GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עופר ישי: בין אם זה מבנה התעודה – לדוגמה למרות שאנחנו במדינת ישראל הנתונים הרשמיים של התעודה בחלק המפתח הם באנגלית.
<עופר ישי: החלק של העברית נמצא במקום אחר כדי לאפשר - - - אנחנו מכירים את נושא ההיידס, נמצאים בקשר וגם עם מדינות כמו אסטוניה שמובילה בתחום הזה באירופה ואנחנו פועלים גם הרבה עם משרד המשפטים כדי לקדם את זה.
<עופר ישי: בשורה התחתונה תעודת הזהות החכמה זה הדבר החשוב ואנחנו מקווים שכבר בשנה הבאה תהיה אפשרות לעשות חתימה מאושרת עם תעודת הזהות החכמה ולגבי עובדי המדינה הדבר הזה כבר קיים.
<עופר ישי: אנחנו גם פועלים ואני חושב - - -
אורי מקלב: רוב השירותים של הממשלה הם מקסימום מאובטח גם זה - - - הדברים צריך מאושר אני לא יודע - - -
<עופר ישי: השאלה היא נכונה וגם היא קשורה לתהליך שאנחנו עוברים עכשיו שהחתימה צריכה להיות רלוונטית ובהקשר לסיכון שלוקחים בדבר הזה.
<עופר ישי: יש בהחלט מקרים שחתימה מאושרת זה הפתרון הנכון ויש מקרים שלא.
<עופר ישי: יש מקרים שאפשר להגיד בוא נקח סיכון וניתן רמה אחרת שיכולה להיות בסוף עם ביטוי כלכלי בדבר הזה.
<עופר ישי: אז אני חושב שצריך להיות לגופו של עניין, יש פה נושא של מודעות.
<עופר ישי: אנחנו עשינו כנס גדול של כל משרדי הממשלה, הסברנו להם על הדבר הזה כי הרבה מאוד לא מבינים מה זה חתימה מאושרת, מה זה חתימה מאובטחת, מה ההבדלים, מה קורה, מה האחריות.
<עופר ישי: אני חושב שהמודעות וההסברה - - -
אורי מקלב: הפעילות הכי חשובה שלכם צריכה להיות בשכנוע ומעקב ולפי דעתי גם דו"חות על דברים מיותרים שדורשים שבהם אין צורך.
אורי מקלב: אני חושב שזה יוריד אחוז מאוד גבוה.
אורי מקלב: לפני שאתה הולך ל- - - אתה יכול למעט את הבקשות ואתה תראה דברים שאף אחד לא חשב ולאף אחד לא היה את האומץ שמבטלים ולא צריכים את זה בכלל ואפשר בכל דרך אחרת להגיע.
<רעות אופק: רעות אופק ממשרד המשפטים.
<רעות אופק: אני רוצה להתחבר למגמה שאלון הציג ושעופר הזכיר.
<רעות אופק: זאת מגמה ממשלתית של לבחון כל מקרה לגופו וזה לא קשור רק לחתימה, זה קשור לכל פרוייקט דיגיטלי באשר הוא לשאלה האם אנחנו רוצים מקור בעולם הדיגיטלי, אם אנחנו רוצים חתימה איזו רמת הזדהות.
<רעות אופק: זאת אומרת כשאנחנו מגבשים פרויקט דיגיטלי בממשלה אנחנו מסתכלים על הכל מאפס ובוחנים את הצרכים האמיתיים לפי גישה של ניהול סיכונים.
<רעות אופק: ככה אנחנו פועלים כבר מספר שנים ואנחנו גם נעגן את בתקופה הקרובה במסמך כתוב.
<רעות אופק: לעניין חוק חתימה אלקטרונית, גם- - -
אורי מקלב: והמשרדים מקבלים את ההנחיות שלכם או שמתווכחים איתכם בעניין הזה.
אורי מקלב: אם אתם באים - - -
<רעות אופק: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה טוב עם המשרדים וזאת תפיסה שלאט לאט כולם מתחילים להחזיק בה ואני מקווה שהיא גם תקבל תוקף של הנחיית יועץ אבל זה רק בתהליכי - - -
<אלון בכר: כשמשרד המשפטים אומר שמשהו מותר - - -
אורי מקלב: אז אני רוצה להגיד לך שאנחנו לא מזמן, לפני פחות משבועיים ישבנו בישיבה בנושא הארכיון והגנזך אז יש תפיסה של המנהל שחשב שצריך הרבה יותר מאובטחת ותפיסה של עובדים שנמצאים שם שנים חשבו אחרת.
אורי מקלב: בתוך משרד שיכול להיות גם - - - אמנם הוא לא מנהל שצמח מתוך הארכיון אבל כשהוא בא לייעל, אני מביא את זה כדוגמה של עובדים שחושבים שזה אחרת, לא צריך, תפיסה שצריך להיות בטוח.
אורי מקלב: אני לא יודע אם זה קיבעון מחשבתית או היסטוריה של פעולות, ירושות של פעולות כאלה.
אורי מקלב: יש כאלה שאומרים - - -
<אלון בכר: זה נכון שיש עדיין אנשים שחוששים מדברים שאולי לא כדאי לחשוש מהם אבל יש החלטות ממשלה מאוד ברורות בהקשר הזה לאן הממשלה היא הולכת והיא הולכת בדיוק למקום של לפתוח כל מה שאפשר וכל מה שנכון - - -
<קריאה: התכנית להזדהות בטוחה בעצם נוקטת באותו עיקרון.
