GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אמנון ליכטר: מצד אחד יש לנו את צרכני הידע שהם החקלאים, התעשייה והצרכנים, מצד שני יש לנו ספקי ידע חיצוניים, האקדמיה בישראל, בחו"ל, התעשייה וספקי ידע פנימיים, עם מכונים במכון וולקני שתומכים בנו ועוזרים לנו להגיע למשימות שלנו.
<אמנון ליכטר: אנחנו צריכים תשתיות מחקריות ואנושיות, על מנת לייצר את אווירת החדשנות ובאמצעות כל הכלים האלה אנחנו מסוגלים להגיע לתוצרים כמותיים שהם משפרי איכות.
<אמנון ליכטר: אנחנו שואפים להגיע לקפיצות מדרגה חדשניות.
<אמנון ליכטר: זה לא דבר טריוויאלי, זה לא קורה מעצמו וכמו הטפטפות שהיו טעות וכמו ה MCP שהייתה מקרה, אנחנו צריכים לאפשר למקריות הזאת לקרות.
<אמנון ליכטר: לסיכום דבריי, יש שינוי מגמות היום בארץ, מחקלאות מוטת ייצור שהמוטו שלה היה חיי מדף ארוכים וצרכני ידע שהם בעיקר חקלאים ותעשייה, לשינוי שהוא לטובת הצרכנים, שהצרכנים רוצים טעם, הצרכנים רוצים בטיחות ובריאות, כאשר החקלאות בסופו של דבר היא מוטת יצור מקומי.
<אמנון ליכטר: יש לנו גם לחץ למכור ידע, לתת פתרונות לעולם השלישי ולכל מי שחפץ בכך אבל, אנחנו בקטע הזה עדיין לא ערוכים מבחינת המערך שלנו.
<אמנון ליכטר: בשלב הזה אני רוצה להעביר את השרביט לפרופ' שלמה סלע.
<שלמה סלע: תודה רבה אמנון.
<שלמה סלע: אני רציתי לשתף אתכם היום בפעילות שלנו במינהל המחקר החקלאי ובכל הנושא של חדשנות ובטיחות ובריאות מזון.
<שלמה סלע: כולכם ודאי זוכרים את הכותרות הללו בעיתונות לא לפני זמן רב, זה היה ברדיו, בטלוויזיה ובעיתונות, זה אולי משהו שהיה מיוחד לישראל אבל הזיהומים הללו או זיהומי מזון ותחלואה כתוצאה מזיהומי מזון הם קיימים והיו קיימים בארץ ובעולם בכלל.
<שלמה סלע: היום, במאה ה-21 אנחנו נתקלים בבעיות דומות לכאלו שהיו גם במאה הקודמת ואני מקווה שאנחנו נצליח להתמודד עם הבעיות האלו.
<שלמה סלע: עדיין אין לנו פתרונות.
<שלמה סלע: אנחנו מנסים להגיע לפתרונות.
<שלמה סלע: בעיית זיהומי המזון היא בעיה של ארצות מפותחות וגם של ארצות מתפתחות.
<שלמה סלע: בארצות מתפתחות זו בעיקר בעיה של תברואה, הן של החקלאים והן בגלל היעדר תשתיות של מים ושל ביוב אבל בארצות המתפתחות, למרות שאנחנו מצפים, עם כל הידע שיש לנו, שנקטין את הזיהומים או נמנע אותם לחלוטין, עדיין יש בעיות והבעיות נובעות מכמה סיבות.
<שלמה סלע: אני ציינתי פה רק מספר קטן של סיבות, למשל, הגלובליזציה של המסחר; היום תוצרת חקלאית עוברת במהירות ממדינה למדינה, מארץ מתפתחת יכולה להגיע לארץ מפותחת.
<שלמה סלע: אחת הדוגמאות שהיו, ב-2011 הייתה התפרצות של אי-קולי כתוצאה מאכילה של נבטים טריים בגרמניה והסתבר שהזרעים ששימשו לגידול הנבטים הגיעו לשם ממצרים.
<שלמה סלע: זו דוגמה אחת ויש דוגמאות רבות כאלו.
<שלמה סלע: מרכוז הטיפול בתוצרת החקלאית.
<שלמה סלע: מפעלי מזון, מפעלי אריזה, מקבלים תוצרת חקלאית לא משדה אחד אלא ממספר שדות, ממספר חקלאים, אולי מאזורים שונים במדינה ובשלב הזה עלולה להזדהם התוצרת.
<שלמה סלע: יש היום הכנסה של מוצרי נוחות חדשים, מזון מעובד שמוכן לאכילה, כפי שאתם רואים כאן, תמונה שצילמתי בסופרמרקט באירופה, תוצרת חקלאית של ירקות ופירות חתוכים ומוכנים לאכילה.
<שלמה סלע: זו תוצרת שאם לא מנענו את זיהום הירקות והפירות בכניסה למפעל, לא ניתן למנוע את הזיהום הזה, כי התוצרת הזאת לא עוברת כל טיפול תרמי.
<שלמה סלע: אין חומר חיטוי שיכול לקטול את הפתוגנים, את החיידקים גורמי המחלה, מן התוצרת הזאת.
<שלמה סלע: לכן חשוב מאד הנושא של מניעת זיהום התוצרת שמגיעה למפעל ובמפעל, חשובה בדיקת איכות קפדנית, כדי שתוצרת מזוהמת לא תצא החוצה ותגיע לצרכן.
