GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: כשרוצים יכולים, מה שנקרא, ואני ראיתי כאן בכנסת איך מעבירים דברים בשבועיים גם, לפעמים בשבוע, לפעמים בשלושה ימים, ביום שני קריאה ראשונה, יום רביעי שנייה שלישית.
יעל כהן-פארן: אפשרי כשרוצים.
יעל כהן-פארן: אבל יש כאן משהו גדול, יש כאן משהו שאני מזהה שבכלל עוד לא ערוכים אליו, אבל צריך להיערך אליו ומהר מאוד, כי אחרת אנחנו נהיה בפני שוקת שבורה.
יעל כהן-פארן: אם לא יהיו מזגנים, אני לא יודעת מה איתכם, אבל אנשים באמת יסבלו, נראה לי, במדינת ישראל.
<קריאה: לא אנשים, תחשבי על בתי חולים, על חדרי ניתוח.
יעל כהן-פארן: טוב שה-1.1 זה חורף, הם יתחילו לסבול רק ב-1.6.
<קריאה: אולי נתחיל בלהפסיק את המזגנים פה בכנסת, נראה איך זה עובד.
יעל כהן-פארן: הם יתחילו לסבול רק ב-1.6, כי ה-1.1 זה חורף, אבל אני באמת צופה שזה יהיה דבר שלעם ישראל יהיה קשה לקבל אותו, נגיד את זה בצורה עדינה, ולכן אני באמת מצפה וקוראת לכם, אני שמחה על הדברים האחרונה שאמרה כאן הסמנכ"לית של המשרד להגנת הסביבה, שולי נזר, שהמשרד ייקח את זה על עצמו, לקדם את זה בצורה הרבה יותר משמעותית.
יעל כהן-פארן: יש כאן את הצורך לקדם את זה מול כל המשרדים, משרד העבודה, קודם כל, כמובן מכון התקנים והרישוי של כיבוי אש ושאר הגורמים שבמערכת כאן, משרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: אין לנו זמן, זאת הקריאה שלי אליכם, באמת אין לנו זמן, הדברים צריכים להתקדם הרבה יותר מהר, כי באמת 2018 צריכה להיות שנת היערכות ולא שנת חשיבה, החשיבה צריכה להסתיים בחודשים הקרובים והחקיקה עד סוף השנה.
יעל כהן-פארן: אז תודה רבה לכל הנוכחים, אני מודה, שוב, להתאחדות קבלני מיזוג האוויר שהעלו את הנושא החשוב הזה ואנחנו נמשיך לפעול ולקדם אותו כדי שנגיע לפתרון.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום יום שני, ח' באדר, תשע"ז, ה-6.3.2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו דו"ח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח בעניין מכון וולקני, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת עמר בר-לב.
אורי מקלב: אני שיניתי טיפה את סדר היום - - - הדחוף אבל כיוון שזה נמצא אצלנו אנחנו כבר התקדמנו.
אורי מקלב: אנחנו רוצים כבר לדון בדו"ח עצמו של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
אורי מקלב: הנושא של מכון וולקני נמצא על שולחן הוועדה כבר כמה זמן.
אורי מקלב: גם לפני כן, גם בימים של שגרה אנחנו רואים את זה כאחד המכונים החשובים שתורמים הרבה לחקלאות.
אורי מקלב: יש לזה תרומה גם לנו, גם למקומות אחרים.
אורי מקלב: מעריכים מאוד את העבודה שלהם.
אורי מקלב: ביקרנו במקום והתרשמנו באופן מיוחד מהעבודה החשובה של המכון ושל החוקרים וכל מה שיש מסביב, והתרומה שלהם הרבה לחקלאות.
אורי מקלב: גם משרד החקלאות היה איתנו בדיונים האלה והיו שותפים.
אורי מקלב: אנחנו נאלצנו בתקופה האחרונה גם לדון בכמה ישיבות, לא זוכר כמה, גם בנושא הרעיון או ההחלטה או הבדיקה של העברת המכון הוולקני לצפון.
אורי מקלב: מה שחבר הכנסת עמר בר-לב בא לבקש על הדו"ח, שהתברר שיש אותו.
אורי מקלב: אני לא יודע מתי הוא היה אמור להתפרסם או יתפרסם - - - בכל אופן אנחנו יודעים שיש גם ועדה שהממשלה הקימה שהיא בנויה מ- - - תיכף נשמע מה ההרכב שלה שבודקת את הנושא הזה.
אורי מקלב: אם הוועדה הוקמה אחרי ההמלצה של הדו"ח או לפני הדו"ח, זה אתם תתייחסו, אני לא רוצה להכנס לעניין הזה.
אורי מקלב: ראיתי גם התייחסויות האם הוועדה הזאת באה כמענה לדו"ח.
אורי מקלב: אבל אני חושב שקודם כל צריך לדון בדו"ח באופן מקצועי, באופן ישיר, מה הדו"ח הזה אומר.
אורי מקלב: אני עברתי עליו, הוא באמת דו"ח שכתוב בשפה המובנת לכולם שלקחה את העניין לא על כל פרטיו, אלא בבדיקה שיודעת להגיד תשובות משמעותיות מה ההיבטים הכספיים, כמה זה עולה, איך זה יעשה, מה מידת ההשפעה הספציפית הפרטית.
