GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רות להב: כלומר, בסופו של דבר את יכולה להקצות לבניין שקיבל שני כוכבים, כוכב אחד, כמות של אנרגיה ויותר מזה אתה לא מקבל.
<רות להב: ואם אתה לא מקבל יותר אנרגיה אז הוא מאוד מאוד יתאמץ - - -
יעל כהן-פארן: טוב זו כבר רמה אחרת שאנחנו לא נמצאים בה של הקצאת אנרגיה למבנה או לדייר.
יעל כהן-פארן: אני רוצה להודות מאוד לכל המשתתפים.
יעל כהן-פארן: תראו, ענף הבנייה הירוקה בעולם- - - שמענו כאן גם מכמעט כל הבעלי עניין והשותפים לנושא שאנחנו רואים שהעולם הולך בכיוון של בנייה ירוקה וישראל, לצערנו, עדיין מדשדשת מאחור.
יעל כהן-פארן: אין לנו מספיק ראייה אסטרטגית.
יעל כהן-פארן: אנחנו רואים את התפתחות עולם הבנייה מתוך הסתכלות של כמה יחידות בינוי פשוט לעשות דיל, לבנות כמה שיותר, אבל לא על איכות הבנייה ועל החיים של אלה שחיים ויחיו הרבה מאוד שנים בתוך הבניינים.
יעל כהן-פארן: יש מעט מדיי מדיניות ומעט מדיי תמריצים ואני דווקא רואה את תנופת הבנייה שיש בישראל כהזדמנות.
יעל כהן-פארן: ונציג מנהל התכנון, שלא נשאר אמנם עד סוף הדיון, אני מקווה שהוא יקח את זה הלאה.
יעל כהן-פארן: ואני בוודאי אפנה עם זה הלאה גם לראשי מנהל תכנון ולשר האחראי עליו, שר האוצר, שיש פה הזדמנות להוריד את יוקר המחייה.
יעל כהן-פארן: הזדמנות שאם נפספס אותה אנחנו נפספס פה הזדמנות ענקית לשנות את הבסיס של צריכת האנרגיה במדינת ישראל שהיום וגם בעתיד אלה הבניינים.
יעל כהן-פארן: אנחנו מבינים שתקן בנייה ירוקה נוגע לעוד נושאים, אבל אני באמת חושבת, וזה גם המקום של הוועדה הזאת, שנושא של חסכון באנרגיה במבנים ומבנים עם דירוג אנרגטי נמוך שצורכים פחות אנרגיה ובשאיפה מאופסי אנרגיה זה צריך להיות יעד ממשלתי שהולכים אליו ולא מהססים לגביו ורואים את היתרונות הלאומיים שלו.
יעל כהן-פארן: ישראל מחוייבת בהפחתת פליטות גזי חממה.
יעל כהן-פארן: אנחנו כבר היום יודעים שאנחנו לא מתקרבים לעמוד ביעדים שלנו באנרגיות מתחדשות שהן 10% בשנת 2020 ואנחנו עומדים היום על 2% או 2.5% בשנת 2017.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לתקן את זה.
יעל כהן-פארן: והתיקון הזה יכול לבוא מהבנייה.
יעל כהן-פארן: והבנייה שמאושרת היום בעיני, אם היא לא תלך בכיוון הזה, אנחנו באמת נמצא את עצמנו גם בעוד שלוש-ארבע שנים ובטח בעוד 10 ו-20 שנה עם צורך בהקמה של הרבה מאוד אמצעי ייצור של אנרגיה שהיום יכולים להתייתר.
יעל כהן-פארן: ובסופו של דבר לשם אנחנו צריכים ללכת, לשם הממשלה צריכה ללכת.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שגם בתחום של תחבורה היום התפיסה התכנונית לא חושבת בכלל על - - - אוקיי, מקימים בניינים, מקימים שכונות, כל התכניות הותמ"ליות לא חושבות על איך אנשים אחר כך ייצאו ויכנסו משם.
יעל כהן-פארן: אז חוסכים לאנשים אולי כמה מאות אלפי שקלים בבנייה.
יעל כהן-פארן: אחר כך הם צריכים שתי מכוניות.
יעל כהן-פארן: כל מכונית מעבר לאחת היא עוד בערך משכנתא או מה שהם חסכו במשכנתא הרבה פחות מההוצאה על המכונית הנוספת.
יעל כהן-פארן: וזה העדר תכנון.
יעל כהן-פארן: הציגה כאן קודם הילה ביניש מהמועצה לבנייה ירוקה את כמויות המכוניות.
יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים ש-400 אלף המכוניות שנכנסו לישראל ב-2016 היו הפתעה לכולם.
יעל כהן-פארן: הן העלו את התמ"ג שלנו ב-10% מעל מה שבנק ישראל צפה מ-3.5 ל-3.8, את זה אמרה לנו קרנית פלוג בוועדת כספים בסיכום שנת 2016.
יעל כהן-פארן: הם לא צפו כל כך הרבה מכוניות, מאיפה זה מגיע?
יעל כהן-פארן: מזה שאנשים חייבים.
יעל כהן-פארן: הם עוברים למקומות שאין להם איך לצאת מהם.
יעל כהן-פארן: אז אחר כך הם גם תקועים בהם בפקקים אבל זה עדיף מאשר ללכת ברגל.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר, אני רוצה לצאת מהוועדה כאן היום עם קריאה למשרדי הממשלה, גם אלה שישבו כאן מסביב לשולחן וגם אלה שלא היו בדיון.
יעל כהן-פארן: גם אגף התקציבים של משרד האוצר צריך לתת פה את הדעת על איך אנחנו מכניסים את הבנייה הירוקה ואת הבנייה חוסכת האנרגיה לתוך הליכי הבנייה של ישראל, קוד הבנייה של ישראל, בצורה שתאפשר את ההפתחות של התחום הזה שאנחנו שומעים שנכון, עדיף 40 בניינים משניים אבל אנחנו רוצים לראות את האלפים, אלפי בניינים מוקמים היום וכולם יצרכו המון אנרגיה אם אנחנו לא נעשה את הצעדים הנכונים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכולם, ואנחנו נהיה בקשר בהמשך הדיון, תודה.
יעל כהן-פארן: צהריים טובים לכולם.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת ופיקוח ומעקב אחר יישום החלטות ועידת פריז.
יעל כהן-פארן: הסכם פריז נחל עדנה בשבועות האחרונים, דווקא לא בהקשר כל כך חיובי מצד אחד, שנשיא ארצות הברית הודיע על ההחלטה שלו לפרוש מההסכם ב-1 ביוני.
יעל כהן-פארן: התגובות בעולם היו, בעיניי, מחממות את הלב, מבחינת המחויבות של כמעט כל המדינות, כמובן כל אירופה וסין ומדינות מרכזיות אחרות.
יעל כהן-פארן: סין היום היא הפולטת הגדולה ביותר בעולם מבחינת פליטות גזי חממה והן ממשיכות להיות מחויבות להסכם פריז וההצהרות היו באמת מכל הכיוונים, ביקורת על הנשיא טראמפ ומחויבות להסכם פריז.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שהנשיא טראמפ יחזור בו ושנראה את ממשלת ארצות והברית ואת הממשל בארצות הברית כן ממשיך את המחויבות להפחתת פליטות גזי חממה ולכל שאר הנדבכים שקשורים להסכם פריז.
יעל כהן-פארן: כאן בישראל, אני גם חייבת לציין לטובה את שרי הממשלה, גם שר האנרגיה, גם השר להגנת הסביבה, שהביעו מחויבות להמשך, המחויבות של ישראל היא בלתי מעורערת להסכם פריז, וזה חשוב מאוד.
יעל כהן-פארן: זה נאמר גם ברשתות חברתיות לתקשורת וגם למליאה, לפני שבוע, בעקבות הצעה לסדר שעלתה על הנושא של פרישת ארצות הברית מהסכם האקלים והשר אלקין, בתשובתו במליאה, חזר והדגיש את מחויבות ישראל להסכם האקלים, את ההזדמנויות שיש לישראל מכל המהלכים הבינלאומיים.
יעל כהן-פארן: בעיניי זה היה מאוד חשוב, זאת הייתה הצהרה מאוד חשובה.
יעל כהן-פארן: אני לא רואה את ישראל פורשת לאחור, להיפך, היא צריכה להיות גורם מדרבן לארצות הברית לחזור לשולחן.
יעל כהן-פארן: אבל היום התכנסנו בשני נושאים, אנחנו נפתח עם הצגה, כמו שאני, אגב, אמשיך בוועדה הזאת, שתתכנס כנראה גם בחודש הבא, על עדכון המצב, באמת מעקב.
יעל כהן-פארן: ישראל מחויבת להסכם האקלים ויש לה תכנית מה היא עושה ממנה, איפה דברים מתקדמים, היכן הם לא מתקדמים, זה יהיה החלק הראשון של הדיון.
