GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גילי בסמן ריינגולד: כל טכנולוגיה, כל יישום שמכניסים מבטא איזו שהיא השקפת עולם מסוימת, בין אם נתנו עליה את הדעת ובין אם לא, מבטא איזה שהם ערכים מסוימים, ואנחנו שם כדי להבטיח שהמערכות האלה יעוצבו מתוך הכרה בזכות לפרטיות והגנה עליה, להבטיח שזה יהיה ערכים של שמירה על פרטיות, של שליטה על המידע של מי שהמידע אודותיו נאסף, של אופן האיסוף, בחירה בחלופה הפוגעת פחות ודברים מסוג זה.
<גילי בסמן ריינגולד: המקור החוקי להגנה על פרטיות נשען על שני נדבכים עיקריים: אנחנו מדברים על חוק יסוד כבוד האדם וחירותו ועל חוק הגנת הפרטיות וברור שאיסוף של נתונים ביומטריים עשוי להוות פגיעה בפרטיות ולכן צריך לעשות בהתאם, בהקפדה יתרה על דרישות החוק.
<גילי בסמן ריינגולד: הדרישה המרכזית היא כמובן הסכמה של מי שהמידע נאסף עליו, והסכמה כזאת צריכה להיות הסכמה מדעת.
<גילי בסמן ריינגולד: ברור שכאשר מדובר ברשות ציבורית שאלת ההסכמה הופכת להיות מורכבת יותר בשל פערי הכוחות, וכאן גם נכנסים באמת היסודות של תכלית ראויה ומידתיות, האם הפגיעה היא במידה שאינה עולה על הנדרש, האם יש פתרון חלופי שהפגיעה שלו פחותה יותר, ובאמת צריך תמיד לחשוב ברקע עבור מה מוקם המאגר ומי משרת את מי, המדינה את האזרחים או להיפך, כשמכניסים כזה - - -
אורי מקלב: אנחנו מדברים על אותו עולם?
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על מאגר שנעשה, על מאגר שנוצר.
אורי מקלב: איך אנחנו מתמודדים במאגר שנוצר, נניח בשירותי התעסוקה או משרד התחבורה.
אורי מקלב: גם לזה אתם מתייחסים?
אורי מקלב: אני מניח שלא הכוונה למאגר, אבל יש מאגר כתוצאה, פועל יוצא.
<גילי בסמן ריינגולד: גם אם המאגר כתוצאה הוא מאגר לכל דבר ועניין, חלות עליו החובות של הרישום, של הדיווח, של ההסכמה.
אורי מקלב: של היידוע, ליידע?
<גילי בסמן ריינגולד: של היידוע, של השימוש.
אורי מקלב: מישהו מיידע מישהו ברישיון נהיגה שהוא הולך להיות במאגר?
אורי מקלב: שהוא נכנס למאגר?
אורי מקלב: שכל תמונה שאתה מביא לרישיון נהיגה, הוא נהפך למאגר ביומטרי?
<צור אהרון: אני ממשרד התחבורה.
<צור אהרון: מאגר התעודות שלנו הוא לא מאגר ביומטרי.
אורי מקלב: מה זה משנה, זה מאגר ביומטרי לכל דבר.
אורי מקלב: מה השאלה בכלל?
אורי מקלב: זה מה שמדאיג אותנו, שאתם בכלל לא חושבים שאתם צריכים להיכנס - - - אני לא רוצה להפריע לך, אבל אנחנו נמצאים, את אומרת דברים שאנחנו מסכימים איתם - - -
<גילי בסמן ריינגולד: אני אדלג לדברים של אבטחת המידע.
<גילי בסמן ריינגולד: ביקשו ממני לתת קצת רקע, אני אדלג ישר לנושאים של אבטחת המידע.
<גילי בסמן ריינגולד: נמצא איתי פה - - -
אורי מקלב: לא, זה בסדר מה שאת אומרת, אני רק שואל אם זה מתאים למציאות של היום.
<גילי בסמן ריינגולד: ודאי שמתאים למציאות של היום.
אורי מקלב: השאלה אם יש לנו כאן נאה מקיים.
אורי מקלב: נאה דורש זה בסדר, השאלה אם יש כאן נאה מקיים בעניין הזה.
אורי מקלב: זה נראה רחוק מאוד מתוך סף הדרישות שאתם מעמידים.
יוליה מלינובסקי: מתי בפעם האחרונה בדקתם את המאגר של הצבא או של משטרת ישראל.
יוליה מלינובסקי: האם הם בכלל נותנים לכם - - -
אורי מקלב: למה לא ללכת למשרד התחבורה שהוא כן, נניח שיש ויכוח לגבי המשטרה.
אורי מקלב: למה שלא תלכי למשרד התחבורה, לרשות התעסוקה?
יוליה מלינובסקי: כי מה שיש בצבא ומה שיש במשטרת ישראל, זה אדרבא ואדרבא ביומטרי.
יוליה מלינובסקי: אם פה מתווכחים.
<גילי בסמן ריינגולד: אנחנו מפקחים על כל המאגרים.
<גילי בסמן ריינגולד: יש באמת מאגרים יותר רגישים שהפיקוח ייעשה בתיאום.
<גילי בסמן ריינגולד: נכון, לאחרונה לא נבדקו המאגרים האלה, יכול להיות שאנחנו נוסיף את זה לתכנית העבודה.
