GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורי בן-ישראל: אי-אפשר לצפות שכשם שהמדינה מפעילה עזרה סוציאלית, כשם שצה"ל ומשטרת ישראל מפעילים קציני נפגעים, פייסבוק תתעלם מהמוות של האנשים שלה.
<דורי בן-ישראל: פייסבוק חייבת להיות זמינה לאנשים שמתמודדים עם שכול.
אורי מקלב: דן לוינסון, דקה.
<דן לוינסון: דקה יהיה מאתגר.
<דן לוינסון: אני עובד בחברה שעוסקת בחקירות ושחזור מידע.
<דן לוינסון: יוצא לנו פה ושם להיתקל במקרים עצובים של אנשים שלא הותירו אחריהם הוראות, כיצד לנהוג, ונקלעים למצוקה קשה.
<דן לוינסון: כבודו הזכיר את צוק איתן, אז טיפלנו בטלפון של דניאל- - - שם דווקא הצלחנו לשחזר דברים מרגשים, אבל יש מקרים אחרים, שלדעתי כדאי שהוועדה תשמע עליהם.
<דן לוינסון: אחד, זה בחור צעיר ששם קץ לחייו, לא השאיר שום הסבר, ובשעה האחרונה שלפני המעשה, הוא עשה איזושהי התכתבות בווטסאפ עם מכרה.
<דן לוינסון: המכרה סירבה לחשוף את ההתכתבות, ואנחנו לא הצלחנו לפרוץ את הטלפון.
<דן לוינסון: המשפחה נמצאת עד היום בסימני שאלה – האם היא דחפה אותו לבצע את המעשה או לא.
<דן לוינסון: זה מקרה אחד.
<דן לוינסון: מקרה נוסף, אמא שהיו לה שלוש בנות – אחת מהן קטינה.
<דן לוינסון: היא היתה חולה סופנית.
<דן לוינסון: בצוואה היא הורישה את כל הכסף לבתה הקטינה.
<דן לוינסון: שתי האחיות ניהלו שיחה בטלפון שלהן, בה הן זוממות איך הן יגזלו ממנה את הירושה, ויביאו דודים שיעידו שהאם נתנה ברגע האחרון הוראות אחרות.
<דן לוינסון: אם היה פה מנהל עיזבון דיגיטלי – המקרה הזה התגלה במקרה.
אורי מקלב: אמרת שהתקשיתם לפתוח את מכשיר הטלפון – כי היתה הצפנה מיוחדת על זה?
<דן לוינסון: מספיק שטלפון נעול באיזושהי סיסמה, ומן הסתם אנחנו לא יודעים מהי.
אורי מקלב: זה מונע ממומחי סייבר לפתוח?
<דן לוינסון: יש מקרים שכן.
אורי מקלב: היה סיפור על מחבל – שם היתה הצפנה.
אורי מקלב: אני יכול להרגיש יותר בטוח בפלאפון שלי...
<דן לוינסון: יש הרבה טלפונים שאנחנו מצליחים לפרוץ, ויש הרבה מקרים שלא.
<דן לוינסון: מה שבאתי לומר על הסוגיה הזאת – אם היה פה מנהל עיזבון דיגיטלי, כנראה שהיה פותר את הבעיה הזאת, כי בית המשפט היה צריך לדון בשאלה, אם זו האזנת סתר, להאזין לשיחה הזאת.
<דן לוינסון: לפני מאה שנה, כשאדם הלך לעולמו, יכולנו לעיין ביומנים שלו, בלי שום שאלה של מחוקק.
<דן לוינסון: לכן לדעתי לפחות, ברירת המחדל צריכה להיות שהמשפחה תוכל, אלא אם אדם הורה אחרת.
אורי מקלב: זה הליבה של הדיון שלנו.
אורי מקלב: קודם כל, אני רוצה להודות לכם על ההשתתפות.
אורי מקלב: שמענו כוועדה בעניין על כל הסוגיות.
אורי מקלב: נגענו אמנם בקציר העומר, בקצרה בכל הדברים.
אורי מקלב: כל נושא שהעליתם, יש אפשרות להרחיב אותו ולקדם אותו.
אורי מקלב: אני מודה לכל מי שעסק ופעל ועזר לוועדה.
אורי מקלב: ורד, מנהלת הוועדה מודה לך על שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: ראשית, אנחנו מבינים שהבעייתיות מורכבת מאוד, במיוחד שבסופו של דבר אנחנו תלויים בספקים חיצוניים, בחברות רב-לאומיות, שאיך שלא ניגע בעניין הזה, נגיע למסקנה שנצטרך לעבור עוד מחסום מאוד-מאוד גדול.
אורי מקלב: כל החלטה שלנו, אנחנו עדיין תלויים- - - אבל זה לא צריך למנוע מאתנו להתחיל להתקדם, לדעת מה אנחנו רוצים.
אורי מקלב: פה המקום לפנות למשרד המשפטים.
אורי מקלב: צריכים לבחון את הנושא של קניין רוחני, זיכרון דיגיטלי.
אורי מקלב: כל מה שאנחנו עסוקים בו – מה החוק אומר היום, איך אתם מציעים, חקיקה.
