GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוליה מלינובסקי: אם אתה חולה ומבוגר ועוד לא יודע עברית, אין לך סיכוי בחיים.
יוליה מלינובסקי: דוגמא שתבינו את המצב.
יוליה מלינובסקי: במשרד השיכון והבריאות כבר עשר שנים יש תכנית שעוזרת לאנשים בתשלומי משכנתא, אלו שמבוגרים, קצבת זקנה, הבטחת הכנסה.
יוליה מלינובסקי: אף אחד לא יודע מזה.
יוליה מלינובסקי: פשוט לא יודעים.
יוליה מלינובסקי: המשרד בעצמו לא ידע שיש להם כזו תכנית.
יוליה מלינובסקי: אנשים שחיים על 3,000 שקל בחודש ומשלמים עדיין משכנתאות כי לקחו אותן כשהם היו כבר מבוגרים ולא הספיקו לשלם אותן, לא ידעו והמשרד לא עשה שום דבר כדי שהם ידעו שמגיע להם איזשהו החזר הוצאות, סיוע בתשלום המשכנתא, אז עקב מהלך, ועדות בכנסת, עשיתי חיבור בין משרד לבנק.
יוליה מלינובסקי: אנשים התחילו לקבל את זה, אבל בן אדם ששילם משכנתא וחי על 3,850 שקל ופתאום הוא מקבל סיוע בחודש, 200 שקל, במימדים שלו זה המון וזה מגיע לו כבר עשר שנים, ובמשרד היה תת ביצוע תקציבי כמובן.
יוליה מלינובסקי: אנחנו מכירים את זה, נכון?
יוליה מלינובסקי: אז זה המצב.
יוליה מלינובסקי: שאלתי את משרד השיכון.
יוליה מלינובסקי: אתמול דיברתי איתם.
יוליה מלינובסקי: אמרתי, אתם יודעים את כל התכניות שלכם יש במשרד?
יוליה מלינובסקי: הם אמרו, לא.
יוליה מלינובסקי: יש אפשרות לבדוק?
יוליה מלינובסקי: לא ידעו איך לעשות.
יוליה מלינובסקי: אמרתי, אולי אם תלכו לכסף, כי כסף תמיד מדבר.
יוליה מלינובסקי: כסף יודעים לדבר.
יוליה מלינובסקי: בקיצור, אנחנו בבעיה.
יוליה מלינובסקי: יכול להיות שהממשלה וכל משרד וכל גוף עושה משהו ומקדם משהו ופועל, אבל אף אחד לא יודע מזה.
יוליה מלינובסקי: אין שיתוף פעולה, אין ממשק בין הדברים.
יוליה מלינובסקי: החלום שלי, שאנחנו נגיע למצב שכל המידע הממשלתי על הזכויות יהיה מרוכז, מסודר, מוצלב ונגיע למצב שאזרחים ידעו למצות את הזכויות שלהם, כי אני מאמינה שהרבה אנשים לא ממצים את הזכויות שלהם וככה הכסף שמגיע להם נשאר בממשלה.
יוליה מלינובסקי: ב-97' הממשלה ייסדה מה שנקרא "ממשל זמין".
יוליה מלינובסקי: אני דרך אגב ניסיתי להגיע לתקציבים שלכם.
יוליה מלינובסקי: לפי מה שאני אתמול בדקתי, הביצוע אפס.
יוליה מלינובסקי: תקן אותי אחר כך אם אני טועה, מבחינת התקציבים.
<יאיר פרנק: 97% במשך שנתיים רצוף.
<יאיר פרנק: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אז זה מ-97', זה "ממשל זמין" שאתם חלק ממשרד ראש הממשלה.
<יאיר פרנק: בנוסף לכך, ב-2013 קיבלנו "ישראל דיגיטלית".
<יאיר פרנק: אני מרגישה שיש ריבוי גופים שבעצם הם עושים אותו דבר.
<יאיר פרנק: זה כמו רשות סייבר והגנת הפרטיות.
אורי מקלב: יוליה, את צריכה יותר להשתתף בדיונים.
אורי מקלב: זה דברים שאנחנו דנים בהם.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אבל אני השתתפתי בזה.
אורי מקלב: אנחנו ישבנו על זה, על ביומטריה.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> רשות הסייבר ורשות הגנת הפרטיות.
אורי מקלב: הכי בריא והגיוני שזו תהיה רשות אחת כי הם עושים אותו דבר.
אורי מקלב: הם בעצם באותו תחום.
אורי מקלב: לא, הפרידו אותם.
אורי מקלב: אותו דבר פה.
אורי מקלב: יש לנו "ממשל זמין" שכביכול זו הכתובת.
אורי מקלב: בנוסף, קיבלנו "ישראל דיגיטלית" שעד לאחרונה היה חלק ממשרד ראש הממשלה.
אורי מקלב: אני חייבת להגיד שהסיפור עם "ישראל דיגיטלית" התחיל עוד ב-2010.
אורי מקלב: זה מדהים.
אורי מקלב: לקח שלוש שנים מהחלטת הממשלה הראשונה עד בעצם שהגוף הזה קם, אבל הפרידו אותם והם היו צריכים להיות חלק מארבעת הגופים שמתעסקים עם הממשל, עם הדיגיטלי.
אורי מקלב: אנחנו מתפרסים קצת.