אורי מקלב: אבל בוודאי הוא נוגע בשלוש נקודות שזה נושא של החוקרים שזה נקודה מאוד קריטית בנושא.
אורי מקלב: כל מכון וולקני ללא החוקרים שלו זה לא המכון, מעטפת של מכון, מסגרת של מכון.
אורי מקלב: מכון הוא נקרא מכון בגלל שיש בו את החוקרים שלו.
אורי מקלב: אם אין לו את החוקרים שלו הוא לא יקרא.
אורי מקלב: הוא יכול להשאר עם השם מכון וולקני אבל זה לא עם התוכן שלו והיכולות שלו.
אורי מקלב: זה נושא אחד שזה דרכו העברת מכון זה צריך להיות הדבר הקריטי.
אורי מקלב: אני אומר שלושה נדבכים או שלוש אבני יסוד בעניין הזה שרוצים להעביר כזה מכון או שינוי במיקום שלו מכוון שהמיקום שלו הוא מהותי, זה לא רק איפה נוסעים לעבודה.
אורי מקלב: יש לזה גם השלכות של מרכזי מחקר כמו מכון ויצמן ועוד שנמצאים בקרבת ובנגישות מקצועית מספקת למכון.
אורי מקלב: עוד נקודה שאני חושב שהיא גם נקודה מרכזית זה הנושא של הסטודנטים.
אורי מקלב: החלק של השיתוף עם הסטודנטים וכל מה שכרוך בכך.
אורי מקלב: אני כסדר הדברים כמו שהנוהל בדיון כזה פותחים עם המציע.
אורי מקלב: בבקשה חבר הכנסת עמר בר-לב.
עמר בר-לב: תודה רבה אדוני יושב ראש הוועדה.
עמר בר-לב: במלאות 90 שנה למכון וולקני, זה היה לפני מספר חודשים- - -
<קריאה: 95'
עמר בר-לב: 95' זה היה?
עמר בר-לב: הזמן עובר מהר.
עמר בר-לב: הוזמנתי לשאת דברים במכון, נשאתי דברים.
עמר בר-לב: אחריי דיבר יוג'ין קנדל שבזמנו, אני מניח, אני לא זוכר בדיוק ברגע זה, שנתיים שלוש קודם לכן עסק בנושא וגם פרסם דו"ח על המורכבות של העברת מכון וולקני צפונה.
עמר בר-לב: בעקבות הכתבה בעיתון התברר לי, אני לא ידעתי את זה, שיש עוד דו"ח, עוד חוות דעת בנושא הזה של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שהתבקשה לתת חוות דעת לגבי העתקת מכון וולקני לצפון.
עמר בר-לב: וכפי שאמרתי היא עשתה באמת עבודה טובה.
עמר בר-לב: בינתיים, לשמחתי, ראיתי את הדו"ח.
עמר בר-לב: אני חושב שבעקבות הזימון של הדיון הזה אז הדו"ח הזה פורסם, אני לא יודע למה הוא היה במחשכים עד עכשיו.
עמר בר-לב: בעצם הדו"ח שהם עשו, הם עשו קודם בדיקה בינלאומית מה קרה בעבר במדינות אחרות במקרים שרצו להעביר מרכזי ידע ממקום למקום.
עמר בר-לב: אפשר לומר שהמסקנה שלהם שמרוב המקומות שזה נעשה המפתח היה כוח האדם והיכולת הטכנולוגית המדעית הנצברת בקרב האנשים וברוב המקרים מכוון שהאנשים לא עברו אז העתקה לא הסתיימה בהצלחה.
עמר בר-לב: זה החלק הראשון של הדו"ח שלהם.
עמר בר-לב: בחלק השני מציינים כמה דברים שאני אקריא אותם בקצרה.
עמר בר-לב: הם אומרים: "למרות העובדה שאין מקרה זהה למשנהו וקיימים הבדלים בין הדוגמאות שהובאו לעיל", לעיל זה במקרים הבינלאומיים, "לבין ההצעה להעתקת מכון וולקני לגליל, צוות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח משוכנע שללא הבטחת המעבר של עיקר החוקרים, המהנדסים ואנשי התמיכה לאתר בגליל קיימת סבירות גבוהה מאוד שהמכון יאבד במידה רבה את יכולתו לחקור לחדש ולתרום לחקלאות בישראל עד כדי ניוון תחומי פעילות רבים".
עמר בר-לב: זאת אומרת אז הם שמים את הדגש, הם אומרים שהמפתח זה בכוח אדם.
עמר בר-לב: וזה לא בבניינים כאלה ואחרים שיוקמו במקום אחר כי אם בכוח אדם, ולכן הם אומרים אנחנו לא מתנגדים בהכרח להעברת המכון, רק הם מציינים שלמרות קיומה של תשתית מסוימת בצפון זו אינה תשתית סביבתית מספקת בוודאי שלא בכל תחומי הפעילות של המכון.
עמר בר-לב: הם אומרים, "שתי עובדות אלה מביאות את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח למסקנה שתהליך העתקה של מכון וולקני לצפון טומן בחובו סכנה להמשך קיום מחקר חקלאי מתקדם במדינת ישראל בשנים הקרובות, ולכן יש להמנע ממנו".
