GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: כפי שידוע, פרויקטים כאלה גדולים צריכים לבוא עם עזרה ממשלתית, לא יכולים להטיל את זה על הפרט או על גופים קטנים, צריך לראות, כל דבר שיש אתו ראייה רחוקה, השקעה לטווח ארוך, השקעה גדולה שאי אפשר לשים אותה על חברות קטנות ועל גופים קטנים, כאן, בשביל זה נוצרת ממשלה, שהיא רואה את הכול בכללות והיא כאן צריכה להתערב ולהיות שותפה בעניין הזה.
אורי מקלב: לצערנו, כפי שהסביר לי עוד בשיחה המקדימה חבר הכנסת חיים ילין, בנושאים האלה נותנים לכוחות השוק לפעול בעצמם כשהם לא יודעים לפעול בעצמם ואי אפשר לזרוק אנשים למים סוערים, למים שהם גדולים עליהם, לדברים שהם בכל קנה מידה ארצי ובינלאומי, הם לא יכולים להתמודד עם זה לבד.
אורי מקלב: בשביל זה אנחנו נמצאים פה היום ובשביל זה הכנו את הדיון.
אורי מקלב: אני אבקש ממך חבר הכנסת חיים ילין, אם אתה יכול לפתוח, אחרי דברי הפתיחה הארוכים שלי.
חיים ילין: תודה על כל העזרה שאנחנו יכולים להיות כולנו ביחד שותפים לאירוע של שבעים שנה לאחת עשרה הנקודות.
חיים ילין: אם יש משהו שמאפיין את הסיפור הזה ואני אעשה את זה בכל הוועדות, סיפרתי את זה לגבי הגשם כי היה גם מרגי, מרגי היה בוועדת חינוך אז גם הוא פתח - - - בוועדת פנים הולך להיות יואב בן צור, כנראה שגם הוא יספר את הסיפור על הגשמים אבל הסיפור האמתי הוא שלפני כמה שנים הייתה בצורת באזור שלנו, אז אמרו לי הרבנים באזור, שאני צריך לעלות עם כדור פורח מירוחם ולמעלה נתפלל על גשם ואז באמת, אחרי שלושה ימים ירד גשם ואז אמר לי הרב של נתיבות, שהוא איש חביב מאד, הוא אומר לי: חיים, תקשיב, זה לא רק האמונה באלוהים, זה גם האמונה בחזאי שראינו שעוד שבעים ושתים שעות כנראה הולך להיות גשם אז בשביל להעלות את המורל עשינו.
חיים ילין: זה הסיפור אבל זה אמתי דרך אגב.
אורי מקלב: כתוב "ממעמקים קראתיך ה'", הקריאה לה' לא צריכה להיות מלמעלה, היא יכולה לבוא מלמטה.
אורי מקלב: ממעמקי - - -
חיים ילין: כנראה שמי ששמע אותי פה ישמע את זה בוועדת פנים עוד פעם.
חיים ילין: יואב גם יציין את זה.
חיים ילין: לגבי הדיון, בדרך כלל אני שם את זה פה על השולחן, דיון כזה על גז או על תשתיות גז, בדרך כלל הוא נמצא תחת הכותרת של ועדת הכלכלה אבל אנחנו, בעקבות זה שאנחנו גם דנים בטכנולוגיות וחיבורים, יש לנו השקה כל הזמן לכל הנושא של תחליפי אנרגיה, גם קונבנציונאלית וגם לא קונבנציונאלית, בוועדה, אז אנחנו הבאנו את הדיון ואני רוצה למקד.
חיים ילין: לפני כששה חודשים פנה אלי שר התשתיות, יובל שטייניץ ואמר לי: חיים, אני רוצה לעשות פרויקט מאד גדול שיחבר את הנגב ובמיוחד את עוטף עזה לגז.
חיים ילין: אמרתי לו: אין שום בעיה, יש רק בעיה קטנה שכנראה אין תקציבים.
חיים ילין: אתמול פגשתי אותו במסגרת המליאה ואמרתי לו: ידידי, הנה, סוף סוף מגיע הדיון ואני גם מבין שהצלחת בעמל רב להוציא מהאוצר 335 מיליון ₪, לחיבור על בסיס של תשתית של תקציב 17'-18' בבסיס התקציב, לצורכי חיבור גז.
חיים ילין: הוא אומר לי: כן, אבל בציניות הוא אומר, כן, אבל זה לגליל ולרמת הגולן.
חיים ילין: אמרתי לו: מחר יש דיון על הנגב.
חיים ילין: אמרתי: אני רוצה את כל ה-335 מיליון שקל לנגב, אז הוא אומר: בעדינות.
חיים ילין: על זה הדיון.
חיים ילין: הדיון הוא בעצם להבין מה מתוקצב, מה נעשה ואיך אנחנו יכולים לקדם את חיבור הגז בנגב כך שהתעשייה תוכל להתפתח, תוכל להתפתח גם באזור שהוא אזור מאד לא פשוט.
חיים ילין: מצד אחד זאת אמירה וצריך לעבוד וללחוץ גם פוליטית, מצד שני אני אגיד לכם, זה כמו הביצה והתרנגולת, אם יהיה חיבור של אזורי תעשייה לגז אז גם מפעלים חדשים יגיעו ואם יבואו ויגידו לי באוצר: אין מספיק מפעלים כדי שאנחנו נשקיע שם אז לעולם לא יהיה.
