GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון שאם אתה עושה פעולות טובות, יש להן משמעויות.
אורי מקלב: כשלא נותנים מענה, שוב יש לאנשים תלונות וזה מחזיר את הגלגל לאחור.
אורי מקלב: אתה עושה פעולות טובות כדי שישתמשו בתחבורה ציבורית אבל אתה לא לוקח בחשבון את הצפי עד הסוף מה יקרה בגלל זה ביישום של התוכנית.
אורי מקלב: כך אתה שוב הולך צעד אחד קדימה ושני צעדים אחורה.
<שי סופר: אני מסכים לגמרי.
<שי סופר: זה תחום שהמשרד נכנס אליו ביתר שאת בשנים האחרונות וצריך עדיין לטייב אותו.
<שי סופר: דרך אגב, מדיניות המשרד אך לפני שני עשורים הייתה לקדש את הרכב הפרטי.
<שי סופר: היום אנחנו מבינים שזה לא נכון, זהו מהלך לא נכון ואנחנו עובדים בכיוון.
אורי מקלב: כמו שמדיניות המשרד לפני שנה הייתה לא ללכת לתחבורה שיתופית וברוך השם, יש ניצנים של שינויים.
אורי מקלב: ניצנים.
<שי סופר: אני אדבר על זה בעוד רגע.
<שי סופר: לגבי סיגלית מהתעשייה האווירית, אנחנו מכירים בכל הנושא של הסעה בגובה.
<שי סופר: הזמנו מחקר, שוב באמצעות קול קורא, ממכללת אפקה שבוחנת את כל הנושאים האלה.
<שי סופר: אנחנו נותנים תשומת לב לנושא כך שאם כן נוכל לראות פה מודל כלכלי וישימות, אנחנו נלך לכיוונים האלה.
<שי סופר: גם כאן דרושה תקינה לא מבוטלת.
<שי סופר: ערן, שאני מאוד מעריך את דעתו, מדבר על סינכרון.
<שי סופר: לא בכדי כל הנושא לא יושב במשרד אלא במשרד ראש הממשלה.
<שי סופר: אני חושב שזה מאוד נכון ודרך אגב, יש שם צוות מעולה שאני עובד אתו כל הזמן.
<שי סופר: הרעיון הוא כן לגבש.
<שי סופר: וראינו את כל השותפים, לגבש מגוון של שותפים לעבוד על מערכת מולטי-דיסצפלינרית, מתוך הבנה שהעתיד הוא חשמלי, אוטונומי, שיתופי ומחובר.
<שי סופר: ההבנה שלנו היא שאנחנו לא נמשיך עם מערכות התחבורה הקיימות ואנחנו צריכים לעבור לשינוי מן המסד ועד הטפחות בכל ההיבטים, הן של החיבוריות, הן של השיתופיות, של הנעות אחרות, של האוטונומיות ועוד.
<שי סופר: כל הדברים האלה לא נסתרים מעינינו אבל חשוב לנו בהיבט הזה לקחת מודלים נכונים.
<שי סופר: זאת אומרת לא להיות כמו מדינות אחרות, שהלכו על מודל מסוים, פסלו אותו וכולי, אלא מראש, בגלל שהקרקע אצלנו בתולית יחסית.
אורי מקלב: ככל שההכנות שלכם, המחקר שלכם והעבודה המעשית יהיו, כך ההחלטות צריכות לכאורה להיות ההחלטות הכי נכונות.
אורי מקלב: אני מבקש להגיע למשפט סיום.
אורי מקלב: קודם כל, הקלתם עלינו את העבודה מכיוון שכולם בירכו.
אורי מקלב: קיבלתם היום ברכות מכל מי שמסביב לשולחן הזה ואין ספק שזה לא רק תחבורה חכמה, זאת גם החלטה חכמה לפי כל קנה מידה.
אורי מקלב: זה גם נעשה בזמן שצריך לעשות ולא החלטה מאוחרת כדי לראות צעד אחד קדימה.
אורי מקלב: כל שנה קלנדרית היא היום שנת אור בנושא טכנולוגיה מתחדשת, ואנחנו צריכים להיות מאוד מאוד זריזים ויעילים בהחלטות וביישום שלהן.
אורי מקלב: ההחלטה היא היסטורית, אבל מה שאנחנו מצפים הוא שגם היישום יהיה היסטורי.
אורי מקלב: שלא יהיו פערים בין ההחלטות, בין הבדיקות לבין היישום.
אורי מקלב: זה שם המשחק.
אורי מקלב: האם על ידי סנכרון או כל העצות הטובות שאמרתם ואתם רואים לנגד עיניכם?
אורי מקלב: זה החלק הכי חשוב בתוך כל העניין.
אורי מקלב: אנחנו רואים אפילו זכות ללוות את התוכנית הזאת ואני חושב שיש גם יתרון לא רק בכך שאנחנו מחויבים לפקח, אלא שיש שולחן ציבורי שיושב מפעם לפעם ומעת לעת.
אורי מקלב: לא תמיד זה זמין ובלחץ הזמן לא תמיד רואים ויכולים לעשות את זה.
אורי מקלב: לכן אנחנו נקיים את הישיבה הבאה בעוד פרק זמן של חצי שנה, וזה נראה לי זמן נכון.
