GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רועי פרידמן: אנחנו רואים פה מחקר של וריזון מ-2017 שמספר ש-81% מפריצות שארעו ארעו בגלל ססמאות חלשות או ססמאות שנגנבו, ולכן אנחנו מסמנים את הססמה כפקטור שהוא חלש, זה לא רק אנחנו זה בעולם וזאת מגמה שאנחנו צפויים לראות, פחות הסתמכות על ססמה.
אורי מקלב: יאיר פרנק, בבקשה.
אורי מקלב: אני לא שאלתי דבר אחד, לוח הזמנים או אני אשאל קודם כל שאלה אחרת.
אורי מקלב: יש הגדרה ליעד, מה שאני לא ראיתי פה, יש משהו שאנחנו לא יכולים לעבור אותו, אין לנו ביעדים, משהו שאנחנו חושבים שזה כבר דבר שירות שאנחנו לא יכולים לתת גם עם הזדהות כזו או אחרת.
אורי מקלב: זאת אומרת יש שירותים שמראש אנחנו החרגנו אותם - - -
<רועי פרידמן: בסופו של דבר ההחלטה אם לתת את השירות תוך הזדהות ועוצמת ההזדהות שנדרשת זו החלטה של בעל השירות.
<רועי פרידמן: כלומר אם הדוגמה הקיצונית ביותר זה תיקי אימוץ לדוגמה.
<רועי פרידמן: אם בעל השירות של תיקי אימוץ יחליט שהוא לא מעוניין להנגיש את השירות הזה דיגיטלית זו החלטה שלו.
אורי מקלב: זה לא עובר ביקורת שלכם?
אורי מקלב: זו החלטה - - - של המשרד בעצמו?
אורי מקלב: כל משרד וכל יחידה בתוך משרד - - -
<רועי פרידמן: לפי המדיניות כל יחידה סוברנית להחליט על הנגשת השירות ועל עוצמת הזיהוי הנדרשת כי הם אלו שמכירים את הסיכונים הגלומים בשירות ואת הרגישות של ה- - -
אורי מקלב: אתה יודע שאני ודאי כנמצא הרבה, יש לי הרבה ממשק לפקידות, למנהלים שאתה רואה שחלק זה קיבעונות.
אורי מקלב: בעיני בוודאי, בעיני גם האחרים, בעיני האזרח ולכן הוא גם פונה אלינו בעניין.
אורי מקלב: לא זו אף זו, אלא זה סוג תפיסות אישיות יותר מאשר הן ממלכתיות.
אורי מקלב: השאלה אם תפיסה ממלכתית בעניין הזה - - - אתה הבאת דוגמה שאולי קיצונית באימוץ אבל דרך אגב, התפיסה הזו, הנה אנחנו עוברים שינויים, הנה ניקח אפילו את הנושא של אימוץ שילדים או אנשים שהיום כבר מאומצים אסור להם לפרסם שהם מאומצים כשזה היה התפיסה - - - אנחנו עכשיו עשינו תהליך ששינינו את זה.
אורי מקלב: זאת אומרת, גם הבנו שגם אם יש לזה השלכות, שיש לזה השלכות – כל אחד שמאומץ יש לו הורים מאמצים, יש לו הורים ביולוגיים וכשאנחנו נתנו את האפשרות כן למאומץ וזה עד היום היה שמאומץ סיפר בפורום כזה או אחר בראיון הוא לא יכול היה להזדהות שהוא מאומץ שינינו את זה, זאת אומרת יש תפיסות אחרות היום.
אורי מקלב: אם אתה שואל שהפקידות אלה קובעי המדיניות רצו את זה?
אורי מקלב: לא, זה היה צריך לבוא מחקיקה פרטית ומפעילות אחרת כדי לשנות את המדיניות.
אורי מקלב: אז אם אנחנו ניתן לתפיסה שכל מקום בתפיסה נקרא לזה או שהיא היסטורית או תפיסה אישית או תפיסה שיכולה להיות מדיניות של משרד אבל היא יכול להיות שונה.
אורי מקלב: כמו שאנשים חדשים מגיעים הם פתאום משנים את התפיסה.
אורי מקלב: יכול לבוא מנכ"ל, יכול לבוא מנהל, עושה מהפכות בעניין הזה בתפיסות האלה.
אורי מקלב: אז איפה - - - אני מאוד חושש מזה.
<רועי פרידמן: המבחן שלנו הוא בהעמדת תשתית הזדהות שתהפוך את הנגשת השירותים הזו ליותר קלה.
<רועי פרידמן: ולדוגמה בתקשוב הממשלתי - - - פועלים לגבש תשתית כזו ופעם שתהיה תשתית כזו אז באמת החסמים יהיו הרבה יותר נמוכים.
אורי מקלב: מטבע הדברים דברים שלא עושים בשלב הראשון, הרבה דברים, מה שאתה לא זורק בערב פסח כשאתה עושה את הניקיון אתה לא יכול לזרוק את זה באמצע השנה.
אורי מקלב: דברים שאתה בתפיסה היום שאתה הולך לשינויים אתה לא אומר, אתה מרחיק אותם, זה לא, נחכה, אחר כך, יכול לעבור הרבה זמן עד שזה גם ייכנס לתוך תהליך, לתוך תפיסה.
אורי מקלב: אני חושב שצריך לתת לזה את הדעת בעניין הזה.