חיים ילין: אנחנו מכירים את הדינמיקה ולכן נורא חשוב שאנחנו במסגרת 11 הנקודות, שהנקודה הצפונית ביותר המתוכננת מבחינת עוטף עזה, זה להגיע עד בארי ובעצם, מבארי דרומה ומזרחה אין כמעט, אין כמעט, יש כמה נקודות שכן ועל זה הדיון.
חיים ילין: כמה כסף נדרש, איך עושים את זה ואיך בסופו של דבר השר ייצא גם מרוצה, גם כולנו נהיה מרוצים שיש תכנית לעוטף עזה ולנגב, לאותם מקומות שלהם אין תכנון וגם אין תקציבים.
חיים ילין: זה הדיון ואני עוד פעם - - -
אורי מקלב: במלה אחת, מהי התועלת שזה יכול להביא, מהי המשמעות של להביא את זה?
אורי מקלב: האם זה קידום?
אורי מקלב: על מה זה יכול - - - האם זה יכול להביא תעשייה חדשה או לתעשייה קיימת?
חיים ילין: זה יביא תעשייה חדשה מאזורים הרבה יותר תעשייתיים שנמצאים במקומות אחרים.
חיים ילין: אנחנו מכירים את הדינמיקה, אנחנו עברנו את הדינמיקה הזאת לפני עשרים, עשרים וחמש שנה, כאשר הפרדסים בפתח תקוה, רחובות ולוד, הפכו להיות הרחבות של אותן ערים.
חיים ילין: לא היה לאן להעתיק והעתיקו אותם אלינו גם על ידי זה שבנו מאגרים.
חיים ילין: אותו הדבר אני מעריך במפרץ חיפה ובהרבה מאד מקומות, שיש תעשייה שצריך לעשות לה שינוי ויכולים להעתיק את זה לנגב, כאשר קודם כל הצפיפות של האוכלוסייה שונה לחלוטין אבל החיבור לגז יביא אותם לשם, במיוחד אם הם יודעים שיש שם הטבות בגלל שזה אזור עם עדיפות לאומית, אז אני מעריך שזה יביא.
חיים ילין: כל מפעל כזה מביא גם בנייה והרחבה של הישובים.
חיים ילין: זאת אומרת, זה תמיד צריך ללכת ביחד והדיון הזה מבחינתי הוא תשתית יסודית שאני חושב שאם אנחנו נצליח להביא גם את התעשייה, לא שאני חושב, נביא את זה, השאלה היא כמה זמן ייקח עד שזה יגיע ואיך נחבר את התעשייה ואיך אנחנו נבנה ונרחיב את הישובים.
חיים ילין: אני חושב שבני התשעים שיגיעו היום לטקס, אם יראו את הנכדים כחלק מן המשימה הזאת אז הם יהיו מאד מרוצים.
חיים ילין: פעם שאל אותי אחד הוותיקים של אחת עשרה נקודות: נו, תגיד לי, בא אליך שר הביטחון אחרי המלחמות לחזק אותך?
חיים ילין: אמרתי לו: תשמע, לא תמיד הם באים כי זה ענין פוליטי אבל אני רוצה לדעת, באמת, שאנחנו כולנו, הדור של הבנים שלהם והדור של הנכדים שלהם ממשיכים את הרוח של אותם חלוצים באחת עשרה הנקודות.
חיים ילין: הוא אומר: כן, אתם ממשיכים.
חיים ילין: זה הספיק לי.
חיים ילין: ואני חושב שחיבור הגז ימשיך את אותו מפעל ציוני של חיבור המים לאותה התיישבות והיום, שבעים שנה לאחר מכן, אני חושב שזה יעשה את שלו.
חיים ילין: האם יש נציג מהאוצר?
<ענת לוי: האוצר, אתה זוכר, אמרו - - -
חיים ילין: זו ההזדמנות לחטוף את כל הכסף לנגב, כי האוצר גם לא יכול להתנגד.
<ענת לוי: הם שלחו את העמדה שלהם.
אורי מקלב: תיכף אנחנו נקריא את זה אבל ודאי נשמע עוד מעט את המשמעויות, באילו סדרי גודל מדובר, מה צריך לעשות אבל, גם מדבריך עולה ואמרת את זה נכון וקצר, שהמשמעות של הובלת גז עד הנגב ועד הפריפריה של הנגב או עד הישובים בנגב, יכולה באופן משמעותי ביותר לקדם ולהציע, כי אין הרבה, זאת אומרת, בתחרות שיש או במירכאות התחרות שיש, כשאנחנו רוצים באמת לקדם מקום צריך לראות את היתרונות שיש לו ומה יש לו להציע כדי להביא את אותו סקטור שאנחנו רוצים שיגיע, ואם היינו צריכים לבחור וגם בעיני, כפי שאני יודע, בגלל הדברים אבל הדבר הזה הוא משהו משמעותי ביותר ובעל הכרעה לגבי קידום והובלה והחלטה לבוא למקומות האלה כדי להקים שם מפעלים ותעשייה.
חיים ילין: יש עוד נישה שזאת נישת החקלאות שבעקבות מחירי האנרגיה כבר מזמן מזמן מזמן הפסיקו לחמם בחורף ובמזג אויר שהוא מאד בעייתי, במחירי גז - - -
אורי מקלב: יכול להיות כדאי.
