GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אמנון ליכטר: ד"ר אמנון ליכטר, מנהל מכון למדעי מזון ואחסון.
<אמנון ליכטר: אנחנו עוברים shift מאד משמעותי בתחום של טובת הצרכן, טובת הסביבה ולוקחים את כל האלמנטים האלה בחשבון.
<אמנון ליכטר: למשל, בתחום של שינוי היעדים לטובת צמצום ה waste, כמו שהוזכר פה על ידי עמיתיי ממשרד הבריאות אז יש מיזם גדול שהמטרה שלו היא לצמצם את האובדן של תוצרת חקלאית בכל השרשרת.
<אמנון ליכטר: תחומים אחרים הם הכנסה של טכנולוגיות חדשות שנועדו להפחית פחתים.
<אמנון ליכטר: למשל, כרוב קיצי, אם מאחסנים אותו בשיטה רגילה אז צריך לקלף הרבה עלים עד שמגיעים לכרוב הטוב אבל אנחנו מפתחים טכנולוגיה שמאפשרת לשמר את הכרוב באיכות מאד טובה וזה למשל staple food, מזון שהוא מאד בסיסי, מאד חשוב ולא סתם הוא מספיק 'לב' לנקודות האלו איך לשמר אותו יותר טוב.
יעל כהן-פארן: בבקשה, אילן פארן.
<אילן פארן: כן, במכון למדעי הצמח אנחנו עוסקים בשלושה יעדים מרכזיים.
<אילן פארן: אחד הוא שיפור - - - השני הוא שיפור האיכות של המזון והשלישי הוא שיפור ההתמודדות של צמחים עם מכות סביבתיות, בעיקר מים ויובש.
<אילן פארן: בהקשר הזה חשוב לציין ואיתמר ציין את נווה יער בצפון, שיש לנו תחנת מחקר נוספת בגילת, בדרום שלמעשה משמשת כמרכז לחקר סף המדבר.
<אילן פארן: הוא נמצא בתנופה מאד גדולה עם דגש על מחקרים בנושא הזה של חקלאות על ספר המדבר.
<אילן פארן: זה נושא שהוא מאד חשוב - - - התמודדות עם האקלים המשתנה.
יעל כהן-פארן: אין ספק שלמחקר חקלאי במכון וולקני יש משמעות אדירה על התחום בישראל ולהיותה של ישראל מעצמה של מו"פ טכנולוגי שמובילה בעולם ופה אני חייבת לומר, יש לנו המון מה לתרום.
יעל כהן-פארן: העולם עוד לא יודע לאן הוא הולך מבחינת ההתחממות ושינויי האקלים אבל ברור שיהיו יותר ויותר מדינות שיסבלו מהפיכתן למדבריות או לספר המדבר ואנחנו פה יכולים לתת להן כלים.
יעל כהן-פארן: יש פה הזדמנות בתוך כל אותו משבר, גם הזדמנות מסוימת לישראל, שהיא צריכה לראות איך היא משתלבת בתוכו.
יעל כהן-פארן: אני שמחה מאד שהצטרפה אלינו חברת הכנסת נורית קורן שעוסקת הרבה מאד בתחומים של מזון ובריאות ותזונה, בבקשה.
נורית קורן: שלום לכולם, חלק מהיושבים פה אני מכירה אז אני לא אנקוב בשמותיהם אבל הפורום הזה שיושב כאן הוא פורום שיושב בחלקו כל הזמן באוניברסיטת תל אביב והייתי פעם אחת במפגש מאד מעניין.
נורית קורן: המפגש הזה, יעל, מאוד מאוד חשוב.
נורית קורן: אני מודה לך על שזימנת את זה.
נורית קורן: אנחנו כנסת גם מיקי תעיד, שאנחנו כנסת שערוכה לקראת כל הנושאים של איכות סביבה והגנת הסביבה וזה מה שחשוב, גם הנושא הזה של פליטות חממה ואקלים.
נורית קורן: אנחנו רואים כמה חם בחוץ, אנחנו לא רוצים שיהיה יותר גרוע וגם מבחינת הביטחון התזונתי אני מאמינה שזה מאד ישפיע וזה מאד חשוב.
נורית קורן: אני מברכת על כל העוסקים במלאכה.
נורית קורן: יושב כאן אדם שיש לו גידולים על גג באזור תעשייה, אני חושבת שאנחנו צריכים ללמוד ממך הרבה.
נורית קורן: אני הבטחתי ביקור ואני מקווה שאני אבקר במושב הבא.
נורית קורן: אנחנו צריכים ללמוד איך לנצל מבנים ולגדל שם גידולים.
נורית קורן: אני מודה לכולם.
נורית קורן: אני מתנצלת שאני צריכה לצאת, אני צריכה להצביע בעוד וועדה.
יעל כהן-פארן: כאן אין הצבעות, אחרת היה כאן - - - הדיון לקראת סיומו אבל יש כאן הרבה אנשים שיש להם מה לתרום, גם בהיבטים של חקלאות עירונית, יערות מאכל, נושאים שעדיין לא עלו כאן לדיון.
יעל כהן-פארן: אני ממש מבקשת מאד לקצר.
יעל כהן-פארן: בן ציון קבקוב, בבקשה.
<בן ציון קבקוב: שלום.
<בן ציון קבקוב: תודה רבה על הדיון ועל רשות הדיבור כאן.