אורי מקלב: אבל אני שואל אם היום - - - מכוון שאתה נותן לזה רק למשרדים, לנותני השירות להחליט אז יכול להיות שאנחנו ניתקל במצב שחלק גדול מהדברים האלה לא יהיו מונגשים על ידי הזדהות.
<נעמה בן צבי: השאלה מה קורה היום.
<נעמה בן צבי: זאת אומרת עד עכשיו השיקול דעת של בעלי השירות לא היה מובנה.
<נעמה בן צבי: לכן ראינו את חוסר האחידות בגישות השונות.
<נעמה בן צבי: פה אנחנו מנסים לספק להם כלי שיבנה להם את שיקול הדעת, יפרוש בפניהם את האפשרויות, את השאלות הרלוונטיות, לפתוח את הראש לאיזה שיקולים צריך לשקול ומה ניהול הסיכונים.
<נעמה בן צבי: הרי אנחנו לא יכולים להחליף את המומחיות של כל משרד ממשלתי בהנגשת השירותים.
אורי מקלב: זה מדיניות של כל יחידה, של כל אגף, מנכ"ל צריך לקבל החלטה?
אורי מקלב: מי מקבל את ההחלטה או מי מבקר את ההחלטות, איפה זה מגיע.
אורי מקלב: אז אולי כאן יאיר אתה בחלק הזה, בבקשה.
אורי מקלב: בסופו של דבר אני גם רוצה לדבר על לוח זמנים.
<יאיר פרנק: השאלה ששאלת היא שאלה שמרחפת אצלנו כמעט על כל דבר שאנחנו עושים.
<יאיר פרנק: האם אנחנו ממרכזים את תהליך קבלת ההחלטות או מבזרים את תהליך קבלת ההחלטות.
<יאיר פרנק: זו שאלה שעולה כמעט בכל נושא שאנחנו עוסקים ואני חושב שנעשה פה איזון נכון שמבזר את תהליך קבלת ההחלטות בצורה מובנית ולא סתם כי מישהו קם בבוקר והחליט שהוא לא רוצה כי בסוף הוא גם צריך לעמוד למבחן ציבורי.
<יאיר פרנק: כי בסוף כנראה גם יהיה איזה שירות שהממשלה תחשוב או אנחנו או רשות התקשוב נחשוב שיש פה מיליון אזרחים שעושים בזה שימוש מדי חודש בחודשו ומישהו החליט שהוא לא רוצה אנחנו נשאל את השאלות האלה והוא יצטרך יהיה להסביר למה הוא לא עושה את זה.
אורי מקלב: אבל אין לכם סמכות.
<יאיר פרנק: זה לא סמכות בשלב הזה.
<יאיר פרנק: שוב, מתוך תפיסה שהניהול הנכון הוא הניהול הביזורי בהקשרים האלה כי הידע נמצא במשרדים יותר מאשר - - - אנחנו ברשות התקשוב בחיים לא נוכל לדעת כמו סתם לדוגמה ראש רשות התאגידים מה השיקולים בעד ובנגד לרשום חברה עם כרטיס חכם או בלי כרטיס חכם.
<קריאה: רק הוא יודע.
<יאיר פרנק: את הציניות תקח לאן שאתה רוצה, אילן, אבל כן, הוא איש המקצוע אז הוא יודע.
אורי מקלב: אנחנו כל הזמן בכל הדיונים שיש לנו, לאורך כל הדיונים שיש כאן בכל הוועדות אנחנו כל הזמן בעימות אבל בויכוח בנושא במערכת האיזונים אין דבר שאני לא חושב שזה בדווקא אבל תמיד יש מערכת איזונים, חלקם אפילו דברים ערכיים, הם לא רק דברים - - - השאלה מערכת האיזון והתפיסה, מאיפה מגיעה התפיסה.
אורי מקלב: אם בגלל שיכול להיות ככה וככה, בגלל שיכול לצאת ככה אז אנחנו לא עושים צעדים קדימה או שהמערכת איזון יכול להיות, אנחנו לא מתעלמים מהמערכת אבל יש מנגד זה משקל כזה או אחר של מי נותן את המשקולות.
<יאיר פרנק: על מה אנחנו מדברים, בוא רגע אחד נמסגר את הדיון.
<יאיר פרנק: נמסגר את הדיון שהממשלה בתהליך דקלרציה בשלב הזה אמרה שהיא רוצה לראות את כל שירותי הממשלה האפשריים מקוונים קצה לקצה.
<יאיר פרנק: עוד רגע יוגב מנהל ממשל זמין יתן פה איזה כמה דוגמאות.
<יאיר פרנק: רוצים מקצה לקצה.
<יאיר פרנק: מה עכשיו יהיה הדיון - הדיון יהיה האם רמת האבטחה של השירות הזה תהיה 2 או תהיה 4.
<יאיר פרנק: יכול להיות שאני אחשוב כאיש מקצוע שמספיק פה 2 ויחשוב המשרד שצריך 4.
<יאיר פרנק: השירות יונגש - - -
אורי מקלב: כל זה הויכוח או שיש דברים שגם לא יהיה 4 וזה יהיה יותר, זה שירותים שלא יתנו.
אורי מקלב: להעביר בטאבו, דברים כאלה לא יתנו.
