GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אתה צודק, הוא לא יכול להיות אחד שלמד לפני כמה שנים, הוא כבר לא רלוונטי, אבל בכל העולמות היום זה ככה.
<רוני דויטש: אני יכול להשוות ולומר שמה שעשתה רשות הסייבר, אני חושב שזה דבר חיובי, הם שואפים לעשות הסמכה כל שלוש שנים, או חידוש הסמכה כל שלוש שנים, זה למיטב הבנתי מה שאמור להיות ואין את זה היום.
<רוני דויטש: זאת אומרת היום, אם בן אדם גמר נניח אקדמיה, תואר ראשון, שני ומצא משרה באיזה שהוא מקום והוא באותה משרה - - -
אורי מקלב: גם אם הוא מודל 99' הוא בסדר עדיין.
אורי מקלב: אבל הוא לא קיבל, הוא לא עבר טסט כל שנה והוא לא עשה בדיקות.
<רוני דויטש: וזו הבעיה.
<רוני דויטש: והדבר הנוסף שבני אדם צריכים לעשות זה לדעת ללמד וללמוד מאחרים, זאת אומרת אותו אחד שאחראי על אבטחה, או טכני או מנהל, צריך להיות קשוב לאנשים, להיות בן אדם קודם כל, לשמוע מאותם אנשים ש - - -
אורי מקלב: זה מה שהתכוונת כללי הארגון, או שזה משתלב עם מה שאתה אומר.
<רוני דויטש: יש את התהליכים הארגוניים - - -
אורי מקלב: התהליכים הארגוניים, אבל חלק מתהליך ארגוני אמיתי זה לימוד אחד מ - - -
<רוני דויטש: כן, הוא חייב ללמוד, סתם, מאותו ש"ג או מאותה מזכירה או מזכיר, מאותו מנכ"ל, לראות מה החולשות של אותה סביבה ואיך מחזקים אותם אל מול אותן בעיות סייבר לכאורה.
אורי מקלב: באופן מעשי, מה במכללה שלכם מלמדים היום?
<רוני דויטש: שני מסלולים עיקריים, מעבר למסלולים הקצרים, שזה הרבה מאוד, מסלול עיקרי שהוא טכני, מקביל לרשות הסייבר, ואפילו הוספנו שם הרחבה להסמכה בינלאומית שנקראת ethical hacker, שזה תוקף מיומן, בוא נקרא לזה, אבל חיובי, ומסלול שני הוא מסלול ניהולי שמכיל את כל החומרים של רשות הסייבר, שהם עשו שם עבודה מדהימה.
אורי מקלב: איפה הבוגרים שלכם משתלבים?
אורי מקלב: יש אפיק מסוים.
<רוני דויטש: אני חושב שכמעט בכל ארגון היום אותם 10,000 אנשים ש - - -
אורי מקלב: בעיקר בפרטי?
<רוני דויטש: לא, ציבוריים, ממשלתיים - - -
אורי מקלב: מי שיגמור את ההכשרה שלך יעמוד בדרישות שהממשלה קיבלה, שמי שרוצה לתת שירותים לגופים צריך להיות בעל מיומנות?
<ראובן אליהו: אני מחזיק פה את החשב הכללי, 'מיישם סייבר צריך', אני קורא את זה, 'אקדמאי בעל תואר ראשון במדעים, מחשב או הנדסת מחשבים'.
אורי מקלב: מה השם שלך?
אורי מקלב: זו קריאת ביניים.
<רפאל פרנקו: לא, לא, לא.
<ראובן אליהו: כן, מה לא, פרנקו?
<ראובן אליהו: זה רשום, אנחנו לא יכולים לגייס אנשים ללא תואר ראשון.
אורי מקלב: לא צריך תואר ראשון, צריך מיישם סייבר.
<ראובן אליהו: אליהו ראובן, אני מנהל טכנולוגיות ואחראי סייבר במשרד הבריאות.
אורי מקלב: בדבריך תגיד את הדברים, אני שואל הפוך, אני שואל, כשד"ר רוני דויטש, הבוגרים שלו - - -
<רפאל פרנקו: אני אענה.
<רפאל פרנקו: בהנחה שהם יעברו את המבחן שהמדינה עושה התשובה היא כן.
<רוני דויטש: על פי הגדרות רשות הסייבר, על פי הניירות שאנחנו מכירים, מיישם סייבר לא צריך להיות בעל תואר אקדמי.
<רפאל פרנקו: מיישם סייבר לא צריך תואר, בסמכות האגף לקבוע את זה וזה בוודאות.
אורי מקלב: אבל הבוגרים שלך עוברים את המבחנים בלימודים שלהם?
<רוני דויטש: כשיהיו מבחנים.
אורי מקלב: אבל זאת המגמה.
<רוני דויטש: בוודאי, בוודאי.
אורי מקלב: אני פשוט רוצה לראות שיש סנכרון, שלא יהיה בסוף שמכללות מלמדות - - -
<רפאל פרנקו: ספציפית אתה שואל על מגמה, המגמה שלהם מכוילת יפה.
אורי מקלב: בכובעי הקודם, כשהייתי בוועדה לפניות הציבור, ראיתי מכללות או גופים שונים שלימדו דברים שאחרי זה הם פשוט הונו, אני אומר את זה, את התלמידים שלהם, הם לא התקבלו, בגלל שלא הייתה להם, כן מיומנות, לא מיומנות, לא מעניין אותי, אבל לא הייתה ההכשרה המקובלת כדי להתקבל למקומות האלה.