אורי מקלב: בחלק הראשון אני רוצה לשמוע סקירה כללית ובחלק השני לדון במה שעושים הצוותים, לרדת יותר לפרטים.
אורי מקלב: נשמע מכם פירוט ונודיע מראש לאנשים כדי שיכינו את עצמם כדי שנוכל להתמקד ולראות מה קרה בשני צוותים.
אורי מקלב: נעשה את זה לפי מה שאפשר להכיל בישיבה אחת מעבר לסקירה הכללית.
אורי מקלב: אני מודה לכולם ואנחנו באמת מברכים את כולכם בברכת הצלחה, ברכת הדרך.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב לכולם, אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לקידום אנרגיות מתחדשות ומעקב אחר יישום החלטת הממשלה בעקבות הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: זאת הישיבה הראשונה של הוועדה שעוסקת בנושא של הבנייה הירוקה, נושא שאין מחלוקת על חשיבותו ועל חשיבותו לתחום ולהפחתת פליטות גזי חממה מצד אחד, הפחתת מזהמים באופן כללי ברמה משקית, הפחתת הצריכה באנרגיה, צמצום בזבוז המשאבים.
יעל כהן-פארן: ומצד שני, החשיבות לצרכן, למי שחי באותו בית, אם הוא נבנה בבנייה ירוקה או לא זה משפיע גם על איכות חייו ועל בריאותו.
יעל כהן-פארן: המטרה של הוועדה כאן הבוקר היא לדון איפה הדברים עומדים.
יעל כהן-פארן: היו מספר החלטות ממשלה בעניין, מאז 2010.
יעל כהן-פארן: נמצאים כאן, אני מקווה, כמעט כל הגורמים הרלוונטיים, גם ממשרדי הממשלה, גם מארגונים אזרחיים, גם אדריכלים, יזמים וקבלנים שבונים בתחום ואולי לא רק בתחום הזה.
יעל כהן-פארן: אנחנו נפתח עם עבודה שתציג לנו שירי ספקטור ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
יעל כהן-פארן: עבודה שהוכנה לצורך הוועדה הבוקר שבחנה את יישום החלטות הממשלה בנושא.
יעל כהן-פארן: בבקשה שירי.
<שירי ספקטור בן-ארי: תודה רבה.
<שירי ספקטור בן-ארי: אז כמו שנאמר פה על ידי היושבת ראש, משנת 2010 - - - התבקשנו לבדוק משנת 2010, התקבלו שלוש החלטות ממשלה מרכזיות בנושא בנייה ירוקה.
<שירי ספקטור בן-ארי: אחת מהן החלטה ייעודית לנושא משנת 2014 ושתי החלטות ממשלה הקשורות בתכניות לאומיות להפחתת פליטות גזי חממה, הראשונה מ-2010 והשנייה מ-2016.
<שירי ספקטור בן-ארי: מהבדיקה שלנו עולה שבהחלט בשנים האחרונות, בין השאר בעקבות החלטות הממשלה, הייתה התקדמות לא קטנה בכלל בתחום הבנייה הירוקה בישראל.
<שירי ספקטור בן-ארי: כאשר בין היתר הותקן תקן הבנייה הירוקה 5281 וגם תקנים רלוונטיים אחרים.
<שירי ספקטור בן-ארי: נערכו פרויקטים שונים לבחינת מרכיבים שונים בבנייה ירוקה.
<שירי ספקטור בן-ארי: קודמה הכשרה של אנשי מקצוע בתחום, בין השאר בשיתוף המועצה הישראלית לבנייה ירוקה, נערכו מחקרים בתחום.
<שירי ספקטור בן-ארי: בנוסף, ולא פחות חשוב, גופים שונים אימצו את תקן הבנייה הירוקה שהוא תקן וולנטרי בתור תקן מחייב כגון: הרפורמה 15, מנהל רכש ממשלתי וגם צה"ל במידה מסוימת, בבסיסים החדשים שבו.
<שירי ספקטור בן-ארי: והנתון הזה הוא נתון מאוד חשוב כי גם אם מדובר בתקן וולנטרי, עצם האימוץ הזה של הגופים האלה הופך אותו במידה מסוימת, לפחות חלקית, למחייב.
<שירי ספקטור בן-ארי: נכון לסוף 2016 היו בישראל 310 בניינים שהוסמכו כמבנים העומדים בתקן הבנייה הירוקה 5281.
<שירי ספקטור בן-ארי: 85% מתוך הבניינים האלה הם בנייני מגורים.
<שירי ספקטור בן-ארי: הדבר הזה מבליט את החסם המהותי שיש היום בתחום של הבנייה הירוקה וזה חילוקי הדעות בין המשרדים השונים בנוגע לחיוב תקן הבנייה הירוקה בעתיד על סוגי הבניינים השונים - - -
יעל כהן-פארן: רק כדי לסבר את האוזן, מדובר, לפי הטבלה שלך כאן, על מספר יחידות דיור בערך 6500 שזה אנחנו יודעים שב-2015-16 מדובר על בין 50 ל-60 אלף התחלות בנייה של יחידות דיור כל שנה.
יעל כהן-פארן: והמספר הזה בעצם מאיזה שנה הוא, 2013 עד 16' אז הרי לא יחידות שנבנו רק ב-2015.