עמר בר-לב: אז הם אומרים יש להמנע ממנו למרות זה שבהמשך בהמלצות שלהם הם לא אומרים להמנע ממנו, אבל הם אומרים בסיכום שלהם, תראו אם רוצים לעשות דבר כזה אז א' - זה תהליך של 10 שנים.
עמר בר-לב: דבר שני, כמובן שהוא לא מוחלט כי תהליך כזה צריך להיות קשור לאזור הגאוגרפי שאליו מעבירים את המכון וכנראה במקביל צריך לפתח את היכולות בדרום.
עמר בר-לב: כי שוב, מכון בצפון הוא לא יוכל לעסוק בכל הנושאים שמכון וולקני עוסק היום בעיקר בכל הנושאים בדרום.
עמר בר-לב: דבר שני, הם מצביעים על החשיבות של הקרבה למרכזים אקדמיים, במקרה זה לפקולטה לחקלאות ולמכון ויצמן.
עמר בר-לב: אז לכן שוב, אני לא רוצה שתצטייר כאן איזשהי תמונה מטעה שאני מתנגד לפיתוח הצפון וכן הלאה.
עמר בר-לב: אני מאוד בעד פיתוח הצפון אבל אני חושב שהחלטה כזו, עלולים לקבל ביום אחד החלטה כזאת, לבצע אותה תוך שנתיים שלוש ואחרי זה במשך עשור ואולי יותר מעשור להצטער על אובדן היכולת המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל בכל נושא החקלאות.
עמר בר-לב: ולכן, כמו הרבה דברים אחרים אני מאמין שצריך לעשות תהליך כזה בהדרגה.
עמר בר-לב: צריך לעשות אותו לצפון, צריך לעשות אותו אותו דבר בדרום.
עמר בר-לב: ואני רוצה לתת כאן עוד דוגמה.
עמר בר-לב: אנחנו בכנסת, רבים מאתנו עוסקים בהעברת צה"ל לדרום.
עמר בר-לב: העברת צה"ל לדרום זה נושא שכבר נידון 10 שנים, הוא כבר בביצוע מספר שנים, מימושו יימשך עוד קרוב לעשור.
עמר בר-לב: אז אני מסכים שהעברת צה"ל לדרום זה נושא הרבה יותר גדול מאשר מכון וולקני, אבל גם בהעברת צה"ל לדרום המטה הכללי נשאר במרכז תל אביב, למרות הערך הנדלני של מרכז תל אביב.
עמר בר-לב: ולכן גם בעניין של פיתוח הצפון, הדרום, החקלאות בצפון ובדרום וכן הלאה בכל הקשור למכון וולקני אני מאמין שצריך לעשות מאמצים לפתח את הצפון, לפתח את הדרום.
עמר בר-לב: אבל עדיין אני מאמין שהלב, המטה של פיתוח החקלאות בנגב כן צריך להשאר במרכז וראוי שיישאר במכון וולקני ומה שנקרא, זאת עמדתי ואני מסכים איתה.
אורי מקלב: אבקש מפרופסור בן ישראל להציג את הדו"ח או להגיד מי ביקש אותו, מי הזמין אותו.
<איציק בן ישראל: היוזמה לכתיבת הדו"ח הזה עלתה בשיחה בין ובין אבי שמחון.
<איציק בן ישראל: אבי בעצמו צלצל אליי לפני איזה חודש, חודשיים שזה התחיל לרתוח בתקשורת ושאל אותי מי משנינו יזם את זה, ואני אומר את האמת גם כמו שאמרתי לו, אני לא זוכר, אולי אני, יכול להיות שאני יזמתי את זה, זה לא חשוב כל כך.
<איציק בן ישראל: הנושא היה בכותרות.
<איציק בן ישראל: באותו זמן עדיין, דרך אגב, יו"ר המועצה הלאומית למו"פ.
<איציק בן ישראל: צריך להזכיר שהיום אני כבר לא.
אורי מקלב: זה דו"ח במסגרת וולנטרית, ככה בשיחת מסדרון?
<איציק בן ישראל: תפקיד המועצה הלאומית למו"פ במשרד המדע זה לשמש גוף מייעץ לממשלה דרך ועדת השרים למדע וטכנולוגיה ששר המדע עומד בראשה בעניינים הנוגעים למחקר והפיתוח האזרחי.
<איציק בן ישראל: זו ההגדרה ולכן מתקבל על הדעת שאנחנו נתעסק בזה.
<איציק בן ישראל: התעסקנו בעבר כמה פעמים במכון וולקני - - -
אורי מקלב: זה לא צריך להיות חלק מהתהליך שמתקבלת החלטת ממשלה להעביר, צריך לקבל דו"ח או חוות דעת מקצועית ממועצה שקיימת ולא שצריך להקים אותה, למה זה צריך להיות - - - זה חלק מתהליך צריך להיות.
<איציק בן ישראל: זו לא שאלה למועצה זו שאלה לממשלה אולי.
<איציק בן ישראל: לגבי המועצה, הנושא היה בכותרות, ולכן דיברתי עם אבי שמחון ואני לא זוכר באמת אם זה היה ביוזמתי או ביוזמתו, זה ממש לא חשוב.
<איציק בן ישראל: והוא שאל אותי, בין היתר, אם התעסקנו אי פעם בשאלה הזאת עוד לפני כן.
