GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: חגים וזה, נובמבר-דצמבר.
<גיל פרואקטור: אני מאוד מקווה שזה - - -
יעל כהן-פארן: בוא נהיה אופטימיים.
יעל כהן-פארן: טוב.
יעל כהן-פארן: הנושא של קידום טכנולוגיות מתחדשות, שזה היה השקף האחרון במצגת של גיל ושהוצגה לאו"ם, איך ישראל מקדמת את כל תעשיית הקלינטק וכו', אז משרד הכלכלה היו אמורים לגבש מסקנות.
<זאב ברל: לא, אין לי עדכון לגבי זה, אני גם באתי לנושא אחר.
יעל כהן-פארן: בסדר, האם יש כאן דוברים נוספים שרוצים להוסיף?
יעל כהן-פארן: יונתן, בבקשה.
<יונתן אייקנבאום: שלום, גברתי היושבת ראש.
<יונתן אייקנבאום: בסופו של דבר אנחנו עוקבים אחרי המצב של יישום החלטת הממשלה, אני רוצה בעצם שתי הערות.
<יונתן אייקנבאום: אחת, אנחנו לא רואים חשיבות ליעדים בפני עצמם, כי היעדים הם זעומים והם לא שמים את ישראל כמי שמובילה את התחום של לחימה ב - - - לחימה בהפחתת פליטות גזי חממה.
<יונתן אייקנבאום: אם אנחנו מחברים את כל היעדים של כל המדינות בעולם אנחנו מגיעים להתחממות של כדור הארץ של 3 מעלות, וזה לא העולם שאנחנו רוצים אותו.
<יונתן אייקנבאום: אנחנו רוצים אותו הרבה יותר מתקדם.
<יונתן אייקנבאום: היעדים הם כן חשובים כדי לפתור חסמים ולפתוח מנועי צמיחה.
<יונתן אייקנבאום: לכן המיקוד של הוועדה, אני חושב שהוא מיקוד מאוד נכון.
<יונתן אייקנבאום: הזכרת כמה וכמה פעמים את הנושא של קלינטק, יש כאן מנועי צמיחה, אבל מנועי צמיחה חייבים לפתור בתוך הממשלה כל מיני דברים וכל מיני כשלים.
<יונתן אייקנבאום: לנו יש ניסיון אחד מוצלח, בעצם שני ניסיונות, עם גופים בממשלה, האחד זה עם המשרד להגנת הסביבה והשני זה עם רשות המסים, שיושב כאן לימיני.
<יונתן אייקנבאום: מלבד שני הגופים הללו מאוד קשה למצוא שיתופי פעולה ומאוד קשה למצוא אוזן קשבת ורצון ליישם את הדברים.
<יונתן אייקנבאום: כאן יש פה בעיקר קריאה לוועדה.
<יונתן אייקנבאום: בתוך החלטת הממשלה מופיע איזה שהוא סעיף שבכל משרד ממשלתי חייב להיות ממונה על הנושא הזה.
<יונתן אייקנבאום: יש פה חשיבות מי הוא הממונה הזה, עד כמה יש לו מוטיבציה לעסוק בנושא הזה, אני חושב שזו הליבה.
<יונתן אייקנבאום: בהמון משרדי ממשלה, בוודאי משרד התחבורה, ודאי משרד השיכון, חסרים אנשים שיש להם את המוטיבציה האמיתית לעשות את זה.
<יונתן אייקנבאום: אם לא באים עם רצון מטורף לעשות ולשנות זה לא קורה.
<יונתן אייקנבאום: לכן אני קורא לוועדה להתמקד בנושא וצריך לבחון את האנשים האלה ביחד, שיפעלו ביחד להסרה של חסמים.
<יונתן אייקנבאום: יש חסמים מאוד קלים, שלא מסירים אותם.
<יונתן אייקנבאום: משרד האנרגיה לא מסיר חסם פשוט של היתר הפעלה על מתקנים סולריים זעירים.
<יונתן אייקנבאום: שורה של חסמים שכבר מזמן היו צריכים להיות פתורים, היעדר מאוד עמוק של מוטיבציה שבה צריך לטפל.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, יונתן.
יעל כהן-פארן: רק שנייה, איתן, אתה מיד מקבל את זכות הדיבור.
יעל כהן-פארן: אני אבקש מנציגי משרד הכלכלה והאנרגיה, אם יש לכם עם מי לבדוק, זאב ואיציק, במשרדים, עכשיו אפילו, אנחנו יושבים פה לפחות עוד שעה, לגבי השאלות ששאלתי.
יעל כהן-פארן: אם אתם רוצים אותן שוב, אני יכולה להעביר לכם אותם, לגבי הבנייה הירוקה, לגבי התכנית להתייעלות אנרגטית, לגבי קידום טכנולוגיות מתחדשות ולגבי תכנית המענקים של משרד ההשקעות.
יעל כהן-פארן: אם זה באמת ייצא עד סוף יולי, האם גם מרכז ההשקעות עומד מאחורי התאריך הזה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, איתן פרנס.
<איתן פרנס: יש ביקורת גדולה מאוד כאן, בסך הכול לא בכל יום אנחנו מציגים פה את העמידה של הממשלה ביעדים.
<איתן פרנס: צריך להזכיר שאחד היסודות המשמעותיים של התכנית מדבר על אנרגיה מתחדשת.