<בן ציון קבקוב: רציתי להתייחס לאחד הענפים של החקלאות, שאכן יכול לתת פתרון להרבה בעיות ולהרבה אתגרים שדיברנו עליהם והוא נקרא ענף הירק.
<בן ציון קבקוב: גבירתי אמרה שביכולתה של מדינת ישראל לגדל אולי רק זן אחד מן התזונה באופן עצמאי, בהתבסס על המשאבים הטבעיים, אבל אני טוען שלא רק זן אחד אלא הרבה הרבה זנים.
<בן ציון קבקוב: אנחנו מגדלים עשרים וחמישה זנים בו זמנית.
<בן ציון קבקוב: ניתן לגדל בלי להישען על משאבים טבעיים כבדים.
<בן ציון קבקוב: אני מדבר על חקלאות עירונית יצרנית.
<בן ציון קבקוב: אני וחבריי פתחנו לפני שבע שנים חממה ראשונה מסוגה בעולם, ממוקמת על גג של בנין, 4,500 מ"ר, בה אנחנו מגדלים בשיטות תעשייתיות עד כ-3 מיליון צמחים בשנה, בצורה מתועשת אוטומטית.
<בן ציון קבקוב: השיטה הזאת יכולה לפתור הרבה הרבה הרבה דברים ובעיות שדובר עליהן כאן.
<בן ציון קבקוב: אני רשמתי לעצמי כמה נקודות.
<בן ציון קבקוב: תרשו לי להתייחס אליהן.
יעל כהן-פארן: ממש ממש בקצרה.
<בן ציון קבקוב: אולי אני אקצר, היות וחלק מהחברים היו אצלנו בביקורים ורבים עוד לא היו אז אולי במקום לספר על הניסים והנפלאות אני אוכל לנצל את ההזמנות הזו ולהזמין את כולכם לביקור, בו ניתן לדבר, לשוחח ולהיווכח במו עיניכם שזה קיים, עובד - - -
יעל כהן-פארן: שזה אפשרי.
<בן ציון קבקוב: שזה אפשרי ויכול להוות דוגמה והשראה לפרויקטים הבאים.
יעל כהן-פארן: כך אנחנו מייצרים שימוש כפול בקרקע.
יעל כהן-פארן: על גגות בניינים ולא רק על השטחים - - -
<בן ציון קבקוב: יוצרים ענף תעסוקתי חדש.
<בן ציון קבקוב: מכניסים אוכלוסיות שלעת עתה נמצאות מחוץ למעגלי התעסוקה.
<בן ציון קבקוב: הרבה דברים.
<בן ציון קבקוב: במישור אדומים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה ואני מציעה שאדבר אתך יותר מאוחר.
יעל כהן-פארן: אני אשמח ליזום סיור אצלך, אולי גם של כל הוועדה.
יעל כהן-פארן: הועדה ביקרה?
<ענת לוי: יושב ראש הועדה ביקש לתאם ביקור אצלו - - -
<בן ציון קבקוב: ואני רוצה להוסיף עוד דבר, ברשותכם.
<בן ציון קבקוב: בעוד שעה שעתיים באולם הזה, כפי שנודע לי, תתקיים ועידה של הרשות להתחדשות העירונית.
יעל כהן-פארן: דיון.
<בן ציון קבקוב: ועדה להתחדשות עירונית.
<בן ציון קבקוב: לצערי הרב אין שם שום אזכור של הנושאים של חקלאות עירונית.
יעל כהן-פארן: ועדה לבנייה.
<בן ציון קבקוב: ועדה לבניה אבל עדיין, בניו יורק, לדוגמה, כל הבנייה של החממות על הגגות קשורה יותר במתן אחוזי בניה נוספים וניתן לעשות את המודל בישראל.
יעל כהן-פארן: תודה, אנחנו בסיום הדיון היום, רק לומר לך שהוא ממש על סיום ההסתייגויות של החוק ורבות מההסתייגויות שלי גם קשורות לזה, להתחשבות בסביבה, באקלים, בנֵגֶר ואפילו חקלאות אבל הן לא התקבלו לצערנו.
יעל כהן-פארן: משרדי הממשלה עדיין לא רואים את זה כחלק מהתשתית שהם מתבססים עליה אבל, אתה יודע, כל חוק הוא בסיס לשינויים אז אני מבקשת משירי פרוינד קורן, ממוסד שמואל נאמן.
<שירי פרוינד קורן: תודה רבה, שלום.
<שירי פרוינד קורן: כאמור, שמי שירי, אני ממוסד שמואל נאמן בטכניון.
<שירי פרוינד קורן: אנחנו עוסקים במחקרי מדיניות.
<שירי פרוינד קורן: מעיין ואני פה עוסקות בקבוצה שעוסקת בסביבה, מים, חקלאות ואנרגיות מתחדשות.
<שירי פרוינד קורן: הקשר בין חקלאות והפחתת פליטות גזי חממה הוא לא קשר טריוויאלי ולכן אני חושבת שחשוב מאד שמתקיים היום דיון שקושר את הדברים.
<שירי פרוינד קורן: אגב, דיברו על מיתיגציה ועל אדפטציה בחקלאות, אני חושבת שלשניהם.