<גילי בסמן ריינגולד: כמה זמן?
<גילי בסמן ריינגולד: אני לא חושבת שהם נבדקו.
אורי מקלב: עו"ד ריינגולד, בבקשה להמשיך.
אורי מקלב: הם לא נבדקו אף פעם.
<גילי בסמן ריינגולד: גם היום החוק קובע חובה על בעל מאגר מידע, גם על מי שמחזיק את המאגר או מי שמנהל אותו, חובה לאבטח את המידע, לדאוג לשלמות המידע.
<גילי בסמן ריינגולד: יש לנו היום תקנות שמתייחסות לאבטחת מידע, אם כי אני חייבת להגיד שהתקנות היום באמת קובעות עקרונות בסיסיים בלבד.
<גילי בסמן ריינגולד: בדיוק בגלל זה בימים אלה ממש ואני מקווה שאולי אפילו נספיק במושב הנוכחי, לאשר את תקנות אבטחת מידע החדשות שאמורות לקבוע סטנדרטים יותר מעודכנים, יותר מתאימים למציאות הטכנולוגית של היום, וכמובן יחולו גם על מאגרים ביומטריים.
<גילי בסמן ריינגולד: באמת בתקנות החדשות אפשר לראות התייחסות מפורשת למאגרי מידע ביומטריים.
<גילי בסמן ריינגולד: על פי רוב תחול עליהם רמת האבטחה הגבוהה ביותר.
<גילי בסמן ריינגולד: אנחנו רואים גם שם ממש הגדרה מפורשת של מהו מידע ביומטרי.
אורי מקלב: מה אתם מגדירים בתור מידע ביומטרי?
<גילי בסמן ריינגולד: מידע ביומטרי, מידע המשמש לזיהוי אדם שהוא מאפיין אנושי פיזיולוגי ייחודי הניתן למדידה ממוחשבת.
<גילי בסמן ריינגולד: התקנות ממש מנסות להתאים את עצמן למציאות הקיימת כדי להתייחס במידה רבה של חשיבות למאגרים שונים, וכן כשיש למשל זיהוי של מאגר של 10 עובדים בחברה ברור שהסיכון פה הוא הרבה פחות משמעותי מהמאגר הביומטרי.
אורי מקלב: אין לנו ויכוח על ההגדרה הביומטרית.
<גילי בסמן ריינגולד: לא.
<קריאה: זה צריך להיות זיהוי חד ערכי בהגדרה קיימת.
<גילי בסמן ריינגולד: אני מדברת על מידע ביומטרי, לא על זיהוי.
<גילי בסמן ריינגולד: היא לא מגדירה זיהוי אלא מידע.
אורי מקלב: זיהויו של אדם יכול להיות על ידי קול, זה יכול להיות על ידי העין שלו וזה יכול להיות על ידי כל - - - אבל תמונות למשל, בהגדרה שלכם, תמונות שיש על רשיון הנהיגה, זה לא זיהוי?
<גילי בסמן ריינגולד: זה מידע ביומטרי.
אורי מקלב: מידע ביומטרי בסיסי.
אורי מקלב: הרי זה נעשה בשביל הזיהוי.
אורי מקלב: איך אפשר להגיד שלא, זה לא נעשה בשביל לפאר ולעטר את הרישיון.
<גילי בסמן ריינגולד: אני כן רוצה להוסיף שבאמת באותם מאגרים שנוצרים, צריך להבין, חלק מהמאגרים שתוארו כאן נוצרו בכלל לפני שרמו"ט קמה, כמו שירות התעסוקה או מאגר משרד התחבורה, אבל באמת לגבי מאגרים חדשים שנוצרים וגם קיימים, אנחנו משתדלים לייעץ, לבחור בחלופות הפחות פוגעניות של הפגיעה בפרטיות, אם זה נוגע לאפשרויות השמירה, שמירה של תבניות ולא של אימג'ים, במאגר הביומטרי – ההמלצה של הועדה המייעצת הייתה להסתפק בתמונות פנים והביאה אסמכתאות לכך.
<גילי בסמן ריינגולד: הצפנה, אנחנו מנחים להצפין את הנתונים שנשמרים, להפעיל תהליכים של ניטור, של בקרה, של התראות, לקבוע מורשי גישה מוגבלים וברורים עם היקף גישה לבסיס NEED TO KNOW, ככל שניתן הימנעות ממיקור חוץ ואם בכל זאת, אנחנו ערים למציאות, אם בכל זאת יש שימוש במיקור חוץ אז יש כללים מאוד ברורים ויש הנחיה של רמו"ט איך לעשות את זה, היא בעיקר נוגעת למחיקה של המידע, לאפשרות להפסיק את הקשר עם הספק, מחיקת נתונים היסטוריים, מחיקה של מידע עודף כמו שתיארה חברת הכנסת, לשכת התעסוקה, אין סיבה שזה יישמר גם שנה או שנתיים אחרי הטביעת אצבע.
יוליה מלינובסקי: אבל הם מוחקים?
<גילי בסמן ריינגולד: אני חושבת שיש פה את הנציגים של המאגרים, הם יוכלו לספר מה הם עושים.
אורי מקלב: מה אתם מנחים?