יעל כהן-פארן: החלק השני, שאני יודעת שרבים מהנוכחים כאן הגיעו אליו במיוחד ואני בהחלט אתן לו מקום מרכזי בדיון, זה נושא גזי קירור, נושא חדש שנכנס בעקבות חתימה על אמנה אחרת, אמנת קיגאלי, שהיא בעצם המשך של אמנת מונטריאול להפחתת הפגיעה באוזון, הקשר הוא שמצאנו פתרון לחור באוזון, אבל הפתרון הזה פוגע באטמוספרה ויוצר אפקט חממה מאוד גדול, אז עכשיו צריך לפתור את שניהם.
יעל כהן-פארן: הפתרון הוא בגזי קירור חדשים, שעליהם נדון כאן היום, כי הם מכניסים את מדינת ישראל לאתגרים חדשים בתחום מיזוג האוויר, שמה לעשות, אנחנו לא חיים בלעדיו כל כך במדינת ישראל שהולכת ומתחממת.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לציין את התאחדות קבלני מיזוג האוויר, אני מקווה שאמרתי את השם נכון, שהעלו, לא רק העלו את הנושא בפניי, הם העלו אותו אפילו כאן בוועדה, באחד הדיונים הראשונים של הוועדה הזאת, העלו בכלל את הנושא של גזי הקירור וההשפעה שלהם כגז חממה מאוד חזק, וזה עוד היה לפני הסכם רואנדה שנחתם באוקטובר 2016.
יעל כהן-פארן: בקיצור אנחנו נגיע לזה בחלק השני של הדיון, מאוד מאוד לעומק ונשאל איפה נמצאת המדינה במוכנות למעבר הזה.
יעל כהן-פארן: נפתח בנציג המשרד להגנת הסביבה, גיל פרואקטור, שאחראי על התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה.
יעל כהן-פארן: הוא יעביר את הדיווח שישראל דיווחה לאו"ם לפני כחודש, כשהוועדה התכנסה ב-17 במאי.
יעל כהן-פארן: הם היו ממש בדרכם הביתה מהכינוס של המסגרת של האמנה בה דווח לאו"ם על מה ישראל עושה.
<גיל פרואקטור: אני אתחיל ואני אגיד שבעצם פה אנחנו עכשיו נציג את הדוח שהצגנו ועברנו עליו גם ביקורת בינלאומית, זאת אומרת תהליך בקרה בינלאומית באו"ם, הצגנו את זה לפני כחודש.
יעל כהן-פארן: זה דוח ראשון שישראל מדווחת מאז שהיא חתמה על הסכם פריז?
<גיל פרואקטור: נכון מאוד, זה הדוח הראשון, זה נקרא (biennial update report, זה הדוח הדו שנתי הראשון של ישראל ובעצם אנחנו מחויבים מדי שנתיים להגיש דוח כזה לאו"ם ולעבור עליו תהליך ביקורת מקיף, ממש ירידה לפרטים של מומחים ממדינות שונות בעולם וזה כחלק מהמחויבות שלנו במסגרת הסכמי פריז.
<גיל פרואקטור: אני אתחיל בזה שאני אציין כמה נתוני מקרו כדי להבין איפה ישראל נמצאת ולאן היא הולכת מבחינת הכלכלה ומבחינת פליטות גזי החממה שלנו.
<גיל פרואקטור: אז אנחנו יודעים וכולנו מודעים לזה שבעצם אוכלוסיית ישראל עולה בקצב יחסית מהיר, או בוא נגיד ככה, המהיר ביותר בקרב מדינות ה-OECD.
<גיל פרואקטור: במקביל, ולשמחתנו, ה-GDP שלנו, זאת אומרת התוצר הלאומי שלנו, הפעילות הכלכלית שלנו גם כן עולה בקצב מהיר יחסית.
<גיל פרואקטור: אם אנחנו נסתכל על הגרף הימני אנחנו נראה שעל אף שהייתה עלייה, מתונה, אבל עלייה בפליטות גזי החממה שלנו יש לנו ירידה בעצימות פליטות גזי החממה שלנו ביחס לתוצר כלכלי, GDP.
<גיל פרואקטור: ההפרדה הזאת, ה-decoupling, הניתוק הזה, מחויבותנו היא בעצם להעמיק את ה-decoupling הזה ובסוף להביא למצב שגם הפליטות האבסולוטיות של ישראל יירדו.