אורי מקלב: אפילו שאתם משרד משפטים, אנחנו מבקשים את זה באופן רשמי, להתחיל להתקדם בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו שמחים ומודים לאיגוד האינטרנט על העבודה, כי הם מושכים את הדבר הזה קדימה.
אורי מקלב: נשמח, ואנחנו מבקשים שתקדמו את הדברים, תרחיבו אותם.
אורי מקלב: כמה אמצעים שאתם משקיעים בזה – אנחנו חושבים שאתם עושים דבר נכון.
<יורם הכהן: המטרה שלנו במקרה הזה היא להחליף את משרד המשפטים – אני פשוט מכיר, ומשרד המשפטים לא יקדם את הנושא הזה, לצערי.
אורי מקלב: אני רואה אתכם כמאתגרים, כרץ שמושך קדימה.
<ורד שביט: הגשתי להם.
אורי מקלב: ורד הגישה את זה, היא גם ציטטה קודם.
אורי מקלב: גם מרכז המחקר והמידע שלנו עשה על זה עבודה, הלשכה המשפטית.
אורי מקלב: אין ספק שהשלב הראשון, עוד לפני כל הדברים שדיברנו – המודעות.
אורי מקלב: אני חושב שגם הדיון שלנו מעלה את המודעות.
אורי מקלב: המודעות יכולה לתת הרבה, אבל אפשר לחקור מדוע בחיים השוטפים שלנו אנחנו מודעים לדברים הללו, מי שמודע, ולא תמיד יש רתיעה, ואנחנו יודעים לעשות לעצמנו, גם אם אנחנו לא חותמים עכשיו על ביטוח חיים, שזה ממש ישיר – אומרים לך: ביטוח חיים – מישהו אמור להשתמש בזה אחרי שאתה לא בחיים.
אורי מקלב: נראה שהשאלה לגיטימית מאוד – אתה עושה ביטוח חיים – מי המוטב שלך, אבל זה לא קשור רק לביטוח חיים שלנו; לכל מה שאנחנו משתמשים בחיים.
אורי מקלב: ואני כן רואה את עצמי שגם בחיי היום-יום – אולי אנחנו לא תמיד מספיקים, אולי תמיד אנחנו דוחים, כפי שאמרתם, דוחים את הדברים, אבל כן מודעים שיש דברים, שאם אנחנו לא מעוניינים שיהיו בשלב הזה של החיים שלנו, אנחנו משתדלים, או לא אכפת לנו כרגע, שלא יהיה זמין כרגע.
אורי מקלב: יש שאומרים: כרגע אני לא רוצה שיהיה זמין; לא אכפת לי שאחרי 120 שלי כן יהיה זמין.
אורי מקלב: גם יש דברים כאלה, שאנשים קובעים לעצמם: עכשיו אני לא רוצה, עכשיו אני שומר את זה אצלי במגירה, אבל אחרי זה אין לי בעיה.
אורי מקלב: זה גם עוד נושא.
אורי מקלב: והדבר האחרון – נכון שהמודעות היא מורכבת.
אורי מקלב: המודעות חייבת להיות, ונבין את הנושא, זה גם יותר יעצים אותו, שעוד אנשים יתעסקו, וזה לא יהיה רק נחלת יחידים.
אורי מקלב: אני חושב שהציבור, גם אם הוא לא יידע מה לעשות, נהיה מחויבים לתת תשובות.
אורי מקלב: אני רואה את זה כדיון ראשון, נמשיך בדיונים האלה.
אורי מקלב: צהריים טובים לכולם, אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום הצטרף אלינו חבר הכנסת חיים ילין.
אורי מקלב: היום יום שלישי, פעמיים כי טוב פעמיים, ט"ז באדר תשע"ז, ה-14.3.2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו הגנת הסייבר במרחב הממשלתי.
אורי מקלב: קודם אני אבקש לפתוח ככה במילה אחת או שתיים על יום המדע הלאומי, אנחנו מציינים היום במדינת ישראל, גם בכנסת.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו ממש חוזרים, מגיעים מתערוכה שהוצגה בנתב"ג, מי שראה ומי שלא ראה בוודאי אולי הוא שמע ואם לא הוא יכול להביט, לגלוש באתרים המתאימים, כשבא לשקף את הפיתוחים הישראלים מאז קום המדינה.
אורי מקלב: דיברנו על כך שלא, אני לא יודע אם יש מדינה, אבל ודאי לא מדינות רבות שיכולות להציג תערוכה כזאת מרשימה.
אורי מקלב: אבל היא מרשימה לא רק בעיצוב שלה, אלא בתוכן, במגוון הדברים שישראל הצטיינה בזה, שהיא הייתה הראשונית בזה, חדשנית, היא הייתה המובילה בעניין ואנחנו היום כשאנחנו אומרים מדע אנחנו אומרים את זה מדע וטכנולוגיה ביחד.
אורי מקלב: כשיש קשר בין הדברים.
אורי מקלב: גם בתחום הטכנולוגי אנחנו עם פיתוחים מיוחדים.
אורי מקלב: לא כיוונו את זה להיום, את הוועדה, את יום המדע, ועדת המדע והטכנולוגיה לא יושבת היום אבל ודאי היום שאנחנו קוראים בכל הכותרות מלאות בקנייה ומכירה של מובילאיי לאינטל שהיא אירוע באמת מרשים שרק מציף את הנושא, את מה שקורה במדינת ישראל.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שבכל דבר כזה, בכל מחקר ודאי ובכל המצאה בנושאים של מדעים ומדענים וחוקרים וממציאים צריך כל הזמן להיות קדימה.