<שירי פרוינד קורן: מוסד נאמן עוסק למעלה מעשור בנושא החקלאות והסביבה ולפני שבועות ספורים סיימנו הכנה של מסמך שעוסק בתעשיית הטכנולוגיות החקלאיות החדשניות בישראל, שזה נושא מאד מהותי להתייעלות בחקלאות.
יעל כהן-פארן: הוא פורסם?
<שירי פרוינד קורן: כן, יש לנו כאן עותקים, אנחנו נשמח - - -
יעל כהן-פארן: נשמח לקבל.
<שירי פרוינד קורן: לכל מי שרוצה.
<שירי פרוינד קורן: היוזמה לדוח הזה נובעת משלש סיבות.
<שירי פרוינד קורן: דבר ראשון בטחון המזון, כולל מתן מענה לגידול באוכלוסייה העולמית וגם בארץ, כמו גם היערכות לשינויי האקלים.
<שירי פרוינד קורן: אני רוצה לציין שהבנק העולמי מדווח ב-2015 שהוא צופה ירידה של 25% ביבולים כתוצאה משינויי האקלים.
<שירי פרוינד קורן: לשיטות החקלאיות החדשניות יש פתרונות גם להפחתת פליטות גזי חממה.
<שירי פרוינד קורן: למשל, עם שיטות עיבוד הקרקע וגם להסתגלות לשינויי האקלים, שהזכרתי קודם.
<שירי פרוינד קורן: חבר הכנסת חנין הזכיר את שינוי החקלאות, זאת אומרת, אנחנו מדברים פה על שיפור והתייעלות באמצעות הטכנולוגיות החדשניות.
<שירי פרוינד קורן: מוטיבציה נוספת להכנת המסמך הייתה מתוקף מגוון הפיתוחים הישראלים הרבים בתחום הזה של חקלאות מדייקת, למשל.
<שירי פרוינד קורן: ואני רוצה שוב לציין שקלינטק גרופ, לפי הנתונים שלה אומרת שתחום חקלאות המזון הוא התחום המתפתח ביותר מכלל תחומי הקלינטק, ברבעון הראשון של 2016.
<שירי פרוינד קורן: גם מבחינת שוק יש פה שוק גדול ומאד מתפתח.
<שירי פרוינד קורן: העבודה שעשינו ממליצה על מספר כיוונים.
<שירי פרוינד קורן: הראשון הוא תמיכה בהכשרת כוח אדם.
<שירי פרוינד קורן: כלומר, בתחום זה יש צורך בכוח אדם ייעודי גם באקדמיה, על ידי עידוד הרשמה, הצפת סיפורי הצלחה, מתן מלגות ועוד.
<שירי פרוינד קורן: גם משיכת הון אנושי רלוונטי מתחומים אחרים כמו הייטק למשל וגם חיבור של חדשנות בתעשייה לאקדמיה, תוך ייעול התהליכים וכמובן שמירה על נכסי IP.
יעל כהן-פארן: אם אפשר ממש, שירי - - -
<שירי פרוינד קורן: תמיכה בתעשיית האגרוטק וגם תמיכה ישירה בחקלאים.
<שירי פרוינד קורן: את זה כן חשוב לי להגיד.
<שירי פרוינד קורן: בימים אלה, כחלק מפעילות הממשלה להפחתת יוקר המחיה, מופחתים מכסי המגן ומכסות היבוא על גידולים חקלאיים ומוצרי מזון.
<שירי פרוינד קורן: אם ברצונה של מדינת ישראל לשמר את המגזר החקלאי, לא יהיה מנוס מתמיכה ישירה בחקלאים.
<שירי פרוינד קורן: למשל, על ידי סובסידיות.
<שירי פרוינד קורן: ההמלצה העיקרית שלנו היא מינוף מתן הסובסידיה על ידי התניית חלק מהסבסוד בהטמעה של טכנולוגית ישראליות חדשניות במשק החקלאי - - - כך יתאפשרו הן ייעול של פריון המשק החקלאי בישראל ובו בזמן יישום מעשי של טכנולוגיות ישראליות.
<שירי פרוינד קורן: תודה.
יעל כהן-פארן: אלכסנדרה מאיר מנציגות האיחוד האירופי בישראל, האם יש לך משהו להוסיף לדיון מן הנעשה באירופה?
<אלכסנדרה מאיר: אין לי מה להוסיף.
<אלכסנדרה מאיר: אני באתי לפה כדי לדווח לנציגות.
יעל כהן-פארן: כן, אני רק רוצה לשאול אם נמצא כאן דוד גינזבורג, מנכ"ל הקרן לנזקי טבע?
<קריאה: יצא כרגע.
יעל כהן-פארן: הוא יצא הרגע.
יעל כהן-פארן: אם הוא יחזור אני אשמח לתת לו לדבר.
יעל כהן-פארן: כן, מי אדוני?
<קריאה: אל תשכחי את הדבורים.
יעל כהן-פארן: אני לא אשכח את הדבורים.
<דניאל אברהם: דניאל אברהם.
יעל כהן-פארן: דניאל אברהם, כן.
<דניאל אברהם: יושב ראש התאחדות החקלאים החדשה באיגוד לשכות המסחר בתל אביב.
<דניאל אברהם: אני רוצה להאיר את עיניכם.
<דניאל אברהם: אני שומע את הדיון, שומע את כל הדוברים.
<דניאל אברהם: החקלאים, הגיל הממוצע של חקלאים עומד על 65, אין דור המשך, יש 5,000 חקלאים שמייצרים תוצרת חקלאית טרייה.