<איתן פרנס: זה שרשות החשמל לא נמצאת פה זה אומר דרשני, אני מקווה שתעבירי להם את המסר הזה, הם אמורים להיות האדריכלים, לא פחות, של עבודת הממשלה בכל הנוגע ליישום.
<איתן פרנס: בתחום האנרגיה המתחדשת, בדגש על אנרגיה סולרית, אנחנו למעשה מבינים היום שרשת החשמל של ישראל נמצאת במצב של תת פיתוח משמעותי ולכן היינו מצפים שרשות החשמל תציג במהירות הבזק, הייתי אומר, הסדרה מאוד משמעותית של גגות סולריים.
<איתן פרנס: מצד שני אני כן אומר שאנחנו לא רואים את רשות החשמל הולכת לכיוונים הנכונים, וגם לא את משרד האנרגיה, למה אני מכוון?
<איתן פרנס: והנושא גם קשור להתייעלות אנרגטית.
<איתן פרנס: בסוף בסוף כשרוצים לעשות פרויקט אנרגיה, בין אם זה חיסכון, בין אם זה ייצור חשמל מקומי, יש בסוף המשפט הזה צרכן וכשתהיה הסדרה וכשיהיו מענקים וכשתהיה התייעלות אנרגטית אותו צרכן יחפש כסף.
<איתן פרנס: זה לא סוד שבשוק חסר כסף, חסר כסף לפרויקטים ומי שנפגע בעיקר זה שכבות של עסקים קטנים ובינוניים, העסקים שאמורים להיות מנוע צמיחה וגם המנוע של התכנית להפחתת פליטות גזי חממה.
<איתן פרנס: לדעתנו, איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל, ממשלת ישראל מפספסת לגמרי את הצורך לספק מימון לפרויקטים, הן של התייעלות אנרגטית והן של אנרגיה סולרית.
<איתן פרנס: בעולם מקובל שיש ענף של חברות אסקו, חברות שמה שהן עושות זה לתור את הארץ, לחפש את הפרויקטים, להסביר אותם לצרכני חשמל ובסופו של דבר גם להציע לאותו צרכן חשמל אפיקי מימון.
<איתן פרנס: היינו רוצים לראות שחלק מרכזי בתכנית של משרד האנרגיה להתייעלות אנרגטית יהיה קשור להצמחה של הענף הזה שכיום לא קיים.
יעל כהן-פארן: והיום זה לא מכוון לשם?
יעל כהן-פארן: מה עם כל המענקים, זה לא מכוון גם לחברות אסקו?
<איתן פרנס: בוא נאמר ככה, הקריטריונים של מענקים - - -
יעל כהן-פארן: ההפקדות של מענקים.
<איתן פרנס: הקריטריונים של המענקים היום מוגבלים מראש, בפועל לא נוצר כאן שום סגמנט של חברות אסקו, יש כרגע חברות שאפשר לספור אותן על יד אחת שנרשמו כחברות אסקו והנושא של חברות אסקו קשור גם לאנרגיה סולרית, כי בסוף זה אותו סיפור, כשמגיעים למקום חברת אסקו יכולה גם לממן מתקן סולרי לייצור עצמי.
<איתן פרנס: אז מה שאנחנו מנסים להגיד, שמפספסים למעשה את הדבר הכי חשוב.
<איתן פרנס: ביום שרשות החשמל ומשרד האנרגיה יאפשרו כלים ממשיים לפיתוח התחום הזה שנקרא אנרגיה ירוקה, שאז יחסר הכסף, אז אנחנו באים ומבקשים מכם, מהוועדה, ממך, יעל, ממש שעה קודם, שלא לומר עשור קודם, לבוא ולבקש מקברניטי האנרגיה שלנו שלא יעסקו רק בחברות הענקיות שמוציאות גז מהים, הן כמובן מבורכות, אלא גם בצרכן הקטן, בחברות הקטנות והבינוניות ויצמיחו פה סקטור של עוסקים בתחום האנרגיה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, איתן.
יעל כהן-פארן: עוד מישהו רוצה להוסיף לדברים, או שאנחנו נעבור לחלק השני של הדיון?
<יצחק יוניסי: יש לי תוספת קטנה.
<יצחק יוניסי: לשאלה אחת ששאלת קיבלתי תשובה.
<יצחק יוניסי: לנושא התקנות של הבנייה, אז שם מדובר על תחילת השבוע שזה עולה לדיון במשרד שלנו ואז נביא את זה לממשלה.
<יצחק יוניסי: במקביל אנחנו בוחנים - - -
יעל כהן-פארן: רגע, מה עולה?
יעל כהן-פארן: אתה יודע בדיוק מה עולה?
<יצחק יוניסי: אני לא יודע לפרט יותר מזה, זה כרגע רק בהתכתבות קצרה.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אני אשמח לקבל כל מידע שאתם יכולים להוציא לוועדה, אנחנו נשמח לקבל.
<יצחק יוניסי: במקביל לעניין הבנייה אנחנו נעשה בחינה כרגע של העלויות של מעבר מדרגה לדרגה, בשביל להבין את העלות-תועלת של זה.
<יצחק יוניסי: שוב פעם, בשאיפה, הצפי שעד סוף יולי מוגש לממשלה.