אורי מקלב: אם אתה עומד במקום אחד אתה בעצם מתדרדר אחורנית.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שמאחורי הפעילות שלנו בנושא הזה היא לא רק להתרפק על העבר ורק לטפוח על השכם, להגיד הנה אנחנו טובים או אבל לא רק שהיינו טובים אלא שאנחנו גם יכולים להיות בזה טובים.
אורי מקלב: בשביל זה צריך להשקיע הרבה, גם לתמרץ, גם לקדם, גם לחנך.
אורי מקלב: והיום הזה גם נעשה בשביל המטרות האלה.
אורי מקלב: יחד עם מדע וטכנולוגיה, יחד עם טכנולוגיה מתקדמת יש תופעות לוואי שתופעות הלוואי האלה זה מה שאנחנו קוראים היום סייבר ומה שאנחנו קוראים היום הגנה על הסייבר.
אורי מקלב: זה נושא מאוד מאוד רחב.
אורי מקלב: ועדת המדע והטכנולוגיה שהיא אמונה, היא הגורם המפקח, על נושא של הגנה על הסייבר ושל הסייבר עצמו לפי תקנות ולפי הנוהל.
אורי מקלב: להגיד לכם שאני בא עם ידיים נקיות ולא מרגיש קצת נקיפות מצפון שאנחנו מספיק עושים בדבר הזה, אני אומר בפירוש, מתוודה שלא.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שכגורם מפקח אנחנו צריכים להיות הרבה יותר פעילים, הרבה יותר זמינים בעניין הזה, התדירות שלנו צריכה להיות הרבה, הדיונים שלנו צריכים להיות באופן תדיר יותר.
אורי מקלב: אבל אני מה שנקרא להגנה.
אורי מקלב: בהגנה, להגנתנו אני יכול להגיד שגם בתחום האחריות יש כמה כאלה שאולי, ודאי בכנסת עצמה, שתי ועדות שאחריות על זה.
אורי מקלב: יש ועדת משנה של ועדת חוץ וביטחון וגם ועדת המדע והטכנולוגיה ובגלל זה שיש גדרה בשותפה, משהו עם שותפים, אז יש דברים שנופלים ומי אחראי על מה ועד שדנים בזה בעצם אנחנו לא היינו מספיק מתמידים ונחושים בדיונים שלנו.
אורי מקלב: אבל אני חושב שאנחנו חוזרים בתשובה.
אורי מקלב: כוונתנו היום להתחיל לשבת באופן קבוע ואנחנו נקיים סדרה של דיונים שהדיון הראשון אנחנו מדברים בוודאי על המרחב הממשלתי, כמה שנספיק באופן כללי, גם בתחום הממשלתי ובמרחב הממשלתי אנחנו נרד לפרוסות יותר דקות.
אורי מקלב: לאחר מכן אנחנו נעבור, כמובן, לגופים, לאתרים חשובים מאוד שחשובים לנו.
אורי מקלב: אנחנו, כמובן, גם נרד למגזר הכללי שיהיה לנו כדי שאנחנו נוכל באמת להקיף את כל הנושא.
אורי מקלב: אנחנו בעניין הזה יש לנו שיתוף פעולה, גם עם יו"ר הרשות, עם מטה הסייבר, עם משרד ראש הממשלה, עם ראש הרשות.
אורי מקלב: כיום אנחנו באמת חושבים שאנחנו הולכים על דרך נכונה של שיתוף פעולה בדיונים ושהדיונים יעילים ומועילים.
אורי מקלב: גם הוועדה, גם כל המטות והרשות שזה נושא בפני עצמו שאני עוד לוקח לי זמן ללמוד מה זה הרשות, מה זה היחידות, מה זה מטה הסייבר ורשות הסייבר ויהב ורשות התקשוב.
אורי מקלב: הדברים האלה, לדעתו של רועי, עשיתי לי כאן תרשים.
אורי מקלב: אבל אנחנו בכל אופן, זה חלק מהלמידה שלנו שגם הציבור רוצה לדעת מה זה רשות ומה זה מטה ומה זה ראש הרשות.
אורי מקלב: בעיקר לגבי תחום האחריות לא בנושא הפרסונלי.
אורי מקלב: עוד מילה אחת בנושא יום המדע.
אורי מקלב: אני רוצה כבר לבקש ממר כרמלי שיציג את הדברים אבל לכבוד יום המדע, אולי אנחנו נאמץ את זה ככה באופן כללי, אנחנו רוצים להודות לד"ר שירלי אברהמי, מנהלת מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שחיבר בינינו לבין המדענים או בין המדען, כמובן, אבל בכלל ברעיון כדי לתת בוועדת המדע במה אפילו קטנה שבמשהו יוכלו להציג את הדברים שעל ליבם אבל בעיקר גם הדברים המקצועיים ובסך הכל את העבודה שביום יום פחות נחשפים.
אורי מקלב: הוועדה רואה חובה וגם זכות בלתת את השולחן והפלטפורמה כדי להעלות נושאים מפעם לפעם שקשורים לכם, המדענים בישראל.