חיים ילין: זה יפתח את אותן נישות שכבר מזמן שכחנו אותן ואני חושב - - -
אורי מקלב: אז הנה עוד היבט אבל אני אומר, בסך הכול כל ההיבטים יכולים לתת גם חיזוק אבל אולי גם את זכות הקיום ואת האפשרויות להמשכיות בעניין הזה.
אורי מקלב: נראה לי שקודם ראש המועצה ואחרי כן מצגת?
חיים ילין: איך שנוח לך.
אורי מקלב: נראה לי שגדי, אני חושב שגדי ירקוני יציג את הדברים ואחרי כן זה ייתן משמעות נוספת לדברים של חברות הגז.
<גדי ירקוני: אל"ף, אני רוצה דבר ראשון להודות לידידי חיים ילין, חבר הכנסת, על היום החשוב הזה.
<גדי ירקוני: אחת עשרה הנקודות היום בוועדה ויום בכלל בכנסת ולך יושב הראש, שהבאת את הדיון החשוב הזה שתיכף אני אדגיש בכמה מלים כמה הוא חשוב לנו, לעוטף עזה ולמקום שאותו אני מייצג.
<גדי ירקוני: אנחנו נראה פה היום, כמו שחיים אמר, הרבה אנשים שבזכותם הנגב נראה כמו שהוא נראה.
<גדי ירקוני: לולא אחת עשרה הנקודות, הנגב לא היה נראה היום כמו שהוא נראה.
<גדי ירקוני: אחת עשרה הנקודות שהקימו אותן זה לא היה כלכלי.
<גדי ירקוני: אני משוכנע שזה לא היה דבר כלכלי.
<גדי ירקוני: אני משוכנע שזה לא דבר כלכלי לבנות ממ"דים בעוטף עזה.
<גדי ירקוני: אני משוכנע שזה לא כלכלי לתת הטבות לבנייה בעוטף עזה אבל בגלל זה אני משוכנע שהנושא לא צריך להיבדק רק כלכלית על נושא הגז.
<גדי ירקוני: הייתי אצל השר שטייניץ.
<גדי ירקוני: גם הוא והמנכ"ל שלו אמרו לי: אנחנו מאד רוצים לעשות את זה, הגענו עד לבארי אבל לא הגענו לעוטף עזה האמתי, לא הגענו לקצה של עוטף עזה, למה?
<גדי ירקוני: מפני שחסרים עוד 70 מיליון שקל, זה לא כלכלי.
<גדי ירקוני: יש לנו שם מפעלים שבלי הגז הזה, יושב לידי מנהל תפעול של מפעל פוליסק, שהדבר הזה, מבדיקה שלהם, יכול לעזור להם ב-2 מיליון שקל בשנה הוזלה – חיבור הגז.
<גדי ירקוני: זה לא כלכלי?
<גדי ירקוני: כל נושא חיבור הגז למשק החקלאי יוזיל משמעותית כמו שחיים דיבר ואפשר יהיה להביא מפעלים לעוטף עזה.
<גדי ירקוני: איך הם יבואו אם אין את ההטבות האלו?
<גדי ירקוני: הדבר הזה, שנעצר צינור הגז בקיבוץ בארי, זה דבר חמור מאד כי חייבים להמשיך אותו עד כרם שלום.
<גדי ירקוני: אתה יודע, כבוד היושב ראש, יכול להיות שזה לא כלכלי, יכול להיות שזה לא כדאי למדינת ישראל ויותר כדאי לה בגליל אבל אם אנחנו רוצים להמשיך לפתח את המקום הזה שהוא עוטף עזה, אנחנו צריכים דבר ראשון להמשיך את הצינור הזה שיגיע עד כרם שלום, יש שם ישובים כחלוצים, ישובים בודדים ואנחנו חייבים לעזור להם.
<גדי ירקוני: זו אמירה של מדינת ישראל, זו אמירה שלכם פה.
<גדי ירקוני: האם אנחנו נותנים גז לעוטף עזה או האם אנחנו עוצרים ואני חושב שלא צריכים לבדוק את זה כלכלית.
<גדי ירקוני: אני בדרך כלל מאד בעד לבדוק דברים כלכלית.
<גדי ירקוני: בסוף זה יהיה כלכלי, בסוף תהיה לי אפשרות להביא מפעלים לשם ושחלקם ירצו את צינור הגז.
<גדי ירקוני: עם מה שחיים אמר פה בהתחלה ומה שאתה אמרת, הוועדה הזאת מסוגלת לשנות היום את סדרי העדיפויות, לדאוג לזה שסדרי העדיפויות ישתנו בנושא הגז והצינור הזה יחתוך את כל יישובי עוטף עזה ויגיע עד כרם שלום.
<גדי ירקוני: תודה.
אורי מקלב: תודה, תודה על הדברים גדי.
אורי מקלב: אתה צודק, קודם כל לא צריך למדוד כל דבר בשיקול כלכלי, יש ערכים ויש יעדים ולכן אנחנו נמצאים בדבר קולקטיבי, שתמיד יש מקומות שמחזקים אותם אבל גם אנחנו לא יודעים היום, כמו הרבה דברים, אם בסופו של דבר זה יהיה כלכלי והכלכלי לא נמדד לפי התמורה שמגיעה באופן ישיר, יש הרבה השלכות לשיקול כלכלי.