<שלמה סלע: שינויים דמוגרפיים שקיימים באוכלוסייה.
<שלמה סלע: יש היום יותר ויותר אוכלוסייה מבוגרת, אוכלוסייה של אנשים עם מחלות רקע שונות שהם רגישים יותר לזיהומים וגם בריכוזים נמוכים יחסית של חיידקים גורמי מחלה, הם יחלו ותיגרם תחלואה.
<שלמה סלע: מהיכן מגיעים אותם חיידקים גורמי מחלה, אותם פתוגנים?
<שלמה סלע: חיידק גורם מחלה, אגב, הוא פתוגן, נקרא pathogen באנגלית.
<שלמה סלע: מהיכן הם מגיעים אל המזון שלנו, אל שרשרת היצור?
<שלמה סלע: אתם יכולים לראות כאן אילוסטרציה של צמח שנמצא בשדה והצמח הזה עלול להזדהם ממקורות שונים שקיימים בשדה.
<שלמה סלע: כפי שוודאי כולכם יודעים השדה אינו סביבה סטרילית, בשדה יש בדרך כלל משק חקלאי ובסביבתו יש פרש של בעלי חיים או פרש עופות, שיכול להגיע לצמח כתוצאה משימוש בדשן אורגני שלא עבר טיפול שזה בדרך כלל דבר אסור, או כתוצאה משימוש בדשן שעבר טיפול אבל לא מספיק.
<שלמה סלע: הוא יכול להגיע כתוצאה ממעבר על ידי חרקים שונים, שיעבירו את זה מערימה של פרש אל השדה, כפי שאתם רואים כאן בתמונה, ערימה של פרש שנמצאת בשדה.
<שלמה סלע: הוא יכול להגיע כתוצאה מפרש של עופות בר או על ידי השקיה במים באיכות נמוכה, כמו למשל בארצות מתפתחות עם השקיה במי ביוב וכמובן, גם הגורם האנושי שאתם רואים כאן, האדם.
<שלמה סלע: אם האדם, החקלאי העובד בתעשיית המזון, לא שומר על היגיינה זה עלול לגרום לזיהום של המזון.
<שלמה סלע: רק להזכיר שמקורות הזיהום של המזון שלנו הם מהשדה עד לצרכן בכל השלבים של האריזה והעיבוד, השלב בחנויות, במכירה וגם במטבח שלנו, של הצרכנים.
<שלמה סלע: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ואת הבמה הזאת רק להזכיר לכולנו, שגם אנו, הצרכנים, בבית, יש לנו תפקיד חשוב במניעת מחלות שמועברות במזון.
<שלמה סלע: למשל, לעקוב אחר הנחיות היצרן בנושא שימור המזון בקור והרגלי היגיינה במטבח בנושא אחסון, טיפול והכנת מזון.
<שלמה סלע: רק דוגמה אחת שהיא דוגמה מאד ברורה.
<שלמה סלע: זה לא פיתוח חדשני אבל זה דבר שאנחנו לפעמים שוכחים לעשות וזה שטיפת ידיים לפני הכנת מזון ושטיפת ידיים כאשר אנחנו עוסקים בעוף או בשר.
<שלמה סלע: אנחנו חייבים לשטוף ידיים לאחר הטיפול בהם משום שהם עלולים לשאת על גביהם חיידקים גורמי מחלה וכמובן, התוצאה היא שאנחנו צריכים להפריד במטבח בין קרש או משטח חיתוך לבשר לבין משטחי חיתוך לירקות ופירות, משום הסיכון בזיהום צולב.
יעל כהן-פארן: זה משהו שהצבור לדעתי בכלל לא מודע אליו.
<שלמה סלע: לכן אני מנצל את ההזדמנות הזו.
יעל כהן-פארן: האם משנה הסוג של החומר של קרש החיתוך, אם זה סיליקון או זכוכית או עץ?
<שלמה סלע: יש סוגי חומרים שיש בהם גם חומרים אנטי מיקרוביאליים.
<שלמה סלע: חשוב להפריד לחלוטין משום שחיידקים יכולים להיצמד למשטח.
<שלמה סלע: אין משטח שלא נצמדים אליו חיידקים.
<שלמה סלע: חיידקים, כפי שאנחנו יודעים, יודעים גם לשרוד בתנאים שונים ובוודאי במטבח.
<שלמה סלע: התוצרת הטרייה, כלומר, ירקות ופירות, אנחנו אוכלים אותם כמו שהם, הם לא עוברים טיפול תרמי, בניגוד לעוף או לבשר שהם עוברים בישול או צלייה.
<שלמה סלע: זו הסכנה הגדולה ולא תמיד הצבור ער לכך ואני מנצל את הבמה הזאת - - -
אורי מקלב: הוא לא ער לחלוטין.
יעל כהן-פארן: כן, הוא לא ער לחלוטין, אולי צריך, טוב, קודם כל, עדיף בכלל לא לצרוך בשר ועוף, ממליצה לכולם, הרבה יותר בריא אבל אולי יש מקום להמליץ דבר כזה על כל אריזה.