<רעות אופק: גם באותה גישה, נכון מאוד, ואנחנו עובדים בשביל לקדם את הגישה ולממש את רוח החלטות הממשלה.
<רעות אופק: אני מקווה שבעוד כמה חודשים כבר נוכל גם לדווח על צעדים יותר פורמלים בהקשר הזה.
<רעות אופק: בהקשר של חתימה אלקטרונית גם כאן אנחנו שינינו את תפיסתנו לאורך השנים.
<רעות אופק: החוק נחקק בשנת 2001 לפני 16 שנים, הוא נועד לתת ודאות לאיך חותמים בעולם הדיגיטלי ועם השנים אנחנו הפקנו לקחים וגילינו שגם יש התפתחות טכנולוגית, גם יש את התקנות החדשות של האיחוד האירופי שהוזכרו כאן.
<רעות אופק: ולכן אנחנו פרסמנו את תסקיר חוק חתימה אלקטרונית שמשנה תפיסה בעיקר בסעיף 1 שקיים בחוק חתימה אלקטרונית בנוסחו דה היום.
<רעות אופק: זהו סעיף 2 לחוק חתימה אלקטרונית והוא קובע אקסיומה מאוד מאוד ברורה וחד משמעית.
<רעות אופק: הוא אומר, כשהמחוקק או מחוקק המשנה דרש חתימה על איזשהו מסמך תמיד אנחנו נבחר בחתימה אלקטרונית מאושרת למעט מספר חריגים שהוגדרו בתוספות לחוק.
<רעות אופק: אנחנו לאורך השנים מצאנו שהכלל הזה הוא לא תמיד מתאים לכל נסיבה ונסיבה.
<רעות אופק: התכלית המקורית של הכלל הייתה מתוך תפיסה שאם המחוקק קבע דרישת חתימה כנראה שזה לא עניין של מה בכך, כנראה שיש חשיבות לחתימה הזאת.
<רעות אופק: למשל, חתימה של עד שמגיע למשטרה לחתום על הודעה לאחר שהוא סיפר את העדות שלו אז החתימה הזאת היא באמת מאוד מאוד חשובה ואנחנו נרצה גם בעולם האלקטרוני לקיים בה את התכליות הקלאסיות של החתימה, גם לוודא את זהות העד או החשוד, גם לוודא את ההסכמה שלו שזה גם משהו שנלמד מהנסיבות - - -
אורי מקלב: אבל אם הוא בא להודיע - - - הרכב שלו והיו דורשים ממנו את החתימה ולא נותנים לו אפשרות אחרת אז זה למשל יכול להיות שגם בעולם העדות וגם במשטרה יכול להיות שגם שם יש רמות שונות של עדות ולהכל קוראים עדות.
אורי מקלב: אני מודיע, זה גם עדות שדורשים ממני חתימה על העדות שפרצו את הרכב וכך וכך היה וכל המשטרה בעסק הזה רק אם זה אישור של חברות הביטוח ובכלל המשטרה לא חוקרת את זה ולא עושה עם זה שום דבר ולא מטפלת בזה.
אורי מקלב: זה משהו שרק עובר כגוף שהוא צריך לאשר שהייתה פריצה.
אורי מקלב: זה לא מוסיף - - - לא מוסיף באופן אמיתי למי שלו זה עבד, הנה, לאזרחים, את יודעת מה זה שהרכב נפרץ לך במודיעין עילית, צריך להגיע לבנימין, הכל זה מקום במעלה אדומים בערך, אלה המרחקים שאדם צריך לנסוע בשביל לתת את העדות ועם החתימה.
אורי מקלב: אני מביא לכם דוגמה מה- - - שאנשים שואלים אותי מה זה גורם ליום עבודה, איזה הוצאות.
אורי מקלב: צריך דבר קטן שכל מה שיש לו זה העניין הזה זה דבר של תביעה קטנה או הפעלת הביטוח.
אורי מקלב: אתם שומעים, מאזור רות לנסוע עד מעלה אדומים בערך שם המשטרה שמטפלת בתנועה, פריצות או משהו הכי קטן ללכת לביטוח.
אורי מקלב: וזה דוגמה לחתימה, איזה חתימה, מה חתימה אפשר לחשוב.
<רעות אופק: נכון, אז בעצם עשית לי את העבודה כי זה היה המשפט הבא שלי.
<רעות אופק: זאת התפיסה שאנחנו גם מחזיקים בה.
<רעות אופק: אם פעם התפיסה הייתה שזה מסמך מאוד מאוד חשוב ואנחנו חייבים להשתמש רק בחתימה מאושרת בשביל לקיים את החתימה הזאת בעולם האלקטרוני היום אנחנו מבינים, כפי שאדוני אמר, שיש כל מיני סיטואציות אפילו בסיטואציה הספציפית ש- - - אם אנחנו רגע חושבים על זה באופן כללי היא מאוד מאוד דרמטית, יכול להיות שיהיו מקרים או סוגי תלונות או רמות חומרה של פשע, עוון.
