GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יאיר פראנק: מדינת ישראל נותנת לאזרח 485 שירותים דיגיטליים מקצה לקצה.
<יאיר פראנק: דוגמה – שם לילוד.
<יאיר פראנק: דוגמה – שינוי מען.
<יאיר פראנק: חידוש רשיון רכב.
<יאיר פראנק: כדי שנקבל פרופורציה, ממשלת הוד מלכותה, שהיא מהמתקדמות בעולם, יש 20 כאלה.
<יאיר פראנק: לנו יש 485.
<יאיר פראנק: יש לנו עוד 31 שירותים שמחייבים הגעה ללשכות – נכון, הם חצי דיגיטליים.
<יאיר פראנק: יש לנו עוד הרבה שירותים לעשות.
<יאיר פראנק: לכאן הלך הכסף.
<יאיר פראנק: האזרחים מצביעים בקליקים.
<יאיר פראנק: אם מ-2014 היו מולנו 5.5 מיליון פעולות מקוונות, שאנחנו לא כל כך אוהבים אותן – זו פעולה חצי מקוונת, היא אומרת לאדם: מלא את הטופס, תדפיס, תשלח – אנחנו לא אוהבים את זה, אבל היו 2 מיליון, קצה לקצה, אז כשהגענו ל-2016 יש כבר 3.6 קצה לקצה, ו-9.4 פעולות אחרות.
<יאיר פראנק: מה שאני עוד מציג, ולא הראיתי לכם קודם – אני מבקש שתסתכלו על הקובייה הזו.
<יאיר פראנק: זה האתר האחוד, ששאל המבקר איפה.
<יאיר פראנק: הוא חי ועובד.
<יאיר פראנק: אראה לכם אותו עוד רגע בלייב.
<יאיר פראנק: לשם הלך הכסף.
<יאיר פראנק: פעולות בשרת התשלומים.
<יאיר פראנק: אזרחים עושים פעולות, משלמים אגרות, משלמים לעוזרת בית.
אורי מקלב: משלמים ביטוח לאומי על עוזרת בית.
<יאיר פראנק: גם הביטוח הלאומי, השירותים שלו מתארכים- - -
אורי מקלב: אמרת: משלמים לעוזרת בית.
<יאיר פראנק: דרך שרת התשלומים הזה גם הביטוח הלאומי, על אף שאינו בדיוק גוף ממשלתי, יחידת סמך, לא מונחה רשות תקשוב, אנחנו עולים במספר הפעולות, עולים במספר הכסף, ואיפה המערכות הרוחביות?
<יאיר פראנק: הנה, תשתית רוחבית.
<יאיר פראנק: אנחנו שמים גם עמדות שירות.
<יאיר פראנק: אדוני היושב-ראש מכיר את הפעילות הזאת, את הקיוסקים של המידע.
<יאיר פראנק: גם פה האזרחים עושים יותר פעולות משנה לשנה, כי יש יותר שירותים.
<יאיר פראנק: והקיוסקים האלה בדרך כלל לאנשים שפחות מונגשים לעולם האינטרנט.
אורי מקלב: הדוח לא- - -
<יאיר פראנק: כן, הוא מדבר על פעולות מקוונות.
<יאיר פראנק: זה גם.
<יאיר פראנק: אני רוצה לקחת דוגמה בעולם התחבורה.
<יאיר פראנק: רק כדי להדגים איך הממשלה עובדת היום, נהג צעיר צריך לעבור ליווי משך שלושה חודשים על-ידי נהג בוגר.
<יאיר פראנק: עד ינואר 17' היה צריך למלא טופס או לשלוח אותו בדואר רשום או לשלוח אותו לרשות הרישוי כדי לקבל את רשיון הנהיגה שלו.
<יאיר פראנק: הבן שלי אחרי ינואר 2017 מילא טופס מקוון, דפוס בארי שלח לו את זה הביתה, הגיע הרשיון.
<יאיר פראנק: אדוני, אומר לך איפה הבעיה שלנו.
<יאיר פראנק: הבעיה שלנו כרגע, שיש לנו פוטנציאל שנתי של 150,000.
<יאיר פראנק: נראה איך נגיע לזה, אבל אנחנו נותנים שירות לא רק לאזרח הבודד אלא גם לחברות.
<יאיר פראנק: גם לארגונים.
<יאיר פראנק: אז אם היה צריך להעביר, למשל, בחברות ליסינג, היו צריכות לשלם אגרות לרכב, הן היו עם כל מאות או אלפי הרכבים שלהן הולכים אחד-אחד-אחד – היום יש שירות אחד שמאגד את זה קצה לקצה.
<יאיר פראנק: ואם נראה שאזרחי ישראל חידשו באינטרנט 650,000 רשיונות נהיגה ורכב ב-2014, השירותים הופכים להיות קצה לקצה, עושים את זה כבר 1.3 מיליון.
<יאיר פראנק: נכון, הפוטנציאל 4, יש לנו עוד לאן ללכת.
<יאיר פראנק: לכאן הולך הכסף.
<יאיר פראנק: רשת, הזכרת את דוח המבקר.
<יאיר פראנק: יש רשת כפולה.
<יאיר פראנק: יש רשת ממשלתית אחת שהוקמה ועובדת, ויש רשת שמחברת את הממשלה לבנקים.