<שלמה סלע: נמצא כאן נציג משרד הבריאות ולמיטב זכרוני באתר של משרד הבריאות ההנחיות הללו מופיעות ואני חושב שזה תפקיד של - - -
<אלי גורדון: אלי גורדון, מינהל שירות המזון, ברשותך בקצרה אני מזכיר לפרופ' שלמה - - -
יעל כהן-פארן: רק אולי בוא ניתן רגע לחיה פרידמן.
יעל כהן-פארן: הוא עוד לא סיים, אז רק ממש בקצרה.
<אלי גורדון: ממש בקצרה.
<אלי גורדון: אתר האינטרנט מזון של משרד הבריאות מכיל תכנים לא קטנים בתחום של הדרכת הציבור בבית, גם שטיפת ידיים, גם הפרדה ושימוש נכון בתוך המטבח והתנהלות נכונה בתוך המטבח.
<אלי גורדון: זה לב לבו של מידע לצרכנים שקיים ואני גם רוצה לנצל את ההזדמנות ולהזמין את הצבור להיכנס וללמוד את התכנים האלה באתר המשרד.
<אלי גורדון: כמו כן מ-2015 עשינו כמה ימי מודעות בהובלה של WHO ארגון הבריאות העולמי ואז פנינו גם לצבור באופן יזום ויצרנו צ'טים, פייסבוק וכו'.
יעל כהן-פארן: אתם חושבים על קמפיין בנושא?
<אלי גורדון: אנחנו עושים את זה מעת לעת, בהתאם לצרכים, בהתאם לסוג האירועים וכדומה.
יעל כהן-פארן: ביחס לזעם הציבורי והאפקט שעשתה הסלמונלה במפעל שזה משהו קצת אחר אבל בעצם כל אחד מגדל לו כר פורה לסלמונלה בבית.
יעל כהן-פארן: לא יודעים את הדברים האלה, זה הבסיס.
<אלי גורדון: גם כאן אנחנו מציינים.
<שלמה סלע: אלי, כפי שציינתי, זה קיים באתר משרד הבריאות אבל צריך להיכנס לשם.
<שלמה סלע: כיווני מחקר, מה אנחנו עושים בתחום הזה?
<שלמה סלע: זה בעצם רקע קצר מאד לגבי הנושא של מה אנחנו עושים אצלנו במינהל המחקר החקלאי.
<שלמה סלע: ראשית, כפי שציינתי, על פירות וירקות לא ניתן לקטול לחלוטין חיידקים גורמי מחלה.
<שלמה סלע: אין היום שיטה למעט בישול שלהם ואז הם לא יהיו ירקות ופירות טריים.
<שלמה סלע: משתמשים בחומרי חיטוי שונים אבל אין חומר חיטוי שמבטיח קטילה מוחלטת ולכן, אחד הכיוונים המרכזיים במחלקה שלנו הוא מחקרים להבנת מנגנוני הישרדות של פתוגנים כגון סלמונלה במזון בסביבה חקלאית בשדה, במפעלי מזון ובכל מקום.
<שלמה סלע: כיצד החיידק שורד?
<שלמה סלע: אם אנחנו נבין את המנגנונים הללו שזה ברמה המולקולרית, אנחנו נוכל לפתח פתרונות שהם חדשים וייחודיים כנגד החיידק.
<שלמה סלע: אנחנו עוסקים בזיהוי של חומרי טבע חדשים בעלי פעילות אנטימיקרובייאלית, חומרים שהם לא כימיקלים אלא חומרים טבעיים.
<שלמה סלע: פיתוח מבחינה של טכנולוגיות ניקוי שונות באמצעות - - - לדוגמה, פיתוח אמצעים אופטיים מתקדמים כבסיס לזיהוי מהיר של החיידקים.
<שלמה סלע: אחת הבעיות של השיטות הקלאסיות הסטנדרטיות, היא שהן אורכות בין עשרים וארבע שעות לשבעים ושתיים שעות לתשובה אם יש פתוגן, אם יש חיידק גורם מחלה במזון או לא.
<שלמה סלע: אם יהיו לנו שיטות מהירות שיתנו לנו ביציאה מהמפעל או אפילו במהלך קו הייצור תשובה: יש כאן חיידקים פתוגנים או אין, אנחנו נשפר מאד את בריאות הצבור ונעזור גם לתעשיית המזון.
<שלמה סלע: יש לנו פיתוח של גלאים סנסורים ביולוגיים וכימיים לזיהוי מיָּדי של גורמי מחלה וטיפול.
<שלמה סלע: אחד הנושאים המרכזיים שאני רוצה להדגיש הוא היישום של שיטות וגישות בננו טכנולוגיה, במחלקה שלנו, לשירות הנושא של אריזות מזון.
<שלמה סלע: יש לנו שני חוקרים שקלטנו לאחרונה, חוקרים צעירים שהכניסו את התחום הזה, שעוסקים במדעי החומרים, בכימיה ועוסקים בפיתוח של אריזות חכמות.
<שלמה סלע: אריזה חכמה היא אריזה שיכולות להיות לה יכולות שונות כגון קישור של חומר אנטימיקרוביאלי אל פני האריזה כך שהוא לא נמצא בתוך המזון אלא נמצא באריזה בלבד, או שחרור מבוקר של חומר אנטי מיקרוביאלי אבל שהוא חומר טבעי שמותר לשימוש בתוך מזון אבל בריכוזים נמוכים.
<שלמה סלע: בקרה על הרכב האריזה, האטמוספירה - - - שנמצאת באריזה, שיש לה השפעה על התפתחות של חיידקים, גם פתוגנים וגם חיידקים גורמי קלקול.