<איציק בן ישראל: והתשובה הייתה שהתעסקנו כבר בעבר כמה פעמים החל מדו"ח שהוגש בזמנו לאילן חן, בוועדה שהייתה קשורה לאוצר ודרך לאחרונה בנושא שגם הוצג פה, אני חושב, כמה פעמים, יוזמה של המועצה הלאומית למו"פ שעלתה לממשלה של בכלל לעשות סדר במכוני המחקר במדינת ישראל.
<איציק בן ישראל: היוזמה האחרונה לא שייכת ספציפית דווקא למכון וולקני אבל היא שייכת למכוני המחקר בכלל שזה אחד מהם.
<איציק בן ישראל: ואז הוא שאל אותי אם יש לנו עמדה, אם בדקנו בעניין הזה של העתקת המכון לצפון.
<איציק בן ישראל: ואמרתי לו שלא, יכול להיות שהייתה לנו עמדה בעבר, היא מיושנת, היא לא לעניין.
<איציק בן ישראל: וכתוצאה מהשיחה הזאת פניתי ליושב ראש הוועדה הלאומית לקשרי אקדמיה-תעשייה בתוך המולמ"ופ יש ועדה כזו, וחיים רוסו שנמצא כאן, ושאלתי אותו אם הוא יכול לעדכן את העבודות שעשינו בעבר, לעשות אותן יותר רלוונטיות.
<איציק בן ישראל: התשובה שלו הייתה שזה יקח, נדמה לי, חודש או חודשיים, משהו כזה.
<איציק בן ישראל: אמרתי לו, אוקיי, עד שהממשלה תחליט, עד שהיא תתכנס יש עוד זמן לעשות את זה, ולכן ביקשתי ממנו לכתוב את הדו"ח שמונח פה בפניכם.
<איציק בן ישראל: ההסתכלות שלנו, אני רוצה להגיד, היא מו"פית בלבד.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, היא קשורה למחקר ולפיתוח.
<איציק בן ישראל: כי כשאומרים להעביר לצפון יש כל מיני היבטים של פיזור המאמצים במדינת ישראל והיבטים כאלה ואחרים.
<איציק בן ישראל: לא נכנסנו בכלל לשיקולים האלה, זה לא תפקידנו, אלא שאלנו האם הגוף הזה שהוא גוף מוכר בעולם בעל מוניטין עולמי מבחינת היכולת המחקרית החקלאית שלו, האם הגוף הזה אפשר לשמור על היכולות האלה בהעתקה וכמו שגם חבר הכנסת בר-לב, ככה נתן כמה שורות מתוך זה וגם אתה בהתחלה.
<איציק בן ישראל: אז אמרנו מה צריך לעשות אם רוצים לשמור.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, זה קשה.
<איציק בן ישראל: זה דרך אגב, לא רק הכוח אדם.
<איציק בן ישראל: אם אני אתמצת את לב העניין זה שני דברים שקשורים שניהם, אמנם, לגורם האנושי.
<איציק בן ישראל: אחד, זה האנשים עצמם כי מכון זה אנשים בסוף, כמו שנאמר פה בצדק זה לא מכונות ולא בניינים.
<איציק בן ישראל: ושניים זה הסביבה התומכת בהם.
<איציק בן ישראל: גם זה עניין אנושי, הסביבה.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, הקרבה לאוניברסיטאות, לסטודנטים.
<איציק בן ישראל: חלק מהדברים הוזכרו כאן, אבל זה צריך להיות סביבה שלמה.
<איציק בן ישראל: אתה לא יכול לקחת את האנשים הכי טובים בעולם, לשים אותם באנטארטיקה ולהגיד להם שיחקרו את החמסין בסהרה.
<איציק בן ישראל: זה לא ילך, אתה צריך את כל הסביבה מסביב לזה.
<איציק בן ישראל: על זה שמנו את הדגש יחד עם המלצות שאם רוצים לעשות את זה על מה צריך לשים לב ואיך צריך לבנות את הדבר הזה.
<איציק בן ישראל: ואם התהליך יקח 10 שנים או 5 או 15 זה כבר עניין של החלטות ממשלה וביצוע שאנחנו לא היינו מעורבים בהם.
<איציק בן ישראל: הדו"ח הזה הוא פחות או יותר הסתיים כשאני סיימתי את תפקידי כיושב ראש המועצה הלאומית למו"פ, ולכן גם אין לי, איבדתי את המגע - - -
<קריאה: מי עומד בראש המועצה?
<איציק בן ישראל: היום משה ארנס, שר הבטחון לשעבר.
אורי מקלב: התנהלות ישיבות שהוא עמד בראש?
<איציק בן ישראל: לפני החוק הכהונה של יושב ראש המולמו"פ היא מוקצבת בזמן ואני הגעתי למקסימום הזמן עם הארכה.
<איציק בן ישראל: זה המצב, זה לא בגלל מכון וולקני.
<איציק בן ישראל: וחבר הכנסת לשעבר, השר לעבר, ארנס, הוא היום יושב ראש המועצה הלאומית למו"פ.
<איציק בן ישראל: אם אתם רוצה לשמוע יותר פרטים על ההמלצות אז חיים יושב כאן ואני מציע שהוא יתן את הפרטים.