אורי מקלב: נתונים שהיו, נניח אדם בא ללשכת התעסוקה, הוא בא לקבל קיצבה, מה שהוא צריך לקבל אחרי שנה הוא כבר לא משתמש בזה וכבר לא משתמשים בו, הוא כבר לא רלבנטי.
אורי מקלב: כמה זמן אחרי שהוא רלבנטי לעניין ושהוא קשור לעניין, עדיין - - -
<גילי בסמן ריינגולד: צריך להבחין מה הייתה המטרה של השימוש באמצעי הביומטרי.
אורי מקלב: זיהוי לצורך קבלת - - -
<גילי בסמן ריינגולד: לא, אבל יש פה הבחנה בין זיהוי לאימות.
<גילי בסמן ריינגולד: במקרה של לשכת התעסוקה זה רק לאמת שבאמת הגעתי לשם ולא נתתי למישהו אחר על הדרך או במקרה של עובדים להעביר את הכרטיס שלי.
<גילי בסמן ריינגולד: במקרה של אימות, ONCE אימתת, אין באמת הכרח מעבר לתהליכי בקרה - - - להמשיך.
אורי מקלב: זו ההוראה שלכם?
אורי מקלב: זה חלק מההוראות שיש לכם לגבי אותם גופים שיש להם מאגר כזה?
אורי מקלב: האם יש לכם הוראה - - -
<גילי בסמן ריינגולד: אין לנו כרגע - - -
אורי מקלב: אז אולי צריך להכניס את זה, לפי דעתי, סתם תובנה טובה, בחוק שעכשיו דנים בקשר למאגרי מידע, אפשר - - -
יוליה מלינובסקי: לא מוחקים.
יוליה מלינובסקי: שומרים את זה.
אורי מקלב: זהו, אין הוראה.
אורי מקלב: אנחנו שואלים בכלל, לא רק שלא שומרים, שואלים אם יש הוראה שלא לשמור.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאין הוראה לא לשמור, אז וודאי שישמרו.
אורי מקלב: אז קודם כל אנחנו צריכים לייצר את ההוראה שלא לשמור.
אורי מקלב: להגדיר את זה.
אורי מקלב: אני מבין שיש דברים, צריך לקחת את הגופים, יש גופים שיגידו שהם צריכים את זה בשביל דברים אחרים, אבל צריך להגדיר, ואז יכול להיות שגם לגבי מאגרי מידע שהם לא ביומטריים, צריך גם לחשוב על זה שמדובר על גופים פרטיים, כמו שירות לקוחות שהם צריכים את זה בשביל להציע כל מיני דברים.
אורי מקלב: אבל כשמדברים עם משרדים שנותנים שירות שהוא יכול להיות נקודתי והוא באיזה שהיא נקודת זמן נגמר.
אורי מקלב: זה חלק מהחשש.
אורי מקלב: אני רוצה שתסיימי, רק בדקה אחת תגידי מבחינה חוקית מה המצב המשפטי שלנו.
אורי מקלב: כל מי שיש מגבלה, רק צריך הסכמה בשביל לאגור מידע ביומטרי או מעביד יכול לעשות את זה ברצון, שלא ברצון, הוא רק צריך הסכמה או לא צריך הסכמה.
יוליה מלינובסקי: אין הסכמה.
יוליה מלינובסקי: אומרים לך שאתה - - -
<גילי בסמן ריינגולד: בואו נפריד.
<גילי בסמן ריינגולד: כמובן שזו רשות ציבורית, צריך הסמכה מפורשת בחוק, לעמוד בכל המגבלות של עסקת ההגבלה וחוק יסוד כבוד האדם וחירותו.
<גילי בסמן ריינגולד: לגבי מעביד, בקצרה אני לא אצליח להסביר.
<גילי בסמן ריינגולד: ההסכמה ביחסי עובד-מעביד היא מראש פחותה, יש פערי כוחות מאוד ברורים ולכן יש על זה חוות דעת, כרגע מחכים להכרעה בבית הדין הארצי בעניין של שעוני נוכחות ביומטריים שיש שם עמדה של היועץ המשפטי לממשלה, שבמפורש אומרת שכשיש חלופות שהן פוגעות פחות, במקרה הזה של טביעת אצבע למשל על כרטיס ולא על מאגר, ראוי ללכת עליהן, וכמובן שההסכמה תיבדק ביתר שאת והיא צריכה להיות מלווה בהסבר ויידוע על הסיכונים ושקיפות, וכל זה כשאנחנו כפופים ליחסי עובד מעביד - - -
אורי מקלב: השאלה המשפטית היא רק על המאגר של טביעות אצבע או גם של עצם השימוש בטביעות אצבע בכרטיס כניסה, והאם זה צריך בהסכמה או לא בין עובד למעביד.
<גילי בסמן ריינגולד: בוודאי שזה צריך להיעשות בהסכמה.
<גילי בסמן ריינגולד: אבל מראש ביחסי עובד-מעביד יש לך איזו שהיא בעייתיות בהסכמה כי עובד לא באמת חופשי ל - - -
יוליה מלינובסקי: עד היום יש בעיריות, אני מכירה את זה בעירית חולון.
אורי מקלב: אין הכרעה על זה.
אורי מקלב: בקלנסוואה שם היה - - -
<גילי בסמן ריינגולד: עדיין מחכים להכרעה.
