיד אולי לא בסדר גודל אבל אני בטוח שבעוד מקומות, כולל ממשלתיים, יש דברים שהם נעשים ולא מתקדמים וצריך להתחיל דברים מהתחלה או כמעט מהתחלה וגם כשאנחנו מקבלים שלא כל ההשקעה הלכה לטימיון, הניסיון של אנשים, הכסף.
אורי מקלב: אין ספק שמדובר כאן, שהעלו כאן תשומות אבל לא כפי שאנחנו חשבנו אותם.
אורי מקלב: אני חושב שבחלק שלנו לגבי התקשוב הממשלתי שזה מאוד מאוד לפתחנו ובאחריותנו צריך לתת סמכויות.
אורי מקלב: גם אם יש את זה היום וגם אם יש רצון טוב צריך לתת סמכויות, אני רוצה לבדוק את זה.
מנחם אליעזר מוזס: בהצעת חוק?
אורי מקלב: תהליך, כן, או בהטמעה או שהממשלה תחליט את זה, ממשלתית או לא ממשלתית אני חושב שצריך להיות דבר כזה.
אורי מקלב: אני חושב שאני אמרתי את הכל.
אורי מקלב: אם יהיה עוד משהו שאמרנו פה ולא אמרתי בדברי הסיכום ויכול להיות בניהול סיכונים אנחנו במסקנות נניח על שולחן הכנסת בגלל שאני צריך לנהל בוועדת חוקה דיון אז אנחנו בשלב הזה נודה לכם כולם ונסיים את הישיבה.
אורי מקלב: המסקנות של הדיון הזה יונחו ויופצו ברבים.
אורי מקלב: אני מודה לכם, תודה רבה.
אורי מקלב: אני מתנצל על האיחור בפתיחת הישיבה ואני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: אנחנו היום יום שלישי, יום שנאמר בו פעמיים כי טוב, י"ח בחשוון, תשע"ח, 7.11.2017.
אורי מקלב: כשעל סדר יומנו הגשת דוח רשם הגורמים המאשרים, לפי חוק חתימה אלקטרונית.
אורי מקלב: נמצא איתנו אלון בכר, ראש הרשות להגנת הפרטיות.
אורי מקלב: לצורך הפרוטוקול אנחנו אמורים כל שנה לקבל דוח ולדון בחוק שהרשות להגנת הפרטיות מניחה ומגישה לוועדת המדע והטכנולוגיה ולשרת המשפטים.
אורי מקלב: יש חוקים שזה לא עד סוף העולם, נדמה שאפילו אזיקים אלקטרונים אני חושב שהוא לא לתמיד.
אורי מקלב: יש חוקים שהמחוקק קבע שיש דוח אבל לא לעולמי עד אלא עד לחמש שנים, עשר שנים.
אורי מקלב: אנחנו באמת במקרה הזה בתיאום שהיה לנו לכן קצת אחרנו, ראינו שאנחנו מבינים אחד את השני ואנחנו נמצאים על אותו מסלול של מה מטרת החוק ועל מה הולכים לדבר אז אני אתן לך מייד לפתוח בנושא.
אורי מקלב: אני כן אגיד מילה אחת בעניין הזה.
אורי מקלב: החשיבות של התפקיד שלכם אתם מכירים בעצמכם אבל אנחנו גם יודעים את החשיבות.
אורי מקלב: הרבה הרבה בוועדה בדיונים רבים שדנים עולה ממשקים לנושא של כרטיס חכם, מאגרי מידע, אבטחה של שימושים דיגיטליים.
אורי מקלב: אנחנו מנסים ורוצים ושואפים ודוחפים להרחבת השימושים, לקחת את הטכנולוגיה המתקדמת ולהעביר אותה ולהפוך אותה לטכנולוגיה ישימה ורחבה כמה שיותר עד לקצה, עד לאזרח הרבים.
אורי מקלב: וכמה שאנחנו נדע לתת מענים משפטיים ורגולטוריים או חוקיים, פיקוחיים, הסדרה של העניין, ככה אנחנו נוכל יותר להרחיב, ככה נהיה בטוחים וככה גם השימוש יגבר.