<רוני דויטש: לא נעז לעשות את זה.
אורי מקלב: אז גופים פרטיים גופים פרטיים, זה בסדר, אני לא אומר שזה לא עוד אפיק, אבל - - -
<רפאל פרנקו: לא, גם גופים - - - גם מיישם סייבר לממשלה הוא לא צריך תואר, כמו שאמרתי, ואני עומד על כך, ואני מבקש לפרוטוקול, מיישם סייבר לא צריך תואר, וכן ספציפית, מבלי להמליץ על מכללה כזו או אחרת, אבל לשאלה של אדוני היושב ראש, כן, המכללה שרוני מייצג כאן מכירה את הדרישות שלנו וכפי שאנחנו יודעים היא גם עושה את הדברים בצורה טובה.
אורי מקלב: כשאתה אומר את זה, אני לא צריך - - - מעל פרנקו, מעל המזבח, לא צריך יותר.
<הראל מנשרי: אני גם יכול לומר שאחד המרצים אצלי בקורס מיישם ההגנה במסגרת בית הספר ללימודי תעודה במכון, אין לו תואר אקדמי.
<הראל מנשרי: לקחתי אותו כמרצה בגלל המיומנויות שלו, לא בגלל תואר.
אורי מקלב: נמצא כאן סגן אלוף עדי?
אורי מקלב: תסכמו ביניכם אם אתם בתוך הדוברים, תחליטו אם אתה יכול לדבר או לא יכול לדבר בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רוצה לשמוע גם את משרד הבריאות ואת משרד העבודה והרווחה, אבל לפני זה עוד כמה גופים פרטיים.
<שמעון קורלנסקי: אני מחברת כרמיסופט, יש כאן גם את השותפה שלי.
<שמעון קורלנסקי: אנחנו באים יותר מהצד של חברות התוכנה שבאות לתת את כוח האדם בסופו של יום ומנסות לתת את המענה.
<שמעון קורלנסקי: אנחנו ממוקמים בפריפריה וזו הסיבה גם שאנחנו פה, כי אנחנו חושבים שבאמת יש פה מנוף מאוד משמעותי.
<שמעון קורלנסקי: עשינו שיחה גם עם פרנקו טלפונית, בעקבות הקשר שהיה לנו, אני חייב להצטרף להערה שנאמרה פה, לגבי הנושא של כוח אדם, אנחנו מכירים את המחסום הממשלתי הזה של תואר ראשון ואם יצליחו לשנות אותו זו תהיה ברכה.
<שמעון קורלנסקי: כרגע המגבלה הזו קיימת לגבי המשרדים הממשלתיים.
<שמעון קורלנסקי: אנחנו מכירים את זה פשוט ממקרים אישיים.
<רפאל פרנקו: אין מגבלה עם מיישם סייבר, אתם מדברים על מקצוע אחר.
<רפאל פרנקו: אין מגבלה על מיישם סייבר.
<שמעון קורלנסקי: אוקיי.
<רפאל פרנקו: באחריות מלאה אני אומר.
<שמעון קורלנסקי: הערה לפרוטוקול, אנחנו חושבים ש - - -
אורי מקלב: הדרישה היום מהגופים הפרטיים, במשק, מיישם סייבר נותן את המענה ההתחלתי, הבסיסי?
<רפאל פרנקו: התשובה היא כן.
אורי מקלב: זאת אומרת אם אתם, בהמלצות שאתם נותנים, ההמלצות שאתם מפרסמים, אתם רואים את מיישם הסייבר כדבר הראשון, כבסיס?
אורי מקלב: לא שצריך את זה רק כבסיס.
<רפאל פרנקו: אני אומר שוב, לממשלה אנחנו קובעים, מכיוון שאנחנו בממשלה, אני לא מכיר דרישה אחרת כיוון שאני קבעתי אותה, ובאמת לשוק הפרטי אנחנו ממליצים, מי ששומע עכשיו, אנחנו בקמפיין שלם ברדיו ובמדיה כדי לבוא ולומר 'אמצו את תורת ההגנה', אנשי אבטחת המידע שלכם, 'שייקחו ויאמצו', מנכ"לים, יש סיכונים בעולם הסייבר.
<רפאל פרנקו: אנחנו מביאים גם את עולם הביקוש וגם את עולם ההיצע.
<רפאל פרנקו: זאת אומרת אנחנו לא מסתפקים רק בלהגיד, כמו ששמת לב פה, להגיד שזה התקן, כזה ראה וקדש, אלא נהפוך הוא, אנחנו מנסים להכניס יותר ויותר ומצד שני אנחנו גם מנסים להגיד למשק, תכירו, יש כלי חדש, תשתמשו.
אורי מקלב: אם אתה רוצה לפתוח היום כיתת לימוד כדי בסופו של דבר ל - - -
<שמעון קורלנסקי: בדיוק בנקודה הזאת יש מגבלה היום, שהכיתות במפעל של משרד הכלכלה - - -
אורי מקלב: העבודה והרווחה.
<שמעון קורלנסקי: לא משנה איך נקרא להם, המגבלות כפריפריה, אולי הנקודה הקודמת היא שכפריפריה אני חושב שיש פה הזדמנות לקחת את הכלי הזה שנקרא סייבר ובאמת למנף איתו את הפריפריה וגם את האוכלוסיות המיוחדות, שני גופים שהממשלה משקיעה המון משאבים כדי להכניס אותם למעגל העבודה.