יוליה מלינובסקי: זה כבר לא ממשלתי, זה כביכול ציבורי, זה רשות מקומית, אבל אני רוצה לשאול שאלה פרקטית.
יוליה מלינובסקי: את יכולה לתת עבור 2016 קצת נתונים מה אתם כרשות, כמה קנסתם, כמה בדקתם, כמה זה, כי למשל עכשיו אמרת שבצה"ל לא בדקתם, במשטרה לא בדקתם, זה רגיש.
יוליה מלינובסקי: לשכת תעסוקה לא בדקתם, אז מה בדקתם?
<גילי בסמן ריינגולד: אין לי את הנתונים, אני מצטערת, לא הכנתי אותם.
אורי מקלב: תוכלי להעביר.
<גילי בסמן ריינגולד: מה שבדקנו אני יכולה להעביר בשמחה, זה מפורסם בדו"ח השנתי שלנו.
<גילי בסמן ריינגולד: אבל אנחנו בהחלט לוקחים לתשומת ליבנו ונשקול לעשות פיקוח על המאגרים היותר רגישים האלה.
אורי מקלב: ניקח בחשבון שאתם מפקחים על הבנקים, נכון?
<גילי בסמן ריינגולד: על כל הגופים במשק.
<גילי בסמן ריינגולד: צריך להבין ש - - -
יוליה מלינובסקי: אני אומרת ש - - -
אורי מקלב: הם הלכו על הגופים הפרטיים יותר מהר, אני מבין שאת הדגש הם שמו על גופים פרטיים לפני הגופים, בהנחה - - -
<גילי בסמן ריינגולד: לא רק על גופים פרטיים.
<גילי בסמן ריינגולד: גם על גופים ציבוריים, גם היה פיקוח מאוד גדול לפני שנתיים על העברת מידע בין גופים ציבוריים ועמידה בהוראות החוק, יצא בדו"ח בעניין הזה.
<גילי בסמן ריינגולד: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.
אורי מקלב: בשלב הזה תודה רבה.
אורי מקלב: יכול להיות שבהמשך נרצה עוד התייחסויות שלך.
אורי מקלב: רועי פרידמן, ממלא מקום ממונה יישומים ביומטריים בבקשה.
<רועי פרידמן: תודה אדוני היושב ראש, חברת הכנסת.
<רועי פרידמן: ההקדמה שלכם לדיון הזה אני חושב שהייתה בהחלט במקום.
אורי מקלב: תגיד גם דקת היסטוריה.
אורי מקלב: מתי קמתם, לפי איזו החלטה.
<רועי פרידמן: הנושאים שעלו פה סביב השולחן אלה המורכבויות שאנחנו עוסקים בהן בארבע השנים האחרונות שאנחנו בהן גיבשנו את המדיניות הלאומית האינטגרטיבית ליישומים ביומטריים.
<רועי פרידמן: אז אם כך, בעוד שהנושא של התיעוד הלאומי החכם הוסדר היטב בחוק, התיעוד הלאומי והמאגר הביומטרי מוסדרים בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטרי, אנחנו נפגשים - - -
אורי מקלב: צריך לקדם בברכה גם את חברת הוועדה.
<רועי פרידמן: אנחנו נפגשים פעמיים בשבוע כדי לדון בו.
<רועי פרידמן: נושא של יישומים ביומטריים אחרים, עד לאחרונה טרם הוסדר ככלל, וקיימים בישראל הרבה יישומים ביומטריים במגזר הציבורי.
<רועי פרידמן: אלה הן רק דוגמאות, מגזר ציבורי, מגזר פרטי.
יוליה מלינובסקי: תראה כבוד היושב ראש, תראה כמה יש - - - ביומטריים בשוק היום, במגזר הציבורי זה.
<רועי פרידמן: ציבורי ופרטי יש פה.
יוליה מלינובסקי: קופת חולים לא חשבתי אפילו.
<רועי פרידמן: תיכף בהמשך המצגת אני אספר על התהליך שביצענו.
<רועי פרידמן: היישומים האלה כיום, המדיניות שגובשה ואושרה, מסדירה את הפעילות של היישומים.
<רועי פרידמן: היחידה קיימת מזה כחמש שנים.
<רועי פרידמן: החלטת ממשלה מאפריל 2012 הטילה עלינו לגבש מדיניות לאומית אינטגרטיבית ליישומים ביומטריים.
<רועי פרידמן: המדיניות הזאת גובשה והוגשה בחודש ספטמבר 2016 וכעת אנחנו נמצאים בתחילת שלב מימוש המדיניות.
<רועי פרידמן: המדיניות היא מולטי דיסציפלינרית, כמו שהבנו התחום של יישומים ביומטריים כולל מספר תחומים, אם זה תחום הטכנולוגי הביומטרי, אם זה נושא של אבטחת מידע שהיה אחד מהנושאים שבגינו גבירתי ביקשה את הדיון הזה, הגנה על הפרטיות שרמו"ט תיארו היטב קודם, ונושא של תקינה והסדרה.
<רועי פרידמן: החזון שלנו שבא לידי ביטוי במדיניות זה איפשור של יישומים ביומטריים באמצעות גישה מאוזנת.
<רועי פרידמן: למעשה, אנחנו סבורים שהמדיניות מתווה את שביל הזהב שמאזן בין התועלות של יישומים ביומטריים שברורות לכל מי שבא לבצע יישום כזה, ובין הסיכונים השונים שזה סיכונים לפרטיות, סיכונים לאבטחת המידע וסיכונים לביטחון באופן כללי.