אורי מקלב: זאת השאלה אם אנחנו רק הרמה, דירוג שלו או ש- - -
<יאיר פרנק: השאלה שלך מצויינת ואנחנו נלמד את זה לאורך הדרך כשנראה איך הדברים נעשים.
<יאיר פרנק: אני חייב להגיד, מה שאתה אמרת גם בפתח הדברים שאתה יודע, בשפת העם, הראש הממשלתי ישתנה.
<יאיר פרנק: יש מקומות שישתנה יותר, יש מקומות שישתנה פחות אבל הראש הממשלתי ישתנה.
<יאיר פרנק: אנחנו רואים את זה.
<יאיר פרנק: והממשלה יש לה כוונה להנגיש עוד ועוד ועוד ועוד שירותים מקוונים לאזרחים כי אנחנו רואים בזה - - - כל נושא ההזדהות מה התכלית שלו?
<יאיר פרנק: התכלית שלו היא שירות לציבור.
<יאיר פרנק: רק שהשירות לציבור יהיה שירות לציבור טוב, שהציבור יבטח בו, שהציבור יבין שהממשלה לא סתם זורקת לו את הדברים אלא שהוא יודע שזה אמין.
<יאיר פרנק: סתם נקח לדוגמה שלא מישהו פתאום בטעות יכול לקחת את הבית שלו ולרשום אותו עצמו כי נתתי את השירות ברמה הלא נכונה.
<יאיר פרנק: אז התכלית היא שירות לציבור וזה נדבך חשוב בתכלית הזאת.
<יאיר פרנק: התכלית של הדבר הזה תאפשר לנו גם ברגע שהשירותים יהיו מזוהים מה שהיום, עוד רגע אני אתן דוגמה שהתחלנו מזה, אבל אין לנו אותם היום.
<יאיר פרנק: היא תאפשר לנו גם לצמצם את הפער הגיאוגרפי כי יש הרבה מאוד דברים שאם אתה גר במושב בגליל ואתה רוצה עכשיו לעשות פעולה שדורשת הזדהות אומרים לך אדוני תסע לטבריה ותבוא ללשכה.
<יאיר פרנק: ואנחנו לא רוצים שתסע לטבריה, אנחנו רוצים שתעשה את זה מהבית, באיפה שאתה לא גר, לא משנה, לאיפה שאתה רוצה אז זה יעזור לנו גם לצמצם את זה.
<יאיר פרנק: ואם נחשוב רגע אחד גם למה שאמרה מקודם חברת הכנסת, זה נותן לנו פתח לתת לאזרחים שירותים בדחיפה.
<יאיר פרנק: כי ברגע שהאזרחים יהיו מזוהים למול יכולת השירותים של הממשלה אנחנו נוכל לשלוח לך מייל אם תרצה לדבר איתנו במייל או מסרון ולהגיד לך, אדוני יושב ראש הוועדה, תוקף הדרכון שלך פג עוד שבעה חודשים, להלן לינק לתהליך שתעשה.
<יאיר פרנק: או תוקף רישיון הרכב שלך פג או תוקף רישיון הנהיגה של פג וכן הלאה וכן הלאה.
<יאיר פרנק: התשתית הזאת פותחת בפנינו אינסוף אפשרויות.
<יאיר פרנק: אתה צודק, התהליך של ההטמעה יהיה תהליך מדורג.
<יאיר פרנק: יהיו משרדים שירוצו איתנו ויהיו משרדים שנצטרך לחמר בהם.
<יאיר פרנק: נכון.
<יאיר פרנק: אבל עוד דבר אחד שצריך לדעת שגם הממשלה תקבל דיווח על תהליך ההתקדמות ביישום של הנושא הזה ואתה יודע יווצר סוג של שיימינג, בלי כוונה ליצור שיימינג, ייצא סוג של שיימינג.
<יאיר פרנק: הנה משרד X הנגיש ככה וככה שירותים ומשרד Y עשה שתיים.
<יאיר פרנק: אני מניח שזה גם סוג של דרבון.
<יאיר פרנק: ואם גם זה לא ילך, אדוני היושב ראש, אז לא תהיה לנו ברירה נחזור לממשלה ונבקש להשתמש בפטיש ולהעביר את העסק לאיזשהי החלטה מרכזית אבל אם היום נעשה החלטה מרכזית לא נוכל לזוז.
אורי מקלב: אני באמת מקבל את מה שאתה אומר אבל תדע לך שהדעה הציבורית בעניין הזה, אנשים חושבים שאין מספיק, זה לפעמים תפיסות אישיות ואין שפה אחת בעניין הזה וצריך להכנס לעניין הזה.
אורי מקלב: נכון שנגיע לשם, יש לנו עוד כברת דרך עד שנגיע לשם אבל צריך להסתכל כבר מעכשיו.
<יאיר פרנק: אנחנו יכולים לשים את הדברים על השולחן בצורה מאוד ברורה.
<יאיר פרנק: אנחנו סובלים היום בלא מעט מקרים מחוסר אמון של הציבור ביכולת שלנו לעשות את הדברים, באמינות של הדברים שקורים וגם בזה אנחנו מטפלים ואני - - -
אורי מקלב: אבל אם יחד עם הלינק הזה שהוא מקבל או מסרון או לא משנה באיזה צורה שהנה בעוד שבעה חודשים תוקף רישיון הנהיגה שלך פג.