<שירי ספקטור בן-ארי: זה נכון לסוף 2015.
יעל כהן-פארן: נכון ל- - - זאת אומרת שזה יחידות שנבנו בסדר גודל של ארבע שנים.
<שירי ספקטור בן-ארי: כן, יש כרגע בנוסף לזה כמה מאות בניינים שנמצאים בבדיקה של התקן.
<שירי ספקטור בן-ארי: אבל המספרים עדיין הם ללא ספק יחסית קטנים.
יעל כהן-פארן: אחוזים בודדים.
יעל כהן-פארן: אם אפילו לא פחות מאחוז, בואו נגיד את זה בצורה- - -
<שירי ספקטור בן-ארי: המספרים הם עדיין קטנים, אבל שוב, יש גידול כרגע כי יש הרבה מאוד בניינים, יחסית, שנמצאים בבדיקה לעומת המספרים של בניינים שכבר עכשיו הוכרזו.
<שירי ספקטור בן-ארי: אבל כן, המספר הוא מספר קטן.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת אלה רק בניינים שכבר אושרו, את לא יודעת אם הם אוכלסו או לא.
<שירי ספקטור בן-ארי: לא יודעת להגיד.
יעל כהן-פארן: לא, רק אושרו.
<שירי ספקטור בן-ארי: החילוקי דעות המרכזיים היום, יש היום ועדת היגוי בין משרדית שעובדת על הכנת תכנית פעולה מפורטת לקידום הבנייה הירוקה במסגרת החלטת הממשלה על הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: יש ועדת היגוי?
יעל כהן-פארן: כי באחד הסטטוסים ראיתי שאין ועדת היגוי - - -
<שירי ספקטור בן-ארי: בהקשר הזה יש ועדת היגוי.
<שירי ספקטור בן-ארי: הוועדה הייתה אמורה לתת את תוצאות העבודה שלה בספטמבר האחרון.
<שירי ספקטור בן-ארי: יש עיכובים ולפי המשרד להגנת הסביבה הם אמורים להגיש את הדוח באזור אפריל.
<שירי ספקטור בן-ארי: כאשר הוועדה דנה בין השאר באפשרות להפוך את תקן 5281 או חלקים ממנו לתקן מחייב.
<שירי ספקטור בן-ארי: על פי טיוטת המלצת הוועדה יוחל באופן הדרגתי באופן מחייב על מבני ציבור כולל מבני חינוך, על מבני מסחר ועל מבני משרדים.
<שירי ספקטור בן-ארי: אבל לא התקבלה הסכמה לגבי מבנה מגורים כשאחת הסיבות המרכזיות היא המדיניות הממשלתית היום של הורדת מחירי הדיור והגדלה מהירה של מלאי יחידות הדיור, ולכן אין הסכמה בנוגע להחלה של התקן על הנושא הזה.
<שירי ספקטור בן-ארי: אני כן רוצה להדגיש שהיום, כמו שאמרת, נבנות עשרות אלפי יחידות דיור במסגרת מכרזי דיור ממשלתיים כגון מחיר למשתכן כאשר לא הושגה איזשהי הסכמה להטמעה מהותית של תקן בנייה ירוקה במחיר למשתכן, אלא דברים מאוד מאוד נקודתיים ויחסית מינוריים שהם בשלב הבינוי ולא בשלב התכנון שזה גם דבר שהוא מהותי.
<שירי ספקטור בן-ארי: גם לגבי שיפוץ ירוק אין איזה התקדמות מאוד מהותית.
<שירי ספקטור בן-ארי: יש גם בעיה בתקן מבחינת השיפוץ הירוק לפי מה שנאמר לנו וגם לא רואים את הנקודות שבאמת אפשר היה אולי להטמיע את השיפוץ הירוק כמו בתמ"א 38 או כמו בפרויקטים ממשלתיים של דיור ציבורי.
<שירי ספקטור בן-ארי: יש עכשיו פרויקט ראשוני שמתייחס לשיפוץ ירוק בדיור ציבורי, אבל גם שם מדובר על פחות מ-10% מיחידות הדיור הציבורי.
<שירי ספקטור בן-ארי: אז גם שם יש איזשהי נקודה שאפשר להתייחס אליה.
יעל כהן-פארן: עוד מעט נמשיך לשמוע את ההתייחסויות גם של משרדי הממשלה, אבל לפני כן, אני מבקשת מהמועצה לבנייה ירוקה להציג דברים.
יעל כהן-פארן: יושב ראש המועצה, אלון יצחקי, בבקשה.
<אלון יצחקי: נעים מאוד, שלום לכולם.
<אלון יצחקי: אני אלון, יושב ראש המועצה.
<אלון יצחקי: אנחנו מועצה פעילה מ-2009, אנחנו דוחפים את נושא תחום הבנייה הירוקה, אני מכיר פה הרבה מהיושבים, ומנסים לרכז את זה.
<אלון יצחקי: אנחנו ארגון ללא מטרות רווח, אנחנו מאגדים יחד כ-280 חברות שפועלות בתחום הבנייה הירוקה, אם זה יזמים, אקדמיות, גופים כאלה ואחרים.
<אלון יצחקי: אנחנו מברכים על ההזדמנות לקחת חלק במאמץ הזה.