אורי מקלב: אני מבין שאתה צריך להראות קליטה של אותם עובדים.
<שמעון קורלנסקי: לגבי ההכשרה, בדיוק המגבלות שקיימות במרכז לא תמיד מועילות לפריפריה.
<רפאל פרנקו: אני הראיתי ליושב ראש את ההחלטה לגבי מיישם סייבר, שהוא ללא תואר, ומקצועות אחרים הם כן.
אורי מקלב: הוא העלה את הנקודה שכדי לפתוח כיתה, כדי לפתוח הכשרה, צריך להראות שיש דרישה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש, לא תמיד יש לך את הקשר עם אותם מפעלים.
אורי מקלב: אתה יודע שבסופו של דבר אם הוא ייצא בעל הכשרה יקלטו אותו, מראש להביא את זה זה מעורר קושי.
<שמעון קורלנסקי: הנקודה שהמספרים בפריפריה צריכים להיות נמוכים יותר מאשר במרכז, צריך להתייחס לפריפריה כמקום שיותר - - -
אורי מקלב: כמה היום הדרישה?
<שמעון קורלנסקי: כיתה במפעל, זה עומד על 18, כמדומני, בשביל לקבל - - -
אורי מקלב: 18 תלמידים?
אורי מקלב: ואתם רוצים כיתות יותר קטנות?
<שמעון קורלנסקי: כן, אנחנו חייבים קבוצות יותר - - -
אורי מקלב: אתם יכולים גם להוכיח שכל הבוגרים שלכם, הם קולטים אותם?
<שמעון קורלנסקי: לגבי הבוגרים, שוב, אנחנו לא גוף מכשיר, אנחנו גוף מעסיק, אבל אנחנו מכירים את הקשיים, גם כגוף מעסיק, בחלק של ההכשרה.
אורי מקלב: ראובן, רצית עוד משהו?
<ראובן אליהו: כן, אני אשמח לדבר.
<ראובן אליהו: קודם כל תודה רבה.
<ראובן אליהו: שמי אליהו ראובן, אני ה-CTO של משרד הבריאות ואני הממונה על הגנת הסייבר במגזר הבריאות.
<ראובן אליהו: קצת על הפעילות שלנו, אנחנו התחלנו לפני שנה וחצי להקים את מערך הסייבר במגזר הבריאות מתוך ראייה לחזק את חוסן ההגנה של משרד הבריאות ולעמוד מול אתגרים של איומי הסייבר.
אורי מקלב: רק מה שתחת אחריות
אורי מקלב: כם או גם מה שתחת, נקרא לזה רגולציה שלכם, זה גם קופות החולים?
<ראובן אליהו: אנחנו כרגולטור אחראים על המגזר, אבל אנחנו מונחים תחת רשות הסייבר ועובדים - - -
אורי מקלב: נניח קופות החולים, זה עובר דרככם?
<ראובן אליהו: כל מגזר הבריאות.
<ראובן אליהו: כל גוף פרטי בעולם הרפואה שקיבל רישיון ממשרד הבריאות לעסוק ברפואה מונחה על ידינו.
אורי מקלב: אתם מונחים על ידי רשות הסייבר ואתם - - -
<ראובן אליהו: ואנחנו עובדים ומונחים על ידי רשות הסייבר.
<ראובן אליהו: אז אני בהחלט מ סכים שהעיקר בהגנה זה ההון האנושי.
<ראובן אליהו: ההון האנושי הוא הדבר החשוב ביותר שיש בהגנה, הרבה יותר מטכנולוגיות.
<ראובן אליהו: צריך לזכור, כשהטכנולוגיה מתריעה אז יודעים שקרה משהו, ברוב הפעמים באירועי סייבר אין התרעה בכלל וקורה משהו בתוך הארגון.
<ראובן אליהו: כמגזר אנחנו מחזיקים מידע שהוא חסוי ביותר והוא מאוד מאוד יקר, הוא מידע של האזרח, הוא לא מידע שלנו והגנת הפרטיות מחייבת אותנו להגן על המידע הזה.
<ראובן אליהו: ברור שאנחנו גם רוצים להגן על חיי אדם.
<ראובן אליהו: אני יכול להגיד שבשנה וחצי האחרונות עשינו ניסיונות רבים לגייס אנשי סייבר עם אפס הצלחה כמעט.
<ראובן אליהו: אולי הצלחתי לגייס שניים-שלושה מבחוץ, את כל השאר אני מכשיר פנימי.
<ראובן אליהו: יש פה קצת מצב של אבסורד בנושא של עולם של סייבר.
<ראובן אליהו: אני מחזיק פה את המכרז של החשב הכללי, רוב מקצועות הסייבר חסומים למשרדי ממשלה והם לא יכולים לגייס אותם בכלל, זאת אומרת צריך לבקש אישורים כדי לגייס.
אורי מקלב: לא הבנתי מה שאתה אומר.
<ראובן אליהו: אני אומר, אנחנו כעובדי מדינה או נותני שירותים של המחשוב מחויבים לעבוד על פי מכרז של החשב הכללי ויש פה מספר מקצועות, מה שמסומן כמקצועות הסייבר, שמשום מה כל המקצועות האלה חסומים פרט למיישם הגנה ולא ניתן היום לגייס.