אורי מקלב: אני קראתי את הדו"ח, האם אתה יכול להגדיר מה מסקנות הדו"ח.
אורי מקלב: האם מסקנות הדו"ח, מבחינתך, איך שאתה רואה את זה, זה שלילה, שלילה בהסתייגות, תומכים בהסתייגות, לא תומכים.
אורי מקלב: מה הכותרת של הדו"ח.
<איציק בן ישראל: אני אגיד, זה די פשוט.
<איציק בן ישראל: להעביר את המכון ממקום למקום ולשמור על היכולות המחקריות שלו זה מאמץ גדול מאוד.
<איציק בן ישראל: אם השיקולים הם רק מו"פים, רק מחקר ופיתוח, אני הייתי נמנע מהמהלך הזה לגמרי.
<איציק בן ישראל: אם יש למדינה שיקולים אחרים, ויכול בהחלט להיות שיש לה, שאנחנו לא נגענו בהם, שכתוצאה מזה היא רוצה לעשות את זה אז כתבנו בדו"ח מה צריך לעשות בשביל לצמצם או לאפס אפילו את הנזק שיכול להגרם מכזה מהלך דראסטי של העברה.
<איציק בן ישראל: זו המסגרת שבה כל ההמלצות שלנו עומדות.
אורי מקלב: מר רוסו, אין לך מה להוסיף?
<חיים רוסו: אני חושב שדברי היושב ראש ודברי חבר הכנסת בר לב, שניהם כיסו כבר את רוב - - - אולי אני רק אתן תשובה נוספת לשאלה האחרונה ששאלת.
<חיים רוסו: בסופו של דבר אנחנו אומרים שאם המטרה שלנו היא לשמר את המשך הקיום של מכון מחקר מתקדם ותומך בסביבתו צריכים להתקיים שני תנאים.
<חיים רוסו: אם לא מתקיימים התנאים אז סיכויי ההצלחה של העברה של מכון כזה הם נמוכים.
<חיים רוסו: לעומת זאת, אם באמת מתבצעת פעילות לאורך זמן שבה שני התנאים האלה, גם בנושא כוח אדם וגם בנושא הסביבה התומכת אז ניתן לעשות מהלך כזה בזהירות.
<חיים רוסו: אני רוצה להגיד שהנושא של הזמן זה לא כל כך שאלה קלנדרית.
<חיים רוסו: זו לא שאלה אם זה 10 או 8.5 שנים.
<חיים רוסו: יש מהלכים שצריכים להתקיים ובמהלך השנים האלה צריך לבדוק שזה מתקיים.
<חיים רוסו: אם זה לא מתקיים אז לא עושים את זה ואם זה מתקיים יותר מהר מהצפוי אז אולי אפשר לעשות את זה קודם.
<חיים רוסו: אבל השאלה היא לא זמן השאלה היא קיום - - -
אורי מקלב: פעילות כדי להגיע להבנות או להמשכיות, נקרא לזה, גם בגורם האנושי וגם הסביבתי בשני הנדבכים המרכזיים.
מנואל טרכטנברג: אז קודם כל אני חושב שזה חשוב שנקיים את הדיון הזה במסגרת הזאת של הוועדה.
מנואל טרכטנברג: תראו, בואו נתחיל מהדברים הבסיסיים.
מנואל טרכטנברג: מכון וולקני אחד ממכוני המחקר החשובים ביותר שיש במדינת ישראל.
מנואל טרכטנברג: הוא מלווה את החקלאות בישראל הרבה מאוד שנים בהצלחה אדירה.
מנואל טרכטנברג: לטעמי הרב, מדינת ישראל היססה לתמוך בצורה מספקת במכון הזה, התעוררו כל מיני ספקות וכולי.
מנואל טרכטנברג: אני חושב שטעות הדבר היה מפני שהמכון הזה צריך לפרוח ולהתפתח עוד ועוד ועוד.
מנואל טרכטנברג: התועלות הכלכליות למדינת ישראל הן עצומות ולא רק הכלכליות ישירות אלא גם הסביבתיות ואחרות.
מנואל טרכטנברג: שנית, באנגלית אומרים, Geography is destiny.
מנואל טרכטנברג: מיקום גיאוגרפי זה גורל, לטוב ולרע.
מנואל טרכטנברג: ואיפה ממוקם מכון כזה זה מאוד משמעותי לא רק למכון עצמו מבחינת הסביבה המחקרית ואחרת שמדבר עליה איציק בן ישראל, אלא מה הוא מקרין לסביבה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו יודעים היטב שמיקומו של מוסד מחקרי יכול להשפיע בצורה מאוד נרחבת על כל הסביבה, על כל הפיתוח, ולא בכדי נאבקות רשויות מקומיות וערים וכולי למשוך אליהן מוסדות אקדמיים בגלל מה שנקרא בז'רגון שלנו, השפעות חיצוניות חיוביות וכיום בעידן הידע יש לזה חשיבות אדירה.
מנואל טרכטנברג: אז זה, שנית, צריך לציין את זה.
מנואל טרכטנברג: שלישית, אני חושב שאסור לדבר במונחים של להזיז, להעתיק, לקחת מפה ולהעביר לשם, אלא במונחים של הקמה.
מנואל טרכטנברג: הקמה של שלוחה, של זרוע, של המכון בצפון, בגליל.