אורי מקלב: קודם כל אני אומר גם באוניברסיטאות וגם באקדמיה וגם בכל המחקרים, המכונים וכל מה שרלוונטי אני אבקש ככה- - - אני מתנצל מראש, אני איתכם בהתחלה, אני לא יודע כמה זמן תהיה ההתחלה, לאחר מכן יחליפו אותי, חברת הכנסת יעל כהן פארן היא תחליף באיזשהו שלב.
אורי מקלב: חיים ילין, ביקשנו, אבל אתה נאלץ ממחוייבות אחרות.
אורי מקלב: יש הצבעות על חוק שהממשלה חשוב לה להביא את זה היום לקריאה שנייה ושלישית והיום גם למליאה ושאני בתור חבר נאלץ להיות ולהצביע בהצבעות.
אורי מקלב: עוד היום בבוקר גם עוד לא ידענו באיזה שעה זה יהיה ככה שממש באמת מתנצל.
אורי מקלב: אם היינו יודעים לא היינו קובעים את הוועדה בזמן כזה, אבל ההכרח במקרה כזה, אבל אני מחוייב אליו.
אורי מקלב: אנחנו ביקשנו לעשות איזה מודל שככה להציג, בוודאי לכבוד יום המדע, בפתיחה לתת לך לכבוד יום המדע להציג דברים, להגיד דברים.
אורי מקלב: בבקשה, פרופסור חגי אייזנברג, האוניברסיטה העברית בירשולים, חוקר.
<חגי אייזנברג: תודה.
<חגי אייזנברג: שלום, צהריים טובים יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מקלב, חבר הכנסת ילין.
<חגי אייזנברג: אני בא לכאן היום עם שני כובעים.
<חגי אייזנברג: קוראים לי חגי אייזנברג, אני, כמו שהציגו אותי, חבר סגל באוניברסיטה העברית במכון רקח לפיזיקה.
<חגי אייזנברג: יש לי מעבדה ניסיונית, אני בוגר של הטכניון, מכון ויצמן והשתלמתי שנתיים באוניברסיטה של סנטה ברברה לפני שחזרתי והמעבדה שלי קמה בשנת 2005 ומאז אני חוקר כאן.
<חגי אייזנברג: אני רוצה עקרונית לקדם איזשהו רעיון כמו שהציג היושב ראש שתהיה יותר אינטראקציה בין קובעי המדיניות ויושבי הבית כאן לבין מדענים שיבואו כאן לבקר מדיי פעם, יתנו קצת שאר רוח, לאו דווקא את הדברים שמתחברים ישירות לעניין, אלא לפעמים בפריפריה דברים שמלווים וגם דברים שלפעמים קשורים לעניין אבל שיהיו יותר מפגשים כאלה של אנשי מדע עם חברי הבית.
<חגי אייזנברג: והיום זו פשוט סנונית ראשונה מאחר ואמרו לי שיש יום המדע והגנת הסייבר אז אמרתי אמנם אני לא ממדעי המחשב אבל אני יכול להציג נושא שאני חושב שכן יעניין כאן הרבה אנשים בחדר ואני חושב שגם חשוב להגיד אותו ואני לוקח לעצמי את הארבע דקות הבאות להציג אותו.
<חגי אייזנברג: זה הכובע השני שלי שהוא מתקשר יותר לנושא המחקר שלי.
<חגי אייזנברג: מה שרציתי לספר לכם שלמעשה בשנים הקרובות, ואנחנו מדברים על טווח שנים לא ידוע שבין שנים בודדות שלוש עד חמש שנים לבין, יש כאלה שאומרים 20, אבל כנראה לא הרבה, כל הדרכים הקיימות היום להצפנה, לדוגמה, באינטרנט, הולכות להעלם מהעולם, הולכות להיות obsolete, לא רלוונטיות והולכות למעשה להפרץ.
<חגי אייזנברג: הסיבה לזה שאנחנו נמצאים במהלך של מהפכה שנקראת המהפכה הקוונטית השנייה.
<חגי אייזנברג: המהפכה הקוונטית הראשונה מייחסים אותה להמצאת הטרנזיסטור.
<חגי אייזנברג: המהפכה הקוונטית השנייה היא מתרחשת בשני העשורים האחרונים שאנשים התחילו להתייחס למידע שמיוצג במערכות קוונטיות.
<חגי אייזנברג: כמשלבים את תורת הקוונטים במערכות של מידע ומקבלים כל מיני מכשירים חדשים וגישות חדשות.
<חגי אייזנברג: אחת מהן, שאולי חלקכם שמעתם, מדברים על בנייה של מחשב קוונטי.
<חגי אייזנברג: מחשב קוונטי זה מכונת חישוב שעובדת אחרת לגמרי מהטלפונים הסלולאריים שלנו והמחשבים, הלפטופים שלנו.
<חגי אייזנברג: היא עובדת לחלוטין שונה ויכולה לעשות דברים שונים.
<חגי אייזנברג: מה אחד הדברים הראשונים שהראו שהיא עושה?
<חגי אייזנברג: פורצת את רוב הפרוטוקולים היום של תקשורת המוצפנים, ויותר ספציפית לבעלי המקצוע, הפרוטוקול הכי נפוץ היום באינטרנט שנקרא RSA, מחשב קוונטי יפרוץ אותו.