<גיל פרואקטור: זה בהחלט דבר שאנחנו צריכים לשאוף אליו.
<גיל פרואקטור: אני אבוא ואגיד מעבר לזה שכשאנחנו מסתכלים בעולם ולאחרונה, כמו שציינתי, לפני חודש, בעולם יש תהליך שמדינות שונות ויותר ויותר כאלה מציגות גם יעדים לטווחים ארוכים וגם תכניות למעבר לכלכלה דלת פחמן.
<גיל פרואקטור: זה הדבר שאנחנו צריכים לשאוף אליו על מנת בסופו של דבר להביא לכך שאנחנו נהיה כלכלה שהיא תחרותית והיא פחות מזהמת וצורכת פחות אנרגיה, והדבר הזה יאפשר גם לנו, ככלכלת מוטת יצוא, גם לשמור על התחרותיות שלנו בעתיד.
<גיל פרואקטור: כשאנחנו עושים מה שנקרא דריל דאון, מסתכלים על מקורות הפליטה השונים במשק אז באופן לא מפתיע, גם היסטורית וגם לעתיד לבוא, משק החשמל הוא האחראי המרכזי על פליטות גזי החממה, למעלה מ-50%, אני תיכף אתמקד בו, אבל סקטורים נוספים, תחבורה, למעלה מ-20% ולאחר מכן תעשייה, כמעט 15% מהפליטות שלנו של גזי החממה שלנו.
<גיל פרואקטור: אני אבוא ואגיד שגזי קירור, שזה הנושא המרכזי בדיון היום, הם נמצאים פה בכל אחד מהסקטורים האלה, ובעיקר במבנים ותעשייה כי הם משמשים למבנים ולקירור, וזה להמשך הדיון היום כאן.
<גיל פרואקטור: כשאנחנו מסתכלים על סקטור החשמל אנחנו רואים שישנו שינוי מאוד משמעותי, אני אגיד אפילו מהפך, שזה בעצם תוצר של פעילות מאוד מאוד מאוד אינטנסיבית, אני לא יכול להמעיט במילים האלה, של המשרד להגנת הסביבה ולאחר מכן, בשיתוף וביחד עם השותפים שלנו במשרד האנרגיה, בראש ובראשונה, וגם שותפים אחרים, כמובן רשות החשמל, משרד האוצר, על מנת להביא למצב שאנחנו הופכים את הפחם מגורם מרכזי, זאת אומרת דלק מרכזי, כך זה היה ב-2010, והופכים אותו בהדרגה לגורם מינורי, ואנחנו רוצים לראות שייעלם לחלוטין בעתיד הלא רחוק מבחינת התמהיל בייצור של החשמל.
<גיל פרואקטור: אז אם אנחנו מסתכלים ב-2010, למעלה מ-50%, כשני שליש, מייצור החשמל הגיע מפחם ואנחנו רואים שזה ירד לבערך שליש ב-2016.
<גיל פרואקטור: ופה אני אגיד שאם אנחנו נצליח, ביחד עם משרד האנרגיה ורשות החשמל ומשרד האוצר, להגיע להחלטה ליישום והחלטת ממשלה שתגדיר מתווה לסגירה של יחידות 1 עד 4 ולהפחתת השימוש בפחם בשאר היחידות הפחמיות אנחנו נשיג בעצם את התרומה המשמעותית ביותר להפחתת גזי חממה ובעצם בהדרגה להיעלמות של הפחם כדלק מרכזי שעליו משק האנרגיה של ישראל נשען.
יעל כהן-פארן: כן, זה אחד הנושאים שדנו עליהם רבות כאן בוועדה ואנחנו עדיין ממתינים לשמוע מתי תעבור החלטת הממשלה שכבר עקרונית הוצהר עליה באוגוסט, לסגור את 1 עד 4, אבל עדיין אין החלטה.
יעל כהן-פארן: בוא נתקדם קצת, גיל.
יעל כהן-פארן: אתה נותן טיפה רקע וזה בסדר גמור, אבל אנחנו רוצים לדעת על הפעולות שנעשו כבר.
<גיל פרואקטור: עוד ארבע דקות ואני אסיים.
<גיל פרואקטור: אנחנו בעיצומו של תהליך להקמה של מערך MRP, מה שנקרא ניטור, מעקב, בקרה ודיווח על פליטות גזי החממה של ישראל, זה מערך מורכב שמבוסס על סטנדרטים בינלאומיים ובאמצעותו אנחנו נבצע גם בשורה שתתגבר את השקיפות בציבור על כלל פעולות הממשלה שתורמות להפחתת גזי חממה ולכל יעדי המשנה שיש לנו.