יעל כהן-פארן: מה שאמרת שעולה בתחילת השבוע לדיון זה התכנית להתייעלות אנרגטית?
<יצחק יוניסי: התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: עד סוף יולי יעלה לדיון?
<יצחק יוניסי: יוגש לממשלה.
יעל כהן-פארן: הדירוג האנרגטי בבניינים?
<יצחק יוניסי: אני חושב שהוא התכוון לתכנית הלאומית דווקא, אבל אני אעשה דאבל צ'ק.
<יונתן אייקנבאום: אני רוצה להוסיף נקודה אחת שגיל התייחס אליה.
<יונתן אייקנבאום: בנושא של 1 עד 4, יש פה חילוקי דעות בין משרדי הממשלה, המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר בעיקר, בנושא של עד כמה אפשר להפחית - - - כולם תמימי דעים לגבי הפחתה של שימוש בפחם, אבל אין אחידות לגבי מידת ההפחתה ויש הבדל בין אחרי שסוגרים את 1 עד 4, האם בשאר היחידות ממשיכים לשרוף הרבה פחם, או שגם שם, למרות שהתקינו שם סולקנים מאוד יקרים, אז עושים את הפחם על המינימום.
<יונתן אייקנבאום: מבחינה זו זה הפרש בין האם תמהיל החשמל של ישראל זה 30% פחם או 10% פחם.
<יונתן אייקנבאום: יש לנו אינטרס, גם של בריאות הציבור, גם של הפחתת פליטות גזי חממה, שזה יהיה 10% ולא 30%.
יעל כהן-פארן: שלא לומר 0%, אם אפשר.
<יונתן אייקנבאום: בדיוק, תכלס, כן.
<יונתן אייקנבאום: את כבר עוקפת אותי מימין וזה מאוד נכון.
<יונתן אייקנבאום: לגמרי.
<יונתן אייקנבאום: 0%.
<יונתן אייקנבאום: אבל לפחות בבחירה בין 10% לבין 30%, את יזמת דיון שבעקבותיו שר האנרגיה הצהיר על כוונה של 10% והשאלה שלי האם הוועדה יכולה לפנות לשר האוצר, לבקש מהי עמדתו לגבי הנושא הזה, האם גם הוא בעד 10% או שמשום מה, מסיבה כלשהי, הוא בעד 30%?
יעל כהן-פארן: הערתך תירשם ונפנה לשר האוצר.
יעל כהן-פארן: אני מניחה שלברוך אין תשובה לנושא הזה, זה לא חלק מתחום העיסוק שלך.
<משולם ברוך: לא, זה לא חלק מתחום הטיפול שלי.
יעל כהן-פארן: בסדר גמור, אבל אתה היית בדיון בוועדת הכלכלה לפני שבוע וחצי, עם השר, עם שר האנרגיה, ושאלנו אותו על כך והאם זה נכון שהאוצר מתנגד, באותו יום גם פורסמה כתבה ב'ידיעות' על ההתנגדות של האוצר.
יעל כהן-פארן: לדבריו, אני גם שוחחתי איתו על כך גם אחר כך, הדברים הם בכיוון שהוא רוצה שיתקדמו, הפחתת פחם והאוצר יתיישר עם העניין.
יעל כהן-פארן: אגב, החלטת הממשלה של 1 עד 4, אני מבינה שמנסים לכרוך בתוכה גם הפחתת פחם לטווח ארוך יותר, גם מהתחנות הקיימות?
<גיל פרואקטור: כן, התשובה היא כן.
<גיל פרואקטור: באיזה אופן זה יהיה?
<גיל פרואקטור: כמו שנאמר כאן, זה עדיין לא הוסכם בין המשרדים, אבל התשובה חד משמעית כן.
<גיל פרואקטור: לא רק 1 עד 4, אלא גם העמקת תת השימוש בפחם.
יעל כהן-פארן: הפחתה עד למינימום התפעולי כרגע, אם אני מבינה נכון, ואני מקווה שעוד פחות מכך בהמשך.
<סטפן אבו חדרה: יש לי עוד מה להוסיף בעניין נושא בנייה ירוקה, שבזמנו דרשנו לעשות מחקר משותף עם כל משרדי הממשלה לגבי עלות-תועלת.
<סטפן אבו חדרה: יש מספר נושאים שנשארו פתוחים, למשל עיכוב הטיפול בבקשות להיתר, הכשרת אנשי מקצוע ובעלי מקצוע ליישום הטכנולוגיות, טכנולוגיות חדשות שאפשר להכניס לענף הזה וגם כל הנושא של - - - המשרד להגנת הסביבה למשל מדבר על 0.5% עד 1.5% במבני מגורים, תוספת עלויות.
<סטפן אבו חדרה: זה חשוב מאוד, כי יש מספר מחקרים , כל אחד מדבר על סכומים אחרים לגמרי והפערים הם מאוד מאוד גדולים.
<מאיה קרבטרי: דווקא בנושא ההיתר המחקר האחרון כן בדק את הנושא.
יעל כהן-פארן: מאיה, תיכף אני אתן לך להשיב.
יעל כהן-פארן: סטפן, אז אתה אומר שאתם ממתינים ומי מבצע כרגע את ההערכה הזאת?
יעל כהן-פארן: מישהו לקח על עצמו?
יעל כהן-פארן: אחד המשרדים?