<יאיר פראנק: וסתם ניתן דוגמה, מה עושים עם רשת המחברת את הממשלה לבנקים – אם עד 2016 היית צריך לבטל את המשכון, היית צריך ללכת לרשם המשכונות במשרד המשפטים, ללכת לבנק הלוך וחזור – היום הפעילות הזאת נעשית באופן מקוון קצה לקצה אוטומטית, אתה לא צריך ללכת.
<יאיר פראנק: אגב, בנק ישראל עושה שימוש ברשת הזו בשביל מכרזי מק"מ.
אורי מקלב: האם תמונת המצב שאתה מביא ממשרד התחבורה, שאני חושב שגם הציבור יודע שהוא נגיש – האם זה בגלל שמשרד התחבורה היה יעיל וטוב יותר, והוא שיתף פעולה, או זה קשור למשרד ראשון שלקחתם אותו לפעולה – שאלה אחת; השנייה – האם זו תמונת המצב ברוב משרדי הממשלה, או משרד התחבורה הוא מיוחד בשירותים היום הנגישים והמקוונים שלו?
<יאיר פראנק: ברגע שאמרתי שמספר השירותים הוא 613, זה ברור שזה חוצה משרדים.
<יאיר פראנק: כמובן, יש משרדים עם אוריינטציה מקוונת דיגיטלית יותר מאשר המשרדים האחרים.
<יאיר פראנק: אנחנו רואים במשרד התחבורה, אנחנו רואים ברשות האוכלוסין שעוברת מהפכה בכל הקשור לשירות מקוון לאזרחים.
<יאיר פראנק: אנחנו עושים את זה גם ברשות המסים.
<יאיר פראנק: עושה את זה הביטוח הלאומי, עושה את זה משרד המשפטים.
<יאיר פראנק: כל הגופים הגדולים בשירות – יש כששה, שבעה גופים כאלה, שהם במסה של השירות לאזרח, הגופים האלה עושים את העבודה, ועושים אתנו שיתוף פעולה מצוין.
<יאיר פראנק: יש מקומות שהחיים יותר מורכבים.
<יאיר פראנק: אני חייב לומר שאנחנו היום מנסים לפצח את החסמים ממתן שירות מקוון.
<יאיר פראנק: יש להבין שיש לא מעט שירותים שיש חובת התייצבות בפני פקיד בחוק.
<יאיר פראנק: למשל, צריך לתת ייפוי כוח לעורך דין שיעשה עבורך פעילות במקרקעין – הפעילות הזאת צריכה להיעשות פנים אל פנים מול פקיד מקרקעין, שיאשר שנתת לו את ייפוי כוח.
מיקי לוי: העברת בעלות לרכב.
<יאיר פראנק: יש דוגמאות אחרות.
<יאיר פראנק: דוגמאות נוספות- - -
אורי מקלב: למה להגיש ערר על דוח תנועה, צריך לגשת לדואר, במכתב רשום, ולא בצורה מקוונת?
אורי מקלב: לא צריך להכיר פנים אל פנים.
<יאיר פראנק: בעקבות החלטת ממשלה – ולא רק בעקבותיה – יש היום פעילות ענפה של מטה ישראל דיגיטלית, שלנו ושל מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, לזהות את הגורמים הללו ולנסות לרדת מהם.
<יאיר פראנק: הרבה פעמים זה תורה בעל-פה שעוברת מבן לאב; זה לאו דווקא בגלל חוקים, אבל יש לנו חסמים.
<יאיר פראנק: למשל, אחד החסמים הוא נושא ההזדהות, כלומר לדעת שאתה זה אתה.
<יאיר פראנק: אם אתה רוצה לשלם אגרת רכב, לאף אחד לא אכפת שאני אשלם בשבילך, אבל להעביר את הבית שלך ממקום למקום, זה כבר פעולה שיש בה משמעות במסים, כי אם אתה בישוב שמזכה וכן הלאה.
אורי מקלב: דברים חריגים.
<יאיר פראנק: אנחנו חייבים לדעת שאתה זה אתה.
<יאיר פראנק: לצורך כך יש אפשרות אחת – לעבוד כמו שבנק עובד, ולבקש עכשיו מ-9 מיליון אזרחים להתייצב בפני פקיד ממשלתי, להציג תודה מזהה, לחתום על סטיפה – סליחה על הביטוי העממי הזה – של מסמכים, ואז זיהינו: אתה זה אתה.
<יאיר פראנק: אמרנו: כך לא נותנים שירות ב-2017.
<יאיר פראנק: אז גם את התהליך של לזהות שאתה זה אתה, אנחנו עושים את זה בצורה מקוונת.
<יאיר פראנק: הרמנו שירות, שינוי מען, שדורש את הרישום הזה להזדהות.
<יאיר פראנק: לא פרסמנו אותו בכלל, ומדצמבר עד לפני חודש 40,000 אזרחים כבר שינו את הכתובת כך.
<יאיר פראנק: כרגע הנושא הזה נמצא במכרז לתשתית שתיתן שירות לכל הממשלה, והחל מ-2018 נוכל לתת הרבה מאוד שירותים נוספים בגין זה שאפשר לתת את ההזדהות.
<יאיר פראנק: אנחנו פורצים עוד חסם.
אורי מקלב: איך תתבצע ההזדהות?
<יאיר פראנק: למשל, אתה מזין את מספר תעודת הזהות שלך, אנחנו מבקשים שתיתן לנו גם את תאריך ההנפקה.