אורי מקלב: אנחנו יודעים כמעט על כל דבר כמה שאנחנו מייעלים וכמה שאנחנו מפשטים את הדברים ככה אנחנו גם מרוויחים.
אורי מקלב: חוץ מהדו"ח גם צירפתם הצעת חוק שפורסמה שהיא גם בשורה בעניין הזה ואנחנו מאוד - - - עם עוד נקודות, אנחנו מדברים הרבה על סייבר שזה גם חלק מהעניין שלכם ומצד אחד הגנת הפרטיות, שמירה על הפרטיות שהיא גם נדבך חזק מאוד בתוך כל החוק וכל תוך התפקיד שלכם.
אורי מקלב: יש לכם שני תפקידים: גם לשמור, גם לפקח, גם לדעת שהכל נשמר וגם מצד שני לבזר וכמה שיותר להרחיב.
אורי מקלב: וכאן, באמת על זה הדו"ח האמור לתת את הדרישות.
אורי מקלב: אני כבר יכול להגיד לך שאנחנו כבר למדנו עם הזמן את ההבדל בין חתימה מאובטחת וחתימה מאושרת.
אורי מקלב: התפיסה הראשונה, המושכל הראשון שלי עד שהשרשתי לעצמי שכרטיס מאובטח הוא כרטיס יותר חזק מכרטיס מאושר, ככה היה נראה לי בטרמינולוגיה של המילה.
אורי מקלב: זה מאובטח וזה מאושר.
אורי מקלב: לאט לאט למדנו שהדברים הפוכים.
אורי מקלב: כרטיס מאובטח הוא ברמה יותר, הוא כרטיס חכם עם כל מה שיש לו והכרטיס המאושר הוא ההחמרה יותר, הייחודי יותר, היותר חזק.
אורי מקלב: מכאן ואילך.
<אלון בכר: לא ניכנס לשאלות פילוסופיות על אושר וביטחון.
אורי מקלב: אני חוזר מוועדה שדיברה שם, ממש בחצי משפט, על מחוננים.
אורי מקלב: והייתה שאלה האם המחוננים שמזהים אותם האם בסופו של דבר, והם עקבו אחריהם, האם הם, כך קראו לזה, הצליחו בחיים.
אורי מקלב: לא, זה לא מדוייק והרבה לא וכל מיני השגות כאלה וסקרים שעשו ומעקבים.
אורי מקלב: אבל אני שאלתי, אבל קודם כל תגידו מה זה נקרא מאושר בחיים.
אורי מקלב: מה זה מאושר בחיים?
אורי מקלב: כסף.
אורי מקלב: תגידו קודם כל משהו - - - נוכל להגיד אם באמת הגיעו או לא הגיעו.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד שאם הצליחו להשלים או להשיג, להגיע ליעדים שלהם, באיזה גיל אתה רצית שהילד יגיד מה היעד שלו, גם ילד מחונן.
אורי מקלב: אם ילד מחונן רצה להיות רופא, רצה להיות טייס.
אורי מקלב: מה ההגדרה של מצליח בחיים ש- - - אולי מאושר בחיים זה נקרא הצלחה בחיים.
אורי מקלב: זה יכול להיות כן - - - אז הנה - - -
<אלון בכר: חוק החתימה האלקטרונית נותן קריטריונים מאוד ברורים לדברים.
<אלון בכר: אז במובן הזה הוא חוק מאוד טכני ויש בו תשובות, לא רק שאלות, יש בו הרבה מאוד תשובות.
<אלון בכר: אז קודם כל תודה על דברי הפתיחה ועל ההזמנה להגיע לוועדה, צהריים טובים.
<אלון בכר: אני אנסה להיות הכי תמציתי שאפשר כדי שיהיה גם מקום לסוג של שיח וגם כדי שנוכל לשמוע על ההתפתחויות הצפויות בעתיד שזה לא פחות חשוב ממה שאנחנו מדברים על העבר.