<חגי אייזנברג: היום ברחבי העולם, ה-NSA הודיע לפני שנה לגופים שחשוב להם העניין להתחיל להערך לעידן הנקרא עידן פוסט המחשב הקוונטי, שאחרי המחשב הקוונטי, להתחיל להערך אליו כי יודעים שמחשבים קוונטיים יפרצו בצורה יעילה את הפרוטוקולים האלה.
<חגי אייזנברג: ישנן שתי דרכים שאפשר להערך ל"איום" הזה.
<חגי אייזנברג: אחת מהן היא פשוט, אנשים היום כותבים אלגוריתמים, כותבים פשוט שיטות חדשות של הצפנה.
<חגי אייזנברג: אבל גם השיטות האלה לא ברור אם הן לא יעמדו בפני המחשבים הקוונטיים.
<חגי אייזנברג: זה נכון שאף אחד עוד לא ראה, הראה איך, אבל יש סיכוי שגם הם לא יעמדו בפניהם.
<חגי אייזנברג: ולכן יש שיטה שכבר הוצעה והודגמה ויש אפילו חברות שקמות ובונות מכשירי הצפנה כאלה, מכשירים שמצפינים תקשורת בסגנון הזה.
<חגי אייזנברג: זה נקרא, בצורה מפתיעה, הצפנה קוונטית.
<חגי אייזנברג: זאת אומרת, עוד טכנולוגיה קוונטית שמצליחה להתגבר על המחשבים הקוונטים שיפרצו.
<חגי אייזנברג: בקיצור, אנחנו עומדים בפני עידן קוונטי שיסכן הצפנות וצריך להערך אליו.
<חגי אייזנברג: זאת הנקודה.
<חגי אייזנברג: לסיום אני רק אזכיר מה קורה בעולם.
<חגי אייזנברג: אני אספר לכם שהסינים באוגוסט, בקיץ, שלחו לוויון תקשורת ראשון, נקרא הלווין הקוונטי הראשון שממש השתמש בפרוטוקול הזה של ההצפנה כדי להצפין תקשורת לווינית.
<חגי אייזנברג: ביקר אצלי עמית מארצות הברית שהוא מאוד מאוד מעורב שם ברשויות הפיתוח של ההגנה דרך דרפ"א ודברים כאלה.
<חגי אייזנברג: הוא אמר לי שהאמריקאים קוראים ללווין הזה היום הספוטניק הקוונטי.
<חגי אייזנברג: הוא כנראה הולך להתחיל איזשהו מירוץ חימוש של הצפנות ושל טכנולוגיות קוונטיות עם הרבה מאוד השקעה סביבו, הרבה בגלל הלווין הסיני הזה.
<חגי אייזנברג: האיחוד האירופי יוצא עכשיו במה שנקרא היוזמה הקוונטית.
<חגי אייזנברג: זה משהו שיעניין את קובעי המדיניות.
<חגי אייזנברג: הם הולכים לתת בשנה הקרובה, בחודשים הקרובים, במסגרת היוזמה הקוונטית, The quantum initiative, 500 מיליון אירו בחמש שנים ומחפשים מדינות עמיתות שישתתפו בהשקעה הזאת, הכספית, כולה סביב טכנולוגיות קוונטיות.
<חגי אייזנברג: הצפנה קוונטית, מחשוב קוונטי ועוד כמה ענפים שהיריעה עכשיו קצרה מדיי בשביל לספר עליהם.
<חגי אייזנברג: ולסיום אני רק אספר לכם שגם במדינת ישראל יכול להיות שיושבים כאן אנשים שאני פשוט לא מכיר שאפילו מודעים למה שאני הולך לספר, מפע"ת שזה גוף הפיתוח של משרד הביטחון נמצא במהלך דיי ארוך שבו הם הולכים להשקיע 7.5 מיליון ₪ בבנייה של מערכת הצפנה קוונטית, מה שסיפרתי עליו עכשיו, כבר רוצים את הטכנולוגיה הזאת בארץ.
<חגי אייזנברג: זה מכרז שהולך להגמר ממש בשבועות הקרובים להחליט מי יבנה את זה.
<חגי אייזנברג: זה בין אקדמיה לתעשייה.
<חגי אייזנברג: אני חושב שהרצינות והחשיבות של העניין הזה ניבטת מההשקעות הרבות האלה.
<חגי אייזנברג: תודה רבה לכם.
חיים ילין: רגע, אבל לא מסתדר לי, 7.5 מיליון ₪ מול כמה אמרת?
<חגי אייזנברג: ספציפית בהצפנה קוונטית - - -
חיים ילין: אמנם לא למדתי תורת הקוונטים אבל בטח לא חישובים כאלה אבל נראה לי שזה כלום.
<חגי אייזנברג: המענה פשוט.
<חגי אייזנברג: קודם כל אנחנו מדברים על טכנולוגיות קוונטיות שזאת יריעה הרבה יותר רחבה.
<חגי אייזנברג: ודבר שני אנחנו מדברים על כל האיחוד האירופי מול מדינת ישראל, משרד הביטחון, מפע"ת שרוצה להשקיע במערכת אחת.
<חגי אייזנברג: ההשקעה הזאת, ה-7.5 מיליון ₪, זאת השקעה מאוד יפה מבחינת משרד הביטחון.