אורי מקלב: באמת דרך אגב אני היום יש לי הרבה בקשות מאנשים שהם באו או לא היו מודעים או עד שהם ידעו או שמו לב, הרי בכל אופן היום חמש שנים או עשר שנים היום תוקף.
אורי מקלב: עכשיו הם צריכים לצאת לחוצלארץ, הם מקבלים רישיון זמני, אבל בחוצלארץ זה לא תקף.
אורי מקלב: הם באים ומבקשים ממני שמיניות באוויר.
אורי מקלב: אני צריך, אני לא יוכל לשכור רכב.
אורי מקלב: אני נוסע לחוצלארץ אני חייב איתי את הרכב, אני לא יכול לקבל אותו.
אורי מקלב: והתברר לי שאפילו לפעול אין לי כמעט אפשרות.
אורי מקלב: זה דפוס אחר, זה נמצא פה, אין אפשרות.
<יאיר פרנק: אני שאלתי את השאלה הזאת במשרד התחבורה גם כן והתשובה שקיבלתי לא הפתיעה אותי.
<יאיר פרנק: אפקט הדחיינות של הישראלי בלבצע את הדברים.
<יאיר פרנק: אתה מקבל את ההודעה, את הדואר, בהנחת עבודה בשלב הזה וכבר מתחיל להגיע, אתה מקבל את הדואר שלושה חודשים מראש, אתה דוחף את זה למגירה ובשעה אחרונה אתה נזכר.
<יאיר פרנק: רק חוויה אישית שלי, חידוש רישיון הנהיגה של אשתי באינטרנט בשרת התשלומים שהבחור הזה אחראי שיעבוד כמו שצריך ואחרי שבועיים, לא זמני ולא כלום, מגיע הרישיון פלסטיק מבארי.
<יאיר פרנק: אז גם את האזרחים אנחנו צריכים - - -
אורי מקלב: מאה אחוז, זה הדדי אבל מצד שני - - - מגיע, דואר, אנשים מקבלים איגרות ברכה שאני שלחתי לפני - - - מעבירים לי בוואטסאפ, הנה קיבלתי, תודה רבה על האיגרת ברכה, מראים את חותמת הדואר שאני בתשיעי, בתחילת התשיעי והנה עכשיו זה מגיע, אני אראה לכם כאן הרבה תגובות.
<יאיר פרנק: בעזרת השם נתחיל לדבר באימיילים - - -
אורי מקלב: בסדר, נכון, גם את האגרות ברכה נשלח דרך האימייל.
אורי מקלב: בסופו של דבר זה נכון שזה תרבות אבל אם יחד עם התזכורת הזו כבר אומרים לך תסרוק או אפליקציה, קח את הרישיון הקיים היום, תעביר את זה.
אורי מקלב: הנה אנחנו כבר מתחילים בתהליך, לא מזכירים לך, תתחיל בתהליך עכשיו יחד עם ההודעה.
אורי מקלב: אני לא יודע אם האינדיקציה זה השוואה למגזר הפרטי, אני לא יודע.
אורי מקלב: אבל אני חושב שזה כן נותן לנו משהו.
אורי מקלב: מה זה נקרא באמת פעולות שאנחנו יכולים לעשות ואפשר או אי אפשר מערכת איזונים.
אורי מקלב: אני חושב שהמגזר הפרטי כן עושה והם לא צריכים לחשוד בהם שאין להם את החששות ואין להם את השיקולים.
אורי מקלב: ועם כל זה הרבה דברים נעשים, הבנקים כדוגמה או אחרים כמובן שאצלם זה גם הכל באישורים הלכו צעדים קדימה.
אורי מקלב: המשרדים הממשלתיים לא נמצאים לא רק בפן הטכנולוגיה, גם מבחינת התפיסה אנחנו עדיין לא שם.
<יאיר פרנק: יש דברים שאני מסכים יותר ויש דברים שאני מסכים פחות אבל זה סתם אני נורא גאה בזה מהחלטת ממשלה שלא הבנתי למה הייתי צריך להעביר אותה בכלל שלא לבקש יותר פקס.
<יאיר פרנק: אז הממשלה כבר אמרה את זה.
<יאיר פרנק: אז אני לא רוצה להגיד שהממשלה הרבה יותר מתקדמת מהמערכת הבנקאית.
<יאיר פרנק: אבל כשדיברנו מקודם - - - ממש לא, שלא נתבל
<יאיר פרנק: בל לרגע, אנחנו לוקחים את המערכת הבנקאית כסמן ימני.
<יאיר פרנק: כשדיברנו קודם רועי הזכיר מקודם את הסיפור של תהליך ההרכשה.
<יאיר פרנק: איך אנחנו יודעים שאתה זה אתה.
<יאיר פרנק: הבנקים עשו תהליך הרכשה מאוד ברור.
<יאיר פרנק: הם הביאו אותי למול פקיד נתתי את תעודת הזהות, הפקיד זיהה אותי בעין, החתים אותי על כזאת חבילה של מסמכים שאף פעם אין לי מושג לאן הם הולכים ועם כל חבילת המסמכים הזאת קיבלתי אשרה לעשות כאלה וכאלה פעולות באתר האינטרנט של הבנק או דרך האפליקציה וכן הלאה וכן הלאה.
<יאיר פרנק: אנחנו רוצים שהתהליך הזה יהיה בלי ש-8 מיליון אזרחים יגיעו ללשכות.