<רועי פרידמן: המדיניות מונה מספר עקרונות: עקרון ההתייעלות לאפשר התייעלות איפה שניתן, לצמצם סיכוני אבטחת מידע, הגנת פרטיות כמו שגילי ציינה, תכנון לפרטיות, PRIVACY BY DESIGN, מיזעור כמות הנתונים, מניעת זליגת שימושים – ועל זה אני אומר מילה – זה אומר שאם נלקחה ביומטריה לצורך מסוים לא ניתן להשתמש בה לאחר מכן לצורך אחר ללא הסכמה של מי שהביומטריה נלקחה ממנו, שמירה על קיום התכלית וכמובן אי אפשר בלעדיו, שמירה על כבוד האדם וטיפול בחריגים.
<רועי פרידמן: לא הסתפקנו רק במדיניות.
<רועי פרידמן: מדיניות הוא מסמך HIGH LEVEL שמסדיר תחום, גיבשנו גם קוים מנחים.
<רועי פרידמן: קוים מנחים, GUIDE LINES, זה כלי פרקטי שמאפשר לבעל יישום ביומטרי להבין מה מסכת השיקולים שבאמצעותה הוא יודע שהוא מקים את היישום הביומטרי בצורה הנכונה.
<רועי פרידמן: אחד האתגרים שלנו פה היה איך להתייחס במסמך אחד של קוים מנחים ליישומים ביומטריים שנעים החל מכניסה למשרד אדריכלים לדוגמה, שמתבצעת באמצעות טביעת אצבע ששם יש 15 עובדים במשרד שנכנסים באמצעות טביעת אצבע, ויישומים לאומיים כמו שדובר עליהם פה, שיש מאות אלפים או מיליונים של תושבים ביישומים.
<רועי פרידמן: ועשינו את זה באמצעות קביעת תבחינים.
<רועי פרידמן: בצורה מובנית באמצעות קביעת תבחינים, אלו דוגמאות לתבחינים, מה המגזר, ממשלתי/ציבורי/פרטי, גודל המאגר, סוג הנתונים שנשמרים, הוזכר נושא של TAMPLATE ו- IMAGE13, טמפלייטים מוצפנים, מיקום האכסון – האם האכסון מתבצע בישראל או בחו"ל לדוגמה, האם היישום - - -
יוליה מלינובסקי: יש מאגרים שלנו שמאוכסנים בחו"ל?
<רועי פרידמן: זה נושא שאנחנו צריכים לבדוק במסגרת הליך הליווי שתיכף אני אספר עליו.
<רועי פרידמן: זה עשוי להישמר בענן לדוגמה, יכול להיות יישום ביומטרי שהנתונים הביומטריים נשמרים בענן - - -
יוליה מלינובסקי: לא, אבל אסור לשמור בענן את היישומים הביומטריים, במיוחד של הגופים הממשלתיים.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה חד משמעי, זה ברור.
<גילי בסמן ריינגולד: אנחנו לא אומרים שכך זה שמור.
<גילי בסמן ריינגולד: צריך קצת להבהיר.
יוליה מלינובסקי: עשית לי עכשיו - - - גם אתם שומרים בענן?
<רועי פרידמן: את צודקת בחשש שלך.
<רועי פרידמן: ואם נשמרים נתונים ביומטריים בענן, במגזר הציבורי זה לא קורה למיטב ידיעתי.
<רועי פרידמן: במגזר פרטי, ראוי לתת לזה את ההתייחסות הנכונה, והקווים המנחים שאנחנו הגדרנו נותנים ליישומים ביומטריים ששומרים מידע שלא בחצר המזמין, ניקוד אחר.
יעל כהן-פארן: הקווים המנחים האלה רלבנטיים גם למגזר הפרטי?
<רועי פרידמן: המדיניות ככלל והקווים המנחים גובשו בתפיסה של כלל המשק.
<רועי פרידמן: יכולת האכיפה על פני המגזרים השונים היא שונה בהתאם לסמכות שניתנת בידינו.
<רועי פרידמן: אני אמשיך ואני בשמחה מזמין שאלות בהמשך.
יעל כהן-פארן: קשה לראות, אפשר להגדיל את ה- - -
<רועי פרידמן: בשביל זה אני מדבר.
<רועי פרידמן: בהתאם לתבחינים בעל היישום מבצע ניתוח של היישום שלו, קובע את הניקוד ומנותב לשלושה מסלולים, מסלול נמוך בינוני או גבוה, זה תהליך פשוט יחסית ובהתאם לזה מוגדרת הנחיה בשלושה נושאים – בנושא הטכנולוגיה, אבטחת המידע והפרטיות.
יוליה מלינובסקי: על זה דנו בדיון על תקנות רמו"ט, ופה אתם מפספסים דבר מאוד חשוב.
יוליה מלינובסקי: יכול להיות גוף פרטי קטן שמחזיק מאגרי מידע רגישים ביותר.
יוליה מלינובסקי: נתתי דוגמאות, עמותה שהתעסקה עם אימוץ וכל התיקים דלפו לאינטרנט.