<חגי אייזנברג: כמובן שגם גופים אחרים צריכים להיות מעודכנים, אני לא יודע מה קורה בגופים אחרים, אולי אנשים כבר שמעו על זה.
<חגי אייזנברג: בטוח יש כאן אנשים שלא נחשפו לזה פעם ראשונה היום ממנו אז אולי הם יוכלו להגיד מה הם עשו בעניין.
חיים ילין: אני אגיד לך משהו, אם זה משמר את הכסא של הפוליטיקאים במקום אז יכול להיות שיתחילו להתעניין.
אורי מקלב: אני לא יודע אם זה צריך להיות באמת אתה אומר את זה בציניות וזה נכון אבל באופן אמיתי אתה מעלה נושא שזה נקרא, זה peanuts מתוך התועלת בכל מבחן שלא יהיה.
אורי מקלב: כמובן, שזה, יש לזה חשיבות מאוד גדולה רק אנחנו צריכים שלא נאבד את זה.
אורי מקלב: אנחנו אמנם נחשבים מאוד מאוד חדשניים ומתקדמים בנושא הסייבר, כל נושא ההייטק וכל נושא הפיתוחים.
אורי מקלב: אבל בסופו של דבר יש גם נושאים שאנחנו איבדנו אותם.
אורי מקלב: נושא של לווינים, אנחנו איבדנו אותם בגלל חוסר השקעה לא בגלל שום סיבה אחרת.
אורי מקלב: זה היה אצלנו, היינו בוודאי מובילים בזה ואיבדנו את זה.
אורי מקלב: מקום בדרישה של השקעות.
אורי מקלב: אני מביא את זה כדוגמה גדולה יותר אבל גם בנושא הזה זה משהו קטן שיכול להביא לצעדים מאוד מאוד גדולים ואתה באמת, אנחנו שמחים שאנחנו ראינו את המאמר של הפתיחה אבל במסגרת הדיון הזה לא נוכל להרחיב בעניין הזה.
אורי מקלב: אולי מישהו בתוך הדברים שלו ירצה להתייחס לזה.
אורי מקלב: מלשכת עורכי הדין אני רואה שמבקשים בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו באמת חושבים שבחרת נושא מעניין שזה חובתנו ואנחנו נצטרך לקיים דיון מיוחד, אנחנו נציג בפני האנשים המתאימים.
אורי מקלב: אתה מביא משהו לפתחנו שאנחנו צריכים להתייחס, אנחנו לא יכולים להשאיר אותו ככה.
<דן חי: עורך דין דן חי, יושב ראש הוועדה להגנת הפרטיות בלשכת עורכי הדין.
<דן חי: איך זה משפיע מה שאמרת כל העולם הזה של הפיכת מידע לאנונימי, זה רלוונטי למשל בחוק נתוני אשראי החדש, יש שם פרק שעוסק בזה.
<דן חי: איך כל העולם הזה מושפע?
<חגי אייזנברג: יש מחשבות בכיוונים האלה גם על אנונימיות ועל תעודות זהות ועל דברים כאלה.
<חגי אייזנברג: הן מאוד מאוד עתידיות.
<חגי אייזנברג: את זה כבר הייתי שם במסגרת הטווח הרחוק, ההשפעה שלו.
<חגי אייזנברג: אנחנו מדברים עכשיו ממש על תקשורת מנקודה לנקודה בין גופי ביטחון, בנקים, דברים כאלה.
<חגי אייזנברג: אפילו זה לא יורד עוד לרמה של האזרח הפרטי בגלל שהטכנולוגיות כל כך מתקדמות.
<דן חי: המשמעות היא שמידע אנונימי יוכלו להפוך אותו בקלות בחזרה למידע מזוהה?
<חגי אייזנברג: התשובה היא כן.
אורי מקלב: אנחנו אם ככה אתה מביא אותנו לצלול לנושא שאנחנו לשם כך התכנסנו, אתה רוצה להתייחס?
חיים ילין: אני רוצה להתייחס כי זה מאוד מעניין וזה גם נוגע למערך של הסייבר.
חיים ילין: אנחנו, גם אורי מקלב וגם אני, היינו שותפים לוועדה שאורי ניהל אותה של התעודות הביומטריות.
חיים ילין: דיונים מאוד - - - אתה יודע מה, התרוממנו מעל הדיון הפוליטי הפשוט ובאמת בפעם הראשונה חוויתי את החוויה של דיונים שהם היו לעניין.
חיים ילין: זאת אומרת, לא - - - אבל כולם פחדו שבעצם דרך המאגר הזה 8 מיליון איש, הזהות שלהם פשוט תפרוץ לכל מי שרוצה ובעצם 8 מיליון מחבלים, לצורך העניין, אני לוקח את הקצה השני, יהפכו להיות עכשיו אזרחי מדינת ישראל.
חיים ילין: זאת אומרת, זה הצד הקיצוני שמציירים.
חיים ילין: תחת זה נכנס גם הסייבר, אני לא סתם אומר את זה, כי הוקמה ועדה.
חיים ילין: הוועדה היא ועדה מטעם משרד ראש הממשלה ושקלה את כל השיקולים.
חיים ילין: עכשיו הסייבר בחקיקה עצמה יושבת מעל הוועדה ואתם בעצם קובעים.