<גיל פרואקטור: אם אנחנו ניישם את היעדים שלנו לשנת 2030 וגם לשנת 2025 אנחנו, כמו שאתם רואים, נפחית את פליטות גזי החממה שלנו לכ-81 מיליון טון, או 7.7 טון לנפש.
יעל כהן-פארן: זה עדיין יותר מהיום.
<גיל פרואקטור: לא, זה הרבה פחות מהיום, היום אנחנו עומדים על 9.3 טון לנפש.
יעל כהן-פארן: לא לנפש, אני מדברת על הסך הכול.
<גיל פרואקטור: נכון, את צודקת.
<גיל פרואקטור: בתרחיש עסקים כרגיל אנחנו צפויים לעלות דרמטית ל-105 טון ואם ניישם את כלל הפעולות של הממשלה ואת היעדים נגיע ל-81 טון לנפש.
<גיל פרואקטור: התכנית בעצם מבוססת, אותה תכנית שעברה בהחלטת הממשלה באפריל 2016, על שורה של אמצעים שהם מתחלקים בין התייעלות אנרגטית, הפחתת שימוש בדלקים, אמצעים בתחבורה, אנרגיה מתחדשת ואמצעים נוספים, כולם יובילו אותנו לעמידה ביעדים הלאומיים.
<גיל פרואקטור: ואם אנחנו רק כמעט ונסיים, שקופית לפני אחרונה, הזכרתי כבר את הנושא של סגירה של יחידות 1 עד 4, זה נושא קריטי.
<גיל פרואקטור: מכרזים תחרותיים שכבר פורסמו,, 235 מגה וואט, פורסמו על ידי רשות החשמל, סגירה של תעריף 19.9 אגורות, זה משהו מאוד משמעותי.
<גיל פרואקטור: זאת פעימה ראשונה, אנחנו רוצים לראות יישום מלא.
<גיל פרואקטור: על מנת שנוכל לעמוד ביעד הראשון שלנו, 10% ייצור אנרגיה מתחדשת בשנת 2020, אנחנו חייבים להגביר את הקצב של המכרזים התחרותיים האלה.
<גיל פרואקטור: בעוד שלושה חודשים אנחנו רוצים לראות פעימה נוספת, וכך הלאה, עם תעדוף לגגות, שזה המשאב היחיד שגדל בהקשר הזה, כי שטח הגגות בישראל גדל, השטח הכללי לא גדל, אלא להיפך, הוא מצטמצם.
<גיל פרואקטור: והתייעלות אנרגטית עם אמצעים משקיים וכלכליים נוספים.
<גיל פרואקטור: על זה אני לא אדבר, תכנית לאומית להסתגלות, כי זה לא הנושא שלנו, והשקופית האחרונה, חשוב מאוד שלא נשכח את תעשיית הקלינטק הישראלית, אנחנו חייבים לראות תקציבים שהיום לא קיימים וחייבים לראות תכנית לאומית ליישום ההזדמנויות המטורפות שיש בעולם בסיוע לתעשיית הקלינטק הישראלית להגיע למיצוי הפוטנציאל העצום שלה ולהפוך בסופו של דבר את ישראל לבטא סייט.
יעל כהן-פארן: תודה, גיל.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר, אני אומרת את זה עם הרבה כבוד אליך וזה לא אישי, אבל אני מופתעת שהדיווח הוא כל כך כללי.
יעל כהן-פארן: יכול להיות שבאיזה שהוא דוח כן העברתם רזולוציה יותר מפורטת של הפעולות שנעשו ואיפה אנחנו עומדים ביחס למה שהיינו אמורים לעמוד באמצע 2017 כדי לעמוד בתכנית הכללית עד 2030.
יעל כהן-פארן: לפחות במצגת שהצגת, שהיא מציגה את הנושא בצורה מאוד יפה בכלליות שלו, אבל אני ציפיתי לדיווח של איפה אנחנו עומדים, כמה התקדמנו, האם אנחנו ב-70% ממה שרצינו להיות?
יעל כהן-פארן: ב-20% או ב-100%?
יעל כהן-פארן: אני מבינה שכרגע אתם עוד לא יכולים לתת את התשובות האלה, וזה בסדר, אני רק חייבת להביע את הביקורת הזאת.