<סטפן אבו חדרה: לא, אנחנו דרשנו בזמנו, יש מספר מחקרים שאנחנו נחשפנו אליהם, אבל אנחנו בעצמנו לא עשינו מחקר.
<סטפן אבו חדרה: הדרישה שלנו היא לעשות מחקר משותף, ללמוד את הנושא, לבחון את העלות-תועלת.
יעל כהן-פארן: היה לנו דיון על זה, אתה זוכר, אתה היית בו, במרץ, לפני שלושה חודשים, גם דן רוטשילד, ממשרד השיכון, אני חייבת לומר, חוסר הקשר שיש אולי בין המשרדים, אנחנו רואים אותו בהרבה תחומים, אבל כן, כשמשרד אחד אומר כך ומשרד אחר אומר 'לא שמעתי על זה', אני חושבת שיש פה מקום באמת לשבת ביחד.
יעל כהן-פארן: האם זה קורה?
יעל כהן-פארן: סטפן, האם זה קורה?
<סטפן אבו חדרה: לא.
יעל כהן-פארן: זה עדיין לא קורה?
<סטפן אבו חדרה: לא, אנחנו בוחנים - - -
יעל כהן-פארן: אין את הוועדה שזה קורה בה?
יעל כהן-פארן: אני מזמינה אתכם לשבת אצלי בלשכה ביחד.
יעל כהן-פארן: אתם יודעים מה?
יעל כהן-פארן: אני כבר אכריז שאני אזמן דיון, אני אשמח מאוד, משרד השיכון, הגנת הסביבה והאנרגיה ומינהל התכנון ופורום ה-15, אם יהיה לכם מה להוסיף על הדברים האלה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שפורום ה-15, שכבר הכריז שכל הבנייה החדשה בתחומו תהיה בנייה ירוקה, כל רשויות פורום ה-15 פלוס 3, 18 ערים, מהגדולות בארץ, כנראה הם השתכנעו.
יעל כהן-פארן: אז בואו נשב ביחד ונבין למה הם השתכנעו.
<מאיה קרבטרי: אני מתנצלת על ההצטרפות באיחור, הייתה לי ישיבה במקביל.
<מאיה קרבטרי: רק הערה על מה שסטפן אמר, אכן במחקר האחרון היחיד שבוצע על ידי הממשלה, העדכני שבוצע על ידי הממשלה, נחקר גם נושא העלויות, כמו שסטפן הציג, וגם הנושא של זמני התכנון.
<מאיה קרבטרי: למיטב הבנתי, כמו שהוצג גם בוועדה פה, אם אני לא טועה, כיוון ששמעתי אותו כבר מוצג בהרבה מקומות, אני לא בטוחה מה הוצג בכל ועדה, כלומר נמצא והוצג, נמצא, כפי שהבנתי, קיצור, אני לא זוכרת באיזה שלב, ברישוי או בתכנון, אבל קיצור בזמני התכנון והרישוי בקבלת אישורים.
<מאיה קרבטרי: לכן אני חושבת שכדאי ללמוד את הנושא הזה, כי המידע קיים במחקר ממשלתי, ולכן לא ברור למה אומרים שאין מידע, או שיש הרבה מחקרים.
<מאיה קרבטרי: יש מחקר עדכני, הוא נעשה על מבנים אמיתיים ותכנון אמיתי ויש הרבה נתונים חשובים מאוד שאפשר ללמוד מהם.
יעל כהן-פארן: אני חושבת, מה שהוצג כאן במרץ, אם אני זוכרת נכון, על ידי המשרד להגנת הסביבה, שבאמת בדקו עלויות אמיתיות של פרויקטים אמיתיים, מחברות הבנייה, כל ההוצאות ואז סיכומו של דבר היה, אולי לא קיצור הליכי התכנון, אבל קיצור כולל של כל הליך הבנייה, דווקא בגלל שהדברים נורא נורא מסודרים ומראש אין לך כל מיני בלת"מים כי אתה חייב להיות נורא מסודר בבנייה ירוקה.
יעל כהן-פארן: אבל יכול להיות, וזאת השאלה, האם הדברים האלה מתקבלים באוזן קשבת או לא, כי את יודעת, העלויות הן קצת יותר, אבל זה מפחית את העלויות בגלל שאתה מקצר את הזמנים.
יעל כהן-פארן: אז איך מסתכלים על זה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שיש מקום פה ואני חושבת שאין באמת דיון בין משרדי.
יעל כהן-פארן: ומשה ינאי, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אתה רוצה להוסיף משהו?
<משה ינאי: אני רוצה להוסיף משהו לגבי בנייה ירוקה וחיסכון בחשמל.
<משה ינאי: אנחנו עשינו איזה שהוא פרויקט, אנחנו בעצם בעיצומו של תהליך של בדיקה עם המשרד להגנת הסביבה וחברת חשמל.
<משה ינאי: לקחנו מספר זוגות של מבנים ירוקים לעומת מבנים רגילים באותם אזורים והשווינו את צריכת החשמל בהם במשך מספר שנים והתוצאות לא היו כל כך טובות, כמעט אין הבדל בצריכת חשמל בין מבנים ירוקים למבנים לא ירוקים.
<משה ינאי: יכולות להיות לזה מספר סיבות, של דפוסי צריכה, של מספר נפשות וכו', אנחנו - - -
יעל כהן-פארן: המסמך הזה יצא כנייר רשמי?