<דניאל אברהם: זאת אומרת, ענין של עשור וכולם בפנסיה.
<דניאל אברהם: חקלאות לא תהיה פה וזאת מדיניות מכוונת של הממשלה.
<דניאל אברהם: במשך שני עשורים המדינה ממשיכה לפגוע בחקלאים.
<דניאל אברהם: בסופו של יום, לאן אנחנו מגיעים?
<דניאל אברהם: דנים פה בעתיד ואיך לשפר ואיזו תזונה בריאותית תהיה לאזרחים ומנגד, אתם הורסים את החקלאות.
<דניאל אברהם: מה זה מזכיר לנו?
<דניאל אברהם: את המערכון של "הגשש".
<דניאל אברהם: הוא אמר שכשבונים בית עם ארבעים קומות באוויר, צריך לבנות קודם כל ארבעים קומות בתוך האדמה.
<דניאל אברהם: הוא דיבר על יסודות, היסוד לא קיים אז במה הדיון?
<דניאל אברהם: זאת השאלה הנשאלת.
<דניאל אברהם: מן הדין וחשוב מאד לדעתי, לטובת אזרחי מדינת ישראל, שהמדינה תשנה את המדיניות ותתחיל להשקיע בחקלאים כדי שהחקלאות תהיה כדאית לחקלאי מבחינת הפרנסה, שהבנים שלו יחזרו הביתה.
<דניאל אברהם: כשמפסידים בחקלאות סוגרים משקים.
<דניאל אברהם: להאיר את עיניכם, תוצרת חקלאית טרייה בפיקוח על מחירים ניתן לעשות כל עוד שיש חקלאים בארץ בקנה מידה.
<דניאל אברהם: אתן לכם דוגמה.
<דניאל אברהם: בפרחים, ואני מגדל 400 דונם פרחים, בפרחים, לדוגמה, לא היה מעולם מכס על פרחים אבל מעולם לא היה יבוא של פרחים ולמה?
<דניאל אברהם: כי מחיר הטיסה עולה יותר יקר מהמחיר שאנחנו מוכרים בארץ.
<דניאל אברהם: הווה אומר, אם נקבל תוצרת חקלאית טרייה באירופה בחינם, להטיס אותה לפה ולשנע אותה לפה יגרמו לזה שהיא תימכר ב-30-40 שקל לקילו ואני חושב שמן הדין, כחברי כנסת, לחשוב טוב טוב לאן אתם מובילים את המדינה, כי אזרחי מדינת ישראל לא יוכלו לעמוד בסכומים שיגבו מהם כל היבואנים.
<דניאל אברהם: תחשבו לרגע, היבוא, שכרגע מתחרה בתוצרת חקלאית טרייה, הוא תחת שליטה.
<דניאל אברהם: כשאנחנו לא נהיה אז אין לכם שום שליטה כבר, איבדתם את השליטה והמחירים יהיו, כל אחד ימכור כפי שמתחשק לו ואם אז - - -
יעל כהן-פארן: השאלה בכלל אם יהיה מי שימכור.
יעל כהן-פארן: זאת גם שאלה.
<דניאל אברהם: לא, לא, יהיה מי שימכור.
יעל כהן-פארן: אם יהיה מצב של חוסר ביטחון תזונתי בעולם אז למה שימכרו לנו, זאת גם שאלה, נכון?
<דניאל אברהם: קודם כל - - - שזה קיים, גם אם זה קיים אנחנו נגיע למצבים שלא נוכל לעמוד בזה כאזרחים ואז המדינה תתחיל לחשוב איך לאזן, היא תגיד: אני אהיה יבואנית.
<דניאל אברהם: האם המדינה בסופו של דבר רוצה לייבא תוצרת חקלאית?
<דניאל אברהם: מה היא רוצה לעשות?
<דניאל אברהם: לכן, אני לא פעם אומר בוועדות, אתם צריכים לעשות דיון קודם כל בשאלה מה רוצים במדינה, האם רוצים חקלאות או לא רוצים חקלאות.
<דניאל אברהם: אם - - -
יעל כהן-פארן: אולי לא רוצים אנשים.
<דניאל אברהם: אם רוצים חקלאים אז יופי, תחליטו איך עושים את זה ואם לא רוצים אז הדיון הזה מיותר, הכול נפתר.
<דניאל אברהם: אין גזי חממה ואין שום דבר בארץ.
<דניאל אברהם: הכול יהיה בסדר והכל יהיה נקי.
<דניאל אברהם: תודה לך גבירתי.
יעל כהן-פארן: תודה דניאל.
<ניר אוהד: מה שדניאל אומר הוא מאד חשוב משום שלהקים תשתית חקלאית זה ענין של שנים.
<ניר אוהד: מכון וולקני, פרי היצירה שלהם הוא של עשרות שנים של מחקר.
<ניר אוהד: לעצור תחום מסוים ואחר כך לקוות שהוא יתחדש זה בלתי אפשרי ולכן צריכה להיעשות פה חשיבה אסטרטגית, כולל לא להעביר את מכון וולקני לצפון ולחזק אותו במקום שהוא נמצא.
יעל כהן-פארן: ניר, בתור מי שעוסק בתחום, האם אתה רואה פה חשיבה אסטרטגית?
<ניר אוהד: לא, כרגע לא.