<יאיר פראנק: אנחנו ניגשים למערכת רישום האוכלוסין, ובודקים את הזהות.
<יאיר פראנק: אחר כך אנחנו מבקשים ממך שתיתן לנו את מספר כרטיס האשראי שלך ומספר תעודת הזהות, ואנחנו הולכים לוודא שאותו דבר קיים גם ב- - - ושולחים לך סיסמה חד-פעמית.
אורי מקלב: אמרת שאתה רוצה לתת דוגמה בלייב, איך זה עובד היום.
<יאיר פראנק: עוד דבר אחד.
<יאיר פראנק: אמרתי קודם – אנחנו מדברים בהקלת הנטל הבירוקרטי לא רק על אזרחים אלא גם על עסקים.
<יאיר פראנק: אז אני רוצה לתת דוגמה ממערכת מסלול, שכבר עובדת לפחות שלוש שנים, שגם בה נעשית כל הזמן פעילות, ורק עולה.
<יאיר פראנק: בואו נסתכל על האתר רגע.
<יאיר פראנק: אני מראה כרגע בלייב.
<יאיר פראנק: זה עובד גם בכרום, עובד על טאבלטים, על כל הדברים.
<יאיר פראנק: זה גם אפילו עובד בערבית – רק זמני התגובה פה לא משהו, וגם באנגלית, אבל מפאת זמני התגובה, לא אמשיך לעשות זאת.
<יאיר פראנק: האתר הזה מדבר אל האזרחים בשפת השירותים.
<יאיר פראנק: גילינו להפתעתנו, שאת האזרחים זה לא בדיוק מעניין, מיהו הגוף הממשלתי שנותן לו את השירות.
<יאיר פראנק: הוא מדבר בשפת האזרחים.
<יאיר פראנק: ואם ניקח, למשל, מצב משפחתי, הורים וילדים – כשאני נכנס לתוך זה, נפתח בפניי כל השירותים האפשריים שקשורים לטובת הנושא הזה.
<יאיר פראנק: זה, למשל, כל האינדקס של הדברים שאתה יכול לעשות בתחום הזה, ואם אני נכנס עוד פנימה וכן הלאה – למשל, הריון ולידה, כל זה, זה עוד ועוד שירותים.
<יאיר פראנק: ואם אני נכנס להיריון ולידה, מה אנחנו רואים פה – יש פה רישום לשם נולד, ואני מזכיר – עושים את זה מול רשות האוכלוסין.
<יאיר פראנק: הנכד שלי בן שנתיים, והחתן שלי נתן לו שם – מחזיק אותו ביד, 24:00 בלילה, דרך הסלולר.
<יאיר פראנק: חוץ מזה אפשר לעשות פה, למשל, גם תביעה לתשלום דמי לידה, שזה בכלל הביטוח הלאומי.
<יאיר פראנק: האזרח רואה שירות, ולא מעניין אותו מי נותן את זה.
<יאיר פראנק: וזו תפישת העולם של האתר האחוד.
<יאיר פראנק: משרדי הממשלה מצטרפים לתוך האתר האחוד הזה בתוכנית מדורגת.
<יאיר פראנק: זה לא משהו שניתן לעשות אותו בדקה.
<יאיר פראנק: זו תוכנית מדורגת, שלוקחת לנו את הזמן, אבל גם מקומם של המשרדים לא נפקד.
<יאיר פראנק: בסוף המשרד רוצה לומר מה שעות הפתיחה שלו, יש לו הנחיות, יש לו הוראות.
<יאיר פראנק: אפשר להיכנס פה גם למשרדים, ולראות גם את הפעילות שעושים המשרדים.
<יאיר פראנק: ברשותכם, אעצור פה.
אורי מקלב: רוב המשרדים נכנסו לשלב האחיד?
<יאיר פראנק: אדוני, אני לא יודע לומר רוב המשרדים.
<יאיר פראנק: התשובה היא לא.
<יאיר פראנק: אבל אני כן יודע לומר שהנה המשרדים שהצטרפו – פה במצגת.
<יאיר פראנק: יש משרדים שאנחנו מורידים את האתר הישן שלהם.
<יאיר פראנק: למשל, רשות האוכלוסין – אין יותר אתר ישן.
<יאיר פראנק: מי שעכשיו כותב בגוגל רשות האוכלוסין, מגיע לחלק של רשות האוכלוסין בתוך האתר האחוד, והנה רשימת המשרדים שאנחנו נמצאים אתם היום בעבודה.
<יאיר פראנק: אלה משרדים גדולים.
<יאיר פראנק: משרד המשפטים – יש מאות רבות של שירותים ודפי מידע עצומים שצריך להעביר אותם.
<יאיר פראנק: אגב, אני מבקש שתראו שגם המשטרה בפנים.
<יאיר פראנק: אני מבקש שתראו שגם הנהלת בתי משפט בפנים.
אורי מקלב: המשטרה בהקמה.
<יאיר פראנק: המשטרה בתהליך הקמה.
<יאיר פראנק: הנהלת בתי משפט כבר בפנים, על אף שהיא לא שייכת, כידוע, לרשות המבצעת; הפרדנו אותם בדרך מסוימת, אבל יש את זה.
<יאיר פראנק: שקף אחרון, לאן הולך הכסף.
<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים את השער האחוד לאתרי הממשלה – מה שהראיתי קודם.