<שלמה סלע: אפשרות נוספת לאריזה חכמה זו אריזה שתיתן חיווי על מצב טריות המוצר, מעבר ל"פג תוקף" שאנחנו רואים את התאריך, האם המוצר הוא טרי או לא טרי, כי לפעמים, אם המוצר היה - - -
יעל כהן-פארן: ואיך נדע?
<שלמה סלע: בשיטות שונות.
<שלמה סלע: אני כרגע עוד לא רוצה להציג שום דבר, אני אומר שיש דבר כזה ובעולם כבר מגיעים לזה.
<שלמה סלע: שיטות שונות שעוקבות אחר טריות המוצר וכמובן הנושא האחרון הוא נושא של קיימות, של שימוש חוזר באריזה או בניה של אריזה מחומר מתכלה.
<שלמה סלע: נושא נוסף בתחום הננו טכנולוגיה הוא הקטנת השימוש בחומרי הדברה על ידי יישום של מערכות עם קפסולציה ושחרור מושהה, שמאפשרות שימוש בכמויות קטנות ביותר של חומר הדברה.
<שלמה סלע: יש שני נושאים נוספים שאני רוצה להציג.
<שלמה סלע: האחד הוא חקלאות ובריאות.
<שלמה סלע: במינהל למחקר חקלאי אנחנו עוסקים במחקר, בהבנת הימצאות או בלימוד ההימצאות של חומרים שונים בתוצרת החקלאית, של ויטמינים, מינרלים, פיטו-כימיקלים, אנטי אוקסידנטים וסיבים - - - במזון.
<שלמה סלע: אנחנו מנסים לבדוק מהי הפעילות הביולוגית או הרפואית שלהם, מתוך כוונה לטפח בהמשך זנים שיכילו מרכיבים כאלה בצורה עשירה יותר.
<שלמה סלע: השני הוא שהולכים לכיוון מזון פונקציונלי שיתאים לאוכלוסיות ספציפיות.
<שלמה סלע: הנושא האחרון שאני אציג כאן הוא "תוצרת חקלאית – בריאות ומיקרוביום", מיקרוביום אם לא כולם שמעו עליו הוא נושא שנכנס בשנים האחרונות והוא נמצא בחזית המחקר.
<שלמה סלע: מיקרוביום הוא אוכלוסיית החיידקים שנמצאת בנישה מסוימת, למשל מיקרוביום של מערכת העיכול של האדם.
<שלמה סלע: עבודות של חוקרים בעולם ובארץ הראו שאוכלוסיית החיידקים במערכת העיכול שלנו משפיעה על הבריאות שלנו.
<שלמה סלע: משפיעה על השמנה, למשל, משפיעה על התנהגות ולכן, חקר הרכב קבוצת החיידקים וההשפעה על הרכב אוכלוסיית החיידקים הוא מאד חשוב.
<שלמה סלע: אנחנו בוחנים כיצד משפיעה תוצרת חקלאית שמכילה חיידקים על פניה, כשמרבית החיידקים הם חיידקים שאנחנו קוראים להם חיידקים טובים, לא חיידקים גורמי מחלה, כיצד משפיעה אכילת התוצרת החקלאית על הרכב המיקרוביום וכאן אני רוצה להציג את המושגים של הפרו ביוטיקה, איך התוצרת החקלאית מעודדת במערכת העיכול שלנו, או של בעלי החיים, את שגשוג החיידקים הטובים, חיידקים שמשפרים את הבריאות שלנו, או במושג של פרוביוטיקה, כיצד החיידקים שאנחנו אוכלים משפיעים על הבריאות שלנו.
<שלמה סלע: אני רוצה לסיים ולהגיד שהעתיד הוא מזון מותאם אישית, גם מבחינת הרכב כימי של המזון עצמו, של ויטמינים, של הנוטריינטים וגם מבחינת הרכב החיידקים שאנחנו אוכלים במזון.
אורי מקלב: תודה רבה פרופ' שלמה סלע.
אורי מקלב: לפני שנעבור לד"ר חיה פרידמן, אני בכל אופן, ברשותך, מבקש לשאול אותך שאלה שאני יודע שהיום, מתעניינים בה הרבה.
אורי מקלב: הציבור גם מודע יותר וגם התקשורת מתייחסת יותר לכל הנושא ששמעתי שדיברתם כאן על נושא של זיהומים.
אורי מקלב: חשבתי שאני שואל שאלה שהיא יותר מן המבט שלי אבל יכול להיות שזו שאלה שעוד הרבה חושבים כמוה.
אורי מקלב: הסיבה שהיום אנחנו יותר דנים בזה על סדר היום, האם היא בגלל שאנחנו שקופים יותר, בגלל שאנחנו היום חשופים יותר, כל אחד כמעט כל אזרח מחזיק תחנת טלוויזיה אצלו במכשיר, הוא נהיה שדרן והוא יכול לייצר תמונות ויש מודעות, היום זה בקלות נעשה ואי אפשר לעבוד במחשכים או שבאמת אנחנו פחות ופחות עמידים, שיש פחות עמידות לזיהומים וזה לא משנה כרגע אם זו סלמונלה או משהו אחר אבל זה מה שעכשיו היה בתקשורת, כשמצד אחד, אמרה לי מנהלת הוועדה שאתם דיברתם על כך שלמשל, הציבור צריך לדעת להפריד בין קרש החיתוך לבשר ועוף לבין זה של הירקות, בגלל שזה מקום שצובר ודווקא היום, כשאנחנו מנגד משתמשים בחד פעמי יותר או נראה על פניו בחומרים שהם פחות סופגים ולא כמו קרש חיתוך מעץ אלא משטחים שהם הרבה פחות צוברים, כך זה נראה בכל אופן, מהן הסיבות לכך?