<רעות אופק: זאת אומרת, יש כל מיני נסיבות שבהתאם לכל מקרה ומקרה אנחנו נרצה להתאים את סוג החתימה אם בכלל יש צורך בחתימה.
<רעות אופק: לפעמים אנחנו גם מגלים שגם לא צריך חתימה.
<רעות אופק: אם כל מה שאני רוצה זה להכנס לאתר ממשלתי ולבקש לצפות במידע אישי עליי אז מספיק שאני אזדהה.
<רעות אופק: אין בהכרח צורך לנעול איזשהו מסר שעשיתי.
<רעות אופק: וזה בעצם מה שהוביל אותנו לפרסם את התסקיר.
<רעות אופק: התסקיר במקום האקסיומה הברורה הזאת שאומרת חתימה בחיקוק חתימה מאושרת היא אומרת בואו נבחן כל מקרה לגופו ונתאים את החתימה לתכליות שלה בהתאם לנסיבות.
אורי מקלב: לדוגמה למשל צוואה.
אורי מקלב: זה דבר ש- - -
<רעות אופק: כן למשל צוואה אבל גם בצוואה אנחנו עושים - - -
אורי מקלב: הבאתם את זה כדוגמה לא?
<רעות אופק: הבאנו את זה כדוגמה דווקא למקרה שבו אנחנו לא פותחים לשיקול דעת ואנחנו קובעים סוג ספציפי כי אנחנו עדיין לא הולכים את הצעד קדימה עד הסוף.
<רעות אופק: בצוואה אנחנו אומרים שעדיין יש מאפיינים קצת שונים ממסמכים אחרים, היא עדיין ייחודית, המוריש נפטר, אין לנו דרך לשאול אותו מה הייתה כוונתו, אנחנו רוצים להבטיח מהימנות גדולה- - -
אורי מקלב: אני הבנתי שהצוואה עצמה צריכה לעשות או מי שמפקיד.
<רעות אופק: נכון - - - יש גם דרישות, נכון, ולכן אמרנו ששם אנחנו כן רוצים לחייב אך ורק במאושרת.
<רעות אופק: לצד זאת יכולים - - -
אורי מקלב: - - - הצוואה בעל פה - - - הראשון של בית משפט.
אורי מקלב: צוואה בעצמה, בסדר.
אורי מקלב: המצווה לדברי הצוואה שיקראו בפניו, כן.
<רעות אופק: כן זה דבר שנקבע מראש - - -
אורי מקלב: זה דברים ברורים.
<רעות אופק: אבל אלה באמת הדברים המאוד קיצוניים ולא בכדי הרשימה הזאת היא מאוד מאוד קצרה.
<רעות אופק: אנחנו סברנו שברוב המקרים ניתן להתאים את סוג החתימה לנסיבות העניין - - -
אורי מקלב: מאוד התחברתי לחוק כשקראתי אותו.
אורי מקלב: זה היה בשתיים בלילה אתמול אבל מאוד התחברתי אליו.
אורי מקלב: זה היה נשמע טוב, זה באמת תפיסות שאנחנו מנסים, זה ראש פתוח מה שלא תמיד אנחנו רגילים.
<רעות אופק: ומה שאני רוצה לומר זה שלצד זאת אנחנו דואגים גם לצדדים שהם חלשים במערכות יחסים של פערי כוחות.
<רעות אופק: זאת אומרת אנחנו לא מותירים ואקום וכל אחד יבחר מה שהוא רוצה.
<רעות אופק: כשיש צד שיותר חזק להתקשרות אנחנו נדרוש ממנו להראות שהחתימה היא מספיק חזקה ומספיק טובה ביחס לנסיבות הספציפיות.
<רעות אופק: למשל אם אני הולכת לחתום בחברת סלולר ומחתימים אותי על פד דיגיטלי ואני אחר כך מתכחשת לחתימה אז אני רוצה שחברת הסלולר תהיה זאת שתבוא ותגיד, רגע רעות, החתימה שלך הייתה מספיק טובה, זאת היית את שחתמת ואנחנו לא הדבקנו את החתימה הגראפית שלך למקום אחר, למשל השתמשנו בטכנולוגיה של חתימה מאושרת שאחרי שאת חתמת לנו באופן גרפי פקיד שלנו נעל את זה בחתימה מאושרת.
<רעות אופק: למשל זו טכנולוגיה שאנחנו מכירים, היא גם מפוקחת על ידי רשם הגורמים המאשרים ויש לה איזשהי אחיזה ויכולת לאבטח.
<רעות אופק: אז זאת הגנה אחת, הגנה צרכנים שאנחנו קובעים.
<רעות אופק: עוד דגש שאני רוצה להגיד זה שזה לא שולל דינים ספציפיים שקובעים דרכי חתימה ספציפיות.
<רעות אופק: זאת אומרת, יש עכשיו הרבה דברי חקיקה שקובעים שימוש בחתימה מאושרת או בחתימות מסוגים אחרים.
<רעות אופק: אם ניקח את הדוגמה שהובאה קודם לגבי חתימה על חשבוניות אז בחתימה על חשבוניות כיום רשות המיסים הדין דורש או חתימה מאושרת או חתימה מאובטחת אבל מתי - כשיש לי עוד איזשהו יסוד של זיהוי.
<רעות אופק: זאת אומרת, אם שילמתי במזומן למשל אז לא יאפשרו את החתימה המאובטחת כי היא לא נותנת יסוד זיהוי מספיק חזק.