<גיל פרואקטור: אז אני רק אגיד, ברשותך, משפט אחד, שיש לנו דוח, כתבנו אותו, אנחנו מחויבים לדווח לממשלה, יש לנו את כל הפרטים, מצגת מוכנה, דוח מוכן, אנחנו, כמו שאמרתי, נדרשים להציג את זה לממשלה ולכן - - -
יעל כהן-פארן: לממשלה לפני הכנסת?
<גיל פרואקטור: בדיוק, ולכן מאחר שזה נדחה מספר פעמים, ההצגה לממשלה, אנחנו נאלצנו לא להציג את זה גם בפורום הזה, אבל - - -
יעל כהן-פארן: אני מבינה, אז אני מאוד מקווה שבדיון הבא, שיהיה ביולי, תוכלו להציג את זה.
יעל כהן-פארן: אני מאוד מקווה שהמספרים יותר קרובים ל-80% ביצוע מאשר ל-30% ביצוע, אבל אני לא יודעת.
יעל כהן-פארן: הרי זאת המטרה של הוועדה הזאת ואני קצת גם חושבת שעם כל הכבוד, נכון שצריך לדווח לממשלה, בינתיים הם דוחים כל פעם את הדיון, אז תבואו ותדווחו לכנסת.
יעל כהן-פארן: זאת לפחות בקשתי.
יעל כהן-פארן: אני רוצה כן לשאול כאן
יעל כהן-פארן: את הנציגים שנמצאים כאן ממשרדי הממשלה השונים, שלא את כולם אני כאן רואה, אולי אתם בשורה השנייה, ממשרדי הכלכלה והאוצר, יש לי כמה שאלות ספציפיות לגבי הדיווח שכן היה כאן לפני חודש, ב-17 במאי, לברר איפה הדברים עומדים, דברים שבאותה ישיבה אמרתם 'עוד שבועיים', 'עד סוף החודש', אז יש לי כמה שאלות ספציפיות.
יעל כהן-פארן: יש כאן מישהו ממרכז ההשקעות, משרד הכלכלה?
יעל כהן-פארן: דוד אסף רשום לדיון.
יעל כהן-פארן: לא הגיע?
יעל כהן-פארן: מישהו אחר?
<זאב ברל: אני נציג משרד הכלכלה היום, זאב ברל.
יעל כהן-פארן: אוקיי, זאב.
יעל כהן-פארן: בדיון הקודם, עם דוד אסף, הייתה התדיינות לגבי אורך הזמן שבו נבחנות הבקשות למענקים, דובר על אותם 75 מיליון מענקים לפרויקטים ושהגיעו 110-120 בקשות והוא פירט את אורך הזמן ובערך באוגוסט אולי תתכנס הוועדה לדון, אז אני שאלתי האם לא ניתן בכל זאת לזרז את הדברים קצת יותר מהר כדי שנתחיל לראות התייעלות, נתחיל לראות התקדמות.
יעל כהן-פארן: אז האם יש איזה שהיא התקדמות בהקשר הזה?
<זאב ברל: אין לי דיווח ספציפי, אם כי מטבעם של דברים כולם מכירים את הסיטואציה שהיום קצב הבקשות והאטרקטיביות של החיבור לגז הטבעי הוא כפי שהוא היום, מכל הסיבות הידועות.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת עדיין לוחות הזמנים הם חמישה חודשים מינימום עד שנראה משהו זז?
יעל כהן-פארן: אנשים הגישו את הקולות הקוראים ב-1 באפריל, אם אני זוכרת נכון, או תחילת אפריל, לא משנה התאריך המדויק, והם לא יקבלו תשובות עד אוקטובר?
יעל כהן-פארן: משהו כזה?
יעל כהן-פארן: אתה מכיר את לוחות הזמנים, גיל?
<גיל פרואקטור: של המענקים?
יעל כהן-פארן: של המענקים.
<גיל פרואקטור: לא, הדד ליין היה לפני זה ואנחנו מעריכים שעד סוף יולי כל כתבי האישור יישלחו לכל היזמים בהיקף של מענקים ב-75 מיליון שקל, וזה כולל קרוב ל-10 מיליון שקל לטכנולוגיות ישראליות חדשות.
יעל כהן-פארן: אוקיי, עד סוף יולי?
יעל כהן-פארן: בפעם שעברה זה היה יותר, אז אני אשמח לדעת שזה באמת מתקדם.
יעל כהן-פארן: התכנית להתייעלות אנרגטית, משרד האנרגיה, נמצאים כאן?