אורי מקלב: זה עוד נושא של הריבוי.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> זה ריבוי, אבל עדיין.
אורי מקלב: אני יודעת ש"ממשל זמין" בשנת 2015 השיג פרוייקט חדש שזה נקרא פרוייקט "איתן", שבעצם כבר מתקדמים לכיוון שאני חולמת עליו.
אורי מקלב: זה בעצם נותן אפשרות חיבור בין בתי חולים וקופות חולים והמטופל מגיע ורואים את כל התיק שלו, אם אני לא טועה.
אורי מקלב: אני מבינה שזה פרוייקט די מוצלח והוא מתקדם.
אורי מקלב: אני יודעת שיש כבר דוגמא, אדוני היושב ראש, שאתה יזמת, שניסית ללכת בדרך הזאת.
אורי מקלב: יש כבר דוגמאות שהשגת שתי עמדות מחשוב.
אורי מקלב: יותר.
אורי מקלב: כמה עמדות.
אורי מקלב: מה שראית, הוספנו.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אבל זה עדיין רק טפסים, זה לא מידע, נכון?
אורי מקלב: מה שדיברת עם יאיר לפני הישיבה, הוא בטח ירחיב על זה, היה על נושא, צעד אחד קדימה.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> למשל מס הכנסה שלילי.
אורי מקלב: אנשים לא יודעים לבקש את זה כי הם לא יודעים שזה מגיע להם ואז הם לא מקבלים מה שמגיע להם.
אורי מקלב: למשל, הייתה לי אפשרות להזין פרטים שלהם, הכנסה ממוצעת ודברים כאלה.
אורי מקלב: יכול להיות שהיו אומרים לי, גברת, יכול להיות שיש לך אפשרות לקבל את מענק העבודה.
אורי מקלב: יכול להיות שזה לא מגיע לי אחרי בדיקה מול גורם רלוונטי, אבל עדיין שהמידע הזה יזרום אלי.
אורי מקלב: נושא אחרון.
אורי מקלב: אני כל הזמן מדגישה ואומרת, עם כל הכבוד, אנחנו מדינת עלייה.
אורי מקלב: במדינת ישראל יש 1.5 מיליון אזרחים שהם לא דוברי עברית.
אורי מקלב: זה ערבית, זה רוסית, זה צרפתית וזה כל מיני שפות.
אורי מקלב: אנחנו כממשלה לא יכולים להתעלם מזה.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להתעלם מאזרחים שלא יודעים למצות את הזכויות שלהם בגלל חוסר השפה ואנחנו לא נעשה עם זה שום דבר ונשב בחיבוק ידיים.
אורי מקלב: זה עוד דגל שאני מנסה להוביל פה בכנסת.
אורי מקלב: תודה רבה על העלאת הנושא.
אורי מקלב: באמת טוב מאוד על נושא שאנחנו קבענו לדבר עליו, שזה למנוע ולצמצם את הפערים הדיגיטליים, שיש בזה הרבה תת נושאים.
אורי מקלב: הפערים האלה נמצאים בהרבה מקומות.
אורי מקלב: נתנו את זכות הבכורה בדיון הזה כשלב אחד, כדוגמא אחת בנושאים שאת העלית.
אורי מקלב: אין לי ספק, אני לא חושב שיש מחלוקת על מה שאת אומרת, שכמה שיותר ידעו, ככה אנשים יוכלו יותר לממש את הזכויות.
אורי מקלב: אין לנו ספק גם בכך.
אורי מקלב: יש הרבה אנשים שלא מממשים את הזכויות שלהם בגלל שהם לא יודעים.
אורי מקלב: אני מקווה שאנחנו לא נמצאים היום במצב שאנחנו מקשים בבירוקרטיה, שאנחנו מונעים מידע כדי שאנשים לא יממשו את הזכויות.
אורי מקלב: לא פעם דנו בנושאים מסוימים.
אורי מקלב: המשרד לא פרסום.
אורי מקלב: היה לנו עניין כי שבסעיף הזה יש כך וכך תקציב, זה בנוי לכך וכך אנשים.
אורי מקלב: יש שטף של אנשים, לא נוכל לתת את כל התקציב, אז נוח למשרדים, נוח לגופים שזה יישאר במתכונת כזו או אחרת ולא מעט סעיפים, התקציבים לא מומשו.
אורי מקלב: זה שהיום השקיפות, המידע כבר גורם גם להיערך, זה כבר עידן אחר וזה חלק מהנושא.
אורי מקלב: השקיפות היא לא רק על נגישות קלה, אלא גם באמת היכולת לדעת את הזכויות, לדעת את כל הנושאים, את האפשרות לברר אותם, מתי זה מגיע, האפשרות לדעת או כשאתה צריך גם לברר אם מגיע ואתה עומד מול פקיד או שאתה לא מגיע לפקיד ואתה לא יכול וצריך לחכות שעות, אז גם אדם לא ממשיך הלאה, אבל כשהכול נמצא קרוב אליך אז כמובן שזה אחרת.
אורי מקלב: אני רואה את הנושא, בעיקר איך אנחנו עושים את המימוש.
אורי מקלב: איך באמת גורמים לכך שאדם שנניח הוא זכאי להבטחת הכנסה, הוא יקבל את כל המידע שיש למי שמגיע הבטחת הכנסה, בין אם זה נסיעה באוטובוס או הנחה בתרופות או הנחה בתשלומים כאלה ואחרים, וזה לא סתם מגיע אליו, זה כתוב.