<ראובן אליהו: כדי לגייס היום, לדוגמה, מומחה טכנולוגיית הגנת סייבר, צריך לבקש רשות מרשות הסייבר ומהחשב הכללי שבדרך כלל קשה לקבל אותם, למרות שהכסף הוא של המשרדים והמשרדים מוכנים להשקיע.
אורי מקלב: אתם לא מקבלים תשובות או שיש דרישות יותר?
<ראובן אליהו: לוקח המון זמן לקבל אישור לגייס איש סייבר.
<ראובן אליהו: פרנקו מכיר את הסיפור שלנו בתוך המשרד.
אורי מקלב: זה דרישות ביטחוניות יותר?
אורי מקלב: מנהלתיות?
<ראובן אליהו: אני לא יודע.
אורי מקלב: תיכף נתייחס לזה.
אורי מקלב: אבל לא נרחיב על זה, כאן אנחנו מדברים על כוח אדם, נכון שזה קשור, אני רוצה להתמקד, אי אפשר להתפרס על כל הנושאים שאנחנו רוצים - - -
<ראובן אליהו: אני רוצה עוד כמה מילים.
<ראובן אליהו: אני רוצה להגיד שגם התעריפים שיש היום במכרזי ממשלה הם מאוד מאוד נמוכים.
<ראובן אליהו: ב-17,000 שקל אני לא מסוגל לגייס היום מיישם סייבר עם ניסיון.
<ראובן אליהו: אין היום סיכוי לזה וזה כמעט בלתי אפשרי, שלא לדבר על דרישות של תואר ראשון או תואר ראשון אחר ש - - -
אורי מקלב: זאת אומרת השכר הוא יותר מ-100 שקל לשעה.
<ראובן אליהו: נכון.
<ראובן אליהו: גם 17 ו-18 שהיינו מוכנים לשלם, לא הצלחנו להשיג אנשים.
<ראובן אליהו: המצב היום בשוק הוא מצב מאוד מאוד קשה.
<ראובן אליהו: צריך להבין שמשרדי ממשלה לא מורשים גם לעבוד 24/7 ובסייבר, מה נעשה, גם בשבת ובחגים תוקפים אותנו.
<ראובן אליהו: אין לנו שום יכולת כזאת.
<ראובן אליהו: תקנים לעובדי מדינה הם מאוד מאוד בעייתיים בנושא הסייבר, כמעט שאין תקנים, אז זה לא - - -
אורי מקלב: זאת אומרת הוא מוכן להתגייס רק אם תביא אותו 24/7?
<ראובן אליהו: לא, אני אומר שאנחנו לא יכולים.
<ראובן אליהו: אנחנו היום לא יכולים לגייס אנשים - - -
אורי מקלב: אבל יש לכם צורך.
<ראובן אליהו: יש לנו צורך.
אורי מקלב: אז כשיש צורך יש היתרים, יש מסלולים שמתירים.
<ראובן אליהו: אז כמעט אין היום היתרים שאפשר לקבל, התעריפים מאוד מאוד נמוכים.
<ראובן אליהו: נושא ההכשרות, אני רוצה להגיד שהקורסים מאוד מאוד יקרים.
<ראובן אליהו: אני לא יודע, הייתי מאוד שמח לשמוע מחירים של קורסים למיישמים.
<ראובן אליהו: אנחנו רוצים בשנה הבאה, נגיד, להכשיר כמעט 100 מיישמים במגזר הבריאות - - -
אורי מקלב: מתוך עובדי המשרד?
<ראובן אליהו: לא, כלל המערכת.
<ראובן אליהו: לקחת את הארגונים הגדולים ולעבור, המשרד מוכן גם להתגייס ולעזור קצת, אבל המחירים, אני רוצה להגיד, לקורסים כאלה הגיעו לקרוב ל-20,000 שקל לבן אדם.
<רוני דויטש: אני יכול להגיב?
<ראובן אליהו: אני אשמח מאוד לשמוע.
אורי מקלב: אל תשאל אותו, אתה צריך לשאול אותי אם אתה יכול להגיב, אבל בסדר.
אורי מקלב: רק הפנים שלך, שיהיו מכוונות למקום הנכון.
<רוני דויטש: אני רוצה להגיב ל-20,000 שקל.
<רוני דויטש: כולל מע"מ, למכללות פרטיות כשעלות פיתוח שעת הדרכה אחת עולה לנו בין 2,000 ל-5,000 שקלים, באיכות שאתה מבקש.
אורי מקלב: זאת אומרת אתה אומר שזה לא פחות מאקדמיה.
<רוני דויטש: לא, לנו אין לנו תקציבים חיצוניים מאף אחד.
אורי מקלב: לא, אני אומר שהעלות היא גבוהה כמו הכשרה - - -
<רוני דויטש: בשביל לפתח מסלול כמו שיש לי היום, של 1,000 שעות, בגדול, אני צריך להשקיע בסביבות 5 מיליון שקלים.
אורי מקלב: תיכף נגיע למשרד העבודה בעניין הזה.
אורי מקלב: עוד משהו, ראובן?
אורי מקלב: אתה הצפת לנו כמה בעיות, קשה לנו להכיל.
<ראובן אליהו: צריך להבין, ה-20,000 שקל, שזה קצת מגביל אנשים פרטיים ללכת וללמוד את זה.