<ניר אוהד: אנחנו מוכרחים להתכנס לזה.
<רונית אנדוולט: רק להוסיף נדבך - - -
<מיקי חיימוביץ: מי שראה את הסרט ראה את השטחים הנזנחים ואת השדות ואת המטעים שמתייבשים.
<מיקי חיימוביץ: רואים את זה בשטח.
יעל כהן-פארן: בארץ?
<מיקי חיימוביץ: בארץ, בוודאי.
<רונית אנדוולט: אני רוצה רק להוסיף את הנדבך התזונתי כי אנחנו מדברים פה על בטחון תזונתי.
<רונית אנדוולט: נעשית פה עבודה יפהפייה בפיתוח של זנים חדשים של חקלאות אבל חשוב גם לבדוק את הערך התזונתי של המזונות השונים וזה לא נעשה היום בגדול.
<רונית אנדוולט: אולי יש מחקרים ספציפיים שעושים את זה אבל אנחנו חייבים לאסוף את המידע הזה, שיהיה לנו אותו, כי אין לנו היום את המידע לגבי ההרכב התזונתי של הפירות והירקות שאנחנו אוכלים.
<רונית אנדוולט: זה מרכיב מאד חשוב בביטחון התזונתי של האוכלוסייה.
<רונית אנדוולט: לפני שמדברים על העשרת - - - וויטמינים ומינרלים, יותר חשוב שיהיה מזון בסיסי של פירות וירקות שנדע שיש להם ערך תזונתי גבוה.
יעל כהן-פארן: את אומרת שיש פירות וירקות שאיבדו את ערכם התזונתי?
<רונית אנדוולט: אנחנו לא יודעים.
<רונית אנדוולט: אולי אין.
<רונית אנדוולט: אנחנו לא יודעים אם יש או אין.
<רונית אנדוולט: אנחנו יודעים על מחקרים - - - שבודקים הרכב תזונתי אבל צריך שהתהליך של פיתוח זנים חקלאיים חדשים יכלול גם את בדיקת ההרכב התזונתי שלהם.
יעל כהן-פארן: האם מכון וולקני ער לשאלות האלו?
יעל כהן-פארן: ובוחנים?
יעל כהן-פארן: קיימים מחקרים?
<איתמר גלזר: לא רק זה, אנחנו היום שמים דגש יותר גדול על המרכיבים התזונתיים ועל ערך המוסף של זנים שהם בעלי תכולה של מרכיבי בריאות, כמו ויטמין סי, אולי אנטי אוקסידנטים או דברים כאלה ומטפחים זנים שיש להם את הערך התזונתי הגדול יותר.
<איתמר גלזר: כמו שציינתי, לגבי השאיפה, אני זוכר ואני חושב שדיברנו אתכם כשהייתם בביקור אצלנו, שהשאיפה היא שילדי ישראל באיזשהו שלב יאכלו רק פירות וירקות ומתוך זה יקבלו את כל מרכיבי התזונה.
<איתמר גלזר: אנחנו שואפים לזה.
יעל כהן-פארן: אתה מתכוון לחלבון מלא מפירות וירקות?
<איתמר גלזר: גם חלבון וגם מרכיבים של מיקרו אלמנטים ודברים אחרים שיתקבלו ממקור צמחי של ירקות ופירות.
<איתמר גלזר: אנחנו עובדים על הכיוון הזה.
יעל כהן-פארן: אני אשמח להזמין את אייל ברקן להתקרב למיקרופון.
יעל כהן-פארן: יועץ לחקלאות בת קיימא.
יעל כהן-פארן: אם אתה יכול להציג את עצמך.
<אייל ברקן: שמי אייל ברקן.
<אייל ברקן: אני אגרונום בהכשרתי ואני מורה לקורס שנקרא "מאיפה בא האוכל?
<אייל ברקן: " שאני המצאתי אותו, אף אחד לא תמך בי בזה.
<אייל ברקן: מקדם חקלאות בת קיימא ויערות מאכל בישראל.
<אייל ברקן: אני אהיה קצר ורק אגיד שאפשר להסתכל על הדברים בצורה הרבה יותר מורכבת והשטחים של המדינה יכולים להיות הרבה יותר גדולים, אם מסתכלים עליהם בצורה תלת ממדית.
<אייל ברקן: לא כל שטח לחיטה יכול להיות רק לחיטה כי הוא יכול להיות מגוון, הוא יכול להיות עם עצים, הוא יכול להיות עם עצים שפרות מסתובבות ביניהם, שתרנגולות מסתובבות ביניהם, אנחנו צריכים קצת לפתוח את הראש - - -
יעל כהן-פארן: זה גם - - - חיטה?
<אייל ברקן: זה נקרא, יש כל מיני דברים, זה נקרא חקלאות יערנית, זה קיים בעולם, לא המצאנו את זה, פשוט צריך לבוא ולראות.
<אייל ברקן: עוד נושא שאני רוצה להתייחס אליו הוא הרפתות.
<אייל ברקן: אני גם נמנעתי מרפתות והתחלנו עם זה בתחילת הדיון.
<אייל ברקן: אני חושב שצריך להמעיט בחלב אבל בכל זאת, יש לזה ביקוש, עדיין, ופנה אלי איזה קיבוץ שמְרכֶּז המשק אומר: "המדינה נותנת לנו מכסת חלב" וזה כמו רישיון להדפיס כסף.