אורי מקלב: השאלה היא איך אתה מודד משהו כלכלי.
אורי מקלב: אנחנו משקיעים בכבישים אז תגיד בדיוק איפה הכלכלי שנעשה פה?
אורי מקלב: איפה המדידה?
אורי מקלב: אלה לא דברים שנמדדים כהוצאה מול תועלת ביום הזה, בשנה הקרובה, בחמש השנים הקרובות.
אורי מקלב: יש דברים שהם הרבה יותר מעבר לכך ואם אנחנו מסתכלים גם פני עתיד אז בגלל המשאבים של האנרגיה שיש לזה כל כך הרבה משמעויות שהן גם עתידיות יהיו רלבנטיות לטווחים הרבה יותר ארוכים, צריך להסתכל על זה ולבחון את זה אחרת.
אורי מקלב: אני ראיתי שחיים מאד מרוצה מההמשכיות שבה אתה ממשיך את המועצה, את הקופה הוא השאיר לך מאוזנת?
<גדי ירקוני: אני צריך קצת עזרה, אף פעם זה לא מזיק, אתה יודע.
<גדי ירקוני: שיהיה מאוזן פלוס.
<גדי ירקוני: ראית יהודי שמתנגד לזה?
אורי מקלב: בסדר גמור אבל יש מי שדואג כאן, אני מעלה את זה על סדר היום.
אורי מקלב: אנחנו גם מתכבדים בחבר הכנסת שהגיע ונכנס עכשיו לדיון, חבר הכנסת דב חנין, בהמשך נבקש ממך להשמיע את הדברים ואם כך אנחנו נבקש ממנכ"ל "נגב גז טבעי", רק את השם עוד פעם.
<משה שפיצר: משה שפיצר.
אורי מקלב: משה שפיצר.
אורי מקלב: התפקיד זה בסדר אבל העיקר הוא משה שפיצר.
אורי מקלב: משה, בבקשה.
אורי מקלב: "נגב גז טבעי" זהו השם של החברה.
<משה שפיצר: תודה רבה.
<משה שפיצר: אני אקדיש אולי חמש דקות להציג את התמונה שהיא כרגע ומה ניתן עוד לעשות, בהקשר של מה שדובר.
<משה שפיצר: קודם כל אני רוצה לומר שהדחיפה שאנחנו מקבלים לפעילות שלנו מרמת נגב ומהחברים בעוטף עזה ובכל כיוון, היא רבה ביותר.
<משה שפיצר: אנחנו מרגישים חלק מהקהילה הזאת, אנחנו פועלים ביחד כדי לקדם את כל מה שקשור לנגב, אני מדבר עם אנשי הנגב על בסיס יומיומי כמעט.
<משה שפיצר: הדברים מתקדמים ומסייעים לי רבות בכל אשר נדרש, הן בשלב של היתרים, הן בשלב של תקציבים ובכל דבר שאפשר רק לדבר עליו.
<משה שפיצר: יש ששה אזורים בארץ, אתם מכירים את זה.
<משה שפיצר: זה נוגע, אדוני היושב ראש, למשפט שאמרת קודם, האם חברות פרטיות יכולות לעשות את כל העסק הזה בעצמן או שזה ענין של ממשלה ושל מדינה.
<משה שפיצר: חלקנו בחוליה הוא מה שנקרא חברת חלוקה אזורית.
<משה שפיצר: כלומר, בשרשרת הערך אנחנו חלק, אנחנו חוליה וכדי לייצר כדאיות לצורך כלכלי צריך מישהו שיראה גם תמונה כוללת.
<משה שפיצר: בעניין הזה צריכה להיכנס ממשלה או לעשות מה שקיים בכל העולם והוא לאפשר לחברת החלוקה לעשות כל מה שקשור לגז הטבעי, כולל שיווק, כולל הקמה, כולל הסעות, כולל הכול, מה שהיום לא קיים.
<משה שפיצר: אנחנו חוליה בלבד ולכן, בגלל זה צריך להסתכל על התמונה הכוללת וזה מה שבאתי לעשות.
<משה שפיצר: אזור הפעולה שלנו הוא מאשדוד בצפון ועד כ-70 ק"מ צפונה מאילת.
<משה שפיצר: אילת מוחרגת ואין לה כרגע אזור פעולה.
<משה שפיצר: אני יודע שעל הדברים האלה עובדים כדי למצוא פתרון כי גם אילת רוצה גז טבעי אבל כרגע היא אזור נטול טריטוריה לחלוקה.
<משה שפיצר: אנחנו מנהלים למעשה שתי חברות פעילות שזכו ברישיון, אחת ב-2009 ואחת ב-2012.
<משה שפיצר: יש לנו 61 ולמעשה 62 הסכמים, עכשיו ייכנס הסכם נוסף, 63 הסכמים עם גופים תעשייתיים, חברות תעשייה שהזמינו חיבורים.
<משה שפיצר: חלקם עכשיו כבר מחדשים ומזמינים חיבורים חדשים בתוך המפעלים לצרכים נוספים, כמו למשל תחנות כוח, שהם לא האמינו שנגיע אבל כשהגענו אז עכשיו הן כבר רוצות לעשות תחנות כוח ולהזמין חיבור.
אורי מקלב: אתה אומר 63, זה קצת הרבה.
אורי מקלב: אני לא יודע איך מודדים דברים כאלה - - -
<משה שפיצר: אני אגיד כך.