<אלון יצחקי: אנחנו נציג אבל אנחנו מול התפתחות ותמיכה מאוד חזקה בשנים הקרובות עם מה שקורה בארץ וזה בנוסף למה שכבר יש לנו ואנחנו רואים את זה בתור אתגר מאוד רציני איך לנגח ולנסות לפתור ולהרים איזשהי תכנית לקדם את התהליך הזה ואני שמח לשתף פעולה.
יעל כהן-פארן: הילה בבקשה.
<הילה ביניש: טוב, אז בוקר טוב לכולם, חברת הכנסת יעל כהן פארן אני מברכת על הדיון ועל היוזמה מצדכם לקיים את הדיון בנושא של בנייה ירוקה ובנייה משמרת אנרגיה.
<הילה ביניש: אנחנו רואים את ההזדמנות של הדיון הזה להציג גם את הצורך וגם הזדמנות שאנחנו נמצאים בפתחה.
<הילה ביניש: אני אתחיל עם כמה נתונים כדי להציג איפה אנחנו נמצאים כרגע.
<הילה ביניש: אז כשאנחנו מסתכלים על צפי הבינוי שצפוי בעשורים הקרובים במדינת ישראל אנחנו מדברים על גידול של מעל 50% בשטח הבנוי, על תוספת של מעל מיליון יחידות דיור על 2035.
<הילה ביניש: לאחרונה קבינט הדיור אישר תוספת של מיליון וחצי שייבנו עד שנת 2040.
<הילה ביניש: ומה שאנחנו רואים שהמגזר המבנים הולך וגדל בצורה משמעותית.
<הילה ביניש: בנוסף לזה, הנתונים מראים שתוספת כלי הרכב ברמה השנתית הולכת וגדלה.
<הילה ביניש: תוספת של 120 אלף כלי רכב בשנת 2015, עלינו ל-200 אלף בשנה האחרונה ורק בינואר מעל 44 אלף רכבים חדשים נכנסו.
<הילה ביניש: ואם אנחנו נמשיך ככה אז אנחנו בעצם לא נמצא מקום עוד בכבישים לנהל את המרחב הבנוי.
<הילה ביניש: כבר היום אנחנו רואים בתכנון שכונות שהנושא של תחבורה פרטית היא כבדת משקל על התכנון ולכל הדברים האלה צריך להמצא פתרון.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על החלטת הממשלה 542 בנושא יעדי החלטת פליטות גזי חממה אז בעצם ישראל התחייבה להעמידה בשלושה יעדים מרכזיים: צמצום צריכת החשמל ב-17%, ייצור אנרגיה מתחדשת בשיעור של 17% וצמצום הנסועה הפרטית ב-20%.
<הילה ביניש: ואנחנו בעצם טוענים שדרך יישום של בנייה ירוקה במרחב הבנוי כולו ובנייה ירוקה בפרשנות הרחבה שלה אנחנו יכולים לסייע ולעמוד ביעד ההבטחה למגזר המבנים שעומד על הפחתה של 5.9 מיליון טון פחמן.
<הילה ביניש: כרגע, אם הדברים יימשכו בקצב שהם קורים אין סיכוי שאנחנו נעמוד ביעד שהממשלה הציבה לעצמה.
<הילה ביניש: מה מצב הבנייה הירוקה בישראל - אני אמשיך דברים מרכזיים שאנחנו רואים ששירי ציינה.
<הילה ביניש: אז בעצם המהלך המרכזי שקרה והוא זה שמשפיע על קידום הבנייה הירוקה בישראל זו אותה החלטה של פורום ה-15 משנת 2014 שבה ערי פורום 15 החליטו לאמץ את התקן הישראלי לבנייה ירוקה בצורה הדרגתית בערי הפורום.
<הילה ביניש: ההחלטה הזאת היא בעצם שינתה את המציאות והגדילה בצורה משמעותית את מלאי הבנייה הירוקה שנמצא כרגע בתכנון ושהושלם עד כה.
<הילה ביניש: אבל פורום ה-15 בסופו של דבר מתייחס ל-18 ערים בישראל, לערים הגדולות, לערים עצמאיות, והוא לא מתייחס לכל מדינת ישראל.
<הילה ביניש: ולכן, ככל שההחלטה הזאת היא אמיצה ומשנה מציאות, בסופו של דבר יש לה מגבלות ברמת המדינה.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על תמונה רחבה יותר של אימוץ התקן הישראלי לבנייה ירוקה על ידי הגופי הממשלתיים אז אנחנו מכירים שלוש החלטות.
<הילה ביניש: אחת של משרד הביטחון שבה היום מחייבים שימוש בתקן בפרויקטים חדשים דוגמת עיר הבה"דים ופרויקטים נוספים.
<הילה ביניש: משרד התיירות שמחייב עמידה בתקן כתנאי לקבלת תמיכה כספית להקמה ושדרוג של בתי מלון ומנהל הדיור הממשלתי שכן כבר מספר שנים מחייב עמידה בתקן של נכסים חדשים שנמצאים בבנייה וגם, כמובן, בחינה של נכסים קיימים שמוצעים לשכירות.
<הילה ביניש: אלה שלושת המשרדים שמיישמים בפועל.
<הילה ביניש: כן ראוי לציין שנעשים עוד צעדים, צעדים נוספים, גם על ידי המשרד להגנת הסביבה במקומות ספציפיים כמו הסכמי גג בעיר חריש.