אורי מקלב: משרד העבודה והרווחה ואחרי זה ניגש למשרד הביטחון.
<רחל בן זקן: שלום לכולם, צהריים טובים, רחל בן זקן, רכזת פדגוגית בכירה באגף להכשרה מקצועית, זה האגף המדובר, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
<רחל בן זקן: כמה נתונים נכון לרגע זה.
אורי מקלב: נתונים בסדר, אבל גם התייחסויות, להתייחס למה שאמרו, כמו הנושא האחרון.
<רחל בן זקן: אין בעיה.
<רחל בן זקן: אני אתחבר לפתיח היפה שלך, משם אני אתחיל, המשל של התיישים והגדיים היה נר לרגלינו וכשה
<רחל בן זקן: תחלנו את התהליך עם מטה הסייבר למעשה פיתחנו שתי תכניות עיקריות, אחת של המיישם והשנייה של החוקר, זאת אומרת כן כבר רואים את המהלך השלם.
<רחל בן זקן: כיום למיישם יש תכנית של 306 שעות, מתוכה 106 שעות יישומי מעשי ו-200 שעות עיוניות ובמקביל פיתחנו תכנית לאנשים שמגיעים ללא ניהול רשתות, של כ-500 שעות.
<רחל בן זקן: אפשר לממש את התכניות האלה מי שהוא בוגר 12 שנות לימוד ועם 3 יחידות מתמטיקה ואנגלית, זאת אומרת שהפנים שלנו הן בעיקר לאוכלוסיות מוחלשות.
<רחל בן זקן: ולחרדים, פיתחנו גם לנשים חרדיות וגם לגברים חרדים, ואגב, גם ליוצאי אתיופיה, שהם מבחינתנו אוכלוסייה מוחלשת, מכינות שהן מקדימות את הקורס, של 200 שעות, שהן נותנות בעיקר תגבור במתמטיקה ואנגלית, שאנחנו יודעים שזה הקושי העיקרי בקורסים האלה.
אורי מקלב: אתם הרי פיתחתם תהליכים של לימודי תעודה בתכנות מחשבים מול העל תיכוניים, לציבור החרדי שאני מכיר, יש היום מגמה של לימודי סייבר?
אורי מקלב: במקום לימודי תכנות ללמוד סייבר.
<רחל בן זקן: זה בדיוק זה, אדוני היושב ראש.
אורי מקלב: זה מקביל בשעות?
<רחל בן זקן: כן, זה 306 שעות.
אורי מקלב: עם עבודת גמר?
אורי מקלב: אתם דורשים את כל הדרישות שלכם, זה מתפרס על שנתיים?
<רחל בן זקן: אפשר גם פחות.
<רחל בן זקן: אני מגיעה לנתון השני, הנתון השני הוא מה שנקרא תכנית הוואוצ'רים.
<רחל בן זקן: \
אורי מקלב: זה דורש הגשת פרויקט, דברים כאלה, לא?
<רחל בן זקן: כן.
אורי מקלב: זה דורש את כל מה שאתם דורשים בלימודי תעודה והוא בסוף מקבל מיישם סייבר?
<רחל בן זקן: הוא מקבל תעודה של מיישם סייבר כשהוא עובר למעשה את ההסמכה של הרשות.
<רחל בן זקן: הרשות היא הרגולטור ואנחנו - - -
אורי מקלב: אבל העלות שם היא יותר נמוכה, אז אתם מסבסדים?
<רחל בן זקן: זה, אדוני היושב ראש, מוביל אותי לנקודה השנייה.
<רחל בן זקן: הנקודה השנייה, אני חושבת שאלה שני נתונים שהם חשובים לעם ישראל היום.
<רחל בן זקן: אחת זה תכנית פיקדונות לחיילים משוחררים, שניתן היום לממש את הפיקדון לטובת לימודי מיישם ונתון שני זה הוואוצ'רים.
אורי מקלב: כמה היום הפיקדון?
אורי מקלב: זה חלק מהפיקדון, לא כל הפיקדון.
<רחל בן זקן: אפשר את כל הפיקדון כיום לממש - - -
אורי מקלב: אבל אין צורך בכל הפיקדון.
<רחל בן זקן: לא, אין צורך בכל הפיקדון, אבל אפשר לממש אותו לטובת מיישם.
<רחל בן זקן: נתון שני, שבעיניי הוא לא פחות חשוב, זה תכנית הוואוצ'רים, מה שנקרא אוכלוסייה שדורשת עבודה, ניתן היום להשתמש בוואוצ'ר, מה שאומר שאותו אדם או גברת יכולים לגשת לקורס, לשלם את ה-15,000 שקלים שהקורס עולה והם יקבלו החזר של עד 95%, תלוי אוכלוסיות מוחלשות וכו', בשלוש פעימות, בתחילת הקורס, באמצע הקורס ובסיום הקורס.
<רחל בן זקן: בנוסף, מי שלאחר מכן יתמיד בעבודה תקופה של חצי שנה, זאת אומרת ימצא עבודה ויתמיד בה, הוא גם מקבל מענק נוסף, מענק עידוד כדי לעודד את ההשמה.
אורי מקלב: יש לכם בתקציב סכום לכמה תלמידים כאלה?
<רחל בן זקן: כרגע הביקוש הוא לכ-1,500 מבחינת המטה.