<משה ינאי: עוד לא יצא איזה שהוא מסמך, אנחנו עדיין בבדיקה, והמשרד להגנת הסביבה ייצא לסקר, לשאול שאלות על דפוסי צריכת האנרגיה באותם מבנים כדי להבין את ההבדלים.
<משה ינאי: אבל צריך להבין את העניין הזה, שזה לא אוטומטי שבנייה ירוקה בהחלט היא חוסכת בחשמל.
יעל כהן-פארן: לאחר הערה אחרונה זאת, שאני חושבת שיש בה מקום לבדיקה, כי הרבה פעמים בנייה ירוקה היא תפקודית, איך שהמבנה מתפקד.
יעל כהן-פארן: אם שמו חלונות או תריסים ולא סוגרים אותם, אז הם לא יעזרו כל כך.
יעל כהן-פארן: יש פה עניין של השתתפות הצרכנים, מה שנקרא.
יעל כהן-פארן: הדברים עוד נחקרים.
<משה ינאי: אבל זה לא אוטומטי.
יעל כהן-פארן: זה לא אוטומטי.
יעל כהן-פארן: יש דברים שאמורים להיות לא קשורים לתפקוד האנושי ויש כאלה שהם כן קשורים לתפקוד האנושי.
יעל כהן-פארן: ובנימה אופטימית זו אנחנו נעבור לחלק השני של הדיון והוא גזי הקירור והשפעתם על גזי החממה.
יעל כהן-פארן: באמת אני חייבת לציין לטובה את התאחדות קבלני מיזוג האוויר שמובילים את הנושא, הם גם פנו אליי בוועדה הזאת, פנו אליי לאחריה, יזמו מפגש בנושא הזה, כנס ארצי שלהם, שאני גם השתתפתי בו בפאנל, אחרי שקצת נחשפתי לנושא ולמדתי אותו וראיתי שיש כאן, בעיניי, משהו שהוא סופר מקצועי, מתחת לרדאר, אבל נוגע לכל אזרח ואזרח במדינת ישראל, אין מישהו שאין לו מזגן בבית.
יעל כהן-פארן: נמצא כאן גם רונן, מנכ"ל אמון הציבור, שגם כגוף אזרחי שעוסק בפניות אזרחים ותלונות אזרחים על מערכות גדולות וקטנות, הם נחשפו לסוגיה וגם אתה תתאר את ההתנהלות.
יעל כהן-פארן: אז נתחיל איתך, יובל בריק, מנכ"ל התאחדות קבלני מיזוג אוויר.
<יובל בריק: תודה.
<יובל בריק: הייתי רוצה קודם להודות לך על קיום הדיון בכלל.
<יובל בריק: זו פעם ראשונה שנעשה בכלל דיון בנושא קרר מיזוג האוויר, קרר שמשמש למיזוג האוויר, קירור וחימום בצורה כזו.
<יובל בריק: אני רוצה באמת להודות לכל מי שהגיע לשמוע, כי זה נושא מאוד חשוב ואנחנו מודאגים.
<יובל בריק: אמרת 'אנחנו נעבור בצורה אופטימית', אני פחות אופטימי, גם חבריי שנמצאים פה בוועדה.
<יובל בריק: אנחנו מאוד מאוד מודאגים מהמצב הקיים והמצב העתיד לבוא.
<יובל בריק: נושא הקירור בכלל הולך לעבור איזה שהיא רביזיה, הולכים להיכנס גזים אחרים, גזים שמצד אחד הם לא פוגעים באיכות הסביבה, אבל מצד שני הם דליקים, נפיצים ומסוכנים, גם לציבור וגם לעוסקים במלאכה.
<יובל בריק: אני אנסה להתחיל מהסוף להתחלה כדי לחסוך זמן לחברים שנמצאים פה ישר בלהבין מה הנושא ובמה אנחנו עוסקים.
<יובל בריק: אנחנו מצפים לאיזה שהוא תהליך של הסדרה שיאפשר לאנשים שעוסקים בזה לדעת מה הם עושים.
<יובל בריק: גם בהיבט הבטיחותי, גם בהיבט של האנרגיה וגם בהיבט של איכות הסביבה.
<יובל בריק: יש פה שקף שמדבר על התחייבות מדינת ישראל בנושא ועידת פריז, בקיגאלי וכו', ואני רוצה לשים את נושא מיזוג האוויר, אל"ף, להכיר לכם אותו, כי הענף הזה, רובכם חושבים בהיבט של מזגן של 1 כוח סוס שנמצא בבית, והענף הוא הרבה יותר גדול ממה שאתם חושבים.
<יובל בריק: לא רק שהוא הרבה יותר גדול ממה שאתם חושבים, גם נושא הקרר שנמצא במערכות האלה הוא נושא שהוא מאוד מאוד גדול, הוא לא כזה קטן כמו שחושבים ויש לו אפקט מיידי וישיר גם על נושא של פיזור בחממה וגם אנחנו מדברים על יעילות אנרגטית והשפעה של התייעלות אנרגטית, שלא לדבר על בטיחות ובריאות הציבור.
<יובל בריק: אני אעבור רגע לשקופית שמייצגת את מה שאנחנו עוסקים.