<משה שפיצר: המדינה מעריכה שבכל הארץ יש כ-500-550 מפעלי תעשייה ברמות כאלו ואחרות, שצריכים גז טבעי.
<משה שפיצר: קודם כל, ה-63 מהווים להערכתי בין חצי לשליש מן הפוטנציאל.
<משה שפיצר: אפשר יותר אם הקווים יגיעו לכל מיני מקומות - - -
<קריאה: בהמשך - - - של הקווים הקיימים - - -
<משה שפיצר: תקבלו תמונה.
<משה שפיצר: נכון לרגע זה 20 מפעלי תעשייה שצורכים גז באמצעות הצנרת של החברה, בפועל.
<משה שפיצר: מתוך עוד 13 אני לא יודע אם רואים מפה, 8 באזור שנקרא דרום ו-5 באזור נגב, התחברו לגז הטבעי.
<משה שפיצר: הם פיזית מחוברים כבר באמצעות צינורות, רק יש תהליכים של רישוי, קבלת היתר להגזה וכל מיני תהליכים של ניירת.
<משה שפיצר: בסך הכול בסוף השנה הזאת יהיו 33 מפעלים מחוברים לגז טבעי.
<משה שפיצר: יכול להיות שאני טועה בחודש לפה ולשם אבל, בעקרון זה מה שיהיה.
דב חנין: כלומר, השנה, אדוני אומר 2016.
<משה שפיצר: 16', לא 17', 16'.
<משה שפיצר: זאת אומרת ש-50% ממי שהזמינו חיבורים יהיו מחוברים לגז טבעי בשנה הזו.
<משה שפיצר: חיברנו את אופקים לגז הטבעי כבר ביוני 2013 ו-9 אזורי תעשייה כמו שאתם רואים, נאות חובב וכדומה, ירוחם, כל המקומות האלה ובירוחם, אם לא היה גז טבעי שלנו במועד שהוא הגיע באוקטובר 2013 אז היום "פניציה" ו"נגב קרמיקה" ומאות רבות של עובדים ואלפים של עובדים מסביב, היו בבית.
דב חנין: שאלה לאדוני שמתחברת לטראומה מאד קשה שיש לי והיא הטראומה של מפעל "מגבות ערד" שכפי שאדוני יודע נסגר בגלל שלא היה חיבור לגז ובעצם הם לא יכלו לעמוד בנטל.
<משה שפיצר: נכון, יש עוד כאלה.
דב חנין: בטוח שיש עוד כאלה.
דב חנין: איפה אנחנו עומדים בעניין החיבור של ערד ואזור התעשייה בחלוקה?
<משה שפיצר: המדינה הקציבה לפרויקט הזה תקציב מיוחד שאנחנו פועלים על פיו.
<משה שפיצר: היתרים נמסרו לוועדות המחוזיות השונות - - -
דב חנין: אני מדבר על הפרויקט הזה וחיבור לערד.
<משה שפיצר: שאלת על ערד - - -
אורי מקלב: בשקף, נראה לי יש שקף שמציין את זה אחר כך.
<משה שפיצר: השאלה היא אם אתה רוצה בהמשך - - -
אורי מקלב: בהמשך, כן, יש שקף.
<משה שפיצר: שיתייחס לערד.
אורי מקלב: אני ראיתי.
אורי מקלב: אני בכל אופן קצת עברתי וראיתי שערד נמצאת אבל - - - באופקים אתה מדבר לא על מגורים, אתה מדבר עכשיו על אופקים.
<משה שפיצר: כרגע - - -
<קריאה: המצגת מציגה הכול.
<משה שפיצר: תשעה אזורים מחוברים וזורם בהם גז באופן מעשי, פיזית ויש צרכנים שצורכים גז.
<משה שפיצר: האחרון שבהם חובר בדימונה - - -
אורי מקלב: סלח לי שאני קוטע אותך, רק בשבילי, כך שלא אאבד את המחשבה, כשאתה אומר "פניציה" בירוחם, כמה כסף זה חסך?
אורי מקלב: מהי המשמעות?
אורי מקלב: שנדע סדרי גודל כי כשדיברנו - - - זה היה "להיות או לחדול" ורק חיבור הגז הציל אותו.
<משה שפיצר: אז אני אסביר עד כמה היה חשוב להם.
אורי מקלב: מעבר לסיבה, מעבר - - - אני מדבר אתך - - -
<משה שפיצר: אני מדבר על גז בלבד.
<משה שפיצר: מפעל "פניציה" יש לו תנור שעובד כל הזמן.
<משה שפיצר: אי אפשר לכבות את התנורים ב"פניציה".
<משה שפיצר: זה עובד 24/7.
<משה שפיצר: תנור כזה מחזיק מעמד עשר שנים.
<משה שפיצר: מועד הבלאי של התנור הגיע פחות או יותר בתקופה הזאת.
<משה שפיצר: אם לא היינו מחברים גז טבעי אז לא היו מקימים את התנור החדש והקודם כבר שבק.
<משה שפיצר: במחירים שהיו של מזוט וסולר באותה תקופה, הוא היה פשוט סגור.
<משה שפיצר: הם חסכו ביחס למה שהם הזמינו אז, למעלה מ-50% מעלויות האנרגיה שלהם ובזכוכית כ-30% ואפילו יותר הם עלויות אנרגיה.