אורי מקלב: מי שרוצה לקרוא, הבטחת הכנסה זכאי לזה, לזה ולזה, אבל שזה יגיע אליו עם עוד מקומות.
אורי מקלב: שזה מצלצל ואומר, שמע, אתה במקרה גם מקבל קצבת זקנה, אתה לא רק הבטחת הכנסה, אלא אתה מקבל מעוד מקום.
אורי מקלב: תשמע, אם תקבל קצבת זקנה, אתה צריך לדעת שיש לך אולי זכות להבטחת הכנסה ואם יש לך הבטחת הכנסה אתה יכול לקבל עזרה בדיור מוגן.
אורי מקלב: אם אנחנו יודעים שאתה נמצא בדיור מוגן, ביטוח לאומי יודע שאנחנו לוקחים את המשכורת שלך או לוקחים איזו קצבה שלך ומשלמים.
אורי מקלב: יש כל כך הרבה תחנות שיכולות להזכיר ויכולות לעורר.
אורי מקלב: אם יש סנכרון בין הדברים, הם יכולים לעזור בעניין.
אורי מקלב: דיברת לדוגמא על חולי סרטן.
אורי מקלב: זה נכון שלא רבים יודעים שחולה אונקולוגי מקבל הדרכה מעובד סוציאלי והוא מקבל את הזכויות שלו, אבל לפעמים טיפולי שיניים קורים אחרי חמש שנים כי אדם מקבל הקרנות.
אורי מקלב: לא רק לפעמים, הרבה פעמים דווקא הפגיעה בשיניים באה לידי ביטוי גם אחרי ארבע וחמש שנים.
אורי מקלב: זה לא רק שאומרים את זה, אלא שבזכויות יש הרבה יותר זמן לממש את זה.
אורי מקלב: כאן הידע.
אורי מקלב: אדם שנמצא בתוך מחלה, הוא לא תמיד מפנים את זה ויודע לקשר בין הדברים.
אורי מקלב: אני היום מטפל בכמה מקרים של חולים אונקולוגיים שמתדיינים מול קופת החולים.
אורי מקלב: לא משלמים את המגיע.
אורי מקלב: צריכים לפנות לממונה על מימוש חוק בריאות ממלכתי, ויכוחים הלוך ושוב, חייבים את המחיר שקופת החולים משלם.
אורי מקלב: הוא הלך לרופא פרטי, כמובן, בסופו של דבר.
אורי מקלב: אין לקופת חולים את האפשרות לטפל במורכבות שלאחר טיפול הקרנתי בראש ואז קופת החולים צריכה לשלם לך את המחיר שהיא לוקחת עבור טיפולים כאלה וכאלה ואז עליך להגדיר את הטיפול הזה.
אורי מקלב: אנשים, אני רק מביא לכם דוגמא, ודוגמא אחת שהביאה חברת הכנסת מלינובסקי, כמה שזה לא רק הזכויות.
אורי מקלב: אתה יודע כמה הוא צריך להתגלגל וכמה זה מורכב כדי גם לממש את הזכויות.
אורי מקלב: זה לא רק לממש, זה להיאבק על הזכות.
אורי מקלב: זה פעם אחת.
אורי מקלב: היו צריכים להיות קנסות ולא קנסות קטנים, עיצומים משמעותיים בקופת חולים שהיא מנעה ממך את היכולת לממש את הזכות שלך, רק על ידי תביעה שלך כמו שאנחנו לפעמים עושים בחברות סלולר.
אורי מקלב: אנחנו מנסים לממש את זה מול גופים פרטיים.
אורי מקלב: גם מול גופים ציבוריים צריך לעשות את זה.
אורי מקלב: לא יכול להיות שקופת חולים דוחה אותך, הממונה על מימוש זכויות מחזיר לך את הזכויות שלך.
אורי מקלב: צריך להיאבק על הזכויות שלך ואחרי שזה קשה לו מאוד לממש את זה בגלל שהתנאים - - - <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> א', קודם כל אתה צריך לדעת שזה מגיע לך.
אורי מקלב: אחר כך אתה צריך לעשות מלחמה שיתנו לך, אם בכלל.
אורי מקלב: אנחנו נתנו הקדמה ארוכה.
אורי מקלב: למעשה אנחנו רוצים לשמוע.
אורי מקלב: הראו לי כמה שרוצים להגיב על מה שעד עכשיו נאמר.
אורי מקלב: אנחנו נעשה את זה לפי סדר בפרק הזמן שיש לנו.
אורי מקלב: בבקשה, גברת שפיגלמן.
<שי-לי שפיגלמן: בוקר טוב.
<שי-לי שפיגלמן: אני ראש מטה "ישראל דיגיטלית", המשרד לשוויון חברתי.
<שי-לי שפיגלמן: אמונה על "ישראל דיגיטלית".
<שי-לי שפיגלמן: אני ברשות
<שי-לי שפיגלמן: כם אגיד כמה מילים קצרות על התכנית הלאומית הדיגיטלית שעברה בממשלה לפני חודש, בעצם הגדירה את התכנית הדיגיטלית הלאומית של מדינת ישראל לארבע השנים הקדימה, שכוללת בתוכה גם את נושא צמצום הפער הדיגיטלי ואוריינות דיגיטלית וגם מיצוי זכויות.