<אייל ברקן: הקיבוץ הזה הוא קיבוץ שבכניסה, בשער, רשום שהוא מקיים סביבתי וועדת הסביבה שם התנגדה.
<אייל ברקן: קראו לי: בוא תמצא איזה פתרון ואני מסתכל באינטרנט ויש פתרונות.
<אייל ברקן: יש פתרונות לעשות את הרפת יותר אקולוגית.
<אייל ברקן: קודם כל גידולים רב שנתיים, מספוא רב שנתי.
<אייל ברקן: עושים את זה באוסטרליה.
<אייל ברקן: זה גם mitigation וגם adaptation.
<אייל ברקן: האוסטרלים שם הייתה להם בצורת קשה והם גידלו עצים למאכל של הבקר שלהם.
<אייל ברקן: חקלאים אחרים איבדו את הפרנסה שלהם ואילו החקלאים שהיו להם העצים, שאלה עצים חזקים עם שורשים עמוקים שרדו.
<אייל ברקן: דבר נוסף, יש גם תזונה שיותר עשירה בעמילנים ותוספי תזונה וכל מיני דברים כמו אורגנו, שמורידים את פליטות המתאן של הפרות.
<אייל ברקן: בקיצור, מה שאני רוצה להגיד שאנחנו מדינה קטנה עדיין ואנחנו לא נוכל לספק לעצמנו את הכול אבל אנחנו כן יכולים להיות אור לגויים ולהקצות תקציבי מחקר לחקלאות ולתזונה בת קיימא.
<אייל ברקן: אנחנו נעשה את הדברים פה, נעשה הרבה חלקות מחקר ואחר כך יעשו את זה באפריקה, בארצות הברית, עם הטכנולוגיה שלנו, עם הזרעים שלנו, זה המח היהודי שיש לנו או שפתאום יגידו: וויי, קורים דברים בעולם ואנחנו פה ממש מאחור בקטע הזה.
יעל כהן-פארן: מכון וולקני לא נמצא בקדמת הבמה גם בתחומים האלה?
יעל כהן-פארן: פחות?
<איתמר גלזר: בתחום הזה שהוא ציין פחות אבל, בכל זאת אנחנו מפתחים.
<איתמר גלזר: זאת אומרת, כל הטכנולוגיות האלו שאנחנו מפתחים, זנים חדשים, אחסון, כל הנושא שדיברו עליו פה, חקלאות מדייקת, טכנולוגיות של חקלאות וסביבה ושל חקלאות מקיימת, כל הדברים האלה, הרי מדינת ישראל היא באמת מדינה קטנה וכל הרעיון הוא שהדברים האלה יצאו גם לעולם ויהיו בשימוש בעולם.
<איתמר גלזר: את הדברים האלה אנחנו כן מצליחים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לאיל.
יעל כהן-פארן: כן, בבקשה, ענת.
<ענת לוינגרט: בשני משפטים.
<ענת לוינגרט: קודם כל אני חוזרת גם לפתיח של חבר הכנסת חיים ילין, מידתיות ואיזונים ויש קשר של אנשי המקצוע במשרד החקלאות עם היוזמה הזו של יערות מאכל וגם עם הגידול על גגות, הידרופוניקה וחקלאות עירונית.
<ענת לוינגרט: צריך לזכור שזה לא הכול או לא כלום, יש מקום גם לכאן וגם לכאן.
<ענת לוינגרט: לא שיטה אחת תפתור את כל הבעיות ובעצם, זה איזשהו סל וככל שהוא גדל אז יש יותר פתרונות בני קיימא.
<ענת לוינגרט: מכיוון שאת מובילה את הנושא של הפחתת פליטות גזי חממה בדיונים אחרים בוועדות האחרות עם הנושא של אנרגיה מתחדשת והשטח שגם הוא קטן, אז לגבי העדפה של גגות על פני קרקע צריך לזכור שעל אותו דונם ועל אותו מטר מרובע יש הרבה בעלי ענין - - -
יעל כהן-פארן: הלוואי שהיינו רואים אותם רבים אם זה יהיה גג ירוק או גג סולרי.
יעל כהן-פארן: הלוואי שהיינו בסיטואציה הזאת.
<ענת לוינגרט: זה בסוף, באיזושהי חשיבה אסטרטגית.
יעל כהן-פארן: כרגע לצערי, שוב, יש גגות עם יותר הצללה ויותר רלוונטי לעשות עליהם גידולים שצריכים אולי פחות שמש ישירה וגגות PV.
יעל כהן-פארן: ההערכה היא שפחות מחצי מהגגות רלבנטיים ל PV בגלל הצללות אז נראה לי שיש מספיק לכולם.
יעל כהן-פארן: בבקשה, יוסי אוד.
<יוסי אוד: שמי יוסי אוד.
<יוסי אוד: תודה על ההזמנה.
<יוסי אוד: אני מוביל בישראל ובמקומות נוספים יחד עם שותפים את הגישה הביו-דינמית לגידול דבורים.
<יוסי אוד: מילה אחת על הגישה הביו-דינמית.
<יוסי אוד: זו גישה חקלאית, הרבה - - - פועלת בעולם שיש בה את ענף גידולי השדה וגידולי החי כשהדבוראות היא חלק מענף גידולי החי שבו.