<יאיר פרנק: אז גם אצלנו יש תהליך שיהיה תהליך גם הוא בסוג מסוים של פיזור - - -
אורי מקלב: מנהלת הוועדה הביאה לי איזה גזיר עיתון מהיום בבוקר שזה אמנם הודעת יחסי ציבור אבל מנהלים תיק ההשקעות מעכשיו אפשר גם בצ'ט.
אורי מקלב: תיקון חדש של הרשות לניירות ערך יאפשר ניהול תיק השקעות בזמן אמת ללא מפגש בין היועץ ללקוח.
אורי מקלב: על אף שיש סטנדרטים בינלאומיים שמדברים על הלבנת הון, שצריך הרבה יותר זיהוי ומבקשים הרבה שקיפות במערכת ואנחנו יודעים מה היום החקיקה החדשה בעניין הזה.
אורי מקלב: מנהלי תיקים הם צריכים את מנהלי הלקוח ועוד דברים שאנחנו דורשים היום אבל עם זאת הצו כולל הקלות לגבי אופן זיהוי, לימוד פרטי הלקוח בעת פתיחת החשבון.
אורי מקלב: ההקלות האלה מסירות את החסם האחרון הקיים כיום בפני מנהלי תיקים ומבקשים להציע שירותים תוך שימוש באמצעים טכנולוגיים ללא צורך בקיום מפגש פנים אל פנים עם הלקוח.
<יאיר פרנק: מצויין, מצויין.
אורי מקלב: אלה הדברים שאנחנו לשם צריך - - -
<רועי פרידמן: אם אתה מעלה את נושא הפיננסים אז באמת אחד התחומים שבהם אנחנו רואים פריחה של הזדהות בטוחה גם בסקטור הפרטי וגם הממשלה כרגולטור - -
אורי מקלב: הממשלה מאפשרת את זה ואולי אפילו - - -
<רועי פרידמן: - - זה תחום הפיננסים ו-Fintech בפרט.
<רועי פרידמן: שם אנחנו רואים גם בחו"ל, באירופה ובארה"ב, וגם פה בישראל תהליכי חקיקה שעוסקים בזה שבהם הזדהות, שוב, היא גורם שמאפשר לחדשנות הזאת לקרות.
אורי מקלב: אבל לא היינו פורצי דרך.
אורי מקלב: קיים באירופה קיים בכל.
אורי מקלב: הממשלה מבינה שהיא צריכה להתאים את עצמה, זה בסדר.
אורי מקלב: אבל בדברים שאין לך את הדוגמה אז אנחנו יכולים להשאר ככה.
אורי מקלב: איחרנו בעניין הזה.
<רועי פרידמן: שיהיו לתושבים את האמצעים שיאפשרו להם לעשות את כל החדשנות הזאת גם בתחום הפיננסים.
אורי מקלב: והבאנו את הדוגמה הזו שמצד אחד יש החמרה בנושא הזיהוי ובנושא השקיפות ובכל הנושא של בגלל הלבנת הון וסטנדרטים מחמירים שאנחנו לפעמים נגררים בעניין הזה שלא חשבנו אולי מראש שאנחנו צריכים את זה, אבל מצד שני בדברים ש- - - יש הקלה בעניין הזה.
אורי מקלב: זה בדיוק מה שצריך להיות ה- - -
<יאיר פרנק: התשובה היא חד וחלק אני משתמש ביכולת של המפקח על הבנקים ולמשל שאפשר היום גם לפתוח חשבון באמצעות האינטרנט - - -
<קריאה: באמצעות הטלפון מבלי להגיע לסניף.
<יאיר פרנק: יקירי, ראיתי את ההוראה הזאת הפצתי אותה אצלי פנימית אמרתי ככה אני רוצה מחר את כל הממשלה.
<יאיר פרנק: בהחלט נכון.
אורי מקלב: זה באמת צעד קדימה.
אורי מקלב: ולא רק זה במקום שהיית צריך רק התעודה היחידה שהיית יכול לבוא בפתיחת החשבון זה התעודת זהות שלך שאני כבר לא לוקח איתי, הרישיון נהיגה היום משמש לך כתעודה.
אורי מקלב: אולי שני דברים שאני מכיר זה רישום בטאבו ורישום במנהל מקרקעי, משהו שצריך את התעודה, אצל עורך דין אני חושב ובנושא הזה של פתיחת חשבון בנק.
<יאיר פרנק: אז הנה יוגב יתן דוגמה איך עושים פעולה בהזדהות בטוחה בלי להגיע - - -
אורי מקלב: יוגב שמני ואחרי זה עורך דין יונתן קלינגר.
<יוגב שמני: מנהל מפעל זמין, רשות התקשוב הממשלתי.
<יוגב שמני: אנחנו עבדנו במקביל עם שני תהליכים- - -
אורי מקלב: אתמול נפגשנו בנתניה.
אורי מקלב: יאיר לא יכל להגיע אבל פתחנו עוד עמדה של מתן שירות ומידע לציבור, זה נמצא במקום מרכזי בנתניה, מקום שפתוח אולי כמעט 24 שעות אבל עד חצות בלילה ודאי.
אורי מקלב: וכדי לצמצם את הפערים, כשאנחנו אומרים שאנחנו עושים את הפעולות והכל לוקחים לוועדה, עוד עמדה ועוד עמדה לאוכלוסיות שיש להם קשיים שם שתהיה להם נגישות להגיע, לעשות פעולות.