מנואל טרכטנברג: יש לזה חשיבות, אני חושב, פוטנציאלית מאוד מאוד גדולה ואני רוצה להרחיב.
מנואל טרכטנברג: אני הרבה שנים עוסק בעניין של אותו אשכול, מזמן זה התחיל, אבל שמתפתח לנגד עינינו של מכללת תל חי, מכון מיגל, מרכז המו"פ בקצרין ועוד ועוד.
מנואל טרכטנברג: כבר שנים קם בית הספר לרפואה בצפת וכולי.
מנואל טרכטנברג: כבר יש יותר ויותר כאלה התפתחויות שעדיין לא הגיעו למסה הקריטית, עדיין לא, אבל הן בדרך.
מנואל טרכטנברג: אנחנו יודעים שברגע שאתה מגיע, ואתה לא יודע מתי זה, אבל מתישהו זה קורה, אתה מגיע למסה קריטית.
מנואל טרכטנברג: פתאום העניין הזה זה מכפיל כמו כוח אדיר ואז המקום נהייה מאוד אטרקטיבי, אתה רוצה ליטול חלק בזה, אתה רוצה להקים חממות שם וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: ואז הדינמיקה כבר עושה את שלה.
מנואל טרכטנברג: אבל זה לא קורה מעצמו.
מנואל טרכטנברג: אני חושב ששלוחה עוצמתית של מכון וולקני בסמוך, לא סתם בצפון, לא סתם בגליל, בסמיכות למכון מיגל ולתל חי ולמרכז המו"פ בקצרין זה יכול להוות אחד מהאלמנטים הקריטיים כדי שהעסק הזה יקבל תנופה ונראה באמת איזור אחר שם בצפון שיתחרה עם מרכזים אחרים בארץ כמגנט למשוך אליהם חוקרים צעירים, סטודנטים וסטרט אפים שהתפתחו מסביב וכדומה.
מנואל טרכטנברג: אסור לבוא ולדבר במונחים של, אתה יודע, להרים מוסד שקיים כל כך הרבה שנים שם, על כל מה שמשתמע מזה, עם כל האנשים שיושבים שם מסביב ולהעביר אותו.
מנואל טרכטנברג: אין דבר כזה, לא קיים דבר כזה, אתה לא יכול לעשות את זה.
מנואל טרכטנברג: אבל להקים שלוחה כן.
מנואל טרכטנברג: אלא מה, אם אתה - - - סליחה, יש עוד פרמטר שצריך להגיד אותו.
מנואל טרכטנברג: מדינת ישראל זה מעבדת בזעיר אנפין, מעבדה מדהימה גם בתחום החקלאות בגלל שגם אם היא קטנה מאוד יש הבדלי שטח.
מנואל טרכטנברג: ואפילו הבדלי אקלים מאוד משמעותיים.
מנואל טרכטנברג: האקלים בגולן הוא שונה מהאקלים בעמק החולה.
מנואל טרכטנברג: האקלים בצד המזרחי של צפת, או לצורך העניין, ראש פינה, שונה מאוד מהצד המערבי וכך הלאה כי זה קו פרשת המים.
מנואל טרכטנברג: מבחינת המחקר החקלאי יש ערך רב לבוא ולחקור בתנאים שונים שישנם.
מנואל טרכטנברג: שלא לדבר על כך שהכינרת זה גם תופעת טבע.
מנואל טרכטנברג: מבחינת כמה מטרים מתחת לפני הים וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: כלומר, יש פה הרבה יתרונות למיקום שם, זה לא אילוץ, אלא יכול להיות מאוד מעניין.
מנואל טרכטנברג: מה שאני חושב שצריך לקרות - - -
אורי מקלב: אבל אין טענה היום שמכון וולקני לא נותן מענה לכל אזורי הארץ.
אורי מקלב: אולי גם השלוחות שלו - - -
מנואל טרכטנברג: אני אומר באופן מפורש, אין מה לעשות וזה כן משפיע.
מנואל טרכטנברג: המיקום משפיע.
מנואל טרכטנברג: אם אתה מחובר, אם יש לך שלוחה שם שמחוברת למוסדות המקומיים שם, גם מבחינת מחקר, גם מבחינת סטודנטים, גם מחינת סגל.
מנואל טרכטנברג: וגם לתנאים הטופוגרופיים והקרקעיים האחרים שיש שם זה יעשה הבדל.
מנואל טרכטנברג: זה יעשיר את המחקר החקלאי במדינת ישראל ואת האינטראקציות בינו לבין המוסדות שקיימים שם.
מנואל טרכטנברג: בעיני, זה כורח המציאות ללכת למהלך כזה.
מנואל טרכטנברג: להקים שם שלוחה.
מנואל טרכטנברג: כמה דגש יינתן לשלוחה הזאת אל מול המשך הפיתוח של המכון במיקום שלו זו שאלת מדיניות שצריך לבחון אותה באמצעות ועדה מדעית נאותה וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: וכמו גם, אפשר לעשות מהלך כזה כלפי הדרום הזה, בערבה או במקומות אחרים ולעשות גם מהלך כזה.
מנואל טרכטנברג: מה שאני מנסה להגיד זה שהמכון הזה צריך לשלוח זרועות, לצפון קודם כל, אולי גם לדרום, לערבה.