<יאיר פראנק: הדבר הבא הוא להקים פלטפורמות ממשלתיות, מה שדיברו קודם – פרויקטי רוחב כמו מערכת סע"ר לניהול מסמכים, כמו שרת תשלומים, כמו שרת טפסים וכן הלאה.
<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים הזדהות חכמה.
<יאיר פראנק: דיברתי על זה.
<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים ענן ממשלתי.
<יאיר פראנק: זה נושא סבוך מאין כמוהו.
<יאיר פראנק: אנחנו לומדים את הסיפור הזה, מה קורה בעולם.
<יאיר פראנק: אין אף מדינה נכון להיום, שיש לה ענן ממשלתי פרטי, כי אנחנו לא יכולים לקחת את המידע הממשלתי, לשים אותו באמאזון, שהשרתים שלו יישבו בדובאי – אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
<יאיר פראנק: לשם אנחנו חותרים.
<יאיר פראנק: יש לנו רשתות התקשורת, את הקשר למול המגזר העסקי.
<יאיר פראנק: יש לנו מוקד – אנחנו במכרז כרגע על מוקד טלפוני שיענה לאזרחים.
<יאיר פראנק: סטנדרטים ומשילות – מה שהזכרת קודם, שציטטת את דוח המבקר – הראינו 78 הנחיות, שזו תוכנית רב-שנתית לגבש אותן.
<יאיר פראנק: יש לזכור – יש לנו היום 35 הנחיות בתוקף.
<יאיר פראנק: אי-אפשר לבוא יום אחד, ולהפוך את העסק על פניו.
<יאיר פראנק: לוקח זמן להטמיע את זה, לוקח זמן להכיר את השיטות החדשות.
<יאיר פראנק: אנחנו בתהליך הטמעת כל הדברים הללו, ושכל הדברים הללו יעבדו.
<יאיר פראנק: לבסוף אני רוצה לצטט סעיף 42 של המבקר.
<יאיר פראנק: המבקר היה הגון, ובסעיף 42 הוא כתב:
<יאיר פראנק: מאז הקמת רשות התקשוב הממשלתי בתחילת 2015, ומינויו של ראש רשות התקשוב הממשלתי במאי 2015 – זה אני – יש התקדמות ניכרת בעשייה בתחום התקשוב הממשלתי בתחום הרבים.
<יאיר פראנק: הדבר בא לידי ביטוי בין היתר בנושאים אלה: פרסום תוכנית אסטרטגית של תוכנית התקשוב – הוא כותב את זה – לשנים 2018-2016, הקמת האתר האחוד – הוא כותב את זה – שיארח את אתרי האינטרנט של משרדי הממשלה במתכונת אחידה, כדי להנגיש את המידע הממשלתי לציבור באופן נוח ופשוט.
<יאיר פראנק: גיבוש מדיניות בנושא הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים, גיבוש מדיניות בנושא העברת מידע בין גופים ציבוריים, הקמת רשת תקשורת פנים ממשלתית, שתאפשר חיבור בין משרדים.
<יאיר פראנק: סיימתי.
אורי מקלב: עוד שאלה אחת לגבי התקציב.
אורי מקלב: אתה נמצא בתקציב חסר?
אורי מקלב: אתה נמצא פה בתקציב שלא ממומש?
<יאיר פראנק: לא נמצא פה נציג אגף התקציבים, אז אני יכול לומר את שבחו של אגף התקציבים שלא בפניו.
<יאיר פראנק: אגף התקציבים הוא שותף אסטרטגי.
אורי מקלב: יש לך מגבלה תקציבית?
<יאיר פראנק: אין לי מגבלה תקציבית.
<יאיר פראנק: יש לנו שותפים נהדרים.
אורי מקלב: אנחנו מוכנים להיות שותפים לעזרה.
אורי מקלב: לא באנו רק לבקר.
אורי מקלב: אנחנו לא המבקר.
אורי מקלב: אנחנו רוצים הרי לקדם.
אורי מקלב: אין לנו עניין לבקר אלא לקדם.
<יאיר פראנק: רווית לחשה לי באוזן – ב-2016 ניצלנו 97% תקציב לדברים האלה.
אורי מקלב: עוד משהו, ברשותך.
אורי מקלב: זרקת בקריאת ביניים על דפדפנים.
אורי מקלב: היתה החלטת ממשלה מ-2007 על תאימות דפדפנים?
אורי מקלב: הרוב אומרים לי שרוב המשרדים עובדים בכניסה הישנה, ודרך גוגל כרום אי-אפשר להיכנס לזה.
<יאיר פראנק: יש לנו עדיין סט של טפסים ישנים, שעובדים באקספלורר של מייקרוסופט, שמודבק להם סרגל, שהיתה מחשבה בעבר לתת אפשרות שלא לעבוד כשאתה מקוון, לא חשוב.
<יאיר פראנק: אנחנו מסבים את כל השירותים האלה.
<יאיר פראנק: האתר האחוד, כל מה שנכנס, עובד בכרום, עובד בספארי, עובד בכל פלטפורמה אפשרית.
<יאיר פראנק: אנחנו שמנו לעצמנו כלל שבכל מקום שיש דפדפן שבארץ עובד מעל 10%, אנחנו נתמוך בו.
<יאיר פראנק: ויש לנו גוגל אנליטיקס, שזה כלי נפלא – לא רוצה להלאות אתכם ולהראות לכם סטטיסטיקות באון ליין – שמראה לנו את זה, ואכן שוב, גם את רומא לא בנו ביום אחד.