<רעות אופק: זאת אומרת, והדינים הקיימים אנחנו לא פוגעים.
<רעות אופק: לצד זאת אנחנו נוציא גם הנחייה לממשלה איך לקבוע את הרגולציה שלה ואיך לקבוע שהיא מגבשת חוקים והסדרים איך לבחור בין סוגי החתימה.
<רעות אופק: זה השינוי התפיסתי שאנחנו מובילים עכשיו אני מקווה שזה משהו שיגיע לכנסת בתקופה הקרובה.
אורי מקלב: מה התשובות ל- - - הוועדה לא תהיה הגורם המעכב בדיונים לחוק הזה.
אורי מקלב: הוועדה כאן צריכה לדון בזה ואנחנו כפי שאנחנו נותנים להצעות חוק קדימות ומהירות וזריזות והצעות חוק שהגיעו לפה מבחינתנו זה עבר מהר מאוד.
<אלון בכר: אז אני רק אומר לסיכום הדברים שהמגמה הממשלתית החדשה היא שאנחנו לא רק תומכים בה, אנחנו גם נותנים לה רוח גבית, אנחנו גם שותפים מלאים כדי לאפשר את זה ולדחוף את זה.
<אלון בכר: ואני אומר, תראה, יש פה בכלל, כל מקום שבו נעשית בחינה של החקיקה אחורה לראות מה לא נכון ומה כן נכון זה דבר מבורך בשביל כל ועדה בכל מקום בבית הזה צריכה לעודד את המגמה הזאת.
<אלון בכר: אני עוד זוכר שנכנסתי לתפקידי הקודם וראיתי שיש כל מיני מקומות שזה חוסך לא רק חתימה פיזית אלא גם בעט בצבע כחוק.
<אלון בכר: ככה היה כתוב בחיקוק.
<אלון בכר: זה משהו שכדאי לעשות אותו ונכון לעשות אותו ומה שעכשיו נעשה במשרד המשפטים בהקשר הזה הוא מאוד מאוד חשוב כי הוא יהיה גורם מאפשר ופותח.
<אלון בכר: אני חושב שאנחנו רק חייבים לכם עוד תשובה אחת לגבי הנושא של האירוע באסטוניה או מה אנחנו עושים בהקשר של הבחינה של החוזק והטופוגרפיה אז שוב אחד מהתפקידים שלנו בבקרה על הגורמים המאשרים זה גם לוודא שהם עושים שימוש באמצעים מספיק חזקים ומאובטחים.
<אלון בכר: אנחנו אחת לכמה שנים גם עושים ביקורת יזומה של הדבר הזה, בודקים את הטכנולוגיה ובודקים האם צריך להכניס שיפור ושינוי בטכנולוגיה בהתאם לסטנדרט בינלאומי וגם לאירועים שקרו.
<אלון בכר: האירוע הספציפי הזה שממנו עלתה פגיעות במפתח קריפטוגרפי נבדקת על ידינו כרגע.
<אלון בכר: זה תהליך בעיקר כרגע.
<אלון בכר: בבדיקה עד לרגע זה מה שבדקנו לא מצאנו בעיה במה שקורה אצל הגורמים בארץ.
<אלון בכר: בכל אופן הבדיקה עדיין נמשכת - - -
אורי מקלב: ו- - - , מה שאת אמרת, זאב או מישהו שזה בעיה טכנולוגית יותר מאשר בעיה, זה לא אלגוריתם אלא זה בעיה של זיהוי.
אורי מקלב: זה כשל פיזי או נקרא לזה כשל תכנותי - - -
<זאב שטח: יש ועדות אירופאיות שקובעות מהו כשל.
<זאב שטח: דבר ראשון צריך לקבוע מהו כשל.
<זאב שטח: הוועדות האירופאיות קבעו שבצ'יפ מסויים של חברת אינפיניון יש כשל, זה כבר נקבע.
<זאב שטח: עכשיו צריך לבדוק מי השתמש בצ'יפ הזה.
<זאב שטח: האם בישראל נעשה שימוש בצ'יפ הזה.
<זאב שטח: ככל שנעשה שימוש בצ'יפ הזה צריך לבטל את התעודות.
<זאב שטח: לי לא ידוע כרגע שאיזשהי חברה השתמשה בצ'יפ הזה, לכן צפוי להיות שאין בעיה.
<זאב שטח: אבל אם מישהו השתמש בצ'יפ הזה.
אורי מקלב: עלי, אתה רוצה להוסיף משהו?
<עלי קלדרון: עלי קלדרון, הממונה על הפיקוח במחלקת אכיפה ברשות להגנת הפרטיות.
<עלי קלדרון: אני רק אגיד שבמחלקת אכיפה - - -
אורי מקלב: כמה עובדים יש לכם ברשות?
<אלון בכר: תלוי איך סופרים אבל 35 בספירה שמרנית.
<עלי קלדרון: אז במחלקת אכיפה שהיא באמת חלק משמעותי מהרשות חוץ מפעילות הפיקוח יש גם פעילות של מודיעין ושל אבטחת מידע באופן יזום, ולכן אנחנו בודקים כל מיני ידיעות ומידע שמגיע אלינו כמו לדוגמה אותה פגיעות באלגוריתם שכרגע נבדק שדיבר עליה אלון ושאחרי הבדיקות שלנו, ובאמת במקרה הזה זיהינו גם שאין איזשהי סכנה מיידית אנחנו מבקשים מהגורמים המאשרים לבדוק ולשלוח לנו חוות דעת.