מנואל טרכטנברג: ואז זה מכפיל כוח למכון עצמו.
מנואל טרכטנברג: וכרגע הדיון מתנהל כאילו שזה או זה או זה.
מנואל טרכטנברג: או שאתה נמצא פה או שאתה נמצא שם.
מנואל טרכטנברג: אם אתה מרים מהמקום שבו הוא נמצא ברור שאתה תפגע וזו לא הכוונה וצריך להוריד את זה מסדר היום.
מנואל טרכטנברג: אבל הקמה של השלוחה בצפון צריכה להיות כיעד מרכזי, ממשלתי, לעניין הזה.
מנואל טרכטנברג: כי אם לא, אני אומר לכם, זה יפגע גם במכון לאורך זמן וגם בצפון.
מנואל טרכטנברג: לגבי הסביבה, איציק, מה שאמרת על הפקולטה לחקלאות וכו'.
מנואל טרכטנברג: אבל אני רוצה להגיד לך שלהערכתי הפקולטה לחקלאות ברחובות לא תשאר שם לאורך זמן.
מנואל טרכטנברג: זה אני אומר לך כמי שהיה בכובעים אחרים בות"ת וכו' כי שם יש סיפורים אחרים, אני לא רוצה להכנס לזה - - -
אורי מקלב: מה שאתה אומר זה נושא חשוב - - -
מנואל טרכטנברג: מה שאני אומר - - - אני לא מתייחס לזה כמשהו - - -
אורי מקלב: אבל הדו"ח כן מתייחס לזה- - -
<איציק בן ישראל: נכנסנו לנקודה הזאת.
אורי מקלב: הדו"ח מתייחס, כמו שאמר גם איציק - - - הנושא הזה של הקרבה למכון ויצמן - - -
מנואל טרכטנברג: מכון ויצמן - - -
אורי מקלב: גם מכון ויצמן וגם - - -
מנואל טרכטנברג: מכון ויצמן בוודאי.
מנואל טרכטנברג: לסיום אני אגיד כך.
מנואל טרכטנברג: תראו, עוד פעם, מדינת ישראל זה מקרה שלא נתפס בחו"ל שאני מספר מה שקורה כאן ב- - - כל כך קטן וכל כך הרבה טענות קשות על החשיבות של המיקום.
מנואל טרכטנברג: פריפריה, מרכז, אם אתה פה, אתה לא שם, אתה עושה - - - זה משהו לא נתפס.
מנואל טרכטנברג: במקומות אחרים חושבים שאתה פסיכי אם אתה מדבר במרחקים כאלה.
מנואל טרכטנברג: אבל מה לעשות, זה האמת.
מנואל טרכטנברג: ככה אנחנו נוהגים ומתייחסים וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: אסור לזלזל בזה כי זה אחת מהנחות היסוד אצלנו שבמרחק של שעה, שעה וחצי, הכל אחר.
מנואל טרכטנברג: אבל בלי לזלזל בדבר הזה אני אומר שכן יש חשיבות לסמיכות המיידית של מוסדות אקדמיים.
מנואל טרכטנברג: לא בכדי, באקדמיה, גם בארצות הברית, במקומות אחרים, מחפשים את הסמיכות הזאת.
מנואל טרכטנברג: אין פה, אתה יודע, אסור לזלזל בזה.
מנואל טרכטנברג: ולכן אני אומר שנראה לנגד עינינו גם את טובתו של המכון, גם את טובת הצפון בדרך שתהיה.
אורי מקלב: אני חושב שאין ויכוח, אני מתייחס לרוב דבריך, לתחילת דבריך, שיש חשיבות גם למרכזים כאלו ואחרים בצפון ובדרום, אני חושב שעל זה אין ויכוח גם עם המכון.
אורי מקלב: הוא רוצה לשתף פעולה בשלוחות, לעבות אותן, לשלוח להן חוקרים בסבב כזה.
אורי מקלב: אני חושב שעל זה אין ויכוח.
אורי מקלב: השאלה את המכון עצמו, אם מעבירים את כולו כמו שהוא, זה אני חושב שיש הסכמה לשתף פעולה, אני חושב שהם טוענים גם בדיונים שהיינו אצלהם, גם כשהיו פה, גם במסמכים שהוציאו לנו, יש הסכמה מלאה בעניין הזה לשיתוף פעולה של המכון.
אורי מקלב: מנכ"ל משרד המדע והחלל, פרץ וזאן, באמת חשוב לנו הדברים שלך, ממש בדקה אם אתה יכול, גם בתהליך של הנושא שהמולמו"פ, קודם כל האם היום היא מתפקדת, מה קורה איתה, אבל כן חשובה לי השאלה, בתהליך זה לא צריך להיות - - -
<פרץ וזאן: קודם כל המולמו"פ זה המועצה הלאומית למחקר והיא פועלת כגוף עצמאי שמייעץ ואמור לייעץ לממשלה בתחומים מתחומים שונים שנקבעים על ידי המולמו"פ.
<פרץ וזאן: המולמו"פ מוציא דו"חות שנתיים, אין לו חובה במהלך השוטף לעדכן על כל פעילות שהוא עושה, הוא מוציא דו"חות שנתיים, אנחנו מתרשמים ורואים את הדו"חות האלה.