<יובל בריק: אם אנחנו מדברים על בניין כלשהו אנחנו מדברים גם על מיזוג האוויר, גם על קירור בתהליכים, גם על פינוי ריחות וסינון, על משאיות קירור, שבהקפאה של שרשרת הקרר.
<יובל בריק: אנחנו מדברים על מקררים, מקררים ביתיים, חדרי קירור לתרופות ומוצרים, אוויר צח בבניין, נידפים במעבדות, חדרי קירור, חימום מי צריכה, יניקות משירותים, פינוי, CO2 בחניונים.
<יובל בריק: כל התחום הזה, שאתם רואים כאן, אנחנו אחראים עליו.
<יובל בריק: זאת אומרת ענף מיזוג האוויר, קירור/אוורור וחימום הוא בתחום העבודה שלנו, החל מהתכנון, הביצוע והתחזוקה, כשהתחזוקה נוגעת בקשר ישיר ליעילות האנרגטית.
<יובל בריק: אני רוצה לדבר על הנושא בכלל.
<יובל בריק: תכנית העבודה של מדינית ישראל בנושא יעילות אנרגטית ואפקט החממה נוגע אך ורק ביבוא.
<יובל בריק: זאת אומרת קובעים תקנים לאיזה מוצר ייכנס, אבל לא נכנסים לעומק, מבחינת מזגן, מבחינת צ'ילרים, מבחינת היעילות האנרגטית, אבל לא נכנסים לעומק, דריל דאון, מה קורה איתו בהמשך הדרך ואני רוצה להגיד שיש השפעה ישירה של המתקין, של המתכנן, של העוסק בתחום הזה שמשפיע על איכות המוצר ואני אגיע לזה בצורה יותר נרחבת כדי שתבינו כמה השפעה יש לאדם, האדם שמתקין את המכונה, מטפל במכונה ומתעסק כמובן עם גזי הקרר גם בתחזוקה השוטפת ובכלל.
<יובל בריק: אז מחזור הענף כולו, מדובר על 15 מיליארד ₪, סדרי גודל שאנחנו הערכנו.
<יובל בריק: כמות העוסקים בקררים, אני לא מדבר על מיזוג אוויר וכו', קרר באשר הוא, מה שנקרא F-gas והקררים בכלל, אנחנו מגיעים ל-25,000 כשמשרד הכלכלה מעריך את זה בהרבה הרבה פחות.
<יובל בריק: כשאנחנו מדברים על קררים, אנחנו מדברים על צ'ילרים, על מיזוג אוויר, על משאבות חום, על מי קרים שנמצאים בבית, על כל מוצר שמבצע תהליך של קירור, גם בתעשייה, גם במרכזי אנרגיה.
<יובל בריק: כנסת ישראל למשל, יש בה חדר מכונות עצום שמתחזק את כל המים הסניטריים, הקירור והאנרגיה שנמצאים פה ואם אנחנו נכמת את זה למספרים, מהיקף הבנייה של פרויקטים ענף מיזוג האוויר מהווה בין 10% ל-12% מהמחזור.
<יובל בריק: אם ניקח בניין שעולה מיליארדים אנחנו 10% מהתחום הזה מתעסקים בו, החל מפינוי עשן בבניין, עד מיזוג האשפה וגם מיזוג החלל בכלל והחלפות האוויר וכו'.
<יובל בריק: שוב, אם אנחנו נהפוך את זה לתחום הביתי, התחום הביתי נוגע רק ב-2.5 מיליארד שקל במזגנים עד 5 טון.
<יובל בריק: זה המזגנים הקטנים שאתם מכירים, ואם אנחנו נבין ש-720,000 מזגנים נכנסים מדי שנה עד 5 טון מיזוג אוויר אנחנו נבין שהתחום הזה הוא בעלייה, כל שנה הוא עולה, בשנה שעברה הוא היה בערך 650,000 והיום 720,000, מדי שנה נכנסים.
<יובל בריק: יחד עם המזגנים נכנסים קררים שבסופו של תהליך יתפזרו לאוויר וייצאו ממערכות מיזוג האוויר והקירור ומדי שנה נכנסים 220 מקררים ביתיים, במחזור של כמיליארד ₪, גם מים מקוררים, מי קרים וכו', וזה בבתים.
<יובל בריק: אין לנו נתונים על פינוי העשן, על המחזורים, אין לנו נתונים על האוורור בחניונים וכל המיזוג האחר.
<יובל בריק: גם המדינה לא עוסקת באיסוף נתונים לעניין הזה וזה ככה תמונה שתסביר על כל התחום של מה שאנחנו נוגעים בו.
יעל כהן-פארן: יובל, בוא תנסה להתקדם לנושא שלנו.
<יובל בריק: אני אתקדם.
<יובל בריק: אז אם נגענו בתחום המסחרי והתעשייתי, מקררים, צ'ילרים של 700 טון, כל זה נכנס יחד עם גזי קרר שבסופו של דבר מתפזרים לאוויר ואנחנו ניכנס יותר לעיסוק של איך האנשים שמתעסקים בתחום הזה, למעשה מאיפה הידע?
<יובל בריק: כי בסוף הטיפול במכונות האלה הוא ידע.