<אלון בכר: אני אומר שהרשות להגנת הפרטיות שרשם גורמים הוא חלק ממנו היא לחלוטין רשות שפרו-דיגיטציה ופרו-טכנולוגיה זה מה שאנחנו עושים ביום יום.
<אלון בכר: אם אנחנו לא נהייה בעד זה מי יהיה בעד.
<אלון בכר: מה שכן נכון זה שאנחנו מאוד רוצים שהדיגיטציה והקדמה ייבנו נכון ולא ידרסו זכויות ואת אורח החיים הרגיל והתקין שלנו כבני אדם ובהקשר הזה חתימה אלקטרונית היא עוד תשתית דיגיטלית שמאפשרת קדמה ומאפשרת מוביליות חברתיות ומאפשרת הרבה מאוד דברים כי כשמאפשרים לעשות דברים מרחוק פותרים הרבה בעיות שלפעמים המרחק מהמרכז או העדרות המינוע או כל דבר אחר שמאפשר לך להיות פחות זמין למקומות מרכזיים או להגיע למקומות או לבזז את הזמן שלך במקומות.
<אלון בכר: בהקשר הזה זה כלי חשוב לקדמה.
<אלון בכר: תקשורת מאובטחת בין גורמים מכל מיני סוגים זה היום אמצעי שבלעדיו אי אפשר לקדם כלכלה דיגיטלית וכלכלה מתקדמת.
<אלון בכר: זה מאפשר לעשות טרנזקציות מסחריות מרחוק, זה מאפשר לנהל זהויות דיגיטליות שזה עולם חדש בהתהוות וזה מייצר אבטחת מידע יותר טובה שיש בה גם היבטים של שמירת פרטיות כמו שציינת וגם דברים אחרים חשובים שמאפשרים איזשהי ודאות בעריכת עסקאות וקידום כלכלי.
<אלון בכר: אתם תשמעו על זה בהמשך לגבי השינויים הצפויים.
<אלון בכר: רק אומר בכמה מילים שלגבי איזו רמת הזדהות ואיזה חוזק של אבטחה וודאות הצדדים לעסקה או הצדדים לתקשורת רוצים לקבל זה קודם כל, בינינו, איפה שהחוק לא קובע משהו מפורש אחרת צריך להיות החלטה שלהם ובחירה שלהם וניהול סיכונים שלהם.
<אלון בכר: היו כבר דיונים בתקופות האחרונות על הזדהות בטוחה, יש החלטות ממשלה בעניין, יש הרבה מאוד פעילות ממשלתית בהקשר הזה, אנחנו מלווים אותה, אנחנו חלק ממנה.
<אלון בכר: אנחנו לחלוטין תומכים בעמדה שבה אנחנו נצטרך להסתכל על הדברים מנקודת המבט של האיזון הנכון בין הדברים ויש דברים שבהם זה נכון אולי שתהיה חתימה מאושרת ויש דברים שלא חייבים ואנחנו לחלוטין גם נגבה ונתמוך במי שירצה ללכת גם בכיוונים האלה שבניהול הסיכונים שלו הוא מבין שזה לא משהו שהוא חייב, משהו חזק ממנו.
<אלון בכר: אבל כשמדברים על חתימה מאושרת - - -
אורי מקלב: מה הביא לשינוי השם של הרשות שלכם.
אורי מקלב: עברתם מהרשות למשפט טכנולוגיה ומידע לרשות להגנת הפרטיות.
אורי מקלב: יש בזה גם משהו מהותי או רק החלטת ממשלה.
<אלון בכר: זה קודם כל משהו בעיקר מהותי.
<אלון בכר: החלטת ממשלה היא החלטה טכנית של שינוי השם.