<פרץ וזאן: הדו"חות האלה גלויים ומפורסמים כולל גם הדו"ח בעניין המכון הוולקני.
<פרץ וזאן: גם הדו"ח הזה פורסם.
<פרץ וזאן: אנחנו עצמנו כמשרד המדע ראינו את זה אמנם לראשונה ככותרות בתקשורת אבל אין לנו שום כוונה להסתיר משהו והוא נמצא כרגע גלוי וידוע וכל הציבור יכול לצפות בו, לראות אותו ולהתרשם מהתוכן שלו.
<פרץ וזאן: אז זה לגבי עבודת המולמו"פ.
<פרץ וזאן: אני רוצה מכאן לעבור על עמדת המשרד.
<פרץ וזאן: קודם כל גם עבודת המולמו"פ עצמה בנושא הזה של מכון וולקני איננה שוללת, ואני מדגיש, איננה שוללת מעבר של מכון וולקני מהמרכז לאזור הצפון.
<פרץ וזאן: היא מביעה מספר נקודות שבהם הוועדה, שאני מניח שהוקמה בראשות מנכ"ל משרד החקלאות או בהשתתפות - - -
<שלמה בן אליהו: בראשות שירי ברנד - - - מנהל התכנון.
<פרץ וזאן: בראשות שירי ברנד ובהשתתפות מנכ"ל משרד החקלאות, פרופסור שמחון.
<פרץ וזאן: אני משוכנע שיקחו בחשבון את ההמלצות הללו בבואם להחליט האם להעתיק את המכון מהמרכז צפונה.
<פרץ וזאן: אם כן באיזה צורה ובאיזה דרך ובאיזה לוח זמנים.
<פרץ וזאן: אין שום כוונה להרוס את מכון וולקני או לפגוע במצויינות של המכון שאין ספק שהוא מכון שיש בו מצויינות מדעית מהמעלה הראשונה.
<פרץ וזאן: והכוונה של הוועדה היא גם לשמר אותם.
<פרץ וזאן: אני בטוח ומשוכנע שהוועדה שהוקמה תדאג שאכן המצויינות הזו תשמר גם אם במידה ויוחלט להעתיק אותו לצפון.
<פרץ וזאן: משרד המדע תומך בחיזוק הצפון.
<פרץ וזאן: הוא הביע את זה בצורה מאוד פרטנית ומפורטת בהחלטת הממשלה לגבי חיזוק הצפון וזה בא לידי ביטוי לא רק בנושא של חיזוק המו"פ.
<פרץ וזאן: מיגל שהשנה קיבל סיוע משמעותי ביותר ממשרד המדע כולל מו"פים ברמת הגולן ומו"פים במגזר הערבי.
<פרץ וזאן: כולם קיבלו סיוע מאוד מאוד משמעותי.
<פרץ וזאן: ככלל המשרד שם לו למטרה לתמוך בכלל במחקר ופיתוח ובעיקר באיזור הצפון, באזור הפריפריה ושם אנחנו נמצאים גם בתכנית הזאת של חיזוק המו"פים.
<פרץ וזאן: ועשינו את זה, זה לא רק דיבורים.
<פרץ וזאן: עשינו את זה בשטח במהלך שנת העבודה 2016 וגם בחיזוק של תחום הקהילה ובחיזוק כל התחומים שמשרד המדע פועל בהם נתנו עדיפות גם בשנת העבודה 17' ו-18' לחיזוק הצפון.
<פרץ וזאן: על כן אם אני אסכם את העמדה שלנו, אין בעמדת המולמו"פ משום אמירה שלא ניתן ולא צריך להעביר את המכון הוולקני לצפון.
<פרץ וזאן: משרד המדע תומך בחיזוק הצפון ובכלל זה גם העברה של המכון הוולקני בצורה המקצועית ביותר לכיוון הצפון.
<פרץ וזאן: (היו"ר מנואל טרכטנברג)
<קריאה: אבל למה הדו"ח הזה לא פורסם קודם?
מנואל טרכטנברג: שניה, אני צריך לנהל בהעדר היו"ר.
מנואל טרכטנברג: תודה רבה לך, אתה רוצה להתייחס?
<שלמה בן אליהו: אני שלמה בן אליהו, מנכ"ל משרד החקלאות.
<שלמה בן אליהו: אני חבר הוועדה שמינה ראש הממשלה כדי לייעץ לראש הממשלה בנושא של האיזון בין שני הנושאים, בין העתקת המכון לבין הנושא של פיתוח הצפון.
<שלמה בן אליהו: כאשר הוועדה אמורה לשקול באמת את השיקולים, את האיזונים בין שני הדברים האלה ולהמליץ לראש הממשלה.
<שלמה בן אליהו: ולכן אני כחבר הוועדה אמור באמת לשמוע את הטענות, לשמוע את הצדדים, הנימוקים וחוות הדעת, כמו יתר חברי הוועדה, בנפש חפצה, בלב פתוח, כדי באמת לתכלל את הדברים ולהביא אותם לידי המלצה.
<שלמה בן אליהו: היתרון של הוועדה הזאת או השונות של הוועדה מיתר הוועדות האחרות שהוועדה הזאת נאמר שם היא צריכה לקבל החלטה או המלצה, יותר נכון, בהסכמה.
מנואל טרכטנברג: מי חברי הוועדה עוד פעם?