<יאיר פראנק: יש להבין – בגלל שממשלת ישראל – ואני רוצה לומר מילה טובה על קודמיי – בגלל שממשלת ישראל התחילה משירותים מקוונים מזמן, יש לה מאגר לא קטן של שירותים מקוונים בטכנולוגיה בעייתית.
<יאיר פראנק: אנחנו מסבים אותה היום.
<יאיר פראנק: הטכנולוגיות החדשות במקביל לפיתוח השירותים החדשים – הטכנולוגיות החדשות.
אורי מקלב: אני לא אוכל לברוח לפקסים, שחבר הכנסת מיקי לוי הרבה מעלה אותם – התיאורים שלו בתוך המליאה ובוועדות.
אורי מקלב: התקדמנו בעניין הזה?
<יאיר פראנק: הממשלה החליטה בינואר 2016 החלטת ממשלת 1008, שבכל מקום שכתוב מספר פקס, חייב שיופיע שם גם כתובת אימייל.
<יאיר פראנק: אנחנו אוכפים את זה חזק בנושא האתר האחוד.
<יאיר פראנק: פקיד ממשלתי שמבקש היום מאזרח: שלח לי פקס – וכולנו יודעים שאי-אפשר למצוא את המכשיר הזה; יש לי אחד כזה במוזיאון, להראות לנכדיי – לא עושה את עבודתו נאמנה, ותלונה על הדבר הזה היא תלונה למול מנכ"ל המשרד.
אורי מקלב: מה הסמכויות שיש לך על משרדים שלא עומדים בקצב, בתוכנית העבודה שלך?
<יאיר פראנק: אין לרשות התקשוב נבוט, אבל יש, נקרא לזה, נבוטון.
<יאיר פראנק: יש חובת היוועצות עם רשות התקשוב, על המשרדים, על מנכ"לי המשרדים, באותה החלטה 2097, על מנכ"לי המשרדים ועל המנמ"רים, שכשהם רוצים לצאת לפיתוח מערכות חדשות או דרישות כספיות חדשות – מעל, כמובן, היקפים רלוונטיים – יש להם חובת היוועצות עם רשות התקשוב.
<יאיר פראנק: פעם אחת במסגרת אותה חובת היוועצות אנחנו עשינו כבר שני מחזורים שבו המשרדים ויחידות הסמך מגישים לנו את תוכניות העבודה.
<יאיר פראנק: אנחנו בתהליך סדור נותנים חוות דעת למנכ"לים.
<יאיר פראנק: שוב אומר – אם מנכ"ל בוחר אחר כך שלא לפעול לפי חוות הדעת, אין לי היום יכולת נבוט לתת לו בראש.
<יאיר פראנק: אני חייב לומר שאנחנו לא מגיעים לדו-קרב הזה.
<יאיר פראנק: עיקר העסק שלנו הוא לרכוש את הנפשות, לשתף אתנו פעולה ולעשות עוד- - -
אורי מקלב: עוד שאלה אחת.
אורי מקלב: לגבי ועדת השרים לענייני תקשוב, אתה לא יכול לענות על זה, אבל יש ועדת שרים שהגדירו אותה, שהחליטו עליה, עם שמות, מי נמצא בה?
מיקי לוי: ראוי שהוועדה תשלח מכתב למזכיר הממשלה בטענה הבסיסית שוועדת שרים מיום החלטת הממשלה לא התכנסה ולו פעם אחת.
אורי מקלב: אני רציתי לשאול, אם למה לא התכנסה, או אם הקימו אותה, ואני לא יודע איך לכתוב את המכתב.
<יאיר פראנק: כפי שאתה מבין, ענינו באופן פורמלי למבקר המדינה.
<יאיר פראנק: אני לא יכול לענות מעבר לזה.
<יאיר פראנק: אבל אני רק יכול לומר שפורום הממשלה פעם אחת קיים דיון בתוכנית האסטרטגית, פעם שנייה קיים דיון בנושא החלטת ממשלה 1933, שמדברת על פתיחת מאגרי המידע ומדיניות של ask once של האזרחים.
<יאיר פראנק: הממשלה קיבלה את ההחלטה של אותה 1008 שדיברנו על נושא הפקסים.
<יאיר פראנק: הממשלה אישרה את תוכנית הפעולה בתחום הממשל הפתוח.
<יאיר פראנק: אני גונב רגע ליעל את ההצגה – הממשלה ביום ראשון אישרה את התוכנית הלאומית של ישראל דיגיטלית.
<יאיר פראנק: המדינה פועלת.
אורי מקלב: לא התייחסתי לכך – יש לי פה קישור לאתר אנשים ומחשבים.
אורי מקלב: אתה נמצא פה, יהודה קונפורטס.
אורי מקלב: פה אתה כותב שהממשלה כן אישרה את התוכנית של גילה גמליאל.
<יאיר פראנק: ביום ראשון האחרון.
אורי מקלב: כלומר יש התקדמות.
אורי מקלב: לפני שאתן לך, חבר הכנסת מיקי לוי, להתייחס, חשוב לי לשמוע את יעל צח ממטה ישראל דיגיטלית.
אורי מקלב: את הנציגה של המשרד שלך?
<יעל צח: כן, אני סגנית ראש מטה ישראל דיגיטלית.
אורי מקלב: ומיהו ראש המטה?