<שי-לי שפיגלמן: נראה שלפחות חלק מהחלומות אנחנו מנסים להגשים לך, אז תיכף נציג את זה מאוד בקצרה, ואחרי זה אנחנו נציג גם מה אנחנו עושים בעולם לצמצום הפער הדיגיטלי ואוריינות דיגיטלית וגם בנושא מיצוי זכויות.
<שי-לי שפיגלמן: גם רשות התקשוב תשתתף, כי גם הם פעילים.
<שי-לי שפיגלמן: אז בעצם הממשלה אישרה את התכנית הלאומית שבעצם יש לה שלוש מטרות מרכזיות: צמצום פערים חברתיים, ממשל חכם וידידותי וצמיחה כלכלית מואצת.
<שי-לי שפיגלמן: בעצם אנחנו רוצים לקחת את המהפכה הדיגיטלית או ההזדמנות הטמונה בעולם הדיגיטלי החדש לשלוש המטרות האלה.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו כרגע רוצים ספציפית להתמקד בנושא של צמצום פערים, כי זה הנושאים שהיום בוועדה.
<קריאה: גם מיצוי זכויות.
<שי-לי שפיגלמן: מיצוי זכויות זה תחת צמצום פערים, אז גם מתחת למטרת העל של צמצום פערים חברתיים באמצעות הכלים הדיגיטליים, בעצם שלושה יעדים מרכזיים שאושרו בממשלה: קירוב הפריפריה הגיאוגרפית החברתית שבתוכה נמצא שיפור האוריינות הדיגיטלית, כי באמת האוכלוסיה בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, הרבה מהם, אין להם אוריינות דיגיטלית וזה חלק מהאמצעים.
<שי-לי שפיגלמן: הורדת יוקר המחיה ומחירי הדיור, שוב, באמצעים דיגיטליים, ונושא של מיצוי זכויות, גם הנגשת המידע, מה שדיברתם, וגם אחרי שיש לנו את המידע, איך אנחנו גם מייעלים את התהליך.
<שי-לי שפיגלמן: כל זה אושר כחלק מהתכנית הלאומית שהממשלה אישרה בחודש הקודם.
<שי-לי שפיגלמן: (הצגת מצגת) אני רוצה להזכיר ש"ישראל דיגיטלית" עובדת בתחומי ליבה ותחומי רוחב.
<שי-לי שפיגלמן: את תחומי הליבה אתם רואים פה.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עוסקים גם בחינוך והשכלה, עבודה ורווחה, בריאות, דיור, כלכלה, ערים חכמות ב-e-gov.
<שי-לי שפיגלמן: המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית", e-gov אמון עליה עם רשות התקשוב.
<שי-לי שפיגלמן: תיכף ניתן לראש רשות התקשוב להתייחס, וגם בתחומי רוחב שאמורים לסייע באופן רוחבי/משרדיים/ממשלתיים גם לנושא של הון אנושי דיגיטלי שתחת זה נופל גם אוריינות דיגיטלית, נושא של רגולציה ואיך מתאימים את הרגולציה לעידן הדיגיטלי, הרכש שיאפשר מיצוי זכויות שדיברנו, ותשתיות טכנולוגיות.
<שי-לי שפיגלמן: בעצם כל זה ביחד זה המיזם הלאומי.
<שי-לי שפיגלמן: למיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית" שותפים המון שותפים.
<שי-לי שפיגלמן: יש גם "ישראל דיגיטלית" ברשות התקשוב, יש גם משרדי ליבה ומשרדי יישום, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד הכלכלה, משרד הרווחה.
<שי-לי שפיגלמן: יש גופים רחבים יותר במגזר הציבורי, עמותות, אקדמיה.
<שי-לי שפיגלמן: כדי להצליח להפוך את ישראל לדיגיטלית יש פה המון שותפים וזו עבודה רוחבית מלאה שהמון גופים שותפים בה.
אורי מקלב: רשויות מקומיות גם.
<שי-לי שפיגלמן: רשויות מקומיות, בוודאי.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עושים עבודה גדולה עם רשויות מקומיות בנושא של רשויות דיגיטליות ורשויות חכמות.
<שי-לי שפיגלמן: "ערים חכמות" זה אחד מהדברים.
יוליה מלינובסקי: את יודעת שיש הרבה הנחות בארנונה לאנשים, שהם לא ממצים אותן בגלל שהם לא יודעים?
<שי-לי שפיגלמן: תיכף אנחנו נציג את זה.
<שי-לי שפיגלמן: בהחלטת הממשלה שבאה בחודש הקודם, 2733, יש שני סעיפים רלוונטיים לדיון הזה.
<שי-לי שפיגלמן: היא החלטה יותר מלאה.
<שי-לי שפיגלמן: אחד מהם, שהממשלה הורתה למשרד לשוויון החברתי, ל"ישראל דיגיטלית" ביחד עם משרד המדע לגבש תכנית לאוריינות דיגיטלית לצמצום הפער הדיגיטלי תוך התייחסות למגזרים השונים, ואנחנו נציג חלק מהעבודה שנעשתה כבר.