אורי מקלב: אני מקווה שבעוד חודש וחצי, משהו כזה, נוכל לבשר לכם על פריצת דרך אמיתית שם, לא עמדה אלא ממש עמדת מחשב רגיל שיוכלו לעשות דרך אינטרנט ולא רק דרך קו טלפון שמגוון הפעולות ישליש את עצמו, בטח הרבה יותר.
<יוגב שמני: למעשה כל השירותים שניתנים באתר האחוד, gov.il, יהיו שם.
אורי מקלב: החידוש בזה יהיה שזה מוגבל רק לצורך הזה וזה לא יהיה אתר, זה יהיה חידוש.
<יאיר פרנק: - - - אינטרנט כשרה עכשיו.
אורי מקלב: יהודית.
<יוגב שמני: כמו שאמרתי אתמול זה עוד ערוץ גישה נוסף ממגוון הערוצים שאנחנו מאפשרים לאזרח לקבל שירותים מהממשלה.
<יוגב שמני: התחלתי לומר שאנחנו עובדים בשני ערוצים במקביל.
<יוגב שמני: ערוץ אחד, מכוון שמדובר פה במערכת הזדהות מאוד מורכבת זה פרויקט גדול מאוד, הוא בתהליך מכרז, כאשר אנחנו בשלב של בחינת ההצעות, הצעות מאוד מעניינות.
<יוגב שמני: בתחילת רבעון ראשון של 2018 אנחנו נבחר ספק ובמהלך 2018 אנחנו נתחיל להקים את המערכת החדשה והקבועה.
<יוגב שמני: במקביל, הקמנו מערכת - - -
אורי מקלב: ספקים מהארץ או שיש גם - - -
<יוגב שמני: ספקים מהארץ אבל חברות בינלאומיות.
<יוגב שמני: כמובן שאנחנו לא רוצים לחכות ל- - -
<יוגב שמני: מכרז להקמת מערכת הזדהות בטוחה.
<יוגב שמני: זה לטווח הארוך, כמו שאמרתי וכמובן שלא חיכינו והקמנו מערכת זמנית אבל היא לא ממש מערכת זמנית.
<יוגב שמני: רצינו להקים מערכת שמאפשרת חלק מהיכולות אבל לא את כולן ולמעשה כבר בדצמבר 2016 עלה שירות ראשון לאוויר, שינוי מען, שינוי כתובת זה פרויקט שבוצע בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה שמאפשר לאזרח, תושב, במקום להגיע ללשכת השירות ולשנות את המען יכול לבצע את זה מרחוק לאחר הרישום במערכת ההזדהות יש לו שירות מקוון שיכול לשנות את הכתובת מרחוק.
<יוגב שמני: מדובר על פוטנציאל של כ-500 אלף תושבים בשנה.
<יוגב שמני: נכון להיום כ-100 אלף תושבים כבר החליפו את הכתובת מהבית בלי להגיע ללשכות.
<יוגב שמני: קודם כל מבחינתנו זו כבר הצלחה ואני חייב להגיד שאמרת איך אפשר לחבר את שירותי הממשלה ולייצר שירותים נוספים שמבוססים על הזדהות אז באופן טבעי עם האוכל בא התאבון אז כשראו שהשירות הזה מצליח יש כבר פניות ממשרדים נוספים שמבינים שזו דרך טובה ובטוחה מבחינתם להנגיש את השירות ולכן אנחנו מרגישים שכן יש עניין מצד המשרדים.
<יוגב שמני: יש כבר שירות שאמור לעלות ממש בקרוב לאוויר שמבחינתנו כבר סיימנו את הפיתוח שלו זה מול הנהלת בתי המשפט ואני חייב להגיד שזה לא רק מול אזרחים.
<יוגב שמני: גם המגזר העסקי מאוד מעוניין בזה, לדוגמה משרד התחבורה, רשות הכבאות שמעוניינים לתת שירותים מבוססי הזדהות גם לעסקים ולאו דווקא לאזרחים.
<יוגב שמני: אז מבחינתנו לפחות יש התקדמות מאוד מאוד גדולה בנושא הזה.
<יוגב שמני: שוב, כמו שיאיר אמר, אנחנו לא יכולים להכתיב למשרדים מה לעשות אבל עצם זה שגם יש טכנולוגיה כבר קיימת וגם הקווים המנחים זה מאפשר למשרדים לפעול בצורה הרבה יותר נכונה ויעילה והם בסוף גם המטרה שלהם להנגיש ולשפר את השירות לאזרח.
אורי מקלב: אני מקבל על עצמנו ככל שאנחנו נוכל אנחנו עם התקדמות של התהליך לקחת משרדים, לדון במשרדים, תמיכה במשרדים שנותנים שירותים מרובים, מהותיים ומרובים, משרדים הכבדים בעניין הזה.
אורי מקלב: אני לא - - - שירותים לחברות, משרדים של נגישות לציבור לראות איפה הם כדי לאתגר אותם כדי שזה יהיה גם זרז.
אורי מקלב: העניין הציבורי, אתה קורא לזה שיימינג, אבל זה באמת מבחן ציבורי אמיתי.
אורי מקלב: יבוא מנכ"ל של משרד ואנחנו רוצים את כל התשובות.