<יעל צח: שי-לי שפיגלמן.
<יעל צח: היא לא יכלה להגיע מסיבות אישיות.
אורי מקלב: מן הראוי גם להודיע, שנדע מי המוזמן, ומי לא מגיע מסיבות כאלה או אחרות, לסדר.
אורי מקלב: בבבקשה.
<יעל צח: ההצגה של רשות התקשוב היתה ממצה גם מבחינתי.
<יעל צח: רק אולי נשיב בנקודות שחבר הכנסת העלה.
<יעל צח: ראשית, התקשוב הממשלתי ומטה ישראל דיגיטלית אלה שתי יחידות שונות, עם סמכויות ותפקידים שונים, שמעוגנות בהחלטות ממשלה.
<יעל צח: לא מדובר בשתי יחידות שעוסקות בתחום התקשוב אלא בנושאי פעולה שונים.
קריאה: תסבירי, בבקשה.
<יעל צח: אין בעיה.
<יעל צח: הנושא הזה, אגב, כבר הוצג פה בעבר – ודאי יו"ר הוועדה זוכר.
<יעל צח: מיזם ישראל דיגיטלית הוא החלטת ממשלה, 1046, משנת 2013, ומשמעו לקדם מדיניות לשימוש בטכנולוגיית מידע ותקשורת כדי לקדם יעדים רחבים – צמיחה מכלילה, צמצום פערים, צמצום בירוקרטיה וכו'.
<יעל צח: למיזם הלאומי יש שותפים רבים ומרובים.
<יעל צח: מרבית משרדי הממשלה, או לפחות המשרדים הגדולים, שותפים למיזם, יחידות סמך שונות.
<יעל צח: גם התקשוב הממשלתי הוא שותף מאוד משמעותי בקידום המיזם הלאומי.
<יעל צח: לכל אחד מהשותפים שלנו יש תפקידים מוגדרים – שוב, כך לפי החלטות ממשלה.
<יעל צח: לתקשוב הממשלתי יש שני תפקידים, או אולי נלך צעד אחד אחורה – המיזם הלאומי פועל בשני כיווני פעולה: אחד, בוורטיקלים שהממשלה הגדירה – למשל, בתחום החינוך הדיגיטלי, הבריאות הדיגיטלית, רווחה וכו'; בין היתר גם תחום הממשל הזמין – מייד אומר על זה מילה; ובתחומים רוחביים – בתחום ההון האנושי, בתחום שיפור רגולציה בעידן הדיגיטלי, התאמת הרכש, תשתיות טכנולוגיות וכו'.
<יעל צח: לתקשוב הממשלתי יש שני אזורי פעולה מאוד מובחנים: כפי שאמרתי, ורטיקל של ממשל זמין באחריות התקשוב, יחידת ממשל זמין – זה אחריות התקשוב במסגרת המיזם, כמו שאחריות על חינוך דיגיטלי זה אחריות משרד החינוך.
<יעל צח: בתחום הנדבכים הרוחביים, גם – כל נושא התשתיות הטכנולוגיות שיאיר הציג, גם כן באחריות התקשוב.
<יעל צח: לכן כאמור מדובר בשתי יחידות שונות.
<יעל צח: גם התפקידים מובחנים.
<יעל צח: בסוף מטה ישראל דיגיטלית הוא מטה תיאום, תכלול קטן, שנועד להניע את כל השותפים קדימה במסגרת אותה תוכנית שאושרה רק השבוע בממשלה.
<יעל צח: לתקשוב יש סמכויות נרחבות – גם כרגולטור, גם כיחידת ביצוע מאוד משמעותית, גם כאסטרטג בתחומו.
<יעל צח: אין מה להשוות.
<יעל צח: אולי בסוף התחומים הדיגיטליים והטכנולוגיים זה נשמע אותו דבר, אבל זה לא אותו דבר.
<יעל צח: עוד דבר מאוד משמעותי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק – קודם כל התוכנית האסטרטגית, שגובשה על-ידי תקשוב, והתוכנית הדיגיטלית הלאומית מסונכרנות ביניהן.
<יעל צח: הושקע הרבה מאוד מאמץ כדי לוודא שזה מתואם עד הקצה.
<יעל צח: אנחנו משתפים בתוכניות העבודה שלנו, אנחנו נפגשים גם בצורה- - - וגם באופן ספציפי סביב פרויקטים משותפים.
אורי מקלב: בהמשך, אם יהיו שאלות, נשמח שתעני.
אורי מקלב: חבר הכנסת מיקי לוי.
מיקי לוי: אדוני מנהל הרשות, מה שהראית כאן זה מרשים, אבל זה לא מה ששאלתי, עם כל הכבוד.
מיקי לוי: אם אתה רוצה, אעביר לך את ניירות העבודה שלי, ותביאו תשובות לוועדה עצמה.
מיקי לוי: אתן לך דוגמה.
מיקי לוי: בהחלט מרשים הכמות והכניסות, אבל לא זה מה ששאלתי.
מיקי לוי: העליתי מתוך הדוח דברים שהם יותר מהותיים – למשל, בידי רשות התקשוב אין עדיין תמונה מערכתית מקיפה על מצבם של כל הפרויקטים בנושא התקשוב, אלא תמונת מצב על הסיכונים בנושא התקשוב.