אורי מקלב: מעבר ליצירת מקומות עבודה, אלה עוד מדדים שבכלל לא נחשבים דווקא באחזקה, כי למפעל זה 'אם כדאי או לא כדאי' אבל אנחנו, כמדינה, המפעל הרי יכול להגיד אם זה כדאי או לא כדאי אבל יש לזה משמעות לכל העובדים שעובדים שם, זה עוד - - -
<משה שפיצר: אזור התעשייה - - -
אורי מקלב: זה מתחבר למה שאמרנו שלכדאיות יש הרבה מדדים, אלה לא רק מדדים של כמה המפעל חוסך או לא חוסך.
<משה שפיצר: כל אזור התעשייה מבוסס על שלושה מפעלים פעילים גדולים ושלושתם היו במצב של סגירה בלי גז טבעי.
<משה שפיצר: חד וחלק.
<משה שפיצר: אנחנו השלמנו את העבודות בקרית גת, באשקלון, בפרויקט "אשלים" – שזו תחנה שמתחברת גם למהות של הוועדה, כלומר, תחנה מתחנות גז שמחברות תחנות תרמו סולריות, שמבוססות על השמש.
<משה שפיצר: להתנעה ולפעילויות והשלמת אנרגיה בבוקר, בלילה וכד' נדרש גז, כי אחרת המערכת לא יכולה לעבוד.
<משה שפיצר: 240 מגה ואט, בשני פרויקטים ב"אשלים", מבוססים שמש, שבלי גז לא יוכלו לעבוד.
<משה שפיצר: חיברנו אותם, אנחנו כרגע בשלבים אחרונים של תהליכי אישור והגזה.
<גדי ירקוני: זאת אומרת, בעוד חודש יש קו הולכה שנפתח ל"אשלים"?
<משה שפיצר: הוא כבר הושלם לחלוטין.
<משה שפיצר: הוא כרגע נבדק והמסמכים נמצאים ברשות הגז הטבעי לאישור.
<משה שפיצר: גם באשדוד השלמנו את החיבור.
<משה שפיצר: זאת אומרת, התכנית שלנו ל-2017, זה לחבר את צין, את פארק תעשיות "להבים", גלגל, את ערד, מה שדיברנו קודם לכן ועל זה אדבר עוד מעט, את שדרות, בית קמא, קריית מלאכי ולהשלים את כל החיבור למה שכרגע יש לנו הזמנות, כפי שחבר הכנסת ילין אמר, עד בארי.
<משה שפיצר: להשלים בסוף למעשה זה במחצית 18', להשלים את החיבורים האלה, אפילו אפשר להקדים קצת.
<משה שפיצר: בזה סיימנו את כל מה שכרוך בהזמנות של גופים כאלה ואחרים, אני לא יודע למה הוא - - -
חיים ילין: דרך אגב, אם אתם לא רוצים לצלם, המצגת תהיה באתר של ועדת מדע, בסדר?
חיים ילין: כולכם תוכלו לקחת.
<משה שפיצר: הכוונות שלנו, מאחר והשדרה המרכזית של הפעילות תושלם נניח ב-18' שזה עוד שנה מהיום, אז עכשיו השאלה היא מה עושים עם התשתית הגדולה הזאת, שהוקמה בעיקרה של חשבוננו.
<משה שפיצר: איך מנצלים אותה?
<משה שפיצר: איך עושים קווים למקומות שהם פחות כדאיים מבחינתנו, שהם לא כלכליים ברמה של חברה?
<משה שפיצר: ואיך הופכים את זה עכשיו לפרויקט שמפריח את כל אזור הדרום?
<משה שפיצר: הכוונה שלנו וכך בנינו את המערכת המרכזית שלנו, שתוכל לאפשר כבר, על בסיס הרשת הקיימת את כל חיבורי האישורים כלומר גם המגזר הביתי שעל זה נדבר כמה משפטים, גם חקלאות שהיא בעניין הזה באמצעות מתקני קו-גנרציה שגם מכינים - - - וכד', לחבר את החקלאות, בתי המלון בים המלח שזה קריטי שהם יחוברו לגז טבעי והם עצמם לא יכולים לממן את הקו הרחוק הזה, בסיסי הצבא, שזה פשוט, אנחנו עוברים ליד הצבא והצבא עובר לנגב.
<משה שפיצר: הקו שלנו ל"אשלים" עובר במרחק של 800 מ' מעיר הבה"דים, למשל, אבל כרגע, בהידברות עם הצבא יש עוד קשיים.
<משה שפיצר: זה בתהליך שנמשך כבר ארבע חמש שנים, לדבר אתם כיצד מחברים את הבסיסים השונים.
<משה שפיצר: יש הידברות כאן וכאן אבל זה לא הבשיל עדיין לכלל פעולה מבחינתם.
<משה שפיצר: הסדרה נוספת במסגרת פעילות של המשרדים השונים, לחבר תחנות - - -
דב חנין: יש לי שאלה בהקשר הזה.
דב חנין: אדוני נתן לנו קודם, בשקף הקודם - - -
<משה שפיצר: משה.
דב חנין: משה, נתת לנו תמונה של הצפי של הגעה לאזורים שונים.
דב חנין: נניח, בוא ניקח שוב את ערד, כדוגמה שמעסיקה אותנו רבות כאן בכנסת.
<משה שפיצר: גם אותי.