<אלון בכר: אני לא בטוח שיש לנו מספיק זמן בוועדה להגיד את כל הרגע אבל שינוי השם הוא נעשה בסופו של תהליך אסטרטגי שעברנו בשנתיים האחרונות שבו אנחנו גם שינינו את תפיסת העבודה, גם את מבנה הארגון, גם גדלנו, התרחבנו, פיתחנו יכולות חדשות וההחלטה בסופו של דבר הייתה שאנחנו צריכים להקרא בשם שתואם את ליבת העיסוק שלנו ויעזור גם לציבור להבין שיש רשות כזאת ושיש לו כתובת להגנה על הזכות החוקתית הזאת.
<אלון בכר: בשם הקודם היה איזשהו ניסיון לכלול את כל מה שאנחנו עושים באיזשהו צירוף מילים שכולל את כל הנתונים אבל הבעיה המסויימת שהייתה בו זה שלא היה כל כך ברור, לציבור לפחות, מה תפקידה של הרשות ושהוא יכול בכלל לפנות אליה בנושאי הליבה שלה.
<אלון בכר: והאמת שהביקורות והתגובות שאנחנו מקבלים אחרי שינוי השם מוכיחים לנו שכנראה צדקנו בזה שבסוף התהליך גם שינינו את השם משום שעכשיו זה הרבה יותר ברור להרבה יותר אנשים שיש רשות שזה מה שהיא עושה.
אורי מקלב: מה שאני הבנתי עד עכשיו, אני הייתי קורא לזה, אולי זה לא שם מתאים כל כך ולא קליט, הרשות להגנת הזהות.
אורי מקלב: אם זה נכון מה שאתה אומר הפרטיות הוא חלק מהגנת הפרטיות.
אורי מקלב: אני חושב שהתפקיד כמו שאני רואה את זה, הגנה או שמירה על הזהות.
אורי מקלב: אתם רוצים לאבטח את הזהות ואחר כך גם ממילא זה גם לשמור על פרטיות.
אורי מקלב: להגן על הזהות זה גם לשמור על הפרטיות.
אורי מקלב: השאלה אם אני טועה בתפקיד שלכם.
<אלון בכר: אני חושב שהזהות זה אחד מהמרכיבים של הפרטיות אבל זה רק חלק במובן הזה - - -
אורי מקלב: הפרטיות אבל מה כל הרשות הגנה על הזהות - בהגנת זהות יש גם הגנה על הפרטיות ושאתה מגן על הזהות מפני דברים אחרים, החתימה או התעודה, אם אנחנו מדברים על תעודות או חתימות אלקטרוניות זה בעצם מאמת את הזהות.
אורי מקלב: עוד לפני הגנה על הפרטיות שלך הוא מאמת את הזהות ועוד דברים כאלה ואז אם אתה מאמת אותם אבל אפשר - - - אם זה נכון, אם אתה מספר, לא משנה מה אנחנו קוראים לזה, השאלה אם זה באמת התפקיד.
<אלון בכר: זה גם משהו שאנחנו עושים אבל שוב כשהיינו צריכים לבחור שם אחד שמובן, זכיר וקליט אנחנו בחרנו בשם שמשקף את מירב הפעילות שלנו ולא דברים חשובים אחרים שאנחנו עושים.
<אלון בכר: אנחנו עושים עוד הרבה דברים שלא מופיעים בכותרת שלנו.
<אלון בכר: אני חוזר רגע לנושא החתימה המאושרת.
<אלון בכר: אחרי שאמרנו שיש כמה סוגים של רמות ביטחון שאנחנו יודעים להציע ויודעים להתייחס אליהם בשאלה מה צריך לכל דבר, אם אנחנו מתייחסים לפעילות של רשם גורמים מאשרים שעיקר פעילותו היא בנושא החתימה המאושרת, נותנת לו פרטיות בנושא החתימה המאובטחת, אנחנו מדברים בצורך לוודא את קיומה של תשתית אלקטרונית אמינה ברמה מאוד מאוד גבוהה.
<אלון בכר: אנחנו צריכים ואנחנו מפעילים אצלנו מערך פיקוח על הגורמים המאשרים שמנפיקים את התעודות כדי לוודא שהתשתית הזאת היא אמינה, חזקה ומאפשרת הסתמכות בכלכלה הדיגיטלית המתפתחת עליה.