אורי מקלב: היום אנחנו שומעים ומודעים ליותר התמודדויות בנושא זיהומים אז אתה גם יכול לתת לי תשובה שפעם היה אפשר כי אף אחד לא ידע והיום יודעים הכול, זו גם תשובה.
<שלמה סלע: אני חושב שאתה הזכרת את מרבית הדברים בשאלה שלך.
<שלמה סלע: אני לא יודע אם אתה היית בחלק שדיברתי על הסיבות השונות והזכרתי שיש למשל, גלובליזציה של הסחורות, העברה של סחורה חקלאית מארצות עם הרגלי תברואה שהם ברמה מסוימת לארצות מפותחות יותר בהן יש הרגלים אחרים והתוצרת החקלאית עלולה לקחת אתה גם - - -
אורי מקלב: פעם היינו שם.
<שלמה סלע: אנחנו השתפרנו.
<שלמה סלע: הנושא של תברואה הוא נושא בסיסי, איכות המים, מערכות ביוב וכו' ובאמת בארצות המפותחות הבעיה הזאת לא קיימת אבל יש הגעה מארצות עם הרגלי תברואה אחרים.
<שלמה סלע: הנושא של שינויים בסוג המזון שאנחנו מכינים ואני תיארתי את זה, יש היום מזונות חדשים שהם מוכנים לאכילה, שלא היו בעבר, שהם רגישים יותר לזיהומים, כי הם עשירים בנוטריינטים שטובים גם לחיידקים ולא היו בעבר.
<שלמה סלע: אין היום דרך לחטא באופן מוחלט את המוצרים הללו וכמובן, חלקים גדולים יותר באוכלוסייה הם אנשים מבוגרים יותר, האוכלוסייה מתבגרת ומערכת החיסון חלשה יותר, יש בה חולים שמטופלים בתרופות שפוגעות במערכת החיסון, למשל.
<שלמה סלע: כל אלה וכמובן התקשורת שהיא היום הרבה יותר ערה וקשה להחביא את הדברים הללו.
אורי מקלב: תודה, תודה פרופ' סלע.
אורי מקלב: אנחנו מקדמים בברכה את הכלה שהגיעה.
אורי מקלב: אתה רוצה להגדיר את עצמך חתן או כלה?
איתן ברושי: אני תמיד - - - מזוהה עם החתן.
אורי מקלב: החתן של היום הזה, איתן ברושי, שציינו קודם את המעורבות שלך, ציינו - - -
אורי מקלב: גם בשמי וגם בשם הוועדה עצמה, הנהלת הוועדה, את המעורבות שלך, את האכפתיות שלך ואת הליווי שלך ליום הזה וגם לדיון הזה באופן מיוחד.
אורי מקלב: האם אתה רוצה עכשיו לדבר?
איתן ברושי: אל"ף, תודה.
איתן ברושי: בי"ת, בטח נאמרו פה כבר דברים ואני רוצה ליצור איזה חיבור.
איתן ברושי: היום הזה, שהקדשנו לחקלאות ולהתיישבות, הוא קודם כל הצדעה והוקרה לחקלאות הכי טובה בעולם אבל הוא גם יום של דאגה גדולה ממדיניות שגויה של השנים האחרונות, במיוחד בתקופה הנוכחית וכאן ידידי מקלב ואחרים - - -
אורי מקלב: ציינו, ציינו את הדבר הזה - - - על הקיום.
איתן ברושי: נכון ופה, שעוסקים במחקר ופיתוח, צריך לדעת ואמרתי את זה לראש הממשלה כשהוא דיווח על סיורו באפריקה ושיבחתי אותו על ההצלחה והוא שיבח את החקלאות ואמרתי לו: אתה מתגאה בהשקעות של ממשלות קודמות.
איתן ברושי: אז הוא אומר לי: ברושי, אני גם מהממשלה הקודמת.
איתן ברושי: אמרתי לו: קיבלת אבל בכל זאת, אם לא ישקיעו במחקר ופיתוח ותראו, מחר מתקיים דיון על תקציב משרד החקלאות והכפר בוועדת הכספים כחלק מדיון על תקציב 17'-18', מחר הכנסת תאשר בערב את תקציב 17'-18' בחוק ההסדרים ואנחנו יודעים שהתקציב הזה הוא תקציב חסר, בין היתר כנקמה של האוצר על חוסר הסכמה על רפורמות שאנחנו לא - - - ברפורמות של האוצר.
איתן ברושי: בתקציב הזה יש פחות מדי כסף למחקר ופיתוח, פחות מדי לעוד דברים אז פה לפחות אני רוצה להיעזר גם במקלב ובחברים נוספים מהקואליציה ואני קורא גם לכם להיות ערניים.