מיקי לוי: הרשות מעורבת באופן חלקי בפיקוח על הפרויקטים, הרשות טרם גיבשה מתודולוגיה, מרבית השירותים הממשלתיים שניתנים אינם מקוונים, ועוד אני יכול להמשיך עכשיו – דברים שכבר אמרתי.
מיקי לוי: שלוש שנים לאחר מועד החלטת הממשלה, מטה ישראל דיגיטלית – מה שהראית לי כאן
מיקי לוי: זה מערכת שלמה של שירותים.
מיקי לוי: למה אין מנהל סיכונים?
מיקי לוי: למה לא יצאו יועצים?
מיקי לוי: יש לי כאן שאלות שלא קיבלתי עליהן תשובות.
מיקי לוי: נחמד שנכנסים ועושים רשיונות.
אורי מקלב: איך נראה לך, אם ב-2018, המבקר יוציא דוח נוסף על הסעיפים הללו, איך ייראה הדוח?
<יאיר פראנק: אנחנו הגבנו לדוח המבקר.
<יאיר פראנק: הצבענו על המון אי-דיוקים במה שנכתב.
<יאיר פראנק: שאלת אותי על מתודולוגיה.
<יאיר פראנק: 33 הנחיות מתודולוגיות בתוקף – אמרתי את זה.
<יאיר פראנק: אנחנו חושבים שהמבקר טעה בלא מעט נושאים ממה שהוא כתב.
מיקי לוי: אפשר לקבל בבקשה, אדוני, ברשותך, אולי דרך הוועדה עצמה, את תגובת מנהל הרשות למבקר המדינה?
מיקי לוי: ארצה לעבור עליה, ולקבוע פגישה עם מבקר המדינה.
מיקי לוי: אני לא בא בשביל הביקורת; אני בא כי אני מודאג.
מיקי לוי: אני לא בא לא לבקר אותך ולא להצביע.
מיקי לוי: אני בא כי אני מודאג ומבקש שיפורים.
מיקי לוי: בגלל שמדובר בכסף ציבורי, בגלל שצריך לקחת את ישראל דיגיטלית למקום אחר.
מיקי לוי: אתם בדרך הנכונה, אבל לטעמי לא מספיק.
מיקי לוי: לכן או אתן לך את ניירות העבודה שהכנתי, או תעבירו בבקשה – גם אעביר לך את מה שהכנתי לעצמי, ועוד בקשה: אני מבקש בכל שנה, ברבעון ראשון או שני – כפי שתחליט – או פעמיים בשנה – תבוא לכאן הרשות, ואני מבקש לקבל – זה נושא כבד – לאן מובילים את המדינה מבחינה טכנולוגית.
מיקי לוי: יש עוד כמה חברי כנסת שלא יכלו לבוא היום, ויש להם עניין בתחום הזה.
מיקי לוי: תבואו לכאן, תכינו לנו חומר שתשלחו אלינו לפני כן – אני לפחות מהלומדים.
מיקי לוי: אם היושב-ראש יסכים למה שאני מבקש- - -
אורי מקלב: כפי שאמרת, כפי שדיברנו, אנחנו מעוניינים לקדם את הדברים.
אורי מקלב: אנחנו לא אמונים, לעקוב אחר ביצוע דוח מבקר.
אורי מקלב: זו ועדה אחרת, בסדר-היום שלה.
אורי מקלב: אנחנו מעוניינים בתכל'ס לראות מה קורה.
אורי מקלב: אנחנו עושים את זה בכל מיני אופנים.
אורי מקלב: אנחנו מקיימים דיון על עמדות באופן נפרד, אנחנו מקיימים דיון על ממשל זמין, מקבלים דוח של ממשל זמין, אבל אומר בדברי הסיכום – נעקוב יותר.
אורי מקלב: מטבע הדברים, ארצה שנקבע זמנים שנרצה לראות את ההתקדמות, ואני רוצה להזמין משרדים ממשלתיים – אני לא אומר את זה, וזה בסדר גמור, אבל אני בטוח שיש משרדים ממשלתיים שלא עומדים בקצב שאתה מבקש מהם, או לא משתפים פעולה בכלל.
אורי מקלב: אני חושב שאתה עומד ביכולות שיש לך, אבל אני חושב שגם יש דברים ציבוריים שצריך להיחשף.
אורי מקלב: הכוח שלנו הוא סמכות הפיקוח שלנו.
אורי מקלב: אני לא צריך אותך – סליחה – כדי לפקח על המשרד, כדי לשאול את המשרד מה הוא עושה בעניין הזה.
אורי מקלב: כוועדת מדע וטכנולוגיה אני יכול לקרוא למשרד עצמו ולשאול אותו, איפה אתה נמצא בנגישות.
אורי מקלב: כי אני וחברי כנסת רבים מקבלים את הפניות על נגישות ועל ממשל זמין ועל כל ההנגשות.
אורי מקלב: הם לא יודעים מה זה ראשי רשות.
אורי מקלב: הם יודעים: המשרד הזה והזה – לא עונים ולא מגיבים וצריך לבוא באופן אישי.
אורי מקלב: ואנחנו באמת רוצים לקחת את המשרדים, ולראות איפה אתם נמצאים – ביישום, בהטמעה.
אורי מקלב: אתה אומר שיש לך הנחיות.
אורי מקלב: היישום הוא הקריטי.
אורי מקלב: הלוואי שיספיקו מה שיש לך.
אורי מקלב: אתה צריך עוד הנחיות, אבל בוא נראה מה שיש לך כבר הנחיות, איך זה מיושם ובאיזו מהירות.