<יובל בריק: אם אנחנו לוקחים צ'ילר שאנחנו צריכים להתקין, צריך לדעת להפעיל את הצנרת, את משאבות הסחרור, אם זה מזגן, מספיק שלא שמנו אוויר צח כמו שצריך והרסנו את היעילות האנרגטית של המוצר הזה.
<יובל בריק: אני רוצה לומר לכם שהמוצר עצמו, פעם אחת יש בו את הקררים שגורמים לאפקט החממה, ופעם שנייה, הם בזבזני אנרגיה וצרכני אנרגיה שגורמים לצריכה של CO2 בייצור החשמל.
<יובל בריק: ונעבור לחוסר בהכשרה שקיימת בכל הנושא.
<יובל בריק: היום עתידים להגיע גזים מסוכנים וההכשרה הקיימת היום היא אפס.
<יובל בריק: זאת אומרת אנשים הולכים להתעסק עם גזים דליקים, נפיצים, מסוכנים, שמצד אחד, כמו שאמרתי קודם, הם לא פוגעים באיכות הסביבה, או פחות פוגעים באפקט החממה, מצד שני הם מאוד מאוד מסוכנים.
<יובל בריק: אני אציג כמה דוגמאות מהירות, זה פיצוץ של מזגן.
<יובל בריק: את זה הייתי צריך למחוק, התמונות קצת קשות, אבל עם הגזים האלה אנשים יצטרכו להתעסק.
<יובל בריק: ואם ניקח את הדוגמאות האלה רק נבין איזה פצצה מתקתקת הולכת להיות בידיים של אנשי מיזוג האוויר ואנחנו מודאגים איך להכשיר את העוסקים ואיך לאפשר בצורה יעילה לעשות את הדבר הזה.
<יובל בריק: עוד פיצוצים של דברים.
<יובל בריק: ניקח את הבניין מלונדון, זה בניין שההתלקחות בו התחילה ממקרר, עם גז R-600, שהוא הגז הדליק, יש סיכוי שזה מה שקרה בפועל שם.
<יובל בריק: זה יכול להיות כתוצאה מקצר שטכנאי אולי טיפל או לא - - -
יעל כהן-פארן: יודעים את זה כבר?
יעל כהן-פארן: מה שאתה אומר זה - - -
<יובל בריק: מה שאני אומר, אנחנו יודעים שהקצר והשריפה התחילה ממקרר.
יעל כהן-פארן: אבל לא מפיצוץ של הגז.
<יובל בריק: לא, אני לא יודע, אבל תארו לכם שקצר של מקרר, שיש בו גז דליק, איזה אפקט יש.
<יובל בריק: יש כאלה שמדברים על פיצוץ של רימון, ברמת המסוכנות.
חי שמואלי: התפשטות השריפה כתוצאה מהתפוצצות הגז יכולה להיות, זה נותן לזה - - -
<יובל בריק: בצורה הרבה יותר מהירה והרבה יותר מסוכנת.
<יובל בריק: עכשיו, אם ניקח את הבניין הזה שנשרף, אנשי מיזוג האוויר אמורים לעשות נידוף ושחרור ופינוי עשן של הנושא הזה, וגם שם אין הסדרה.
<יובל בריק: היום כל נושא ההסדרה זה רשות ולא חובה וגם הקורסים לא מותאמים לנושא הזה ואין הכשרה שתילמד וגם אין פיקוח ואכיפה.
<יובל בריק: אני רוצה לדבר על הבטיחות והסכנות, כמו שדיברנו, אם זה בטיחות אש ואם זה סכנות לבריאות ממחלות שהמוצרים האלה, שאנחנו אחראים להם, אם זה החלפות אוויר ואם זה ליגיונלה וכו', ואם זה בטיחות באובדן אדם, כמו אמוניה והגזים והדליקים ואגב, גם במקלטים אנחנו אחראים על הסינון ומבחינת בטיחות ליד המתקנים, מחוץ למבנה, מנועים שנמצאים.
<יובל בריק: שוב, מה שהתחלתי מהתחלה, אם ניקח את הציוד, החל מהתכנון של המתקן ואם נבין, יש יועצים באירופה שמבינים את כל התהליך של הוצאת גזי החממה והם מבינים את התהליך ואת העתיד של הנושא הזה ולכן משרדים שלמים עזבו את הגזים של F-gases והתחילו לתכנן מערכות שהם בגזים טבעיים, CO2, פרופאן, אמוניה וכו', שהם לא פוגעים באיכות הסביבה וזה מתחיל מתהליך של הבנה.
<יובל בריק: אין מודעות לציבור.
<יובל בריק: אנחנו מדברים על הציבור והצרכן והסופי ואין מודעות של העוסקים בענף בכלל לסכנות האלה.
<יובל בריק: זה נכון שאנחנו נמצאים פה קבוצה מאוד גדולה שמבינה את התהליכים האלה, מבינה מול מה היא מתמודדת, אבל אנחנו מדברים על 25,000 איש שעד 2019, כשיתחילו להיכנס הגזים האלה בתצורה של מזגנים חדשים, והם ייכנסו כי אין ברירה, כי אירופה והעולם כולו כבר נערך לזה, ולא מהיום, כמו שאנחנו רק מתחילים לדבר, הם נערכים לזה וזה עתיד להיכנס בתוך שנה, בתוך שנה אנחנו צריכים להסדיר את הענף הזה, ללמד, להכשיר ולדעת לתת לאנשים להתמודד עם הנושא הזה.