<הילה ביניש: הרבה השקעה בנושא של הכשרות בנושא של בנייה ירוקה ובקידום ותכלול העבודה מול שאר המשרדים.
<הילה ביניש: משרד הבינוי בשיתוף עם המועצה פיתח את כלי המדידה שכונה 360 וגם משרד האנרגייה מתעסק בשנה האחרונה מאז החלטת הממשלה בכל הנושא של דירוג אנרגטי למבנים.
<הילה ביניש: יחד עם זאת, כשאנחנו מסתכלים על השורות התחתונות, מה קורה בפועל, התמונה היא רחוקה מלהיות מספקת.
<הילה ביניש: וכאן אני רגע רוצה לשים זרקור בינלאומי כדי לראות איפה אנחנו נמצאים ביחד לעולם.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על אחוז הבנייה הירוקה מכלל שוק הבנייה ואנחנו מסתכלים על מדינות כמו - - -
יעל כהן-פארן: זה לא רק מגורים, זה כל שוק הבנייה?
<הילה ביניש: זה כל שוק הבנייה, נכון, ולכן הנתונים הם קצת גבוהים - - -
יעל כהן-פארן: זהו 7%-10% - - -
<הילה ביניש: שנייה אני אגיד.
<הילה ביניש: יש נתונים נוספים כשאת מסתכלת על כל המכלול וזה מחושב בישראל לפי התחלות בנייה באותה שנה.
<הילה ביניש: אז אנחנו מגיעים לבין 7% עד 10% כי יש הרבה מאוד פרויקטים של ליד שהם לא תחת התקן והם מהווים נתח משמעותי.
<הילה ביניש: יחד עם זאת, כשאנחנו מסתכלים על הפער אנחנו רואים שמדינות כמו ארצות הברית, כמו דרום אפריקה נמצאות כבר בהטמעה של מעל 30% ומתקרבים גם ל-40% בנושא של הבנייה הירוקה מכלל השוק.
<הילה ביניש: וכשאנחנו מסתכלים על ישראל אז אנחנו נמצאים הרבה אחורה.
<הילה ביניש: אנחנו נמצאים בפיגור ביחס למדינות העולם.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על אחוז חברות מענף הבנייה שעוסקות בבנייה ירוקה גם כאן יש נתונים בינלאומיים - - -
יעל כהן-פארן: איפה ישראל?
יעל כהן-פארן: אני לא מצאתי אותה.
<הילה ביניש: ישראל לא נמצאת, תיכף אני אסביר למה.
<הילה ביניש: אנחנו במחקר הספציפי הזה שהוא מחקר שנעשה על ידי המועצה העולמית אפשר לראות שיש מדינות שבשנת 2015, כמו ארצות הברית, עמדו על סביב 24% והצפי ל-2018 עולה לכמעט 40%.
<הילה ביניש: דרום אפריקה הייתה ב-27% ועולה ל-61%.
<הילה ביניש: ויש כאן נתונים נוספים של הודו וכולי שאפשר לראות קפיצה משמעותית מאוד בשלוש שנים.
<הילה ביניש: בישראל יש חברות בודדות.
<הילה ביניש: אני לא רוצה להגיד, אם אנחנו מדברים על חברות יזמיות, יש חברות בודדות שבונות ירוק.
<הילה ביניש: אם אנחנו מדברים על התעשייה יש קצת יותר פתרונות ויש צמיחה, אבל עדיין אנחנו רחוקים מלציין נתונים כאלה בשנת 2018 של נתח של 50% מחברות שמתעסקות בענף הבנייה עוסקות בבנייה ירוקה.
<הילה ביניש: וחבל כי התמונה הזאת מראה שהנושא הזה הוא כלכלי וכדאי.
<הילה ביניש: חברות לא נכנסות לזה רק בגלל נושאים סביבתיים, אלא כי הנושא הוא כדאי וחשוב לראות את זה.
<הילה ביניש: כשאנחנו בודקים למה זה קורה אז רוב המדינות בעולם הצליחו להטמיע את הנושא של הבנייה הירוקה דרך הטמעה של תמריצים בעולם, דרך מתן זכויות בנייה, דוגמה ביפן להטמעת התקן לבנייה ירוקה.
<הילה ביניש: גם ביפן אנחנו רואים תוספת של מטר רבוע למבנים העומדים בתקן קסבי- - -
יעל כהן-פארן: כאן נותנים תוספות בלי שום תקנים אז זה בסדר.
יעל כהן-פארן: למדו את השיטה, רק את הגזר בלי המקל.
<הילה ביניש: אנחנו רואים גם הקלות במס.
<הילה ביניש: בארצות הברית יש גם דוגמאות נוספות למסלול מהיר, לתמריצי מס, לסובסידיות, כשכולן מתייחסות להטמעה בתקן.
<הילה ביניש: זאת אומרת, התמריצים מחוברים לתקן לבנייה ירוקה וכך בעצם מעודדים את ההטעמה של התקן בצורה הרבה הרבה יותר מסיבית בשוק ולא משאירים את זה רק לכוחות השוק.
<הילה ביניש: דוגמה נוספת לתמריצים בעולם אפשר לראות בשקף הזה.