יעל כהן-פארן: הייתה כאן ינינה, אם אני אומרת נכון את השם, אני מקווה, ודיברנו על התכנית להתייעלות אנרגטית והיא אמרה שאתם קיבלתם הרבה מאוד פניות בנושא ואתם מפנימים אותם, בוחנים אותם, וב-17 במאי היא אמרה שתוך שבועיים תצא התכנית.
יעל כהן-פארן: האם יצאה התכנית?
<יצחק יוניסי: אני איציק יוניסי ממשרד האנרגיה.
<יצחק יוניסי: התכנית עדיין לא - - - היא פורסמה להערות הציבור - - -
יעל כהן-פארן: כן, זה גם היה אז.
<יצחק יוניסי: פרסמנו את התקנות, התקבלו המון הערות, עשינו ועדות לשמוע את כולם אחד אחד, לקבל את זה בצורה הרבה יותר טובה מאשר רק לקבל ולא להגיב.
<יצחק יוניסי: התכנית אמורה לצאת, בקרוב היא אמורה להיות מוגשת ל - - -
יעל כהן-פארן: אבל אתה יודע, איציק, שוב, זה לא אישי, אני מכירה אותך כבר לא מעט שנים ויש לי רק הערכה, אבל באמת, למה?
יעל כהן-פארן: כל פעם בדיון אומרים 'אוטוטו התכנית יוצאת', 'אוטוטו התכנית יוצאת'.
יעל כהן-פארן: אני מדברת איתך כבר שנה, אוטוטו אוטוטו.
יעל כהן-פארן: אז נכון, היא יצאה להערות ציבור, יש הרבה הערות ציבור, מצוין, אבל כדי שנתחיל לראות התקדמות צריך שהדברים יתחילו.
יעל כהן-פארן: אני לא זוכרת כרגע מה היה הלו"ז של התכנית, אבל בעיניי היא הייתה ספטמבר-אוקטובר 2016, אם אני לא טועה.
<יצחק יוניסי: אני מסכים איתך, אני לא הגעתי ספציפית לנושא הזה ולכן אני לא ערוך לזה, אבל אני יכול לעשות שיעורי בית.
יעל כהן-פארן: אז אם תוכלו לבדוק מתי תצא התכנית, שנוכל לקבל תאריכים.
יעל כהן-פארן: הפגרה שלנו היא בסוף יולי, אני מאוד אשמח אם התכנית תצא עד שנצא גם אנחנו לפגרה, שהתכנית תצא לדרך.
<יצחק יוניסי: בשמחה.
יעל כהן-פארן: רשות החשמל, יש כאן נציגים?
יעל כהן-פארן: אין להם מה להוסיף לדיון כנראה?
יעל כהן-פארן: טוב, אני נפגשת איתם היום אחר הצהריים, אני מקווה שיהיה להם מה להוסיף לדיון בפעמים הבאות.
יעל כהן-פארן: בנושא בנייה ירוקה, יש כאן נציגים?
יעל כהן-פארן: זה גם קשור למשרד לאנרגיה.
יעל כהן-פארן: אתם שלחתם לי טיוטה לתקנות ואיציק, אני מצטערת שאתה פה הנציג שמקבל את החבטות, אבל הטיוטה הזאת היא כל כך ישנה שעוזי לנדאו היה חתום עליה, השר לשעבר עוזי לנדאו שפרש כבר מהמשרד ב-2013, אם אני לא טועה.
יעל כהן-פארן: למה זה ממתין, התקנות של בנייה ירוקה?
יעל כהן-פארן: אני מניחה שזה לא הנושא שבאת לדבר עליו אז - - -
<יצחק יוניסי: גם זה לא הנושא שבאתי לדבר עליו.
יעל כהן-פארן: בסדר, חבל שהנציגים, נרשמו כאן הרבה נציגים מהמשרד והם לא הגיעו, אז חבל.
<יצחק יוניסי: אני לא יודע - - -
יעל כהן-פארן: כנראה שהם לא הבינו שהם יצטרכו לענות פה גם על שאלות כאלה.
<יצחק יוניסי: יכול להיות, אני יכול להגיד לך שממה שאני יודע לגבי הנושא הזה, גם פה נעשתה עבודה שהיא שונה ממה שאני מכיר עד היום שנעשה, בשיתוף עם המועצה לבנייה ירוקה, עבודת מחקר מקיפה, ובעקבות זה גם התקנות.