איתן ברושי: מציגים בדרך לאודיטוריום את המו"פים, אם לא יהיה תקציב מחקר ופיתוח, אם לא יהיה תקציב למינהלת השקעות, אם לא יהיו תקציבים נוספים אז כל העסק הזה יּלך לאיבוד ולכן המאמץ שלנו פה, אנחנו באים מישיבה אחרת על תשתיות, אינני יודע מה כל אחד אמר אבל הבקשה שלי היא שהמו"פים לא ייפגעו.
איתן ברושי: שתהיה להם עוד יכולת לפתח.
איתן ברושי: בסוף החוכמה היא לפתח עם הידע של היום את המוצרים של מחר ואני חושב שהסכנה היא ברורה.
איתן ברושי: לכן אני קורא לכם, לחברים, לגלות ערנות.
איתן ברושי: מחר מתחילים הדיונים.
איתן ברושי: לא נוכל לאפשר לתקציב לעבור בלי מדיניות יותר ברורה, ראש הממשלה התחייב, יותר ברורה לגבי החקלאות וההתיישבות.
אורי מקלב: כיוונתי לדבריך וטרם קראת ואני אענה, הדברים שלנו תואמים.
אורי מקלב: קראת לי לעשות את זה, אנחנו באמת רואים בזה חובה.
אורי מקלב: אני גם נגעתי בנושא של הדימוי שלכם והממשלה יודעת להילחם בחקלאים אבל לא יודעת להילחם בפערי התיווך, בפערים האלה.
אורי מקלב: שם היא לא מוכנה ושם היא נהיית פתאום מאד עדינה ורפויה ורפוסה ובדברים אחרים אנחנו רואים פעילות יתר - - -
איתן ברושי: ממשלה שנותנת לרמי לוי להדליק משואה היא כנראה דואגת לסוחרים ולא ליצרנים.
אורי מקלב: אני לא נכנס לאנשים פרטיים אבל באופן כללי - - -
איתן ברושי: אנחנו קיבלנו חסינות, יכולים להגיד הכול.
אורי מקלב: זה נכון ואני אפילו סובר שהכותרת מדבריי לוקחת שהרגולציה, ההתנהלות של היום של המדינה היא פוגענית והרסנית מול החקלאים.
אורי מקלב: אני חושב שזה באמת ממצה ואנחנו חושבים לעשות שינוי וצריך - - - חלק מהתהליך או יאיץ את התהליך של השינוי בגישה ורואים את זה לפעמים.
אורי מקלב: אתה פעיל מאד - - - של מודעות, שרואים, יש איזה משהו כבר, השיח הזה הוא לא רק מגיע לחקלאים אלא מגיע לכלל חברי הכנסת ורואים שנעשה כאן משהו, מרגישים שנעשה כאן משהו לא טוב ועוול גדול מאד.
אורי מקלב: דיברנו כאן על זה שזו לא שאלה של מחיר, מה יותר זול.
אורי מקלב: דוגמה שאני הבאתי, אמרתי, נניח שהכי זול יהיה היום לייבא את כל הפירות והירקות שלנו מחוץ לארץ, הרבה יותר זול, האם נסכים לכך?
אורי מקלב: האם נוכל להבין - - - זה לא יכול להיות מציאותי ולא יהיה טעים כמו שלנו אבל - - -
איתן ברושי: העיקר שיהיו ארבעת המינים.
אורי מקלב: את זה אפשר להביא.
איתן ברושי: קודם כל - - -
אורי מקלב: את זה כבר אפשר להביא, זה לא נותנים - - - שם לא - - - ושם יש פתאום הקפדה אבל עזוב, נניח את זה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להמשיך בסדר היום ברשותך, הדוברת הבאה היא ד"ר חיה פרידמן, מנהלת המחלקה לחקר תוצרת חקלאית וחדשנות בתחום חיי מדף.
אורי מקלב: יש לָך כמה נושאים שאת רוצה לגעת בהם, בבקשה.
<חיה פרידמן: שלום לכולם.
<חיה פרידמן: אני רוצה קודם כל להראות לכם את הבעיות שקיימות בתוצרת חקלאית.
<חיה פרידמן: יש בעיה במחשב וחבל שאנחנו לא רואים את זה כי הסרט הזה מראה בצורה מאד יפה איך הפירות לאחר הקטיף הם יצור חי ונושם והם הולכים ומתכלים עם הזמן.
<חיה פרידמן: בעצם זאת אחת הבעיות שיש לנו בשימור של תוצרת חקלאית.
<חיה פרידמן: כל השנים התמודדנו עם זה במתן פתרונות לחקלאים בשאלה איך לטפל בתוצרת חקלאית ויש המון פיתוחים בתחום הזה, שמאפשרים שיווק של תוצרת חקלאית אבל אנחנו לא שוקטים על השמרים.
<חיה פרידמן: יש לנו פיתוחים חדשים ואנחנו מנסים לפרוץ דרכים חדשות וגם לפתח טכנולוגיות חדשות שגם יעזרו לחקלאים וגם יצליחו לפתח תעשיות חדשות.
<חיה פרידמן: תוצרת חקלאית שהיא חיה ונושמת בטמפרטורה גבוהה היא הולכת ומתכלה ואחת הדרכים לשמור אותה היא על ידי טמפרטורה נמוכה אבל יש הרבה פירות וירקות שהם רגישים לטמפרטורה נמוכה כמו שאתם רואים כאן, במנגו יש ב-5º הופעה של כתמים לעומת שימור של המנגו ב 12º.