<עלי קלדרון: זאת אומרת, בהחלט נעשית פעילות כל הזמן, גם ברמה הטכנולוגית של אישור וגם ברמה הטכנולוגית של בדיקה של פגיעויות וזה עולם שלם של אבטחת מידע שיש בו, כמו שאתם יודעים, פעילות ענפה.
<אלון בכר: רק כדי להרגיע עוד טיפה אני רק אומר שבתכנית העבודה שלנו של השנה הבאה, שנת 2018, יש גם את נושא בדיקת ההצפנה וחוזק ההצפנה של הגורמים המאשרים.
<אלון בכר: אז אם רוצים להיות יותר רגועים זה משהו שעכשיו ייכנס להליך בדיקה משמעותי אחרי שכמה שנים שאנחנו עושים את זה, בשנת 2018 זו הבדיקה הבאה שאנחנו עושים אז גם בהקשר הזה אפשר יהיה להיות יותר רגועים שזה בבחינה ובבדיקה ושהמצב בישראל הוא טוב וימשיך להיות טוב.
אורי מקלב: גם רועי וגם מנהלת הוועדה הביאו לי את ההודעה שיצא סיכום ישיבה שישבנו לפני שבועיים שהבנו שהציגו פה את התכנית – החלטת הממשלה בנושא המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה.
אורי מקלב: יהונתן אתה היית, רועי פרידמן היה פה.
אורי מקלב: בלי שזכרתי - - - אשכח אבל הגיעו לי דברים שכתובים שרועי פרידמן אומר שבסופו של דבר משרדי הממשלה יקטלגו את השירותים לפי רמת הזדהות הנדרשת.
אורי מקלב: בסופו של דבר החלטה אם לתת את השירות בצורה דיגיטלית זו החלטה של בעל השירות, המשרדים, הם שמכירים את הסיכונים.
אורי מקלב: זאת אומרת אנחנו, הממשלה - - - ונותנים למשרדים.
אורי מקלב: אני אמרתי לו אז גם כן שאני - - - נגד ההחלטה להתיר ביד המשרדים את שיקול הדעת.
אורי מקלב: "לעתים קרובות יש תפיסות ישנות במשרדים.
אורי מקלב: יקח הרבה זמן עד שהתפיסה תשתנה.
אורי מקלב: אנחנו כבר רואים היום מסמוס החלטות הרבה יותר פשוטות הנוגעות לפעילויות מקוונות במשרדים.
אורי מקלב: בצורה כזאת אני חושב שחלק מהדברים לא יהיו מונגשים".
אורי מקלב: אני מצטט את מה שנאמר פה אז- - -
<אלון בכר: אני בעברי גם הייתי סנגור אז אני אהיה סנגור של הממשלה רגע.
<אלון בכר: יש גם גורמים ממשלתיים מאוד משמעותיים שדוחפים לכיוון המאוד ברור של דיגיטציה ושירותים מרחוק.
<אלון בכר: יש כמה גופים משמעותיים שעוסקים בזה, שזה התפקיד שלהם, שמשקיעים בזה הרבה משאבים וזמן ולכן אני חושב שדווקא אפשר יהיה להיות בהקשר הזה יותר אופטימיים.
<אלון בכר: אולי זה קורה יותר לאט ממה שהיינו מצפים אבל זה קורה בהחלט וזאת המגמה, לשם הולכים.
אורי מקלב: אז כדי להשלים את הנושאים בצורה מקצועית אנחנו נשלים את זה בצורה ציבורית.
אורי מקלב: אנחנו באמת קוראים, אנחנו רואים בעניין הזה שהממשלה צריכה או משרדי הממשלה והתפיסות הממשלתיות צריכות הרבה יותר לשנות את הכיוון, את התפיסות.
אורי מקלב: לפעמים התפיסות, כפי שאמרתי, זה תפיסות שעוברות בירושה, תפיסות של מורשת כזו או חוסר עצירה של דבר או חוסר מודעות לחשוב אחרת קצת, לראות מה קורה במקומות אחרים.
אורי מקלב: נמצאים.
אורי מקלב: אני מדבר איתכם זה יכול בקצה שאפילו שאתה לא יודע, זה יכול בטיפת החלב בקצה של משרד הבריאות שאפילו משרד הבריאות עצמו לא תמיד יודע.
אורי מקלב: בקצה שם באיזה גישות, באיזה שיטות ולא, לא, יש חשיבות שאנחנו נרשום ככה ולא רוצים להפוך את זה ל - - - בזמנו אמרו, בלי שאני רוצה לפגוע, שניסיון שלנו לשנות את הוועדות הרפואיות של ביטוח לאומי, לעשות רפורמה בכל הנושא של הוועדות הרפואיות, עד שנודע לנו שמי שעוצר את זה, אני לא מעוניין בלשון הרע, אני שמעתי שמוחים בעניין הזה, זה היה אותו פקיד, אותה פקידה, שהיא בוועדות הרפואיות היא רושמת את הפרוטוקול.