<שי-לי שפיגלמן: זו בעצם עבודה שהתחילה, אבל קיבלה אחריות מלאה בהחלטת הממשלה.
<שי-לי שפיגלמן: הנושא השני זה נושא של טרנספורמציה, שירותים ממשלתיים.
<שי-לי שפיגלמן: בעצם איך אנחנו עושים טרנספורמציה, מהפכה בשירותים הממשלתיים, שהנושא הראשון שהממשלה הורתה ל"ישראל דיגיטלית" ביחד עם רשות התקשוב להוביל, זה הנושא של מנוע מיצוי זכויות, בעצם לראות איך אפשר בדיוק בין כל המשרדים השונים להביא את כל המידע ואנחנו כבר עובדים על זה ואנחנו אפילו נציג את תחילת העבודה מייד אחרי זה.
<שי-לי שפיגלמן: לפני שנדבר על אוריינות דיגיטלית, אני רוצה ברשות
<שי-לי שפיגלמן: כם לתת רשות לראש רשות התקשוב יאיר פרנק שיגיד כמה מילים על השירות הממשלתי.
יוליה מלינובסקי: אתם עובדים ביחד.
יוליה מלינובסקי: זה משהו אחד, זה משהו אחר, אבל זה אותו דבר.
<יאיר פרנק: עוד רגע אני אגיע לזה, במשפט אחד, כי כמו שאמר היושב ראש, הוועדה הזאת דנה בנושא הזה בין שלוש לארבע פעמים.
<יאיר פרנק: ראשית, אני שמח על השילוב של שני הדברים האלה ביחד, כי מה שיושב ראש הציג ומה שחברת הכנסת מלינובסקי הציגה, זה שני דברים שונים, אבל הם בסוף משתלבים ביחד.
<יאיר פרנק: אנחנו שמחים מאוד שאנחנו בכלל מתעוררים לדיון הזה.
<יאיר פרנק: למה אני מתכוון?
<יאיר פרנק: אנחנו נמצאים בתכנית מואצת ובשנים האחרונות בקצב הולך וגובר, של הנגשת כל שירותי הממשלה באופן מקוון ודיגיטלי.
<יאיר פרנק: לחלום שלך אני רוצה להוסיף חלום נוסף שבא ואומר, כל שירותי הממשלה נמצאים בסלולר, כולל שירותים שהיום דורשים מאיתנו להביא מסמכי מקור, שירותים שאומרים לנו שאתה חייב להתייצב ולחתום בפני פקיד וכן הלאה וכן הלאה.
<יאיר פרנק: עכשיו בואו נסת
<יאיר פרנק: כל רגע על העסק משני צדדים.
<יאיר פרנק: פעם אחת, יש באמת חשש שברגע שעוברים לשירותים דיגיטליים נוצרת איזושהי אוכלוסיה מסוימת שמסוגלת לעשות את זה ונהנית מזה, ואוכלוסיה אחרת שלא עושה את זה ולא נהנית מזה, אבל החוכמה צריכה להיות, ופה פחות או יותר רק בהקשר הזה אני אתן את הדוגמא למשל על הפרדת העבודה בין "ישראל דיגיטלית" לבין רשות התקשוב, שבסוף משתלבת, ושרשות התקשוב מאיצה עכשיו את הממשלה לעוד ועוד שירותים דיגיטליים ו"ישראל דיגיטלית" מאיצה עכשיו את הממשלה לעוד ועוד אוריינות, לעוד ועוד יכולות מיצוי זכויות, ואת כל הדבר הזה אנחנו עושים במשולב.
<יאיר פרנק: אתן דוגמא.
<יאיר פרנק: אנחנו לוקחים עכשיו את כל הממשלה ושמים אותה באתר אינטרנט אחד.
<יאיר פרנק: לא פה, פה, פה, פה.
<יאיר פרנק: ברגע שכל המידע וכל השירותים נמצאים במקום אחד, היכולת למצות את המידע ולמצות זכויות מן המידע, וברגע שמיצינו זכות מהמידע, כבר להצביע על הבן אדם, לאיזה שירות הוא צריך להפעיל כדי לקבל את הדבר הזה, שם אותנו בשלוש מאות צעדים קדימה למול המצב היום שכל אחד נמצא בנפרד, אז המאמץ הזה הוא מאמץ שלוב לטובת הדבר הזה.
אורי מקלב: אבל איך הוא לא יטבע בים החומר?
אורי מקלב: איך יהיו ההצלבות?
<יאיר פרנק: עוד מעט תראו את זה.
<יאיר פרנק: אני יותר מתייחס כרגע לנקודה שהעלית קודם.
<יאיר פרנק: עוד מעט בדיוק תראו את זה, ואז כתוצאה מזה שכל השירותים בעזרת השם יהיו דיגיטליים, אנחנו מפנים את הלשכות לאנשים שפחות נגישים.
<יאיר פרנק: מה קורה היום?
<יאיר פרנק: היום אם השירות הוא לא דיגיטלי, כולם מגיעים ללשכות לקבל אותו.
<יאיר פרנק: מחר השירות הופך להיות דיגיטלי, 60%, 70%, 80%, לא יודע, ועם השנים זה רק ילך ויגדל, מהאוכלוסיה תהיה מסוגלת לצרוך אותו דיגיטלית.
אורי מקלב: תראה איך הבנקים, מה שהם עושים.