<חיה פרידמן: אנחנו צריכים להתמודד עם הבעיה הזאת.
<חיה פרידמן: בעיה נוספת שאנחנו עדיין מתמודדים - - -
אורי מקלב: רגע, לא הבנתי אם 12º פותרים את הבעיה אז מה הבעיה עם 12º?
<חיה פרידמן: ב-12º משך החיים הוא יותר קצר.
<חיה פרידמן: אנחנו רוצים לעשות שילוב שבו גם יהיו חיים מאד ארוכים אבל גם לא לפגוע בתוצרת.
<חיה פרידמן: בעיה נוספת היא כמובן ההופעה של כל מיני פתוגנים על פני הפירות, שגם אותם אנחנו רוצים למנוע.
<חיה פרידמן: במחלקה אצלנו ובכלל בעולם, נוקטים בכמה גישות חדשניות לשימור התוצרת החקלאית ומהן הגישות?
<חיה פרידמן: קודם כל אנחנו רוצים לזהות את הפגמים בתוצרת החקלאית לפני שהם מופיעים, כדי שנוכל לטפל, לשנות, להוציא את זה מהאחסון - - -
אורי מקלב: הגנטיקה של הפרי?
אורי מקלב: את הגנטיקה אתם מחפשים?
<חיה פרידמן: לא, אנחנו לא בגנטיקה, אנחנו רוצים - - -
אורי מקלב: מחפשים את הבעיה בתוך תהליך הייצור?
<חיה פרידמן: אני ארחיב את זה.
<חיה פרידמן: תיכף אתן מספר דוגמאות לזה.
<חיה פרידמן: דבר נוסף הוא שאנחנו רוצים לפתח זנים שבסופו של דבר יהיו לתועלת החקלאי והצרכן בבית, שיהיו להם חיי מדף יותר ארוכים.
<חיה פרידמן: גם כאן אנחנו צריכים להבין את התהליכים שמתרחשים בפרי ובירק.
<חיה פרידמן: יש לנו גישה נוספת שמאד חזקה אצלנו במחלקה והיא שימוש בהדברה ביולוגית באמצעות פטריות וחיידקים טבעיים ואני תיכף ארחיב על זה בכמה מלים.
<חיה פרידמן: כמובן שאנחנו גם משתמשים בטיפולים ידידותיים, טיפולים פיזיקליים שונים ואני אתן ממש על קצה המזלג מספר דוגמאות לזה.
<חיה פרידמן: קודם כל לשאלה שלך.
<חיה פרידמן: כאשר אנחנו מאחסנים פרי ובמקרה הזה אנחנו רואים דוגמה של מנגו שהוא רגיש לצינה, אם אנחנו נאחסן אותו בטמפרטורה נמוכה הוא יחווה עקת קור.
<חיה פרידמן: עקת הקור הזאת תגרום לו לשינויים בשחרור של נדיפים מסויימים או ביצירה של חומרים שיש להם יכולת של פליטת אור באורכי גל שונים או בצורות שונות.
<חיה פרידמן: בעצם, החלום שלנו הוא שבסופו של דבר תהיה לנו היכולת לקלוט את השינויים האלה על ידי איזשהם סנסורים ועם אותם סנסורים אנחנו בסופו של דבר נוכל לשנות את תנאי האחסון.
<חיה פרידמן: או שאנחנו נקצר את האחסון, נוציא את התוצרת או אולי אנחנו רק נעלה את הטמפרטורה לזמן קצר ואחר כך נמשיך לאחסן ועל ידי כך אנחנו נאריך את חיי המדף של הפרי.
<חיה פרידמן: יש לנו כאן דוגמה, עבודה של חוקר אצלנו במחלקה, שבדק במנגו יצירה של נדיפים.
<חיה פרידמן: כמו שאתם רואים כאן, הוא שמר את המנגו בטמפרטורות שונות, לעומת מנגו שלא היה שמור בטמפרטורות כאלו אלא שהוא היה קטוף טרי.
<חיה פרידמן: אתם רואים שהנדיפים של אלה שהיו ב- 12º או בביקורת, היו מאד דומים, לעומת אלה שהיו ב-5º שיש להם נדיפים מסוג אחר, אוקסיליפינים, ואותם אנחנו היינו רוצים בסופו של דבר למדוד ואולי על סמך זה לשנות את אמצעי האחסון.
<חיה פרידמן: יש לנו כאן דוגמה נוספת של ספקטרוסקופיה, של פליטת אור.
<חיה פרידמן: גם פרופ' שלמה סלע הזכיר את השיטות האלו לפני כן.
<חיה פרידמן: יש לנו כאן דוגמה של קישוא שהוא ללא נזק וקישוא שיש לו נזקי צינה אחרי שהוא היה בקור תקופה מסוימת.
<חיה פרידמן: לוקח לו זמן לקישוא, עד שהוא מפתח את הנזקים האלה.
<חיה פרידמן: את הנזקים האלה אנחנו כבר רואים, ברגע שאנחנו רואים אותם המצב הוא כבר פאסה, זה כבר לא דבר שאנחנו רוצים להציל.
<חיה פרידמן: אנחנו רוצים להציל מהשלב שהפרי או הירק נכנס לקירור ולזהות את זה לפני שמופיע הנזק.