אורי מקלב: אם אנחנו נעבור לשיטות אחרות אז בעצם נייתר את העובדים האלה ולא יצטרכו אותם.
אורי מקלב: נחבר כמה ועדות, נייעל אותן, נדלג על כמה דברים אז יהיו עובדים שלא יצטרכו אותם.
אורי מקלב: אם לא יצטרכו אותם אז ועד העובדים לא נתן לתהליכים חשובים ביותר ושירות מאוד להתקדם בגלל מה יהיה עם רשמי הפרוטוקולים.
אורי מקלב: לפעמים מסוג כזה או מסוג אחר.
אורי מקלב: אני רק רוצה לסכם את הדיון שאני מודה לכם שבאתם לפה והחכמתם אותנו.
אורי מקלב: אני חושב שזאת הייתה באמת הצגה של נושא מאוד מאוד חשוב שמשתלב הרבה עם הדברים שאנחנו עסוקים בהם, שהציבור מצפה שהקדמה שיש לנו, הדיגיטציה, הקדמה הטכנולוגית היא קיימת כבר בשוק הרחב והיא צריכה לבוא לידי ביטוי בהגנה שנותנים בעניין הזה.
אורי מקלב: מעבר לכך אנחנו צריכים גם לראות בדברים הציבוריים שיש.
אורי מקלב: יש גופים שהם לכאורה לא ממשלתיים, אני נתתי דוגמה ושאלתי אותך בחוץ, כמו קופת חולים, מדוע קופת חולים - - - צריכה אישור של הרשות לשיטות גישה של רופאים או טיפול או התייעלות ברופאים.
אורי מקלב: דרך אגב, אני רוצה להגיד לך שזה גורם לנו גם דיונים אחרים.
אורי מקלב: למשל מרשם אלקטרוני שהיום מקובל בקופת חולים זה מביא אותנו לבקשה של שלא נצמצם את השימוש בזה רק באותה קופה וניתן לאנשים שמקבלים מרשם שיוכלו בקופות אחרות.
אורי מקלב: משתמשים מצד אחד בקדמה הזאת ויש מרשם דיגיטלי, אלקטרוני שיכול להגיע למבוטח או לחולה או כל השימוש שאחרי זה יבוא אבל מצמצמים אותו שלא רק מי שיש לו את המערכת שלנו ולא מערכות אחרות ואנשים שהיו פעם עם מרשם רגיל יוכלו ללכת לכל בית מרקחת היום מונעים את זה מהם.
אורי מקלב: בעקבות ככה כל הזמן עושים דיונים ויש כאן - - - כל הדברים האלה אנחנו לא חושבים שאנחנו נשאר מחוץ לעבודה.
אורי מקלב: לקחת ולסדר את הדברים שקורים, התופעות שקורות, אנחנו הרבה מתעסקים עם תופעות שקורות בעקבות הקדמה הטכנולוגית, בעקבות - - - ההתחדשות והחדשנות שיש לנו בזה, כולל דברים שפעם לא היינו - - - דרך אגב זכויות פרט זה סוגיות שאף פעם לא חידדנו אותן והעניין הזה עולה לך בהגנת הפרטיות.
אורי מקלב: היום בפעולה אחת אתה גורם גם להפצת חומר, גם לפגיעה בפרטיות, גם לשיימינג כזה או אחר.
אורי מקלב: הרבה סוגיות שלא- - - הגישה הקלה לכל אחד אז איפה אנחנו חוסמים את זה - - - זה דברים - - - סייבר ויש עוד דברים שפעם לא ידענו את הדברים האלה.
אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו רואים שנעשית עבודה טובה, עבודה מקצועית, עבודה אחראית ואנחנו מייחלים ואני מקווה שגם העבודה שלכם תגבר, שיהיו הרבה יותר עבודות, לא משנה באיזה צורה.
אורי מקלב: אני חושב שלשם אנחנו צריכים להגיע.
אורי מקלב: בסופו של דבר הממשלה עושה, צריך דחיפה שאנחנו נראה את השימוש הזה ולא את המעצורים והחסימות שיש בדרישה האישית ובקשיים ובבירוקרטיה שיש שזה נקרא חלק מהבירוקרטיה.
אורי מקלב: את כל זה - - -.
אורי מקלב: אני מאחל לכם צהריים טובים.
אורי מקלב: בוקר טוב, היום ב' באב תשע"ז, 25 ביולי 2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו הצעה דחופה לסדר שנידונה במליאה ועברה לוועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: הכותרת של ההצעה לסדר הדחופה הייתה - כמיליון וחצי ישראלים מודרים מההתקדמות הדיגיטלית בישראל.
אורי מקלב: יש לתת להם מענה חילופי.
אורי מקלב: בכנסת המציעים הציגו את הדברים.
אורי מקלב: אני יכול להגיד במשפט אחד את הנושא.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על כך שפעם היו מדברים על פערים חברתיים.
אורי מקלב: פערים חברתיים היה למשל בהכנסות, בחינוך.
אורי מקלב: היה בזה משמעויות שונות.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים היום על פערים, ופערים שהם מאוד מפחידים אותנו, אנחנו דווקא מדברים על הנושא של פערים דיגיטליים, שאנחנו בקצב מאוד מהיר.