<יובל בריק: ציוד כזה שנכנס, אם דיברנו על תכנון המתקן יכול להיות שיהיו מתכננים שיגיעו רגע, 507, שהוא גז שההשפעה שלו על איכות הסביבה היא גבוהה, בואו נעשה מתקן יותר יעיל, גזים שאחרי זה לא נצטרך להתמודד איתם, וזה עובר להתקנה נאותה בצורה כזו שהטכנאי או המתקין יודע שפליטה של גזים כאלה גורמים לנזק סביבתי של מאה שנה באפקט החממה וההשפעה שלו ואנחנו מדברים על תחזוקה וטיפול, הוא לא ישחרר לאוויר כמויות כאלה של גז כשהוא יכול לרכז את זה ולשמור על זה ולדאוג לזה.
<יובל בריק: אנחנו מדברים כמובן על כוח אדם מיומן שיאפשר לכל הדבר הזה שיקרה.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לעצור אותך שנייה, כי אחד הדברים ששוחחנו עליהם בסיום אחת הוועדות כאן, כשאתם ניגשתם אליי, היום בעצם יש מצב שהגזים, כל הגזים הם גזי חממה מאוד חזקים, עדיין לא נכנסו הגזים החדשים ואין בעצם פיקוח על פליטה לאוויר, מי שבא לתקן זה נפלט לאוויר, נכון?
יעל כהן-פארן: אף אחד לא מחייב אותו לאסוף את הגז.
<יובל בריק: אף אחד לא מחייב אותו, אין אכיפה, אין ענישה.
חי שמואלי: גם אין בנק שיקלוט את זה.
חי שמואלי: אם אני אוגר את הגז הזה אין לי מקום ללכת לשפוך אותו או להעביר אותו לאיזה שהוא מקום.
<יובל בריק: נתחיל במודעות ואחר כך נעבור ל - - -
יעל כהן-פארן: הדבר היחיד הוא, כשבא מישהו לתקן את המזגן, הוא ישר ישחרר את הגז.
<יובל בריק: ודאי.
<יובל בריק: כשמתקין צריך לבוא ולפרק מזגן ולהתקין במקומו מזגן אחר, הוא יפרק, ישחרר לאוויר ויעשה.
<יובל בריק: יותר מזה, אתם תראו עובדים שלוקחים בלון 22 ולנקות סוללת מעבה משחררים לאוויר ומנקים עם הגז שקיים לו את הסוללה בשביל להוריד לחץ ראש וככה הוא חושב שהוא פתר את ה - - - הוא לא מבין את הנזק שנעשה וזה מתחיל במודעות ובהבנה, אחרי זה נגיע בכלל לפרסומות ואולי ליידע את הציבור ותקציבים שאפשר לתת לעניין הזה גם, שוב, לטכנאים וכמובן לציבור עצמו שיהיה מודע לעניין הזה, כי זה לא קורה.
<יובל בריק: אני אתן דוגמה, שיבינו את ההיקף, אם דיברנו על פגיעה באוזון, אפקט החממה, HFC, ובמושגים שאני לא אעייף אתכם איתם, אבל כן מושג שאתם חייבים לדעת זה GWP.
<יובל בריק: GWP הוא מקדם של Global Warming Potential, לקחו את גזי הקרר ולקחו מקדם שמשווה אותם ל-CO2 והנזק הסביבתי שהם יכולים לעשות וקיבלתי נתונים מזאב ברל, ממשרד הכלכלה, של יבוא של גזים כאלה ולקחתי והכנסתי את כל ה-GWP של הגזים הבאים, ורק שתבינו, אנחנו לוקחים מזגן ביתי, שבממוצע הוא מכיל 2 קילו גז בתוך המוצר עצמו, ואם נכפיל אותו ב-GWP של הגז עצמו, שהוא 2,008 GWP, זה אומר שמזגן כזה הוא שווה ערך לזיהום של רכב במשך חצי שנה שהוא נוסע ברציפות.
יעל כהן-פארן: 4 טון CO2.
<יובל בריק: ואם נכפיל את זה אנחנו מגיעים ל-4.7 טון, ואם נכפיל ב-720,000 מזגנים שנכנסים מדי שנה אנחנו נגיע למספר עצום של 2.9 מיליון זיהום אוויר של CO2 ואם נכפיל את זה ב-10 שנים כמובן נקבל נתונים הרבה יותר גבוהים וזה הגז שהוא עוד ידידותי לסביבה ב-GWP כי יש כאלה שהם הרבה יותר מסוכנים.
יעל כהן-פארן: לא מסוכנים, הרבה יותר גבוהים.
<יובל בריק: הרבה יותר גבוהים ב - - -
יעל כהן-פארן: עדיין אתה אומר שזה יחסית הכי נמוך.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז תיכף נקבל - - -
<יובל בריק: יש פה את הפריסה של הגזים השונים ותבינו שאיש מיזוג אוויר או קבלן או מי שמתעסק בתחום הזה, הוא נאלץ להשתמש בכמה סוגים של גזים ובדרגה שונה של שמנים, סינתטי או מינרלי, ו-GWP והגזים העתידיים שמופיעים למטה הם הגזים שיכולים להיות גם בדרגת בטיחות שונה, שצריך לדעת להתעסק.