אורי מקלב: ויש לכם תקציב ל-1,500?
<רחל בן זקן: יש לנו תקציב כרגע ל - - -
אורי מקלב: בעצם כל זה יוצא בחינם בסופו של דבר.
אורי מקלב: אם הוא עומד - - -
<רחל בן זקן: זה win win.
<רחל בן זקן: כרגע בקנה יש לנו שלושה קורסים שעומדים להיפתח, בבני ברק, בפתח תקווה ובחיפה.
<רחל בן זקן: אנחנו ממש בישורת האחרונה.
<רחל בן זקן: תבינו שאנחנו כאן מדברים באיזה שהוא דיון, סליחה שזה אולי יישמע קצת ביקורתי, קצת אנליטי ויבש, אבל קורה פה מקרה במדינה, זו בשורה חדשה וצריך כרגע לראות איך אנחנו באמת מבצעים.
<רחל בן זקן: לי חשוב לצאת כאן בקריאה לאוכלוסיות מוחלשות, גם יוצאי אתיופיה, כי הם גם נכנסים לפול הזה שהם יכולים לממש את הזכאות שלהם ללימודים.
אורי מקלב: אני באמת חושב שיש אולי קצת חוסר מודעות.
אורי מקלב: אולי הגופים האלה שמגיעים דרך בית הספר, אבל כשאדם פרטי צריך להגיע לזה יכול להיות שהוא נתקל בחוסר מודעות, כמו הרבה דברים.
<שמוליק: שלום, שמוליק ממלמ"ב.
<שמוליק: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על כלל המהלכים בהובלת רשות הסייבר.
<שמוליק: אין ספק שמדובר במשאב חסר, אנחנו מרגישים את זה במערכת הביטחון ובתעשיות הביטחון.
<שמוליק: אנחנו חושבים שהמהלך הזה יוביל בקצה לקיום אנשים נוספים שאחרי שירות צבאי ואחרי לימודים אקדמאים, יוכלו להשתלב במערכת הביטחון ובתעשיות הביטחון.
<שמוליק: לצד זה חשוב לנו, כמלמ"ב, לומר שאנחנו עושים הכשרות פנימיות שלנו, אנחנו מכשירים ומסמיכים את אנשינו בגלל ההיבט הייחודי.
<שמוליק: בגלל מקומות ואזורי תיכון ייחודיים וממודרים, אז יש לנו הסמכות פנימיות שלנו, שגם אותן אנחנו עושים.
<שמוליק: אנחנו נשמח גם להשתלב בחלק מהמקומות בהכשרות האלה שנותנות תשתית.
אורי מקלב: אתם פועלים בתוך בתי הספר כנציגות שלכם?
אורי מקלב: מה בחור צעיר שצריך בכיתה י' להחליט יודע, במידה שהוא יעבור את כל הלימודים האלה, לאן הוא שואף להגיע, מה הוא יקבל, מה היתרונות שיש לו?
אורי מקלב: בדברים אחרים עשיתם את זה פעם.
<שמוליק: אני חושב שהשאלה הזו מופנית ל - - - הם עסוקים כרגע בנוהל, הם רשות הסייבר, זה גם הוצג פה בתכנית.
<שמוליק: אנחנו כמערכת הביטחון מתעסקים בהכשרות של אנשים שנכנסים למערכת התעשיות הביטחוניות בשלב שהם אחרי הלימודים הבסיסיים ואנחנו עושים את ההכשרות הנוספות הייחודיות.
אורי מקלב: למרות שאנחנו רוצים להרחיב, במגבלות שיש לנו בהרחבה בעניין הזה, אבל רצינו לקבל בבריף רק את הקצה.
אורי מקלב: הגענו לשלב הסיום, יש מישהו שמבקש לדבר?
אורי מקלב: אז בבקשה, רק שם ותפקיד.
<שאול אמיר: אני שאול אמיר מאוניברסיטת אריאל, אני מנהל את הסימולטור של הסייבר.
אורי מקלב: ראיתי את הסמל שלכם.
<שאול אמיר: לנו יש מסלול או מרכז מחקר בתחום הסייבר מזה כשנתיים, שעומד בראשו אלוף במילואים עמי שפרן, גם מרכז למחקרים של סייבר, גם סימולטור של סייבר וגם לימודים אקדמיים בסייבר.
<שאול אמיר: זאת אומרת לקחנו בערך במדעי המחשב מתוך 100 סטודנטים 25 מצטיינים, הם כבר במסלול למעשה של סייבר, ועם הסימולטור אנחנו נותנים גם מערכים של התנסות בסימולטור לאנטרפרייס.
<שאול אמיר: עברנו כמעט את כל הבנקים, בנק הפועלים, בנק דיסקונט, בנק לאומי, אנחנו ניתן פה משהו עכשיו לרשות הסייבר בעבודה עם הסימולטור של הסייבר.
אורי מקלב: הסימולטור זה פיתוח שלכם?
<שאול אמיר: הפיתוח הוא של אלביט, של חברת סייברביט.
<שאול אמיר: יש עוד סימולטורים כאלה, אנחנו מתפעלים את הסימולטור ואנחנו מדריכים על הסימולטור.
אורי מקלב: זה סימולטור עם הכי הרבה שעות.
<שאול אמיר: הסימולטור זה הרבה שעות של התנסות באירועי סייבר, במשהו שאתה לא יכול להתנסות בשקפים או בעבודה רגילה.