<הילה ביניש: השקעות של מדינות רבות בעולם, השקעות במיליארדי דולרים בהתייעלות אנרגטית במרחב הבנוי.
<הילה ביניש: בצפון אמריקה 31.2 מיליארד דולר שהושקעו בנושא של בנייה ירוקה.
<הילה ביניש: אפשר לראות בסין, ביפן, כמובן בכל אירופה נתונים מאוד מאוד משמעותיים.
<הילה ביניש: ומה שיפה לראות שההשקעה הזאת בסופו של דבר יוצרת משקל לענף הבנייה בכלכלה העולמית, משקל מאוד מאוד משמעותי, והקפיצה פה מ-2005 ל-2016 היא קפיצה מטורפת.
<הילה ביניש: ממשקל של ענף הבנייה שהיה על 26 מיליארד דולרים אנחנו מגיעים למעל 600 מיליארד דולרים, משקל ענף הבנייה בכלכלה העולמית.
<הילה ביניש: מנכ"לית המועצה בדו"ח האחרון, מנכ"לית המועצה העולמית לבנייה ירוקה בסקירה של כל אותן מדינות שמאמצות את הבנייה הירוקה, ויש היום 100 כאלה, מדברת על כך שמדינות העולם ישקיעו כ-93 מיליארד דולר בתשתיות ירוקות בעשור הקרוב וזה גם נתונים שמראים את המשך הצמיחה והגידול.
<הילה ביניש: אני חוזרת בחזרה למדינת ישראל.
<הילה ביניש: מצבנו, כמו שאנחנו רואים אותו במועצה הישראלית לבנייה ירוקה, זה שנעשו מעט מדיי פעולות, יש מעט מדיי מדיניות של הממשלה שמטמיעה ומובילה את הבנייה הירוקה.
<הילה ביניש: יש העדר ראייה אסטרטגית של כלל המשרדים ותכלול הנושא בצורה רחבה גם הוא משפיע על מצב הבנייה הירוקה.
<הילה ביניש: אנחנו רואים שיש מחסור בתמריצים מטעם משרד האוצר.
<הילה ביניש: בעצם למעט שני תמריצים שאנחנו נציין אותם בהמשך, אין היום מערך של תמריצים שמעודד בנייה ירוקה, אם זה במבנה מגורים ואם זה איפה שצריך להתניע את השוק - - -
יעל כהן-פארן: הילה, עד כמה הנושא הכלכלי, אם אני מבינה נכון, ונציג משרד האוצר צריך לדלג בין כמה דיונים אז הוא יגיע עוד מעט, עד כמה זה הנושא המכריע או שזה כבר משני.
יעל כהן-פארן: הנושא שזה מה היוצר כרגע, את יודעת, לפתוח את השוק, להכריח.
יעל כהן-פארן: זה עדיין נתפס כמשהו יקר.
<הילה ביניש: אז בסופו של דבר צריך לחלק.
<הילה ביניש: השוק יש לו כל מיני חלקים.
<הילה ביניש: יש את כל הנושא של מגורים, אני מיד מגיעה לזה איך אנחנו מציעים להתמודד - - -
יעל כהן-פארן: אם את יכולה פשוט להתקדם לסיום.
<הילה ביניש: כדי להתמודד עם צפי הבינוי ולייצר מרחב שעומד ביעדי הפחתה על הממשלה לקדם תכנון, פיתוח ובינוי של שכונות וערים איכותיות בריאות ומשגשגות.
<הילה ביניש: ובעצם כאן אנחנו מתמקדים בארבעה צעדים מרכזיים שעל הממשלה לקדם לתפיסתנו.
<הילה ביניש: אחד - אנחנו חושבים שבנייה ירוקה צריכה להיות לכולם.
<הילה ביניש: גם בפריפריה, גם במכרזי מחיר למשתכן, מבני ציבור ובתי ספר.
<הילה ביניש: במחיר למשתכן, דוגמה למה שאת שואלת יעל, אנחנו חושבים שאפשר לקחת היום את המודל של מחיר למשתכן ולתת אפשרות לחלק מהפרויקטים שיבנו בבנייה ירוקה ברמת כוכב אחד, לתת לאותם קבלנים למכור אחוז מהדירות במחיר שוק.
<הילה ביניש: מה שזה יאפשר זה גם לקבלנים סוג של תמריץ לבנות את כל הבניין כבניין איכותי.
<הילה ביניש: לדיירים, כמובן, יש בניין ירוק ולא בניין רגיל שהוא בסטנדרט יחסית פחות טוב.
<הילה ביניש: ולחברה ולמדינה יש פה איזשהו תמהיל אוכלוסיה שהוא מגוון יותר ויש פה הסתכלות לטווח רחוק.
<הילה ביניש: מה שהיום אנחנו חושבים שמחיר למשתכן נעדר.
<הילה ביניש: המודל הזה לדוגמה, הקבלנים הם אלה שהציעו אותו.
<הילה ביניש: זה לגמרי פיתרון שדורש פה איזה חשיבה - - -
יעל כהן-פארן: הדרישות שיש היום במחיר למשתכן - - -
<הילה ביניש: הן לא מספקות.
<הילה ביניש: הן הרמה הכי נמוכה שיכולה להיות כדי לקרוא לזה ירוק.