<אלון בכר: זה כמעט מיותר להגיד שאנחנו חושבים שפיתוח של התשתית הזאת הוא חשוב, הוא חיוני, הוא נכון.
<אלון בכר: היינו שמחים לראות יותר פעילות כלכלית שנסמכת על סוג כזה של ביטחון והזדהות מרחוק ובמובן הזה ככל שהתשתית תתפתח, ככל שיהיו יותר שירותים שיציעו גם גורמים פרטיים וגם גורמים ממשלתיים ככה גם התחום הזה יתפתח, יתחזק, יהיו בו אולי גם יותר שחקנים ומי שייצא נשכר מזה זה הכלכלה הישראלית והאזרח הישראלי שיוכל לקבל יותר שירותים, יותר קדמה ולעשות את הדברים ביתר קלות.
<אלון בכר: בדוח שאנחנו הגשנו אנחנו מפרטים את הפעולות פיקוח שעשינו במסגרת הסמכות שלנו כדי לוודא שהתשתית הזאת היא תשתית אמינה ויציבה וגם, שזה תוצר נלווה של הפעילות שלנו, לפעמים גם דברים מרכזיים שאנחנו עושים, הסיוע שאנחנו מעניקים לגורמי ממשלה ולגורמים חוץ ממשלתיים לעשות שימוש יותר ויותר מוצלח וטוב בחתימה האלקטרונית.
<אלון בכר: ובהקשר הזה אנחנו עושים גם דברים שהם מעבר למה שאנחנו חייבים לעשות כדי לסייע לקדם ולפתח את התחום הזה.
<אלון בכר: אם אנחנו מדברים עובדתית כרגע בישראל יש רישיון בעצם לשני גורמים מאשרים.
<אלון בכר: אחד הוא חברת Personal ID והגורם השני הוא חברת קומסן.
<אלון בכר: מה כולל הפיקוח שלנו על הגורמים המאשרים, שהפירוט שלו המלא הוא בדו"ח, אבל אני אתן רק את המסגרת הכללית.
<אלון בכר: אנחנו מקבלים מכל גורם מאשר דיווח שנתי במסגרת מה שקבוע בחוק שכולל דוח מבקר מערכות מידע, תוצאות סקר סיכונים, מבדק חדירות, כתב ערבות בנקאית תחת פיצוי במקרה שיש נפגע כתוצאה מהשימוש בכלי הזה.
<אלון בכר: הדיווח נבדק על ידי המפקחים של הרשות.
<אלון בכר: אני חייב להגיד שזה תחום שמקדישים לו הרבה מאוד זמן, הוא דיי מורכב טכנולוגית.
<אלון בכר: זה לא עוד תיק ולא עוד פיקוח.
<אלון בכר: זה משהו שמוקדש לו הרבה מאוד זמן ומשאבים שלנו ותשומת לב.
<אלון בכר: בעקבות הדוחות אנחנו מאשרים אותם, מוציאים הנחיות לתיקון כדי לוודא שהתשתית הזאת נמצאת במצב שהיא צריכה להמצא במסגרת הדרישות של החוק.
אורי מקלב: מה החלוקה בין שתי החברות מבחינת אחוז הכרטיסים שמנפיקים?
<אלון בכר: אני לא בטוח שאנחנו יודעים את זה אפילו.
<אלון בכר: אבל גם אנחנו יודעים אני לא חושב שאנחנו אמורים להגיד - - -
<קריאה: אנחנו יודעים אבל זה בגדר נכס מסחרי.
<אלון בכר: זה לא מופיע בדוח.
אורי מקלב: גם לא יודעים מה המחירים שהם גובים, מה השירות שהם נותנים?
<אלון בכר: אנחנו יודעים מה המחירים ואנחנו יודעים מה השירות.
<אלון בכר: החוק לא מסמיך אותנו לטפל בנושאי השירות והמחיר.
<אלון בכר: אנחנו כמובן יודעים.