אורי מקלב: החבר'ה שלנו טובים, נכון?
<שאול אמיר: כן.
אורי מקלב: והם גומרים את זה, בכמה?
אורי מקלב: שנתיים לימודים?
<שאול אמיר: אתה מדבר על הסימולטור?
<שאול אמיר: לא, מדעי המחשב זה שלוש שנים כשבשנה השנייה הם מתחילים מסלול של סייבר.
אורי מקלב: זה בתוך הלימודים - - -
<שאול אמיר: בתוך הלימודים ופיתחנו כבר תכנית שלמה, יש לנו - - -
אורי מקלב: והם לא צריכים ללמוד יותר?
אורי מקלב: זאת אומרת בתוך שלוש השנים, חוץ מלימודי התואר יש להם עוד - - -
<שאול אמיר: הם עשו התמחות במדעי המחשב בסייבר.
<שאול אמיר: אז בדרך כלל הם מוסיפים סמסטר, הם מוסיפים כמה מקצועות, פיתחנו קורס של הגנה בסייבר, של תקיפה בסייבר, כמובן של - - -
אורי מקלב: אבל הוא בסוף יוצא, כשהוא גומר תואר ראשון הוא נקרא גם מיישם סייבר?
<שאול אמיר: הוא לא נקרא מיישם סייבר, הוא נקרא שהוא גמר במסלול של סייבר.
אורי מקלב: דרישה יש לו?
<שאול אמיר: אבל לצורך העניין אם אתה שואל אם הוא יכול לעבור את הבחינות, הוא יוכל לעבור את הבחינות של האסדרה של הסייבר.
אורי מקלב: אני מבין שהגופים הפרטיים ודאי לוקחים אותו רק בגלל מה שהוא למד והרקורד שלו.
<שאול אמיר: כן, יש לנו כבר הרבה אנשים שהם בשוק.
<שאול אמיר: זאת אומרת בנקים שאני עכשיו מדריך, אז אני רואה בוגרים שלי מגיעים עם הצוות להדרכה.
<שאול אמיר: אבל רק נקודה אחת, כי אנחנו בכל זאת בוועדת המדע ואנחנו דיברנו על חדשנות, אז אמרו גם שהקורסים יקרים והעלויות של הקורסים, פה אני חושב שלא עלה בדיון, אבל זו נקודה שכדאי לחשוב עליה, שניתן גם חלקים מאוד מאוד גדולים של לימודי הסייבר לעשות על הענן ואם מפתחים סימולטור כזה אז אפשר גם לפתח יכולות לעבודה עצמית.
<שאול אמיר: אני מעורה עם רשות הסייבר לגבי המסלולים, אני חושב שחלק גדול אפשר לפתח גם תכניות שיהיו מה שנקרא און ליין לציבור ולצורך העניין להוזיל את העלויות בנקודה הזאת.
אורי מקלב: אני חושב שיש לכם מגמה כזאת?
<שאול אמיר: אני חושב שהם גם מדברים על לבנות סימולטור חדש.
אורי מקלב: עוד מישהו שביקש, בבקשה.
<הנרי נוסבכר: שמי הנרי נוסבכר, ממרכז חישובים בין אוניברסיטאי בבעלות של שמונה מוסדות להשכלה גבוהה.
<הנרי נוסבכר: המספרים שפרנקו הציג, אני חושב שהם מעט מדי, זה לא 2,500 שחסרים, אני חושב שזה 10,000.
<הנרי נוסבכר: אני רק אתן את המספר בתוך האוניברסיטאות.
<הנרי נוסבכר: באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה יש 19 אנשים שהם מנהלי אבטחת מידע עבור קמפוס אחד, בכל קמפוס בישראל יש איש אחד, באוניברסיטת תל אביב, בטכניון, יש איש אחד שהוא מנהל אבטחת מידע, במכון וייצמן יש שניים.
<הנרי נוסבכר: זהו.
<הנרי נוסבכר: לכן חסר בכמויות, לא רק באקדמיה.
<הנרי נוסבכר: עכשיו אני מכפיל את זה, כפול שמונה מוסדות, תכפיל את זה כפול המכללות, תכפיל את זה כפול התעשייה, יש חוסר ענק מבחינת כמות האנשים בנושא של הכשרה.
<הנרי נוסבכר: הוויכוח שלי הוא לא כאן בנושא של הכשרה, אני חושב שכל מילה מיותרת על מה שפרנקו אמר וכל מה שהאנשים האחרים אמרו, הוויכוח שלי כאן הוא בנושא של עוד מילה שהייתה בכותרת של היום כאן, שזה אסדרה.
<הנרי נוסבכר: אסדרה זה בעצם מילה אחרת של רגולציה וממה שאני מכיר וממה שראיתי יש החלטת ממשלה 2118, מאוקטובר 2014, שמדברת על התכנית להפחתת נטל הרגולציה, שבעצם אומרת שיש החלת חובה תהליך הערכת השפעת הרגולציה עבור רגולציות חדשות והם קוראים לזה במפורש regulatory impact assessment.
<הנרי נוסבכר: אני חושב שכל דבר שהוא כזה שבעצם מחייב משרדי ממשלה ובעתיד גם יחייב את התעשייה, השוק האזרחי, חייב לעבור את התהליך הזה ואני עדיין לא ראיתי שזה עבר את התהליך הזה.