<יצחק יוניסי: אני לא יודע להגיד לך - - -
יעל כהן-פארן: ב-17 במאי, אני פשוט לקחתי את הפרוטוקול והסתכלתי, אמרו שעד סוף החודש יבוצע ניתוח כלכלי להערכה של עלויות וכו'.
יעל כהן-פארן: אתה יודע על עבודה כזאת שהיא לקראת סיום?
<יצחק יוניסי: אני יודע על עבודה כזאת, אני יודע שהיא מבוצעת.
<יצחק יוניסי: איפה היא נמצאת?
<יצחק יוניסי: עוד פעם, לא לזה הגעתי, לכן אני לא - - -
יעל כהן-פארן: משרד האוצר הגיע לפה היום?
יעל כהן-פארן: פעם שנייה שהם לא חושבים שיש להם קשר לתכנית הזאת.
<סטפן אבו חדרה: חוץ ממינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: לא, אתה, אני יודעת שאתה פה, אבל ממינהל התכנון.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר, רציתי לשאול אותם שאלות על פחת מואץ ועל מוצרים חוסמי אנרגיה.
<משולם ברוך: אני נציג רשות המסים של משרד האוצר.
<משולם ברוך: משולם ברוך, מחלקת חקיקה.
<משולם ברוך: מבחינת פחת מואץ, החלטת ממשלה 1403, משנה שעברה, הוא הטיל על שר האוצר לבחון מתן הענקה של פחת מואץ בשיעור של 20% לשלוש שנים, בחנו את זה, השר כרגע המליץ על תקנות של פחת מואץ לארבע שנים בשיעור של 25%.
<משולם ברוך: ניסחנו נוסח, עבר את משרד המשפטים, קיבל את האישורים המקצועיים, גם ממשרד האוצר ו - - -
יעל כהן-פארן: משרד האוצר זה אתם, אז ברור שזה יקבל.
<משולם ברוך: כן, אבל גם משרד האוצר, גם משרד המשפטים, גם רשות החשמל, דיברנו איתם וזה עומד כרגע בוועדת כספים.
יעל כהן-פארן: זה הוגש לוועדת כספים?
<משולם ברוך: בוודאי, אני מסרתי את זה אישית בשבוע שעבר.
יעל כהן-פארן: אז אני אפנה ליושב ראש הוועדה, לבחון איתו איך אנחנו מקדמים את זה כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: תודה, עדכון מצוין.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, ברוך.
יעל כהן-פארן: יפה, התקדמנו, לפחות יש איזה וי אחד ככה על השולחן.
יעל כהן-פארן: מהחשכ"ל, אני מניחה שאין כאן מישהו.
יעל כהן-פארן: הם הבטיחו שהם נתנו כתב מינוי לוועדת מכרזים עבור אותם פרויקטים שהם בערבויות מדינה של 500 מיליון שקלים.
יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים על כספים מאוד גדולים.
יעל כהן-פארן: היא הייתה אמורה להתכנס ביוני, אבל כנראה שאין מי שיעדכן אם זה אכן קרה.
יעל כהן-פארן: ידוע לך אם התכנסה כזאת ועדה, גיל?
<גיל פרואקטור: כן, היא התכנסה.
יעל כהן-פארן: היא התכנסה ביוני?
יעל כהן-פארן: אתם חברים בוועדה הזאת?
<גיל פרואקטור: כן, אנחנו חברים.
יעל כהן-פארן: יצא כתב מינוי.
יעל כהן-פארן: כן, זה כבר עודכן.
<גיל פרואקטור: התכנסה והיא מתוכננת להתכנס בחודשים הקרובים לא מעט פעמים.
יעל כהן-פארן: באינטנסיביות?
<גיל פרואקטור: הפגישה הבאה צפויה, אם אני לא טועה, בעוד עשרה ימים בערך.
יעל כהן-פארן: כדי לדון על המיפוי ולאן - - -
<גיל פרואקטור: כן, המטרה היא תוך שלושה חודשים, פחות או יותר, לפרסם, אני מעריך ארבעה חודשים, לפרסם את המכרז לגופי המימון.
יעל כהן-פארן: תוך שלושה-ארבעה חודשים לפרסם את המכרז.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת לפרסם את המכרז להערות הציבור או לפרסם כבר מכרז?
<גיל פרואקטור: המטרה היא לפרסם את המכרז לגופי המימון תוך שלושה-ארבעה חודשים.
יעל כהן-פארן: טוב, זאת אומרת שבספטמבר?
<גיל פרואקטור: כן, בספטמבר-אוקטובר.
יעל כהן-פארן: אפשר רק לקוות.