<יוסי אוד: הנושא של הדבורים בעולם הוא נושא שאני חושב שהוא ברור ולא צריך לפרט עליו יותר מדי - - -
יעל כהן-פארן: לא, לא, לא, תתעכב עליו.
יעל כהן-פארן: הוא לא ברור.
יעל כהן-פארן: אנחנו אמנם ועדת המדע אבל לא עשינו דוקטורט בדבורים.
יעל כהן-פארן: תן על זה דקה, אם אתה יכול.
יעל כהן-פארן: הגבלתם אותי כל כך בזמן שאני - - -
יעל כהן-פארן: אז שתי דקות.
יעל כהן-פארן: תן לנו את זה כי אני יודעת שזה נושא חשוב, בטח בהקשר הזה.
<יוסי אוד: הדבורים מאד משמעותיות במספר דברים להמשך קיומו של הטבע ולשרשרת המזון בטבע ולנושא של בטחון המזון והחקלאות.
<יוסי אוד: הדבורים הן מן המאביקות העיקריות ויש להן תרומה מאד מאוד משמעותית, כפי שאמרתי, גם להאבקה בטבע וגם לעולם החקלאות.
<יוסי אוד: יש מחקרים הטוענים שהדבורים אחראיות באופן ישיר לייצור של בין 33%-40% מהמזון שאותו אנחנו אוכלים.
<יוסי אוד: הדבורים הולכות ונעלמות.
<יוסי אוד: זו תופעה שהיא ידועה.
<יוסי אוד: יש אזורים בעולם שמדברים על 20%-30% כמו באזורים שלנו ויש אזורים שמדברים על 60%, 70% ואפילו 80% של תופעת היעלמות הדבורים, נקראת CCD, colony collapse disorder ותופעות נוספות שקשורות לכך.
יעל כהן-פארן: מצאו למה?
יעל כהן-פארן: מהי הסיבה לתופעה?
<יוסי אוד: כל יום מוצאים סיבה חדשה וכל הסיבות נכונות.
<יוסי אוד: התחממות כדור הארץ - - -
יעל כהן-פארן: אחת מהן?
<יוסי אוד: קרינה מייננת, קרדית ה-Varroa, הווירוסים והשתלטות של השטחים האורבניים על השטחים החקלאים ושל הטבע, הכול נכון אבל יש סיבה אחת משמעותית על פי התפיסה הביו דינמית שפשוט לא מסתכלים על הדבורה באור הנכון.
<יוסי אוד: אם הדבורה כל כך משמעותית להמשך של קיום העולם, לקיום התקין של העולם מבחינת הטבע ואבטחת המזון והחקלאות, הגיע הזמן שיסתכלו עליה שונה מאיך שמסתכלים על שאר בעלי החיים במשק הבית, כמו על הפרות ועל התרנגולות ועל שאר בעלי החיים, שייקחו ויבודדו אותה ויסתכלו, במקום אילו תוצרים מייצרים ממנה קרי הדבש וההאבקה וכו', לְמה הדבורה זקוקה קודם כל כדי לחיות חיים טובים ובריאים.
<יוסי אוד: החל מהבית שבו היא חיה, האם היא צריכה קופסה כזאת או קופסה אחרת, איך היא בכלל חיה בטבע, מהם תנאי הסביבה, מהן מערכות הגומלין שלה עם בני אדם, עם השדות החקלאים, עם בעלי החיים במשק החי ועם העולם.
<יוסי אוד: אחרי שיסתכלו על מה בכלל דבורה צריכה בשביל לחיות יראו שדבורה יכולה לחיות והיא לא נעלמת.
<יוסי אוד: אני הרבה פעמים אומר שזה כמו שנתוני משרד הבריאות מלמדים שבגוש דן מתים כאלף אנשים בשנה מזיהום אויר אבל עדיין 1,800,000 איש לא מתים מנזקי זיהום אויר, או 30-40 מתים משפעת.
<יוסי אוד: מי מת מכל דבר, מי שגופו חלש.
<יוסי אוד: מה שקרה עם הדבורים, כבר לפני מאה שנה גילו את תופעת היעלמות הדבורים רק אף אחד לא שם לב אליה עד שנות השמונים, הוא שניתקו את הדבורה מהכוחות שמזינים אותה בטבע ובעולם.
<יוסי אוד: היא הפכה להיות חסרת כוחות חיים ועכשיו היא נעלמת.
<יוסי אוד: הגישה הביו דינמית היא גישה שיודעת לראות את הדבורה בצורה שונה, את הצרכים שלה, את מערכות הגומלין שלה עם הסביבה ועם האדם.
<יוסי אוד: מאפשרים לה את אלה ואז התופעה לא קיימת.
<יוסי אוד: המחקרים הביו דינמיים מלמדים ש-5% תמותה יש בחוות גידול ביו דינמיות בעולם ובכלל, החקלאות הביו דינמית הופכת להיות יותר ויותר נפוצה.
<יוסי אוד: בהודו ובסין יש פריחה עצומה של כל הנושא של חקלאות ביו דינמית.
<יוסי אוד: במצרים, באתיופיה, כמובן שבאירופה ובארצות הברית אבל שם זה מובן מאליו שזה יקרה.
<יוסי אוד: לכן, מה שאני מבקש להעלות לסדר היום הוא ארבע הצעות.