<יאיר פרנק: כשהצגנו את התכנית אמר ראש הממשלה במפורש, אין לנו כוונה לסגור לשכות.
<יאיר פרנק: אני אגיד יותר מזה.
אורי מקלב: לא, לא, אני התכוונתי באופן החיובי, שיש בעיה בבנקים שהיא שונה לגמרי, אבל החלק הזה שהיום הם מצמצמים כוח אדם וחוסכים בכוח אדם, באופן החיובי, בגלל שחלק גדול מהאנשים לא צריכים להגיע.
אורי מקלב: אני נמצא בסניף בנק.
אורי מקלב: אומר, מימיי בפתיחה הייתי פעם אחת.
אורי מקלב: אני כבר שנים נמצא בסניף הזה.
אורי מקלב: אני לא מכיר את הסניף הזה בכלל.
אורי מקלב: לא יודע איך הוא נראה מבפנים.
<יאיר פרנק: מצוין, וברגע שאתה לא מכיר את הסניף, פינית אותו למישהו אחר, אבל הבנקים הולכים ומצמצמים את כמות הסניפים.
אורי מקלב: בלי לפגוע באוכלוסיה כמובן.
<יאיר פרנק: אנחנו היום לא עושים את זה.
אורי מקלב: אני אומר, אתה מדבר עכשיו על מי שכן יש לו נגישות.
אורי מקלב: אני אומר, לא נחשוב להפריד לאלה שלא מקבלים את הנגישות.
<יאיר פרנק: ולכן התנועה נעשית במשולב: פעם אחת, עוד ועוד שירותים דיגיטליים, ופעם שנייה, להעלות את היכולת של אלה שאינם יכולים לצרוך את השירותים הדיגיטליים, לסדר את האוריינות וכן הלאה.
<יאיר פרנק: בואו נסתכל רגע אחד על אוכלוסיה של מוגבלים ביכולת התנועה שלהם, לדוגמא.
<יאיר פרנק: זו גם אוכלוסיה שאנחנו חפצים ביקרה, יוכל לעשות את כל שירותי הממשלה מהבית.
<יאיר פרנק: לא יצטרך ללכת לשום מקום.
<יאיר פרנק: לצד זה, אם מישהו כן צריך להגיע, אז אם מקודם היו במשרד הרישוי סניף חולון אלף אנשים ביום, מחר יהיו שם שלוש מאות אנשים ביום, השירות יראה אחרת לגמרי.
יוליה מלינובסקי: אני יכולה לשאול אותך משהו?
יוליה מלינובסקי: הבעיה, שלפעמים פקידים בממשלה לא יודעים בעצמם מה יש להם.
יוליה מלינובסקי: הבעיה פה איך להוציא את ההון הזה שיש במשרדי ממשלה תכניות רבות שאחר כך אנחנו רואים תת ביצוע - - -
אורי מקלב: אם אנחנו מדברים על דיגיטלי, אז לא הפקיד צריך לדעת את זה.
אורי מקלב: ברגע שהמחשב ידע, אז מישהו אחד יודע.
<יאיר פרנק: וגם הפקיד יוכל לעשות בזה שימוש.
<יאיר פרנק: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> מצוין, אז אני אתן עוד דוגמא שתבינו לעומק.
<יאיר פרנק: אנשים, פעם כשהיה להם רכב, המדינה החליטה שלא מגיע להם הבטחת הכנסה.
<יאיר פרנק: היה כזה דבר, ושללו מאנשים הבטחת הכנסה.
אורי מקלב: רכב משנת כך וכך.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> כן, רכב מצ'וקמק.
אורי מקלב: בן אדם קנה כשהוא עבד.
אורי מקלב: עברו עשרים שנה, עדיין נוסע, אין לו משהו אחר.
אורי מקלב: היום הורידו את זה.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> דקה.
אורי מקלב: היה פסק דין של השופטת בייניש, פסק דין אחרון שלה, שהיא אמרה שלכבוד כבוד האדם וכו'.
אורי מקלב: הכנסת שינתה.
אורי מקלב: אנשים באו לביטוח לאומי לבקש שיחזירו להם הבטחת הכנסה.
אורי מקלב: ביטוח לאומי לא ידע על זה.
אורי מקלב: אני עוד הייתי חברת מועצה, אגב, בחולון.
אורי מקלב: אנשים באו אלי.
אורי מקלב: הלכתי איתם עם פסק הדין ביד, עם החוק כבר ביד.
אורי מקלב: הפקידות לא ידעו.
אורי מקלב: זה לב הבעיה.
<קובי הלפרין: ביטוח לאומי הודיע שיהיה לו זמן יישום כמו לכל חקיקה וכנראה על זמן היישום הזה את מדברת.
<קובי הלפרין: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> הפקידות לא ידעו.
<קובי הלפרין: בסוף הבינו שיש להם בעיה.
<קובי הלפרין: בן אדם מגיש מסמכים וביטוח לאומי, לקח להם חצי שנה להתחיל לשלם לו וגם רטרואקטיבית מזמן החקיקה.
<קובי הלפרין: מה אני מנסה להגיד?
<קובי הלפרין: זה מצוין מה שאתה מציג אם אני יודעת להשתמש באינטרנט ואני יודעת לחפש.
<קובי הלפרין: הבעיה שלי זה ההצלבות.