יוליה מלינובסקי: זה לא קשור לביומטרי, ההגדרה שאתה עשית, גדול/קטן/ בינוני לא נכונה כי לפעמים שב"כ הוא גוף לא גדול, מחזיק במידע ענק.
<רועי פרידמן: שתי תשובות לזה.
<רועי פרידמן: אחת – עניין הסמכות על הסקטור הפרטי, בוא נשים את זה בצד כרגע.
<רועי פרידמן: הנושא השני, באמת ביומטריה ולא מידע ככלל, ושלוש - הקווים המנחים קובעים גם שאם יש טעמים מיוחדים אז אפשר להחמיר יותר, ולדוגמה, הנתונים הביומטריים של קבוצת אוכלוסייה רגישה, ראוי שיחמירו יותר.
יוליה מלינובסקי: אוקיי, אבל אנחנו קצת, אני רוצה לשאול אותך.
יוליה מלינובסקי: מדיניות, מתווה, מצגת מצוינת, גם אני יודעת לעשות את זה.
יוליה מלינובסקי: אני יכולה לדבר על החלל, אם יגידו לי לדבר.
<רועי פרידמן: זה העיסוק שלנו בשנים האחרונות.
<רועי פרידמן: זה יומנו.
יוליה מלינובסקי: עד כמה אתה כממונה על יישומים ביומטריים, בדקת צה"ל, בדקת משטרה, בדקת לשכת תעסוקה, בדקת - - -
<רועי פרידמן: אני אפרט, אם אפשר, אני חושב שאחרי השקף הזה יהיה שקף שייתן לך מענה לשאלתך.
<רועי פרידמן: הקווים המנחים קובעים מספר נושאים שצריך לתת עליהם את הדעת בעת גיבוש יישום ביומטרי.
<רועי פרידמן: ראשית כל, שיקולי הנהלה.
<רועי פרידמן: יש פרק של שיקולי הנהלה.
<רועי פרידמן: פרק של היבטים טכנולוגיים של הביומטריה, פרק של אבטחת מידע, הגנה על כבוד האדם וקוים מנחים לשימוש במיקור חוץ, מדובר הרבה פעמים ביישומים שהם מוצרי מדף ולכן ראינו לנכון להגדיר קוים מנחים ספציפיים.
<רועי פרידמן: בעת גיבוש המדיניות, כמו שאמרתי, זה תהליך של כארבע שנים, ביצענו היוועצות לאורך ולרוחב.
<רועי פרידמן: אני מזהה פה סביב השולחן גופים ממגזרים שונים שביצענו איתם היוועצות, אם זה גופי מטה ממשלה, לדוגמה רמו"ט, תקשוב ממשלתי, מטה הסייבר, הרשות לאבטחת מידע בשירות הביטחון הכללי, אם זה מיישמים בעלי יישומים במגזר הציבורי בעניין הקווים המנחים, ויצאנו גם להיוועצות עם הציבור הרחב, ששם לדוגמה ה- - - לזכויות דיגיטליות, גם הם קיבלו את הקווים המנחים.
<רועי פרידמן: שאלת עם מי ביצענו היוועצות במגזר הציבורי.
<רועי פרידמן: אז ככה, לפני כשנתיים וחצי, זו רשימה של גופים שנפגשנו איתם, הצגנו להם את הקווים המנחים.
יוליה מלינובסקי: במשך שנתיים וחצי זה רק כל הגופים האלה?
<רועי פרידמן: לא, בוצעה לפני כשנתיים וחצי ההיוועצות הזאת.
<רועי פרידמן: לקח לנו לא מעט זמן, ואני אומר את זה באנדר-סטייטמנט, לתאם את המדיניות עם כלל הגורמים הממשלתיים הרלבנטיים.
<רועי פרידמן: בין היתר רצינו שהמדיניות תהיה - - -
יוליה מלינובסקי: סליחה, אני לא רואה את משרד הבריאות כי הם מחזיקים מידע - - -
<רועי פרידמן: משרד הבריאות, קיימנו היוועצות עם קופות חולים.
יוליה מלינובסקי: המידע בבתי חולים - - -
<רועי פרידמן: נפגשנו עם קופות חולים, ייתכן אגב שיש יישומים נוספים.
<רועי פרידמן: זו ההיוועצות שקיימנו לטובת גיבוש המדיניות והקווים המנחים.
<רועי פרידמן: שאלת לגבי גופים כמו צה"ל, אז החלטת ממשלה 4510 הטילה עלינו לגבש הסדרים מיוחדים עם מה שמכונה הגופים המיוחדים, צה"ל, שב"כ, מוסד, מלמ"ב משטרה ושירות בתי הסוהר.
<רועי פרידמן: עם חלק מהגופים האלה כבר סיימנו וגובשו הסדרים מיוחדים, עם חלקם אנחנו עדיין נמצאים בתהליך.
<רועי פרידמן: המדיניות קובעת, ופה זה החלק היותר פרקטי, המדיניות והקווים המנחים קובעים שיבוצע הליך ליווי.
<רועי פרידמן: למעשה יחידת הממונה על היישומים הביומטריים תלווה יישומים ביומטריים על פי התבחינים שתיארתי קודם, על מנת לוודא תאימות למדיניות והקווים המנחים.
<רועי פרידמן: את זה אנחנו עושים יחד עם שותפים שלנו, גופי מטה רגולטורים שעימם גיבשנו את המדיניות.