<יוסי אוד: האחת, לתקצב הקמה של חוות גידול ביו דינמיות בחמשה או ששה אזורים ברחבי הארץ בתנאי גידול שונים, לבדוק את התאמת שיטת הגידול הביו דינאמית לתנאים השוררים בישראל.
<יוסי אוד: הדבר השני הוא לתקצב מחקר שיחקור את ההתאמה שלהן ויראה שדבורים לא נעלמות כשהן מגודלות ומטופחות בגישה הזאת.
<יוסי אוד: הדבר השלישי קשור להגנה על הדבורים.
<יוסי אוד: נעשה כבר מהלך של חקיקה שהוא מאד מאוד חשוב לעניין הזה רק הוא לא הושלם.
<יוסי אוד: לצורך כך הקמתי לפני שנתיים וחצי את "מגן דבורים אדום" כגוף של מתנדבים שמגיע לקריאות בכל רחבי הארץ כשנחילים מתנחלים.
<יוסי אוד: מה זה הנחיל שפתאום מתנחל, זה נחיל שמוליד מתוכו נחיל חדש והנחיל הזה מתחיל את דרכו בעולם.
<יוסי אוד: מה שקורה הוא שבדרך כלל מיד נבהלים וקוראים למדביר שמדביר אותן אז הקמנו את "מגן דבורים אדום".
<יוסי אוד: יש היום כשבעים מתנדבים ברחבי הארץ שנענים לקריאות.
<יוסי אוד: יש כבר המון רשויות שמשתפות פעולה עם הדבר הזה, כולל מועצת הדבש שמפנה אלינו - - -
יעל כהן-פארן: ואז מה עושים עם הדבורים במקום להדביר?
<יוסי אוד: מעבירים אותן לחיות במקום טוב.
<יוסי אוד: חלק הן דבורים פוטנציאליות ומעבירים אותן למכוורת שלהן וחלק למגדלים עצמאיים שמגדלים אותן בגישות ביו דינמיות ובגישות אחרות.
יעל כהן-פארן: כמה מגדלים ביו דינמיים יש בישראל?
<יוסי אוד: אין מגדלים מסורתיים ביו דינמיים.
<יוסי אוד: המכוורת הביו דינמית החקלאית הראשונה הקמתי אותה לפני כשנתיים וחצי בקיבוץ הרדוף שבגליל, היא הראשונה שקמה.
<יוסי אוד: היא אמורה להיות גם מסחרית כעבור שלש עד חמש שנים אבל מעבר לזה, אין דבוראות מרוסנת אז ההצעות שלי לסדר היום הן: אחת, להקים 5-6 חוות גידול ביו דינמיות, לבדוק ולבחון את התאמתן.
<יוסי אוד: שתיים, לתקצב מחקר שחוקר את התופעה ואיך הן מצליחות להתאקלם.
<יוסי אוד: הנושא השלישי הוא חקיקה וחינוך להגנה על הדבורים כי הן כל כך משמעותיות בחיינו.
<יוסי אוד: הנושא השני שקשור גם לאבטחת מזון הוא לאפשר את הגידול הפרטי והעצמאי של דבורים במדינת ישראל.
<יוסי אוד: היום הנושא של דבוראות ביתית ועירונית urban beekeeping מאד מפותח בעולם.
<יוסי אוד: כל הערים בעולם, החל מפקין ועד הערים המערביות, מקדמות את הדבוראות העירונית.
<יוסי אוד: ברלין, שהייתה הראשונה בפרויקט של ברלין מזמזמת - - - ברלין החליפה 50% מהגינון העירוני בגינון צוּפני.
<יוסי אוד: לקדם את הנושא של גידול צופני במדינת ישראל, הן בחינוך, הן בתמיכה בחקיקה.
<יוסי אוד: אנחנו נוסעים בכביש ירושלים תל אביב, יש פרויקט גינון עצום לאורך הכביש הזה, מרשים בהיקפו ולא ראיתי צמח צופני אחד ששתלו שם לטובת הדבורים.
<יוסי אוד: הנושא הזה של הן חקיקה והן חינוך הוא חלק מהנושא של דבוראות עירונית.
<יוסי אוד: כל משפחה יכולה.
<יוסי אוד: רק בלונדון יש 20,000 דבוראים רשומים.
<יוסי אוד: טוענים שיש עוד 20,000 דבוראים לא רשומים שם.
<יוסי אוד: כל משפחה יכולה לייצר לה את ה-20 קילו בשנה דבש, מתצרוכת ביתית ואנחנו מדברים על בטחון תזונתי ברמה גבוהה מאד מאוד לכל - - -
יעל כהן-פארן: האם אתה בקשר בתחום הזה עם אנשי מכון וולקני?
<יוסי אוד: לא, לא הייתי בקשר עם המכון הוולקני עד עכשיו.
<יוסי אוד: אני בקשר עם - - - אבל אני בהחלט אשמח להיות בקשר.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שיש מקום לפתח את הקשר הזה.
יעל כהן-פארן: אני מזמינה אתכם.
<ענת לוינגרט: אני רק אוסיף שבהקשר הזה יש שיתוף פעולה בכל הנושא של נטיעות של צמחים צופניים, מכון וולקני הוציאו אפילו - - -
<קריאה: קטלוג כזה.
יעל כהן-פארן: גם ברשויות מקומיות ולאורך כבישים?
<ענת לוינגרט: כן, כן.
<יוסי אוד: מאות אלפי שתילים, אתם צודקים וזה נכון.