<קובי הלפרין: <קריאה:> הנה התשובה.
<שי-לי שפיגלמן: אני רוצה להציג שני מיזמי גדולים שאנחנו עושים, שעונים בדיוק על הדברים האלה.
<שי-לי שפיגלמן: אחד, נושא האוריינות הדיגיטלית.
<שי-לי שפיגלמן: בעצם מה זו אוריינות דיגיטלית?
<שי-לי שפיגלמן: זה אומר היכולת להשתמש באינטרנט לשלוש משימות מרכזיות: קודם כל כישורי חיים.
<שי-לי שפיגלמן: אני רוצה ללכת לבנקים, קופות חולים, להזמין תור בקופת חולים, אני עושה את הקניות באינטרנט, אני רוצה לחפש מידע באינטרנט.
<שי-לי שפיגלמן: כישורי חיים היום בעידן הדיגיטלי זה כמעט זכות בסיסית כמו ידיעת קרוא וכתוב.
<שי-לי שפיגלמן: סוג הכישורים השני זה כישורים תעסוקתיים.
<שי-לי שפיגלמן: היום למצוא עבודה מאוד קשה אם אין לך כישורים דיגיטליים בסיסיים, וכמובן שימושי מחשב.
<שי-לי שפיגלמן: התכנית שלנו מקיפה את כל סוגי הכישורים האלה.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו רואים שבמדינה לפי סקר פיאק שנעשה לאחרונה ב-OECD אנחנו במצב לא מאוד טוב.
<שי-לי שפיגלמן: כמעט 25% מהאוכלוסיה בישראל שהם לא באינטרנט, רובם ערבים, חרדים ואזרחים ותיקים, פשוט לא באינטרנט.
<שי-לי שפיגלמן: זו כמות מאוד גדולה.
<שי-לי שפיגלמן: דרך אגב, הסקר מראה שגם אם מוציאים את המגזר הערבי והחרדים, עדיין אנחנו נמצאים קרוב לממוצע ומתחת לממוצע של ה-OECD.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו במצב מאוד לא טוב בנושא של כישורים דיגיטליים וזאת התכנית שאנחנו עושים ביחד עם המשרד המדע.
<שי-לי שפיגלמן: יש פה את נציגת משרד המדע.
<שי-לי שפיגלמן: בעצם אם אנחנו יכולים לראות את המספרים שהסקר מעלה, יש לנו כמעט 200,000 מהאוכלוסיה החרדית שהם לא באינטרנט, כמעט 400,000 מהאוכלוסיה הערבית ועוד 700,000 מהאוכלוסיה הכללית שרובם אזרחים ותיקים והמיזם הלאומי שאנחנו מפעילים פונה לאוכלוסיה הזאת.
<שי-לי שפיגלמן: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> עולים חדשים.
<שי-לי שפיגלמן: עולים חדשים.
<שי-לי שפיגלמן: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> שפה, שוב פעם אני אומרת.
<שי-לי שפיגלמן: לתכנית הלאומית לאוריינות דיגיטלית או לצמצום הפער הדיגיטלי יש שלושה מיקודים מרכזיים: יש מיקוד קהילתי שנקרא "קהילות דיגיטליות" שיעבוד בשלב הפיילוט בבין חמש עשרה לעשרים רשויות, שבעצם יכנס לרשויות חלשות בסוציו אקונומי נמוך, מתחת ל-5.
<שי-לי שפיגלמן: בצורה קהילתית אפשר לצמצם את הפער הדיגיטלי באותה רשות, לעשות מאמץ מרוכז ברשות, כולל עולים, אזרחים ותיקים, בני נוער שיעזרו לרב דורי וכאלה.
<שי-לי שפיגלמן: שוב, מיקוד תעסוקתי.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים ביחד עם שירות התעסוקה, עם מערך הכוונה תעסוקתי, עם מרכזי ריאן של המגזר הערבי כדי לעבוד עם אנשים שהם בצומת תעסוקה וצריכים את הכלים הדיגיטליים גם לכישורי חיים וגם לחיי היום יום.
<שי-לי שפיגלמן: הם בכל מקרה נמצאים שם.
<שי-לי שפיגלמן: באזורי התעסוקה יש בכל מקרה כיתות מחשב, בואו נשתמש בזה כדי לצמצם את הפער הדיגיטלי, לתפוס את עשרות אלפי האנשים שנמצאים באזור התעסוקה, בין אם זה שירות התעסוקה, עוברים בשנה, לבין במערך ההכוון לצמצום הפער הדיגיטלי.
<שי-לי שפיגלמן: המיקוד השלישי הוא באזרחים ותיקים.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו גם הולכים על קורסים לאנשים עצמאיים שיכולים לבוא למרכזי להב"ה או מרכזי תפוח או מרכזי מחשבה טובה או מרכזים אחרים בארץ שיש, וגם תחת מרכזים קהילתיים ודיור מוגן ואפילו מרותקי בית שלא יכולים להגיע למרכזים, להביא להם צמצום הפער הדיגיטלי.
<שי-לי שפיגלמן: התכנית היא רחבה, היא לשלוש שנים קדימה.
<שי-לי שפיגלמן: יש בה תקציב משמעותי ואנחנו מקווים שבעוד שלוש שנים כשנשב פה, הפער הדיגיטלי לא יהיה 25% אלא יהיה הרבה פחות ונוכל לתת מענה.