חיים ילין: אתה שומע פה - - - לפעמים אני מרגיש שחלק מאתנו זה לא רק לבקר, אלא גם לחבר בין בני אדם ובין דעות בשביל להוציא משהו.
חיים ילין: בסנהדרין תמיד אמרו, אם אתה לא מצליח לשכנע לפחות תשמע את כולם ותגיד את המשפט שמחבר אחד, אחד, אחד.
חיים ילין: אני חושב שזו הגדולה שלנו במדינת ישראל.
חיים ילין: היא מכבדת אבל היא גם יודעת לעקוף.
חיים ילין: זאת אומרת כששואלים אותי מה הדבר היפה שיש, אנחנו אלופי העולם בלעקוף את הבעיות.
חיים ילין: מה יפה בזה?
חיים ילין: שבמהות אנחנו לא משנים את המוצר אבל אנחנו יודעים לעשות את העקיפות האלה כי ככה גדלנו, זו מן תרבות כזאת.
חיים ילין: זה חלק ממה שאני חושב אבל אני פה באמת רוצה שתתייחס גם למה שנאמר פה כי אם כך אז אנחנו כבר היום צריכים להתחיל את הדיונים בביומטרי אם צריך מאגר ואם לא לא בצורה פוליטית, אני עוד פעם אומר, אלא בצורה מדעית.
אורי מקלב: השעון רץ, אנחנו באמת נצלול לעניין שלנו.
אורי מקלב: מרחב הסייבר הוא נושא שאנחנו דנים בו ועוסקים בו, הוא רחב מאוד בשביל להגדיר אותו אבל אנחנו היום מדברים בנושאי של הממשלה על כל שלוחותיה ועל כל זרועותיה.
אורי מקלב: וגם אנחנו מדברים על יחידות קצה.
אורי מקלב: אולי השם הוא קצת מטעה, הגנת הסייבר.
אורי מקלב: כדי להגדיר הגנה אתה צריך איזה מרחב מוגדר, איזה מרחב, להגדיר משהו שאתה נמצא ועליו אתה רוצה להגן עליו.
אורי מקלב: אז חלק מהעבודה היא גם עצם ההגדרה של דברים.
אורי מקלב: איך שומרים על נתונים, איך שומרים על כל מה שיש לך, על כל ה-data, על כל מה שיש לך בעניין הזה בשבילך עצמך.
אורי מקלב: אחרי זה יש לך אתה צריך להגן על חומרים שיש לך מאחרים חוץ מהחומרים שלך, של האזרחים, שאתה מקבל, דיברת על התעודות זהות הביומטריות.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על תעודות זהות ביומטריות והתברר לנו בדרך אגב, זה לא כל כך בדרך אגב, ש-2-3 מיליון מבעלי רשיונות נהיגה גם מחזיקים, משרד התחבורה מחזיק מאגר נתונים ביומטריים כאלה ואחרים שגם צריך התייחסות.
אורי מקלב: קיימנו על זה דיון והתייחסו לזה.
אורי מקלב: אין דבר היום שזה לא רק מהדבר הבולט שהוא בתקשורת.
אורי מקלב: במגוון של דברים, במגוון של נושאים ובעצם מדברים על ממשלה שזה הגוף הגדול ביותר, אנחנו לא יכולים לא - - - אנחנו גם יודעים שיש נושאים שהם מתקנים אסטרטגיים או תמ"ק של תשתיות ממוחשבות, קריטיות וחיוניות שאתם קוראים לזה בשפה המקצועית יותר ובכלל בשוק האזרחי, השוק הפרטי כל זה נמצא תחת הפעילות שלכם.
אורי מקלב: אני אתן לכם להוביל איך אתם רוצים להוביל את הדברים.
אורי מקלב: אני לא קבעתי את הסדר, אתם תראו את הסדר ומכאן נוכל לקבל התייחסויות של אחרים ולהרחיב אחרי זה את הדיון.
אורי מקלב: אז בבקשה, מר בוקי כרמלי, ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר.
אורי מקלב: נמצא איתנו גם יאיר פראנק, ראש התקשוב הממשלתי, בבקשה.
<בוקי כרמלי: שלום, צהריים טובים, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת ולכל המשתתפות והמשתתפים כאן.
<בוקי כרמלי: קודם כל אני רוצה להודות על ההזדמנות להופיע פעם נוספת בפני הוועדה.
<בוקי כרמלי: ואני אזכיר לחבר הכנסת ילין שגם פעם קודמת נשאלתי שאלה לגבי הביומטרי, אני מבטיח לא לסיים את היום - - -
חיים ילין: אבל הפעם אתה מופיע בחוק, זה ההבדל.
<בוקי כרמלי: לא רק שאני מופיע בחוק אלא החל מהראשון במרץ שזה 14 יום אחורה הופעל צו ראש הממשלה ואנחנו גם אחראים בפועל על המאגר הביומטרי.
<בוקי כרמלי: אני אתייחס לזה בהמשך הדברים, יכול להיות ככל שתרצו להרחיב גם נדון בזה אבל אני מבטיח לא לסיים את היום הזה בלי תשובה לשאלה הקונקרטית שנשאלתי.
<בוקי כרמלי: אני רוצה להתחיל רגע קצת אחורה ברשותכם.