אורי מקלב: כשמשרדים אחרים הגיעו לדברים יותר - - - אנחנו נתקענו לא פעם כשאותו משרד, אני רוצה לציין לטוב - - - יכול להיות משרד הרווחה, יכול להיות אפילו משרד הבריאות שבחלקים מסוימים באגפים מסוימים הם הגיעו לקדמה בטכנולוגיה והשתפרו ויש דברים אחרים.
אורי מקלב: טיפות החלב במשרד הבריאות יכול להיות שהן עדיין נשרכות ועדיין עובדים עם הכרטסת לילדים והזמנת תורים ופנקסי חיסונים, דברים מאוד ישנים.
אורי מקלב: ומצד שני, יכול להיות, רשומה רפואית בדברים אחרים אנחנו מתקדמים הלאה.
אורי מקלב: זה גם המשרד עצמו תלוי בתוך המשרד באיש שעומד.
אורי מקלב: לא תמיד אני יכול להאשים את ראש המשרד.
אורי מקלב: אותו מנכ"ל במקום הזה ביחידה הזאת יש איזו התקדמות, כל המערכת, כל מי שקשור לזה הם בתפיסה עדיין - - - שאלו אותי, באחת ההרצאות אמרתי לא בשביל לעשות שיימינג למישהו, אנחנו דנו עוד בוועדות אחרות למשל, בוועדות ערר או בוועדות רפואיות של הביטוח לאומי.
אורי מקלב: מתברר שייעול הוועדות האלה או להעביר אותן לגורם חיצוני שיהיה הרבה יותר שקוף והרבה יותר בלי אינטרסים ובלי השפעה עליו יותר, דברים שאנחנו זיהינו, יכול לייצר בגלל שיש בסופו של דבר בכל הוועדות האלה כשמדובר על רופאים ומומחים והגשת ה- - - והפרוטוקולים, יש מישהו שרושם פרוטוקול והפרוטוקול הזה הוא עובד ממשלתי.
אורי מקלב: ואם אנחנו נפריט את הוועדות האלה או נצמצם את הצורך בהן ו - - - ילד עם תסמונת דאון לא צריך - - - הוא נולד עם תסמונת דאון, ילדה עם תסמונת דאון לא צריכה לעבור ועדה גם בגיל חצי שנה וגם בגיל שנה.
אורי מקלב: אנחנו לא בימות המשיח.
אורי מקלב: אני לא מכיר ילדה שנרפאה והפסיקה להיות עם תסמונת דאון.
אורי מקלב: ילד עם תסמונת דאון גם כשהוא בן 3, גם בגיל 5 וגם בגיל 6.
אורי מקלב: לקרוא לוועדה כדי לאשר עוד פעם ועוד פעם לראות שהילד - - - זה דברים - - - ואני לא מדבר על מקרים הרבה יותר קשים, נכות כבדה מאוד.
אורי מקלב: הצפנו נושאים שלא הייתה עין שלא דמעה במה שההורים האלה עוברים עם הילדים.
אורי מקלב: אני מביא את זה כדוגמה.
אורי מקלב: ובסוף התברר שבגלל שיש מישהו שרושם פרוטוקול אז יש ועדים אנשים שלא נתנו - - - בגלל שמה היו עושים עם האנשים האלה ואנחנו - - - וצריך להגיע להסדרים ותהליכים ארוכים מאוד ואת השעות וכאן האוצר נכנס.
אורי מקלב: אבל בגלל שבקצה יש שם מישהו שרושם פרוטוקולים והוא רושם פרוטוקולים לא יהיו הוועדות האלה כי אסור, לא יצטרכו, יצמצמו ועדות ויבטלו היה מישהו ששם ברקס.
אורי מקלב: נו אז מה אני יכול להאשים את המנכ"ל, אני לא יכול להאשים אותו, אני יודע שבקצה זה קיים.
אורי מקלב: גם הנושא של המחשוב בהחלט יכול להביא אנשים של לעשות אותם מיותרים.
אורי מקלב: בנקים, יש שינויים בפרסונל.
אורי מקלב: זה מביא את הדברים אבל אנחנו צריכים לזכור שהתחילה הטכנולוגיה בתעשייה אז אנשים אמרו יפטרו את כל העובדים, לא יצטרכו עובדים אם המכונה, יש אוטומציה, מה יעשו עם כל העובדים האלה, לא צריך עובדים והייתה התנגדות - - - שינויים זה לא עשה?
אורי מקלב: זה עשה שינויים.
אורי מקלב: עשה שינויים, מכרנו את הטקסטיל.
אורי מקלב: אבל מצד שני, אנחנו הבאנו דברים אחרים.
אורי מקלב: זה בכל נושא, בכל נושא.
אורי מקלב: אני אביא לך דוגמה אחרת לגמרי.
אורי מקלב: היה כאן דיון שהיה קצת דיון מתוח וטעון, כאן בוועדה, על נושא של תחבורה שיתופית.
אורי מקלב: בסופו של דבר נאשר את זה ויש לחץ של גופים, כמו נניח כאלה שיש להם רישיון תחבורה ציבורית, מוניות, שלא לאפשר את זה, בטענה למשרד הבריאות שזה יפגע באנשים וגופים חזקים שלא נותנים.
אורי מקלב: אז הטיפול בעניין הזה הוא לא מקצועי אלא מה, בעקבות קצת לחץ שיכול להיות שגם - - - אבל בסופו של דבר האמת היא, לא רק זה שצריך לתת להם פיצוי והיו מוכנים לתת פיצוי וזה גם נכון לעשות פיצוי בתחילתו של תהליך, אנשים השקיעו, צריך לראות.