אורי מקלב: המשמעות של החלטת הממשלה, אני הבנתי אותה אחרת, יש החלטת ממשלה שכל תוספת בפעילות הממשלה צריכה באמת לקבל אישור של ועדת הרגולציה, אם להסכים לזה או לא להסכים לזה, כולל בחקיקה, כולל בתקנות.
אורי מקלב: חוץ מהאסדרה, שעדיין לא דיברנו על זה, החקיקה מחייבת גופים פרטיים, אנחנו לא שם.
<רפאל פרנקו: לא, האירוע של מה שנקרא RIA, Regulatory Impact Assessment, הוא כאשר אתה בא לעשות רגולציה בעיקר על המשק.
<רפאל פרנקו: כרגע ההחלטה הזו קשורה רק לממשלת ישראל ולתשתיות התמ"ק, התשתיות הקריטיות של מדינת ישראל שעליהן אני לא רוצה לדבר בדיון הזה, ברשותך, הוא לא חל על הציבור והוא לא חל על התשתיות הפרטיות.
<רפאל פרנקו: חשוב לומר.
<הנרי נוסבכר: זה שונה ממה שכתוב במדיניות שלכם.
<הנרי נוסבכר: זה שונה לחלוטין.
<הנרי נוסבכר: בסעיף 27 כתוב 'במגזר המשק האזרחי העוסקים בהגנת הסייבר יידרשו לעמוד בהסכמות הרלוונטיות על פי הכוונת הרגולטורים'.
<רפאל פרנקו: תסתכל להחלטה יותר מתקדמת, אני אראה לך, אם נחליט לאמץ את זה למשק הפרטי, כרגע אנחנו לא רוצים לאמץ את זה למשק הפרטי, אלא אם נבין שיש שם כשל שוק.
אורי מקלב: פרנקו, אותם גופים שמחויבים ברגולציה וחקיקה במאגרי מידע, גופים פרטיים לגמרי שמחזיקים מאגרי מידע, שמות של אנשים ועוד דברים כאלה, הם מחויבים גם - - -
<רפאל פרנקו: וולונטרי.
<רפאל פרנקו: אם אתה פרטי אתה וולונטרי.
אורי מקלב: החוק מחייב אותם היום להגנה על מאגרי המידע.
<רפאל פרנקו: הפרטיות.
אורי מקלב: פרטיות, שלא ידלוף, הם חייבים - - - איך מחזיקים את המידע והכול, אבל איך אתה יכול היום לחייב מישהו להחזיק חומר במאגר מידע בלי שאתה גם מחייב אותו על נושא של סייבר?
אורי מקלב: הוא יגיד לך 'תשמע, אני עשיתי את שלי, אבל זה הגיע מגורם חוץ'.
אורי מקלב: הוא צריך להגן על החומר הזה בהגנה שהיא הגנת סייבר.
<רפאל פרנקו: אדוני, אני מבקש - - -
אורי מקלב: איך החוק לא מחייב אותו?
<רפאל פרנקו: בחוק להגנת הפרטיות יש פרק אבטחת מידע, שאושר לא מכבר, במושב הקודם, ולכן החוק להגנת הפרטיות חל על כל אזרחי מדינת ישראל ועל כל החברות.
<רפאל פרנקו: הרגולציה שלנו כרגע נוגעת רק לתשתיות הקריטיות של מדינת ישראל ולממשל הישראלי, לשאר המשק זה המלצות וולונטריות בלבד.
אורי מקלב: אותו אחד שחייב לשמור על המידע, זו אחריות שלו, הוא יחליט אם הוא צריך להביא מישהו לסייבר או לא, הוא צריך לשמור על זה ואנחנו לא מתערבים לו איך הוא עושה את זה.
אורי מקלב: אם הוא מחזיק איש מיומן, איש אם תעודה או לא, הוא מחויב לזה, אם לא הוא צפוי לכך וכך?
אורי מקלב: טוב לחדד את ההבדל.
<רפאל פרנקו: כן, שאלת איפה הצעד הבא, אדוני, אז הצעד הבא הוא הסתכלות צופת פני העתיד הקרוב.
<רפאל פרנקו: מעבר לזה שאנחנו רוצים להתקדם בשאר המקצועות, וכמו שאמרה רחל, אנחנו כבר במקצוע חוקר שמתחילים להנפיק אותו, אבל אנחנו גם רואים את מה שנקרא הענפים שיוצאים מהעץ, לעולם הגנת הרכב שהם דיברו עליו, בית חכם שמדינת ישראל נכנסת אליו, עיר חכמה שמדינת ישראל נכנסת אליה, מקצועות הבריאות שאנחנו מדברים.
<רפאל פרנקו: זאת אומרת יש כאן כנראה התפתחות שאנחנו נוביל אותה בשנים הקרובות כדי לחבר בין מקצוע הסייבר לזיקה הדיסציפלינרית שממנה הוא מגיע, ככל שאנחנו נגיע למכוניות חכמות, אז מן הסתם אנחנו מבינים שגם שם יש לנו בקיאויות ואנחנו יכולים לעשות פעילויות רבות בשביל לפגוע.
<רפאל פרנקו: מילה, אדוני היושב ראש, רק לסיכום.
<רפאל פרנקו: אני חייב להגיד, קודם כל אני חייב להגיד תודה לכל השותפים.