יוליה מלינובסקי: סליחה, משרד התחבורה, מישהו ישב איתכם, אתם יודעים איך לנהל מאגר?
<צור אהרון: ישבו איתנו בשלב ההיוועצות, מה כולל המאגר שלנו, למדו אותנו, שמעו את דעתנו לצרכי מה המאגר שלנו, את מי אנחנו משתפים איתו וברגע שאנחנו עובדים לפי הכללים האלה לצורך העניין.
<צור אהרון: הקדמתי את ה - - -
יעל כהן-פארן: אתה תיכף תקבל את רשות הדיבור.
יוליה מלינובסקי: יש לי תחושה שהמוח כבר מתפוצץ, המילים יפות, הכל מצוין, אבל אני לא מרגישה שקורה משהו.
<רועי פרידמן: עם סיום גיבוש המדיניות ואישורה - - -
יעל כהן-פארן: שמתי היא אושרה?
<רועי פרידמן: היא אושרה בחודש ספטמבר 2016.
<רועי פרידמן: כפי שתיארתי בהחלטת ממשלה 4510, זה מה שהוטל עלינו.
יעל כהן-פארן: אבל למשל, שאלה, כמו משרד התחבורה, שירות התעסוקה, כל מי שיש לו כבר מאגרים, איך זה עובד עכשיו, מספטמבר?
<רועי פרידמן: התחלנו בתהליך ליווי לפני כחודש וחצי, יידענו את כלל מנכ"לי משרדי הממשלה ולרוחב הממשלה, יידענו אותם, יש מדיניות, "ככל שאתם מנהלים יישום ביומטרי או בכוונתכם לנהל יישום ביומטרי פנו אלינו על מנת שנתחיל בתהליך הליווי, נציג לכם את המדיניות, הקווים המנחים ונוודא את התאימות למדיניות".
<רועי פרידמן: אחד הגופים שנשלחה אליהם המדיניות והקווים המנחים וביקשנו להתחיל את התהליך זה משרד התחבורה, שירות התעסוקה לדוגמה וגופים נוספים.
<רועי פרידמן: אנחנו בתחילתו של תהליך כזה.
<רועי פרידמן: אם לסכם, וזה השקף האחרון, הגישה שלנו היא גישה של שלוש שכבות.
<רועי פרידמן: ראשית כל גובשה מדיניות שהיא תשתית נורמטיבית לעיסוק בתחום הזה שחובקת את התחום מכל הקווים, גובשו קוים מנחים, זה ארגז הכלים, זה כלי פרקטי שמסייע לבעלי היישומים וגובש תהליך ליווי שיסייע לבעלי היישומים לצלוח את הלבירינט של ניהול יישום ביומטרי.
<רועי פרידמן: זהו.
<רועי פרידמן: אשמח לשאלות.
יעל כהן-פארן: אני מציעה שנעבור לדובר הנוסף, אלא אם יוליה, יש לך שאלות?
יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע, כי כרגע, אתה יודע, זה בלי כלום.
יעל כהן-פארן: זה נורא באוויר, אני חייבת לומר.
יעל כהן-פארן: זה הרגשה שכזה - - -
<רועי פרידמן: זה לא באוויר.
יעל כהן-פארן: אתה הצגת, מה אני מתכוונת "באוויר"?
יעל כהן-פארן: יש מדיניות, יש ארגז כלים, זה נורא כאילו, תן לי דוגמה למה קורה עכשיו, מה היה עד עכשיו, למשל בשירות התעסוקה שיש לו את טביעת האצבע שלי.
יעל כהן-פארן: מה היה עם המאגר שלו עד עכשיו ואיך זה השתנה היום.
<רועי פרידמן: אז אנחנו צריכים להיכנס לתהליך עבודה מול שירות התעסוקה.
יעל כהן-פארן: נכנסתם?
<רועי פרידמן: הנענו את התהליך, שלחנו להם מכתב.
<רועי פרידמן: קיימנו איתם גם בעבר מספר פגישות בנושא על מנת שהם יפעלו על פי המדיניות והקווים המנחים, ואנחנו מוודאים תאימות למדיניות.
יעל כהן-פארן: ויש כללים מכוונים, אתה רגולטור עכשיו לצורך העניין, נכון?
<רועי פרידמן: אני מתווה מדיניות, אנחנו רגולטורים, יש לנו - - -
יוליה מלינובסקי: יעל, הרגולטור זה רמו"ט.
<רועי פרידמן: נמצא פה נציג קולגה מרשות הסייבר, קולגה מרמו"ט.
יעל כהן-פארן: אולי כדאי שבעלי המאגרים עצמם יציגו איך זה עובד, מיד נשמע אותם.
יעל כהן-פארן: רק השאלה אם יש כללים מחייבים שזה הכל ככה, יש מדיניות, - - -
<רועי פרידמן: אלו הכללים שאנחנו מצפים שבעלי יישומים יפעלו על פיהם.
יעל כהן-פארן: וזה מחייב?
<רועי פרידמן: אני יכול לומר שאצלנו היישומים הביומטריים על ראש שמחתנו.
<רועי פרידמן: בתיעדוף שלנו, זה הדבר הראשון בתיעדוף.
<רועי פרידמן: זה לא שיש לנו אינספור תפקידים ולצערנו הרב זה נדחק לתיעדוף נמוך.