<בוקי כרמלי: אני הופעתי פה ביוני או מאי שנה שעברה ודיברתי קצת על כמה דברים שיאפיינו את הרשות בהסתכלות שלנו.
<בוקי כרמלי: הייתי שמח לנצל את ההזדמנות בכמה דקות לעדכן את הוועדה איפה באמת הרשות הלאומית להגנת הסייבר נכון להיום.
<בוקי כרמלי: אז יש ארבע זרועות שעליהן נשענת הרשות.
<בוקי כרמלי: הזרוע האחת היא הזרוע של הרגולציה.
<בוקי כרמלי: לא ניתן לייצר הגנה בסייבר, ואני עוד אתייחס לשאלתך, אדוני היושב ראש, לגבי על מה מגינים, יש תשובה ברורה ואפילו ניתן לכמת אותה.
<בוקי כרמלי: אבל לא ניתן לעשות את זה בלי לייצר "חינוך" של שוק וזה הרגולציה, זה תפקידה של רגולציה.
<בוקי כרמלי: ככל שתרצו להעמיק בסוגייה הזאת נדבר על זה וגם נדבר על איך עושים רגולציה שהיא רכה.
<בוקי כרמלי: כזאת שעוזרת לשוק, אני קורא לזה רגולציה מאפשרת, ולא פוגעת בו.
<בוקי כרמלי: אנחנו מדברים על רגולציה בתחום המקצועות, בעתיד בשירותים ויתכן שעוד איזורים נוספים שבהם נרצה לבצע רגולציה כדי להעלות את רמת החוסן הלאומית.
<בוקי כרמלי: הזרוע השנייה היא מה שאנחנו קוראים זרוע החוסן או זרוע הנחיה.
<בוקי כרמלי: רוב האנשים מכירים את זה כהנחיה.
<בוקי כרמלי: איך אתה מלמד את השוק להגן על עצמו מפני דברים מסויימים שנוגעים להגנת סייבר כמובן.
<בוקי כרמלי: אני פה אגיד שבמידה רבה ההנחיה היא סוג של הגנה סטטית.
<בוקי כרמלי: זאת אומרת, אתה מלמד את השוק לעשות דברים אבל עוצמתה של הגנה הולכת ופוחתת עם הזמן כי התוקף תוקף ללא הרף, כי הוא קונה את אותם מוצרים שהמגן קונה, כי הוא משתפר ככל שהמגן טוב.
<בוקי כרמלי: ולכן, הגנה כהנחייה איננה מספיקה.
<בוקי כרמלי: אבל הנחייה עצמה מגלמת בתוכה שלושה מרכיבים: הבנה טכנולוגית מעמיקה, הבנה יחד עם הגופים המונחים של ה-business logic, איך עובד הארגון ומה הוא צריך לעשות, והדבר השלישי הוא הדבר המהותי שבעטיו להערכתי יש ערך למדינה, מה שלא הייתי יכול להגיד על גוף אזרחי רגיל, זה איך חושב התוקף מהצד האחר.
<בוקי כרמלי: מדינה יכולה באמצעות כוחותיה להבין את הדבר הזה ולתרגם את זה כמובן לתורת הגנה.
<בוקי כרמלי: אז ככל שתרצו להעמיק בעולם של תורת הגנה ואיך נראית הנחייה גם לכך אנחנו ערוכים ואני מציב את זה על השולחן.
<בוקי כרמלי: זה לא נגמר בזה - - -
יעל כהן-פארן: זה דברים שאפשר להעלות לדיון פתוח?
<בוקי כרמלי: אני מודה לך על ההערה או השאלה.
<בוקי כרמלי: אכן אנחנו זוכרים שהדיון הוא ציבורי ומצולם להבנתי ומוקלט.
<בוקי כרמלי: אנחנו נקפיד לשמור את הדיון בלתי מסווג ועדיין נוכל לענות לפחות לחלק מהשאלות תשובה מפורטת.
אורי מקלב: אנחנו דווקא רוצים לדון בדברים שכן אפשר לדון בהם עד הקצה שאפשר.
אורי מקלב: אנחנו לא נדון למשל, איך אומרים, ההגנה הכי טובה זה התקפה, אנחנו לא מדברים על ההתקפה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים האם אלוהים קיים או לא, אני לא יודע, אבל אנחנו יודעים שאנחנו מדברים על הגנה במובן שאפשר עד לשם.
אורי מקלב: מרוב הדברים האלה של מה לדבר אנחנו בסוף לא יודעים.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לראות וחלק מהחוכמה גם כן להגדיר על מה אפשר לדבר, זה חלק מהעניין גם כן, במיוחד שאנחנו מתייחסים לגופים אזרחיים שאנחנו רוצים באמת להתייחס, בסופו של דבר, גם לגופים אזרחיים.
<בוקי כרמלי: חלק מצידוק יומה של הרשות זה ביכולת שלנו, אנשים שבאים מכל מיני עולמות תוכן שונים ומשונים, שנוגעים כמובן לסייבר, לתרגם את זה לעולם הבלתי מסווג לטובת הגנת המשק האזרחי.
<בוקי כרמלי: כשדיברתי על הנחייה זה לא רק לתת הוראות.
<בוקי כרמלי: בעולם העסקי יש תן וקח והוא נכון גם כשאתה עובד בעולם האזרחי, גם כשאתה בא בתור ממשלה ורוצה להנחות.