אורי מקלב: אנחנו רואים שישנו ציבור גדול מאוד, צעירים ולא רק צעירים, שהיום משתלבים בתוך כל ההתקדמות הטכנולוגית, ההתקדמות הדיגיטלית, הפעילות הדיגיטלית, ושיש ציבור לא קטן בישראל, של כמיליון וחצי, מתוך מחקר שנעשה, שהוא מודר בצורה כזאת או אחרת.
אורי מקלב: הוא לא מגיע לנגישות וליכולות להשתלב בתוך המערך הדיגיטלי, ב"ישראל דיגיטלית" ואיך שלא נקרא לזה.
אורי מקלב: אין להם את האפשרות להשתלב בתוך כל המערך הזה.
אורי מקלב: זה בא לידי ביטוי ראשון בתחום השירותים הממשלתיים.
אורי מקלב: השירותים הממשלתיים יותר ויותר היום מתרחבים, נותנים שירותים דיגיטליים.
אורי מקלב: הישיבה מלווה את ההתפתחות ואת ההתקדמות ואת ההטמעה של הנושא בכמה וכמה היבטים.
אורי מקלב: פרנק כדוגמא, נמצא איתנו.
אורי מקלב: הוא כבר אורח קבוע.
אורי מקלב: אני לא חושב שיש חודש שהוא לא נמצא אצלנו, אז כנראה שקרה לנו משהו, ועוד אנשים שהממשלה מטפלת והיא אמונה על כך באפשרויות שונות, בתפקידים שונים.
אורי מקלב: אנחנו באים ודנים ושואלים ומפקחים ועוקבים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שמצד אחד ככל שאנחנו יותר מרחיבים את השירותים, ציבור גדול מאוד מודר.
אורי מקלב: אני יכול להביא דוגמא שחברת הכנסת מלינובסקי מציגה היום משהו אחר, אבל היינו שותפים גם בסיור וגם בדיונים רבים על הנושא של הנפקת דרכונים ביומטריים.
אורי מקלב: משרד הפנים על צעד קדימה של דרכונים ותעודות זהות ביומטריים, אבל כשאנשים רצו להנפיק להם דרכון, תעודת זהות, נתקלו בקשיים לא מעטים עד כדי כך שמשרד הפנים כדי להתגבר על התורים הארוכים ועל הנגישות, אמר, אנחנו נעשה משהו אחר, תהיה הזמנה במיילים ואחרי זה נקבל הודעות על כך.
אורי מקלב: מה יעשה האיש, מה תעשה האישה שאין להם את הנגישות הזאת?
אורי מקלב: אני נתקלתי בכאלה ששאלו אותי מה הם עושים.
אורי מקלב: הם ביקשו עזרה משכנים, מהנכדים, מאחרים.
אורי מקלב: אני, דרך אגב, נתקלתי באופן אישי.
אורי מקלב: אמי שתהיה בריאה, בת למעלה מ-80 אמרה, רגע, מה קורה עם משרד הפנים?
אורי מקלב: לא נותנים.
אורי מקלב: המשפחה הייתה צריכה לעזור לה להזמין תור ואחרי כן חזרו שוב.
אורי מקלב: זו דוגמא אחת בתחום הממשלתי.
אורי מקלב: בתחום העירוני היום, עיריות רבות עוברות יותר ויותר לשירותים דיגיטליים והאנשים האלה לא יכולים להגיע.
אורי מקלב: בתחום הבריאות כפי שידוע, גם בקופות החולים ובבתי החולים יותר ויותר קשה להתנהל כשאין לך נגישות דיגיטלית, ודאי שירותים אחרים, תרבות ועוד, אבל גם בשירותים הפרטיים.
אורי מקלב: היום לקבל שירות בבנק, מי שהוא לקוח ואין לו מישהו שיעזור לו, היום הוא כמעט ולא נמצא.
אורי מקלב: ודאי שהוא לא יכול לקבל את כל השירותים.
אורי מקלב: יש דברים שנמנעים ממנו, נחסמים בפניו.
אורי מקלב: כמובן שבנוגע לחברות, תשלומי חשמל, חברות הגז, השירותים האלמנטריים הבסיסיים, כך שיש לנו תפקיד שאנחנו רוצים לקדם ולהטמיע תהליכים, אנחנו צריכים לראות שלא להשאיר פער כזה גדול בקבוצות אוכלוסיה כאלה ואחרות אלא לעשות את כל המאמצים.
אורי מקלב: בשביל זה אנחנו מקיימים היום את הישיבה.
אורי מקלב: שילבנו את זה.
אורי מקלב: אמרנו שאנחנו נדון בעניין הזה.
אורי מקלב: בהזדמנות הזו הייתה בקשה של חברת הכנסת מלינובסקי, שהיא רוצה להציג בפנינו, הצורך בהקמת מערכת מידע למיצוי זכויות האזרח.
אורי מקלב: את ודאי תגישי את הנושא כחלק אחד שמוסיף.
אורי מקלב: כשכבר תהיה לנו נגישות דיגיטלית, אז איך יכולים באמת לקחת את מכפיל האפשרויות או למנף כשיש לנו אפשרויות דיגיטליות, איך אנחנו באמת נותנים את המיטב ואיך אנחנו באמת עוזרים לאנשים בדברים שיכול להיות שעד היום, לא שזה דבר חדש, אבל כשיש כבר אפשרות דיגיטלית ויש אפשרות היום.