<שי-לי שפיגלמן: ככל שהשירותים הממשלתיים גם מתקדמים, יותר ויותר אזרחים יוכלו להשתמש בהם.
<שי-לי שפיגלמן: אז זה בנושא אוריינות דיגיטלית.
<שי-לי שפיגלמן: זו תכנית רחבה.
<שי-לי שפיגלמן: אנחנו מתחילים עכשיו להניע אותה.
<שי-לי שפיגלמן: החלטת הממשלה עברה לפני חודש.
<שי-לי שפיגלמן: בשיתוף משרד המדע מובילים ביחד.
<שי-לי שפיגלמן: זה לוקח זמן כי זו אוכלוסיה רבה.
<שי-לי שפיגלמן: זה למעלה ממיליון איש שצריך להעביר אותם לאינטרנט, אבל אנחנו מקווים שבשנתיים-שלוש הקרובות נתחיל לראות תוצאות ושיפור בנושא הפער הדיגיטלי.
<שי-לי שפיגלמן: אני מעבירה ליעל צח, הסגנית שלי, שתדבר על מיצוי זכויות ותענה לך בדיוק על מה ששאלת.
<יעל צח: כמו שאדוני היושב ראש וחברת הכנסת הגדירו, לא רואים שום דבר וזו בדיוק הבעיה.
<יעל צח: הזכויות מבוזרות בין משרדי ממשלה שונים ואוכלוסיות שונות.
<יעל צח: כל מקום שבו יש איקס, זה אומר שמשרד ממשלתי נותן זכות לאוכלוסיה אחרת.
<יעל צח: זה הרקע למה שאת מתארת.
<יעל צח: מבקר המדינה הצביע על זה בעצמו בדוח מ-2015.
<יעל צח: נמצא פה גם פנסיונר של המבקר.
<יעל צח: בעצם אמר, יש שווי של מיליארד זכויות שלא מוצו.
<יעל צח: רשות ציבורית צריכה לספק מידע על הזכות, להסיר חסמים בירוקרטיים למימון שלה, ליידע את הזכאי על זכויות שיש לו במקומות אחרים, בדיוק התייחסתם לזה, וגם להעביר מידע בין הרשויות שיסייע במימוש הזכות, ובעצם המליץ להקים אתר אינטרנט אחוד שזה כבר יש לנו כמו שראש רשות התקשוב ציין, וגם לכלול בו מחשבונים ומנועי חיפוש מתקדמים.
<יעל צח: את זה אנחנו רוצים להציג.
<יעל צח: רגע לפני כן, דוח המבקר בעצם גרם לכל משרדי הממשלה לזוז באי נוחות בכיסא ולהתחיל לעשות הרבה מאוד פעילות בתחום של מיצוי זכויות.
<יעל צח: כמובן שהיו גם יוזמות לפני כן.
<יעל צח: יש פה באמת לכל אחד מהיושבים מסביב לשולחן פעילות בתחום.
<יעל צח: ודאי יתייחסו אחר כך.
<יעל צח: לנו כגוף מתכלל היה חשוב רק שכולנו נדבר באותה שפה ולכן אמרנו, אוקיי, כשאנחנו מדברים על מיצוי זכויות, אנחנו בעצם מדברים על שני דברים שונים: אחד, זה הנגשת מידע על זכויות, כשהכוונה היא פשוט לתת מידע על הזכויות ועל הדרכים למימוש שלהן.
<יעל צח: שניים, זה בעצם מימוש הזכויות עצמן שזה ביצוע התהליך הבירוקרטי.
<יעל צח: ברובד התחתון אנחנו מתייחסים לזה כפירמידה, כי באמת הדברים נבנים אחד על השני.
<יעל צח: ברובד של הנגשת מידע על זכויות אנחנו יכולים להנגיש מידע כללי.
<יעל צח: תיכף נראה דוגמא למה אנחנו עושים בתחום הזה, ואנחנו יכולים להנגיש מידע מותאם לפי מאפיינים או הזדהות, שזה בעצם מה שאת מתארת, את אותן הצלבות.
<יעל צח: אני רוצה להציג מיזם אחר שהוא משותף למשרד המשפטים, לנו עם הג'וינט ולחברת "כל זכות" שנבחרה כמפעילה של המיזם.
<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> זהו, זו השאלה הבאה.
<יעל צח: למה דברים כאלו הממשלה עושה דרך ארגונים פרטיים, אדוני היושב ראש?
<יעל צח: זה מאוד מוזר לי.
<יעל צח: ריבוי גופים ממשלתיים, דווקא אתם הולכים על גוף פרטי?
<יעל צח: <קריאה:> לא רק.
<יעל צח: אנחנו עובדים גם וגם.
<יעל צח: <קריאה:> זו עמותה, קודם כל.
<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> לא משנה, זה גוף פרטי.
אורי מקלב: רוב שירותי הרווחה היום נמצאים בגופים פרטיים.
אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> עוד הפרדה?
אורי מקלב: מי יישא באחריות?
אורי מקלב: <קריאה:> אנחנו.
אורי מקלב: כל מערכת המחשוב הממשלתית היום היא מיקור חוץ, חלק גדול.
<יאיר פרנק: הממשלה תישא באחריות.
אורי מקלב: אני רואה את זה הפוך.