<הילה ביניש: צריך לעלות משם, זה היה לפני שנה, וצריך לתת קפיצה משמעותית.
<הילה ביניש: אנחנו חושבים שבנייה ירוקה בבתי ספר לא תקודם ללא תמיכה ממשלתית.
<הילה ביניש: נושא של בתי ספר, של מבני חינוך, חייבת להיות כאן חד משמעית הובלה של הממשלה.
<הילה ביניש: אם צריך לקחת את הדלתא של האחוזים הבודדים, בצורה הדרגתית, אנחנו לא אומרים מחר לחייב את כל מדינת ישראל לבנות בתי ספר ירוקים, אבל אנחנו אומרים בואו תייצרו תכנית רב שנתית שכן תקדם את העדיפות לפריפריה אבל כן תייצר לנו את המלאי העתידי לבתי ספר ירוקים גם חדשים וגם, כמובן, בשיפוץ.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על נושא נוסף שהוא סופר חשוב והוא מעודד בסופו של דבר התייעלות אנרגטית שזה אחד היעדים שנמצאים בתכנית, אנחנו מדברים על דירוג אנרגטי ועל לא רק בתכנון כמו שקיים היום לפי 5282, אלא להוסיף דירוג אנרגטי של צריכה בפועל.
<הילה ביניש: כשאנחנו מסתכלים על נתונים ממדינות שאימצו את זה, ואני פותחת סוגריים, כל מדינות אירופה אימצו את הנושא של דירוג אנרגטי, גם באוסטרליה, גם בארצות הברית, אז אין סיבה שבישראל זה לא יקרה.
<הילה ביניש: נכון שהתחילה עבודה של משרד האנרגיה בנושא אבל אנחנו רוצים לאתגר את זה ולדבר על דירוג אנרגטי שמדבר על צריכה בפועל ואז אנחנו יכולים לראות את השיפור המתמיד.
<הילה ביניש: אפשר לראות פה נתונים לאורך 10 שנים, 10 מדידות שבוצעו.
<הילה ביניש: ואנחנו יכולים לראות שבסופו של דבר ההתייעלות באנרגיה, החסכון מגיע ל-35% והוא מגיע לא רק בגלל תכנון שהוא פעולה חד פעמית אלא בגלל שכל שנה אותם מבנים מתבקשים להציג נתונים וזה מה שמביא את השיפור.
<הילה ביניש: אפשר לראות בגרף הזה בצורה מאוד ברורה שברגע שהנושא הזה חוייב באוסטרליה בשנת 2003 חד משמעית ההטמעה של הדירוג האנרגטי הפכה להיות מאוד משמעותית.
<הילה ביניש: וכמובן, כשיש צריכה בפועל ויש נתונים אז יש שקיפות וכולם יכולים לראות את הנתונים האלה ובעצם לראות מי הוא הכי ירוק והכי חוסך באנרגיה ומי לא.
<הילה ביניש: יש פה בנצ'מרק שלם שדרכו אפשר להתפתח ולהתקיים.
<הילה ביניש: ואין סיבה שזה לא יקרה בישראל.
<הילה ביניש: זה קורה בכל כך הרבה מדינות וזה צריך להגיע גם לכאן.
<הילה ביניש: אני בהחלט חושבת שזה המקום של הוועדה ללחוץ על הנושאים האלה.
<הילה ביניש: הנושא השלישי שהוא נושא, אם עד עכשיו דיברתי על רמת הבניין שהיא חשובה, אנחנו רוצים לדבר רגע על הנושא של תכנון תב"עות - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו חייבים לקצר פה.
יעל כהן-פארן: אז ממש תגידי על זה כמה מילים בסדר, ועל גיבוש סל תמריצים זה חשוב.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שהנושא הזה של תכנון תב"ע הוא הכי קשה ליישום.
יעל כהן-פארן: את יודעת בכל ועדה התחדשות עירונית, אני היחידה שמדברת, איזה הזויה כזאת שבאה ומדברת על תכנון סביבתי של כל המרחב וזה פשוט בלתי נתפס כמה שמתייחסים לזה בחוסר רצינות - - -
<קריאה: והוא הכי חשוב.
<הילה ביניש: המשקל שלו וההשפעה שלו על אותם יעדים שנקבעו ועל הפחתת הפליטות הוא מאוד מאוד משמעותי והוא אפשרי - - -
יעל כהן-פארן: יש עבודה שלכם נכון?
<הילה ביניש: יש עבודה עם משרד הבינוי שאפשר לראות ככה דוגמאות למדדים שאם מראש חושבים עליהם אז אפשר להגדיל את הנגישות למגוון שירותים.
<הילה ביניש: רשת הליכה צפופה מפחיתה נסועה.
<הילה ביניש: יש יעד של 20% הפחתת נסועה.
<הילה ביניש: כל התכנון הזה מעודד בנייה ירוקה בעלויות עוד יותר נמוכות כי העמדה מראש מאפשרת למבנים לעמוד בפחות תוספת של עלויות.
<הילה ביניש: אפשר לראות גם שכל התכנון הזה גם הביא את היעדים המאתגרים יותר.
<הילה ביניש: לדבר על מבנים מאופסי אנרגיה, לדבר על שימוש במקורות אנרגיה מתחדשים כחלק מהשכונה, כחלק מהתכנון.