אורי מקלב: ועוד דבר – ואת זה אמר גם מיקי בדברי הפתיחה – הממד של הזמן פה – יש אפשרות, שאם ניקח את זה עוד שנה או שנתיים, זה דברים היסטוריים בחלק מהדברים.
אורי מקלב: אנחנו מצפים למהירות תגובה הרבה יותר מהירה.
אורי מקלב: אחרת אנחנו מאבדים הכול.
<יאיר פראנק: כמובן, נשמח לבוא ולהציג, ואני יותר מאשר מברך על זה שנעלה הילוך בפעילות הפרלמנטרית בביצוע הדבר הזה.
<יאיר פראנק: רק אומר שדרך מנהלת הוועדה נעביר שני מסמכים כרגע: אחד, נותן את תמונת מצב הפרויקטים העיקריים בממשלה – מסמך שלא הכנתי לטובת הדיון הזה, אלא מסמך שמרכז את התהליך שדיברתי עליו של היוועצות תוכניות העבודה שלנו.
<יאיר פראנק: נעביר אותו.
<יאיר פראנק: הוא מוכן, והופץ למשרדי הממשלה לפני כשבועיים על תוכניות 2017; ונעביר לוועדה גם את ההתייחסות שלנו ששלחנו למבקר.
<יאיר פראנק: נשמח, אדוני, לבוא מתי ואיפה שתקרא לנו, דרך מנהלת הוועדה נעביר את זה?
אורי מקלב: אם עוד מישהו רוצה להתייחס, שיעביר למנהלת הוועדה בקשה.
אורי מקלב: משרד הביטחון, בבקשה, דן אייל.
<דן אייל גזית: תודה.
<דן אייל גזית: בשם משרד הביטחון, שהוא לא מונחה לפי החלטת הממשלה, בעניין, אבל משרד הביטחון מאוד חזק בתחום השירותים המקוונים, וזימנו אותנו לדיון, אז ראוי להציג לוועדה שמשרד הביטחון פעל בשנים האחרונות בהיקפים של מעל 20 מיליון שקל בשנים האחרונות לטובת שירותים מקוונים.
<דן אייל גזית: משרד הביטחון משרת למעלה מחצי מיליון אזרחים, אוכלוסיות שונות – החל מספקי המשרד, דרך חיילים משוחררים, עובדים בשירות ביטחון, זכאי שיקום נכים, משפחות שכולות ועוד אוכלוסיות, דרך הציבור הרחב, אם זה ארכיון צה"ל או שירותים אחרים שהמשרד מעניק.
אורי מקלב: אתה מדבר על מידע או על שירותים ממש?
<דן אייל גזית: שירותים ממש.
<דן אייל גזית: יש שירותי חיפוש, יש שירותים של להגיש בקשה לארכיון לקבל מידע, למשל, יש שירותים להגיש מועמדות למשרד דרך האינטרנט – דברים כאלו.
<דן אייל גזית: רוב האתרים של המשרד – יש לנו קרוב ל-20 אתרים באינטרנט- - -
אורי מקלב: עובדים עדיין בפקסים?
<דן אייל גזית: אנחנו מנסים לעבוד בלי פקסים, הכול מקוון.
<דן אייל גזית: עשינו לאחרונה מאמצים גדולים בכל נושא הנגישות ובכל נושא ההתאמה למובייל, שהושקע בזה הרבה כסף כדי להפוך את האתרים המרכזיים שלנו לאתרים שתומכים בשירותים הללו.
אורי מקלב: יש לכם נגישות, אבל המסה הקריטית זה משרדים כמו ביטוח לאומי, משרד המשפטים, רשות המסים ועוד משרדים שבחיי היום-יום הם נגישים.
אורי מקלב: תרצה לתת דוגמה משירות לציבור שהנגשתם אותו?
<דן אייל גזית: למשל, עשינו מהפכה בכל נושא הייצוא.
<דן אייל גזית: זה עלה בוועדה אחרת בכנסת – כל נושא הייצוא הביטחוני.
<דן אייל גזית: היתה פה רחלי.
אורי מקלב: זה לא רק שינוי של נגישות אלא גם שינוי של נהלים, התאמות.
<דן אייל גזית: לגמרי.
<דן אייל גזית: עשינו שם מהפכה לגמרי, מתהליכים שהיו לגמרי ידניים, והיום כל התהליכים הממוחשבים של היצואנים- - -
אורי מקלב: חוץ מהצעת החוק של חבר הכנסת מיקי לוי, בהגשת מכרזים – שם ביקשתם הארכה קצת גדולה, אבל גם לכם אישרנו – עד סוף 18', אני חושב.
<דן אייל גזית: אני חושב שאנחנו משקיעים בזה המון מאמצים, וכל הנושא של משרד ללא נייר, המנכ"ל מנחה אותו.
<דן אייל גזית: הוא כבר כמה שנים בראש סדר העדיפויות.
<דן אייל גזית: שהוועדה תדע שזה המצב.
אורי מקלב: יש גם דברים טובים.
אורי מקלב: יפה מאוד, מרשים מאוד.
אורי מקלב: זו דוגמה טובה.
אורי מקלב: מר יוסף הירש, בבקשה.
<יוסף הירש: שמי יוסי הירש.
<יוסף הירש: אני גמלאי של משרד מבקר המדינה.