דב חנין: הגיע הגז לערד.
דב חנין: מה הצפי שלכם ללוחות זמנים עוד לפני שאנחנו מדברים על שכונות מגורים וכדו', לסיום הרישות של התעשייה הקיימת?
דב חנין: תוך כמה זמן זה קורה מהרגע שהגז מגיע לערד עד שכל התהליכים של התחברות של כל המפעלים שרוצים בכך לרשת מושלם?
דב חנין: כמה זמן זה לוקח?
<משה שפיצר: תראה, לקח עד עכשיו שנתיים ושלש שנים.
<משה שפיצר: דרך אגב, מה שאתה רואה כרגע, אלה היתרים שאנחנו עובדים עליהם כבר קרוב לשלש שנים.
<משה שפיצר: לא כך היה צריך להיות.
<משה שפיצר: החוקים במדינה קבעו שלושה חודשים, במסגרת חוק ההסדרים שעבר בשנה שעברה, בתיקון תקנות שדרך אגב עדיין לא פורסמו.
<משה שפיצר: היו אמורות להתפרסם אבל עדיין לא פורסמו, הן לא ברשומות, כלומר, אנחנו לא יכולים לעבוד לפי כל השינויים שנעשו אז.
דב חנין: מה, התקנות בעניין הגז?
דב חנין: הן לא פורסמו ברשומות?
<משה שפיצר: עדיין לא ואנחנו שנה, אנחנו בנובמבר, הדיונים היו בנובמבר שנה שעברה, עדיין אין פרסום של התקנות ברשומות - - -
חיים ילין: משה, בעיות פוליטיות הן לא פשוטות.
חיים ילין: זו החלטה מי אחראי על הגז.
דב חנין: אלו תקנות טכניות לגמרי.
חיים ילין: כן אבל - - -
<משה שפיצר: אנחנו מדברים על עובדות עכשיו, אחר כך - - -
חיים ילין: התקנות צריכות להגיע לאישור בוועדת הכלכלה ולא הגיעו.
<משה שפיצר: יש לפתחנו כל יום פטנטים חדשים גם עם חברות תשתיות בבעלות מדינה ולא נפרט.
<משה שפיצר: אנחנו יודעים, יש קשיים, לעבור רכבת, לעבור מע"צ, כל הדברים האלה מכבידים מאד ובכל זאת, אנחנו רואים את התשתית הזאת כתשתית שהיא חיונית ושהיא יכולה להיות עם פוטנציאל גם לנו כחברה פרטית, להרוויח כסף, מה שאנחנו לא במצב הנוכחי באופן משמעותי אבל, היא יכולה להיות רשת שתעשה דברים גדולים גם לטובתנו כיזם וגם למה שקורה בפעילות באזור הנגב.
<משה שפיצר: אני חוזר ואומר, אנחנו מקבלים גיבוי ודחיפה מחבר הכנסת ילין ועד ראשי המועצות וכמובן חברות כלכליות, באמת, דחיפה בכל הכוח.
דב חנין: זה אומר שלוחות הזמנים, נניח, כשיגיע הגז לערד, מה הצפי שלך ללוחות זמנים הלאה?
דב חנין: מתי זה יקרה שזה יהיה מחובר למפעל?
<משה שפיצר: המפעל יחובר במחצית הראשונה של 17'.
דב חנין: גם במחצית הראשונה של 17'.
דב חנין: טוב, זו בשורה מאד חשובה - - -
<משה שפיצר: עכשיו אני אסביר מדוע זו בעיה.
חיים ילין: אף פעם לא עשינו דיון ואני חייב להגיד כאן משהו, לא היה דיון גם ברמה של ועדת כלכלה, לא היה דיון, פגישה נקודתית רק לאזור אחד, תמיד דיברו בצורה אסטרטגית על כל מדינת ישראל וכמה זה נדרש ואף פעם לא הסתכלו ואז, כשחבר הכנסת דב חנין או כל חבר כנסת אחר, הגיע מתוך מצוקה של מפעל, שימו לב, הוא מגיע דרך המפעל, הוא לא הגיע דרך השאלה למה זה לא תוקצב, אז התייחסו לעובדים ולמקום ולא לשאלה איך מזרזים את התהליך של הבאת הגז.
חיים ילין: זו פעם ראשונה שיש דיון נקודתי, ממש נקודתי על אזורים, על חסר ועל איך אפשר להתקדם.
<משה שפיצר: אנחנו השלמנו את התכניות שלנו לקבלת היתרים כבר לפני קרוב לשנה ואז הסתבר שאנחנו עובדים ברצועה מסוימת שחלקה עובר ברט"ג, ברשות הטבע והגנים, לאורך 2 ק"מ, למעשה 1,500 מ'.
<משה שפיצר: והם החליטו להתנגד.
<משה שפיצר: הציעו לנו חלופה אחרת, שאנחנו נעבור בשטחם, באותו קו, 5 ק"מ, אז שאלתי למה, כלומר, מה ההיגיון?
<משה שפיצר: העניין הזה מוסדר רק עכשיו ויאושר סופית בדיון שיהיה ב-27 בנובמבר אבל הסיפור עם רט"ג בפרויקט הזה, עצר את הפרויקט בערד לכשנה, רק הדבר הזה.
<משה שפיצר: וללא צדק.