אורי מקלב: אבל ודאי וודאי שמתברר שיכול להיות שזה לטובת נהגי המוניות.
אורי מקלב: בגלל שאם אדם מגיע נניח ממקום מגוריו למקום העבודה שלו ומגיע עם תחבורה שיתופית עם האפליקציות שיש.
אורי מקלב: את הסידורים הבאים שלו בתוך העיר הוא יעשה עם מונית.
אורי מקלב: ומה בסוף אנחנו הצענו, כאן בוועדה הצענו, גם אתם תהיו תחבורה שיתופית שתוכלו לקחת כמה.
אורי מקלב: אז מה - - - בסוף?
אורי מקלב: את החלק הזה אימצו שהמוניות יהיו חלק מהתחבורה השיתופית.
אורי מקלב: את החלקים האחרים לעשות את זה הרבה יותר רחב, הרבה יותר יעיל והרבה יותר במהות לגעת ב- - - זה לא עשו.
אורי מקלב: סליחה שנייה, כבר עכשיו?
אורי מקלב: אז יכול להיות שאנחנו נתעכב אני אוכל לעלות, אני יכול להיות שאסיים עוד כמה דקות.
<קריאה: כבר משברים קואליציונים בתחילת הכנסת?
אורי מקלב: לא, לא, זה נושא, אני רוצה להגיד לכם, אני אגיד לכם בשקיפות אני אגיד לך מה הנושא.
אורי מקלב: ועדת הכספים דנה היום בנושא של הורדת ארנונה למתקנים חקלאיים.
אורי מקלב: זה סעיף שראיתי בסדר היום בישיבת הכספים שמגיע בשורה אחת בנושא הזה.
אורי מקלב: ביררתי קצת חפרתי.
אורי מקלב: מתברר שהיום קרקע חקלאית, בידי הרשות המקומית להחליט על גובה הארנונה אבל יש לו סקאלה הוא לא יכול, יש לו תעריף מינימום, תעריף מקסימום בתוך הסקאלה הזאת יש שיקול דעת לרשות המקומית.
אורי מקלב: אבל רשות מקומית לא יכולה היום לבוא, להחליט שעל קרקע סתם חקלאית זה רק שקל כשהטווח הוא בין 2 ל-4.
אורי מקלב: בסופו של דבר, אני רק אומר את זה כאן כדוגמה לוועדה שדנה בנושא, לכן אני לא סתם מביא את זה כדוגמה, בסופו של דבר מתקן חקלאי הוא לא קרקע חקלאית.
אורי מקלב: מה זה מתקן חקלאי?
אורי מקלב: למדתי, מתקן חקלאי זה נניח חממה.
אורי מקלב: חממה יש לה תעריפי מינימום ומקסימום שהם תעריפים אחרים מקרקע חקלאית.
אורי מקלב: רוצים היום לעשות איזה מדרג אחר.
אורי מקלב: באתי ונזכרתי בדיון שהיה כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה, עם סיור של הוועדה במה שנקרא חקלאות על גבי גגות של מבנים והרבה הרבה יתרונות, עם טכנולוגיה מתקדמת וחדשנית ורובוטיקה ודברים נפלאים, מופלאים שראינו בסיור שהיינו במעלה אדומים בגג שעל מבנה תעשייה יש שם דונם של חממה שהיא גם ירוקה יותר היא כך גורמת לכך לכל המבנה תעשייה, חסכון באנרגיה, חסכון בחשמל בסופו של דבר פחות מזיקים ב-90%, דברים נפלאים.
אורי מקלב: אבל שתי בעיות היו לו: הוא לא יכל להתמודד עם הארנונה שהרשות המקומית רצתה לתת לו אבל הארנונה של הגג היא כמו גג של מבנה תעשייה ולא כמו קרקע חקלאי או אפילו מתקן חקלאי לא רצו לתת לו מכוון שהמינוח המשפטי לא אפשר את זה ועוד נושא של מכסת מים משהו.
אורי מקלב: דרך אגב החממה הזאת, המשתלה הזאת, המפעל הזה נסגר, הוא לא עמד בבירוקרטיה, לא הצלחנו, סגר את זה, באמת העסיק פועלים.
אורי מקלב: אבל את החלק הזה אני רוצה, התברר שיש בתל אביב בקשה כזאת אני תיכף אגיע לוועדה כדי להציג את זה כדי לסדר גם את התקנים האלה.
<רועי פרידמן: ברשותך שתי נקודות שכן רציתי להזכיר.
<רועי פרידמן: הראשונה היא שהחלטת הממשלה שתיארתי מטילה על משרדי הממשלה גם לדווח אלינו על השירותים שהם מעניקים ואופן ביצוע הזיהוי בשירותים כדי לוודא באמת את התאימות למדיניות.
אורי מקלב: זאת אומרת למפות את השירותים ולראות מנגד - - -
<רועי פרידמן: לדווח על אופן ביצוע ההזדהות בשירותים שהם מעניקים באמת כדי לוודא תאימות.
<רועי פרידמן: ונקודה שנייה, אותה שאלה שהטרידה את אדוני הטרידה גם את ראש הממשלה בישיבת הממשלה.
<רועי פרידמן: השאלה היא באמת הנגשת שירותים.