אורי מקלב: לא צריך בשביל זה מערכות מתוחכמות מאוד והמידע כבר נמצא בפעולה אחת כדי לתת את כל המידע.
אורי מקלב: אחרי שחברת הכנסת מלינובסקי תציג את הדברים, אנחנו נתחיל עם המשרד לשוויון חברתי, עם גברת שפיגלמן, ראש מטה "ישראל דיגיטלית", עם הסגנית יעל.
אורי מקלב: יציגו מצגת, אבל קודם כל ניתן לחברת הכנסת מלינובסקי.
יוליה מלינובסקי: שלום לכולם, בוקר טוב, תודה רבה לכולכם שהגעתם.
יוליה מלינובסקי: יש לי חלום.
יוליה מלינובסקי: אני אתחיל עכשיו מהסוף, מהחלום, ואחר כך נחשוב האם ניתן להגיע אליו.
יוליה מלינובסקי: יש לי חלום, שאזרח ניגש למחשב, יש לו שאלון בן כמה אתה, מה מצבך, שאלון שנותן תמונה על מצבו ובסוף הוא מקבל פלט שיש שם הצלבה של כל המידע בין כל הרשויות, משרדים והגורמים הרלוונטיים, וכתוב, דע לך שאולי אתה זכאי לדיור סוציאלי.
יוליה מלינובסקי: כדאי לך לבדוק.
יוליה מלינובסקי: דע לך שאולי אתה זכאי לתרופות נוספות, דע לך שאולי יש לך החזר מס הכנסה.
יוליה מלינובסקי: זה החלום שלי.
יוליה מלינובסקי: מה הכנסה, שזה סיוט בפני עצמו, כשאתם רוצים כסף, אתם יודעים לקחת את זה בשנייה.
יוליה מלינובסקי: כשצריך להחזיר לאזרח, האזרח צריך לעבור גיהינום.
יוליה מלינובסקי: רק לאחרונה היה לי סיפור אתכם וזה לא בגלל שאתם רעים.
יוליה מלינובסקי: זו בירוקרטיה, כי ככה זה עובד.
יוליה מלינובסקי: היה לי רק עכשיו סיפור עם איזשהו אזרח, פניית ציבור, שלכבוד הפנייה הזאת מס הכנסה משנה נהלים.
יוליה מלינובסקי: הם שנים לא ידעו שהם מתנהלים לא טוב.
יוליה מלינובסקי: עכשיו הם משנים את הנהלים.
יוליה מלינובסקי: טוב שזה קרה, טוב שהוא פנה אלי, טוב שאני פניתי למשה אשר.
יוליה מלינובסקי: זה משהו שהוא לא הגיוני, אז זה החלום שלי ואני יודעת שבמדינות אירופה זה כבר מתקדם, זאת אומרת שתהיה הצלבה בין המידע.
יוליה מלינובסקי: היום כל משרד מחזיק מידע משלו, אבל אין את סך כל מידע.
יוליה מלינובסקי: אנשים צריכים להתרוצץ, ואם יש להם כוח ויש להם שכל ויש להם את האפשרויות ויש להם את ההבנה להוציא את זה מכל המשרדים.
יוליה מלינובסקי: רק לאחרונה היה בתל אביב מקרה שמשפחה שמתקשה ביום יום נתקלו בקשיים וכו'.
יוליה מלינובסקי: הם לא ידעו שבגלל שהם מקבלים הבטחת הכנסה, והם כן מקבלים הבטחת הכנסה, יכול להיות שהם זכאים לדיור סוציאלי.
יוליה מלינובסקי: אף אחד לא אמר להם, אבל כן הם זכאים לדיור סוציאלי כי יש להם ילדים והמצב קשה וכו' וכו'.
יוליה מלינובסקי: אם הם היו יודעים או מישהו היה מספר להם, הם היו אולי מקבלים את הדיור הסוציאלי וזה היה משפר את המצב שלהם.
יוליה מלינובסקי: עוד מקרה נוסף, גברת שחלתה בסרטן ועקב הטיפולים השיניים שלה התקלקלו.
יוליה מלינובסקי: היא לא ידעה שמגיע לה טיפול שיניים.
יוליה מלינובסקי: נכון, אנחנו דיברנו על זה עם משרד הבריאות.
יוליה מלינובסקי: זה לא דיון ראשון.
יוליה מלינובסקי: עקב כך אנחנו דרך משרד הבריאות עשינו מהלך יוצא מן הכלל.
יוליה מלינובסקי: הנגשנו מידע לחולי סרטן, בשפות.
יוליה מלינובסקי: אנשים לא יודעים מה מגיע להם, כי מה קורה שם?
יוליה מלינובסקי: כל קופה, יש לה את התנאים שלה, אז הם לא ממהרים לפרסם מה מגיע לחולה סרטן.
יוליה מלינובסקי: גם יש זכויות שהמדינה נותנת, למשל הנחה בחשמל.
יוליה מלינובסקי: יש משהו עם משרד התחבורה, תו נכה מי שעובר טיפולים וכו' וכו', אבל זה לא בא כחבילה אחת, זה מפוזר, אז לאנשים אין שום סיכוי להגיע למידע הזה.
יוליה מלינובסקי: רק אם אתה בריא, צעיר ויודע להשתמש באינטרנט, איכשהו יש לך סיכוי להגיע למידע.