<אלון בכר: במסגרת התקשורת השוטפת שלנו עם הגורמים, אנחנו כמובן בתקשורת איתם על כל דבר, גם על הדברים הלא פורמליים.
<אלון בכר: אבל עיקר הפעילות שלנו היא פעילות שמפקחת על התשתית ועל האמינות שלה כי זה בעצם המטרה של הגורם המפקח על הגורמים המאשרים - - - יכול לאבד ביטחון של מדינה לשירות שנותן - - - פרטי.
אורי מקלב: השאלה יכולה להתחיל בזה, כמה כרטיסים הונפקו, אני רציתי לשאול מה אחוז המשתמשים בתוך הגורמים המקצועיים.
אורי מקלב: יש לכם איזה אינדיקציות?
אורי מקלב: אתה דיברת, ואני מאוד התחברתי לדבריך, שאתם שואפים שכמה שיותר יתרחב.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך לעזור להתרחב כי אם זה לא יתרחב אנחנו צריכים לייעל את השירות או לקבוע מה הסיבות או מה הדברים שיכולים להביא לכך.
אורי מקלב: למשל אני שואל, האם חברה כזאת שהיא באמת גורם מאשר האם אנחנו לא דורשים כמה סניפים לפתוח או מספיק מקום אחד.
אורי מקלב: במקומות אחרים שמישהו מבקש סף רישיון, אז נכון שאתה יותר על החלק המקצועי ואנחנו על מה שאתה רוצה, מה שמאוד חשוב לך, אבל אי אפשר להתעלם מהמסגרת הכוללת שזה חברה שמבקשת אישור ובסוף נניח יהיה גורם מאשר, טוב לו בתל אביב, שם האירוע ורוצים, אז פותח בתל אביב, לא פותחים מקום אחר.
אורי מקלב: לחברה מבחינה מסחרית טוב לה.
אורי מקלב: אז אתה אומר, תשמע אם כוחות השוק היו פותחים לוועדה כדאי להם.
אורי מקלב: אבל זה גורם שזה נכון.
אורי מקלב: כי שוק פתוח, מה זה נכון, אבל כל דבר שנמצא בתחילת דרכו אנחנו כן נכנסים ומתערבים בדרישות שלנו.
אורי מקלב: אנחנו בהרבה תחומים פרטיים ומסחריים פתוחים אנחנו מפעילים את הרגולציה ב- - - גם בבנקים מפעילים שירות אני לא מדבר לגבי חברות סלולר ועוד דברים, הרבה דוגמאות.
אורי מקלב: עד שירות היום של מכונת כביסה יש רגולציה מסויימת ומתן שירות וצריך מענה, זמן המענה, עוד דברים כאלה.
אורי מקלב: אז זה הגנת הצרכן.
אורי מקלב: אבל כאן אולי לא ממבט של הגנת הצרכן אבל זה יכול להיות מבט של להרחיב את הדיון.
<אלון בכר: נמצא בחדר מנכ"ל החברה שמנפיקה את מירב התעודות המאושרות.
<אלון בכר: אתה רוצה לשאול אותו לגבי שיקולים בפתיחת - - - אני בטוח שאולי הוא - - - אני - - - את השיקולים שלהם בעניין הזה.
אורי מקלב: מעניין אותי המבט שלכם בעניין הזה.
<אלון בכר: אני חושב שבתפיסה שלנו הבסיסית היא ככל שיהיה יותר ביקוש ככה גם תהיה יותר פריסה וגם אולי יהיו עוד גורמים שיעשו את זה כי יהיה כדאי להם אולי כלכלית לעשות את זה.
<אלון בכר: אני חושב שבהקשר הזה יש עניין של ביצה ותרנגולת.
<אלון בכר: ככל שיש פחות דרישה ככה יש גם פחות תחרות ופחות גורמים שעוסקים בזה.
<אלון בכר: כרגע בוא נאמר ככה, לא זיהינו בעיה בזה שיש בעיית נגישות לקבל את התעודה.