<הילה ביניש: והשיח הזה חייב להכנס בצורה חד משמעית לשיח שאנחנו נמצאים בו היום.
<הילה ביניש: שוב, יש מסה של תכנון שהולכת להכנס וצריך לדבר על זה ולחייב את זה כבר בשלבים הללו.
<הילה ביניש: סל תמריצים זה נושא שאנחנו רואים בו נושא שיתניע את השוק.
<הילה ביניש: שוב, במקומות מסוימים.
<הילה ביניש: אנחנו לא חושבים שבכל מקום צריך לתת תמריצים אבל במקומות כמו מחיר למשתכן, במקומות כמו בנושא של בנייה למגורים, סל תמריצים נכון לזמן קצוב, לא לעולמים, יכול בהחלט לסייע.
<הילה ביניש: זה התמריצים שקיימים היום: יש את הנושא של תיעוש הבנייה, תמריץ מלפני חודש שאנחנו מאוד מברכים עליו של משרד להגנת הסביבה עם משרד הבינוי ומשרד הכלכלה שכן מאפשר 2000 ₪ לדירה או 5000 ₪ בהתאם לעמידה בכוכב או שניים.
<הילה ביניש: ויש היום, בתכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה תקציב גדול של מאות מיליונים.
<הילה ביניש: 500 מיליון לערבויות ו-300 מיליון כמענקים - - -
יעל כהן-פארן: זה יותר לפרויקטים זה לא לבנייה.
<הילה ביניש: נכון.
<הילה ביניש: אבל אנחנו רוצים לראות איך בסופו של דבר חלק מהתקציב הזה מגיע כדי לשנות את המציאות.
<הילה ביניש: עד כה אנחנו לא ראינו מהלכים משמעותיים ואני בפירוש רוצה לסיים בדברים האלה.
<הילה ביניש: לא ראינו מהלכים משמעותיים של הממשלה.
<הילה ביניש: אנחנו לא רואים את החסכון באנרגיה בפועל, אנחנו לא רואים את הנתונים האלה בפועל.
<הילה ביניש: ואם אנחנו נמשיך בדרך הזאת אנחנו לא נעמוד ביעדים.
<הילה ביניש: אנחנו כן חושבים שבעימות של ראייה ארוכת טווח, מחוייבות שלטונית ומנהיגות לצד יישום נרחב של בנייה ירוקה אנחנו נוכל לעמוד באתגרים.
<הילה ביניש: ואני חושבת, יעל, שאת לקחת את הנושא הזה על עצמך וזה המקום לקדם את זה במלוא הכוח מול כל המשרדים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה על המצגת המאלפת.
יעל כהן-פארן: תודה הילה.
יעל כהן-פארן: ובאמת אני חייבת לציין את המועצה לבנייה ירוקה ממש כגוף המוביל בתחום בארץ.
יעל כהן-פארן: אני מאמינה שכל מי שיושב כאן בחדר מכיר אותו.
יעל כהן-פארן: אין מה לומר, אתם לקחתם את המודעות לתחום וגם את העשייה בתחום, גם אם יש עליה עדיין, כמובן, ביקורת, כי יש פה הרבה יותר מקום לעשייה ממשלתית, לקחתם את זה כמה צעדים קדימה ובאמת כל הכבוד על העשייה בסך הכל בפחות מ-10 שנים.
יעל כהן-פארן: הצטרף אלינו ואני מברכת אותו, חבר הכנסת מנואל טרכטנברג, מהסיעה שלי, המחנה הציוני.
יעל כהן-פארן: בבקשה, מנו צריך לעבור גם לוועדה אחרת חשובה, קצת פחות, אבל לא הרבה פחות.
מנואל טרכטנברג: גם נושא סביבתי בין היתר.
מנואל טרכטנברג: בוקר טוב לכולכם, גברתי היושבת ראש אני מברך אותך על הישיבה הזאת, אי אפשר להגזים בחשיבות שלה וגם למועצה לבנייה ירוקה, להילה ולצוות המדהים שיש אצלכם.
מנואל טרכטנברג: לצערי הרב אני צריך לקצר בגלל הישיבה ההיא.
מנואל טרכטנברג: אני אגיד כך, במדינת ישראל בעשור הקרוב ייבנו יותר מחצי מיליון יחידות דיור חדשות.
מנואל טרכטנברג: זה עיצוב מחדש של הסביבה האורבנית במדינת ישראל, לפחות ל-50 שנים הקרובות אם לא מעבר לזה.
מנואל טרכטנברג: זו מדינת ישראל אחרת שאנחנו הולכים ובונים אל מול עינינו.
מנואל טרכטנברג: השאלה היא, איזה מדינה אנחנו בונים במו ידינו היום ובשנים הקרובות.
מנואל טרכטנברג: ולצערי הרב, בגלל המחדל המתמשך בתחום הדיור של העשור האחרון שבגינו המחירים הרקיעו שחקים אז כיום כל העיסוק הוא על איך להוריד מחירים, איך לעצור את הטירוף הזה ויהי מה.
מנואל טרכטנברג: לא חשוב אם אנחנו נהיה תקועים בפקקים אינסופיים ולא חשוב אם הבנייה היא לא יעילה, לא ירוקה ולא עומדת בסטנדרטים.
מנואל טרכטנברג: לא חשוב.