<רועי פרידמן: זה הנושא הראשון בתיעדוף שלנו.
יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשאול שאלות.
יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לעבור, אבל תשאלי שאלות.
יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשאול את המשטרה, לצורך העניין.
יוליה מלינובסקי: איך אתם שומרים על המאגר שלכם, שזה ביומטרי לכל דבר.
יוליה מלינובסקי: והאם אתם מכירים את המדיניות.
יעל כהן-פארן: החדשה.
<אלעזר כהנא: בשונה מ-, אני לא יודע אם כל הגופים, אבל בוודאי רוב רובם של הגופים, המאגרים הביומטריים שהמשטרה מנהלת, הפליליים, מוסדרים בחוק.
<אלעזר כהנא: החוק הוא חוק סדר דין פלילי, סמכויות אכיפה, חיפוש בגוף או נטילת אמצעי זיהוי מאוד מפורט, איזה מאגרים, ממי אפשר לקחת, מה נכנס למאגר, מה מושווה למאגר.
<אלעזר כהנא: מי מורשה גישה.
<אלעזר כהנא: איפה זה נשמר.
<אלעזר כהנא: יש תקנות שמנחות כולל גם את רמת ה-ISO שצריך כדי לשמור על המאגר, איפה הוא נשמר פיזית, למי אפשר להעביר מידע.
יוליה מלינובסקי: הוא לא בענן - - -
<אלעזר כהנא: לא, זה חייב להישמר במקום מסוים.
<אלעזר כהנא: בשונה מכל הדברים שנאמרו, אצלנו הדברים האלה מוסדרים ברמת חקיקה ותקנות מאוד מאוד מפורט.
יעל כהן-פארן: לכל רמו"ט הביומטרי, גם דנ"א, דברים כאלה?
<אלעזר כהנא: דנ"א, תמונות ו-ט"א.
יוליה מלינובסקי: אבל אתם מכירים את המדיניות?
<אלעזר כהנא: המדיניות שלהם לצורך העניין, בהקשרים האלה לא חלה עלינו על פי החלטת ממשלה, אנחנו מונחים על פי חוק ותקנות.
<אלעזר כהנא: אנחנו הרבה יותר מחמירים מהמדיניות.
יעל כהן-פארן: יש איזו שהיא אינטראקציה ביניכם?
<אלעזר כהנא: יש, יש אינטראקציה.
יוליה מלינובסקי: רשות הסייבר, אתם מכירים אותם?
יוליה מלינובסקי: איך אתם מאבטחים את המאגרים?
<אלעזר כהנא: יש פה מומחה אבטחת מידע של המשטרה, ראש מדור אבטחת מידע, תיכף הוא ידבר על איך זה נשמר פיזית, או שלא ניכנס פה לאיך, כי אנחנו לא רוצים שמישהו יידע איך, אבל השמירה היא מאוד טובה.
<אלעזר כהנא: דרך אגב גם רמו"ט שנאמר פה שכן היו, ביקרו אצלנו, ראו את הדברים.
יוליה מלינובסקי: היא אומרת שלא.
<אלעזר כהנא: אולי היא לא, לא יודע מתי היא הייתה, אבל אני חושב שניר שנמצא פה יודע להגיד פה שהיו אצלנו, ביקרו, אני לא יודע איזו רמה של בקרה או פיקוח הם קיימו, אבל היה דיון כזה גם עם אנשי המאגר - - -, משום שעל פי החלטת ממשלה אנחנו צריכים לקיים שיחה עם הממונה, ישבנו, אנחנו צריכים למסד נוהל עבודה משותף - - -
<קריאה: הסדר מיוחד.
<אלעזר כהנא: הסדר מיוחד, שהוא ליד החקיקה שחלה עלינו.
יוליה מלינובסקי: ואתם מסודרים מבחינת החקיקה.
יוליה מלינובסקי: יש לכם - - -
<אלעזר כהנא: אנחנו מאוד מאוד מסודרים מבחינת החקיקה.
<אלעזר כהנא: אנחנו מפוקחים בעניין הזה מכל מיני גורמים.
<אלעזר כהנא: אנחנו כמובן חייבים בדיווחים לכנסת על פי חוק, בהקשר של ניהול המאגר שלנו, על השימושים בו אנחנו מחויבים כמובן מול משרד המשפטים, כל שינוי, כל דבר צריך אישור של ייעוץ וחקיקה.
<אלעזר כהנא: כמובן מבקר המדינה, אני לא יודע להגיד מתי, אבל בוודאי שהוא מבקר אותנו.
<אלעזר כהנא: כמובן הכל מגיע לבתי משפט, כשאני בא לבית משפט עם תיק פלילי ומגיש דנ"א, תמונה או טביעת אצבע, כמובן שהסנגור מבקש לראות מה הנהלים שלי, על פי מה עבדתם, איך הגעתם לתוצאה הזאת, איפה זה נשמר.
<אלעזר כהנא: דרך אגב, החוק מחייב גם לגבי מחיקה, מה מוחקים, מתי מוחקים, מתי לא מוחקים.
יוליה מלינובסקי: מוחקים?
<אלעזר כהנא: לפי חוק רק דנ"א נמחק, אחרי תקופות שונות לכל מיני מצבים.
<אלעזר כהנא: איך זה נשמר, בקיצור, הדברים מאוד מאוד מפורטים.