<משה שפיצר: שוב פעם, אנחנו עוברים באותה שמורה, פעם מצד שמאל ופעם מצד ימין, אצלנו 1,500 מ' לפי הפתרון שלהם 5,000 מ' - - - פתרון שלנו 12 ק"מ - - - ופתרון של 19.
<משה שפיצר: לסיכום, הוועדה המחוזית הכריעה, בדיון שהתקיים לפני כחודש, היא אמרה: לא יקום ולא יהיה, אתם לא תעצרו לנו את הפרויקט בערד, זה פרויקט ברמה ממשלתית והם מבקשים לגמור את זה.
<משה שפיצר: הפרוטוקול פורסם, עכשיו צריך לעבור אישור בוועדה ב-27 בנובמבר, אנחנו מקווים שזה פותח את הדלת - - -
אורי מקלב: אישור ל-1,500.
<משה שפיצר: אישור לקו כולו, כי הם עצרו את הקו כולו, אם זה מסתדר אנחנו מתחילים בדצמבר להניח את הקו לשם.
<משה שפיצר: יש כבר צוותי עבודה וכל מה שצריך מוכן למטרות האלו.
<משה שפיצר: יש הסכמים עם קבלנים, זה רק מחכה לאישור פורמאלי.
<משה שפיצר: זה המצב.
<משה שפיצר: יש לנו כרגע בוועדות ובהכנה 126 ק"מ נוספים.
<משה שפיצר: שוב פעם, שיהיה ברור, 150 ק"מ כבר הונחו.
<משה שפיצר: יש לנו עוד 126 ק"מ, כלומר, 280 ק"מ יהיו גמורים באמצע פלוס מינוס 2018.
<בעז קרצ'מר: האם יש משמעות לסדר, משה?
<משה שפיצר: כן, נתיבות-שדרות למשל אנחנו מקבלים את ההיתר, שזו השלוחה הראשונה מכיוון עוטף עזה.
<משה שפיצר: את עוטף עזה, את השלוחה הראשונה לעוטף עזה, שזה פרויקט מספר 2 נתיבות-שדרות מה שקוראים שם, אנחנו אמורים לקבל השבוע את ההיתר.
<גדי ירקוני: זה בארי, זה עד בארי, כן?
<משה שפיצר: המקטע הראשון עד בארי.
חיים ילין: זה מחבר את אזור התעשייה של נתיבות.
<משה שפיצר: את שדרות ומשם - - -
חיים ילין: האזורים של שדרות עד בארי - - -
<בעז קרצ'מר: מה שמטריד אותי זה עוטף עזה ב', שהוא למטה במקום כמעט אחרון - - -
<משה שפיצר: אני אסביר בדיוק איפה הדברים עומדים.
<משה שפיצר: אנחנו נמצאים במצב שלנתיבות-שדרות אנחנו נקבל לכאורה את ההיתרים, אנחנו יודעים שנקבל אותם בימים הקרובים.
<משה שפיצר: את המקטע השלישי באשדוד קיבלנו אתמול ועכשיו אנחנו מתחילים ללחוץ על הוועדה.
<משה שפיצר: אני נמצא בוועדה המחוזית פחות או יותר פעם בשבוע.
<משה שפיצר: בלי זה זה לא קורה ולכן, ולשאלתך על עוטף עזה, כל מה שכתוב פה על תכניות הגשה בשלבי הכנה, כל הדברים האלה, כולם יהיו בוועדה המחוזית בחודש וחצי הקרובים.
<משה שפיצר: זה לא בעוד שנתיים, זה בחודש וחצי הקרובים.
<משה שפיצר: גם אם אנחנו נשים עכשיו את כל שבע עשרה התכניות האלו על השולחן שלהם, אין מי שידון בהם.
<משה שפיצר: בוועדה המחוזית היו שני בודקי תכניות, אחת בחופשת לידה, זה בסדר גמור ומבורך, השני התפטר ועכשיו הביאו בודקת בשליש משרה.
<גדי ירקוני: על כל הנושא של התשתיות.
חיים ילין: אני בכל הדיונים פה, בגלל שאני מכיר את הוועדה הזאת, גם את - - - אמרתי: חבר'ה, אתם משקיעים כסף, מיליארדים אתם משקיעים, בלנסות - - - אבל בסוף הבודק האחרון שלא מוציא לכם את התב"ע ולא מאשר את התב"ע בסוף הוא זה שתוקע את כל - - - במדינת ישראל - - -
חיים ילין: לא מאמינים והיום אני אמשיך להגיד את אותם דברים, זה מה שתוקע במדינת ישראל.
<משה שפיצר: כל מה שצריך זה שתי משרות של בודקים בוועדה המחוזית - - -
חיים ילין: צריכים - - - לגיאוגרפיה, שיבואו ויעשו קורס ויש לך מאה בשנה שגם תהיה להם פרנסה וגם יהיו בודקים.
דב חנין: למה להתחיל בודקים כשאפשר לפרק את כל מערכת התכנון, הדרך היותר פשוטה - - -
אורי מקלב: ככה - - -
דב חנין: זה - - - הסופר טנקר שעדיין נמצא בדרך.
חיים ילין: אנחנו אמרנו שב-16 חדשים לוי אשכול שׂם וחיבר את יישובי הנגב, בששה עשר חודשים, היום אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה ב-16 שנה בכלל, רק עד שאתה מקבל רק את התב"ע ואת ההיתר.