<חיה פרידמן: כאן יש לנו דוגמה של קישואים שהיו ב-7º מעלות שזו טמפרטורה של קור בשבילם, לעומת כאלה שהיו ב-14º ואתם רואים שיש לנו כאן שחרור של פוטונים של אור, שמקורם בשינויים כתוצאה מהטמפרטורה ואת השינויים האלה אנחנו בסופו של דבר רוצים לקלוט כדי למנוע בסופו של דבר את נזקי הצינה.
אורי מקלב: האם אלה פיתוחים לחקלאי או פיתוחים לעקרת הבית?
אורי מקלב: הקישואים עוברים דרך חדרי קירור או שזה מגיע ישירות מהשדה, או פחות או יותר מהשדה אליכם?
אורי מקלב: זה כאחד שאוכל רק קישואים שהם מבושלים כבר ולא יודע, לא מכיר את כל התהליכים.
<חיה פרידמן: בשלב ראשון הפיתוחים האלה יהיו כנראה לבתי אריזה או למקומות שבהם שומרים את התוצרת.
אורי מקלב: גם היום התוצרת החקלאית השוטפת עוברת דרך קירור ואחסנה?
<חיה פרידמן: רצוי שהיא תעבור דרך קירור.
אורי מקלב: אנחנו גם בשידור - - - הציבור גם אחר כך, גם מי שעכשיו עובד ולא יכול להסתכל אבל האנשים האלה מתעניינים, לא מעט אנשים במדינת ישראל הם אחרי זה - - - מגיעים לדיונים שהיו, שואלים שאלות ומציעים תשובות.
אורי מקלב: לכן גם כשאנחנו מדברים על דברים שהם ברורים מאליהם, יש אנשים שמתעניינים.
אורי מקלב: מעניין איפה היעד שלכם.
אורי מקלב: האם היעד שלכם הוא חקלאים או שיש לכם הזמנה של נושא?
אורי מקלב: איך אתם יודעים מה לבחון?
אורי מקלב: בגלל שחקלאים פונים אליכם?
אורי מקלב: איך מתחיל התהליך?
<חיה פרידמן: שאלה מצוינת.
אורי מקלב: האם חקלאים פונים אליכם או שיש מישהי שפונה לד"ר פרידמן ואומרת: תשמעי, אני - - - לבית אבל המלפפון לא מחזיק טוב, הבת שלי או אימא שלי הייתה מחזיקה את זה בבד, אחותי שמה את זה בניילון, ההוא אומר: לא, תשימו את זה חשוף בנייר, ואז את אומרת: אני רואה שיש בעיה, נעשה על זה מחקר ונחליט איך באמת הדרך הכי טובה לעקרת הבית לשמר, וזה גם נקרא חיי מדף כי ברור שזה משפר.
אורי מקלב: אם בבית זה נשמר יותר אז אולי צריך פחות ירקות אבל האדם מוכן לשלם על זה יותר, על משהו שהוא קונה יותר או כשהוא יודע שהוא יכול לשמר את זה יותר או להשתמש בזה יותר, מאשר דברים שהם מאבדים.
אורי מקלב: אתן לך דוגמה, אני לא רוצה להאריך, אתן לך דוגמה, אני כבר הרבה זמן לא אכלתי תאנים.
אורי מקלב: בגלל שאני כבר לא - - - שמעתי.
<חיה פרידמן: גם על זה אנחנו עובדים.
<חיה פרידמן: ה-MCP שהזכרנו קודם לכן מאד עוזר לתאנים האלה ויכול להיות שזה יהיה הפתרון.
<חיה פרידמן: אני חייבת לומר שיש עדיין איזשהו פער בין הפיתוחים שאנחנו מפתחים לבין היישום שלהם.
<חיה פרידמן: אני פה בחרתי להראות דברים במיוחד בשקופיות הראשונות ובשקופית האחרונה אתם תראו דברים שיותר קרובים ליישום, אבל פה יש לנו עדיין - - -
אורי מקלב: תהליך.
<חיה פרידמן: אלה רק פיתוחים שאנחנו חושבים שהם יכולים - - -
אורי מקלב: מעניין אותנו לראות מה הצלחתם.
<חיה פרידמן: זאת החדשנות.
<חיה פרידמן: זאת אומרת, זה בסופו של דבר החדשנות.
<חיה פרידמן: עובדה שאנחנו מצליחים לשווק פירות וירקות ואחת הסיבות העיקריות לזה שיש לנו פירות וירקות בכלל בעולם, שאנחנו יכולים לשנע אותם מארץ אחת לארץ שניה, זה הכול בגלל פיתוחים שהיו.
<חיה פרידמן: פיתוחים גנטיים, פיתוחים של אחסון, יש המון דברים שכבר נעשו וקיימים, שמאפשרים היום את המסחר בתוצרת חקלאית טרייה, כי - - -
<הרצל אבידור: בארץ אנחנו יכולים לספק - - - תוצרת כל השנה, אנחנו לא צריכים כמעט שום יבוא.
אורי מקלב: אולי בגלל היצוא.
<חיה פרידמן: נכון, אבל אנחנו רוצים - - -
<הרצל אבידור: זה יכול לקחת - - -
<חיה פרידמן: אנחנו רוצים אולי לשווק החוצה - - -
אורי מקלב: נכון אבל המחקר יכול לעזור לייצוא שלנו.
<חיה פרידמן: המחקר יכול לעזור לייצוא ויש לנו יצוא בהחלט מכובד.