GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסי אוד: מה שאני ממליץ, במקום להתחיל עם שתילים קטנים שרק עוד עשר שנים יתנו תנובה להתחיל דווקא עם שתילים שהם כבר בני חמש ויתנו תוך שנה שנתיים את - - - .
<יוסי אוד: בעניין הזה נעשתה עבודה משמעותית, באזור הצפון נטעו מאות אלפי שתילים צופניים.
<אלון שפון: יעל, האם אפשר רגע להגיד עוד משהו?
יעל כהן-פארן: כן, רגע, אני רוצה לפני סיום לשאול אם מישהו שלא דיבר כאן מבקש את זכות הדיבור ועדיין לא קיבל?
יעל כהן-פארן: רשומים הרבה אנשים שנוכחים אבל אולי לא כולם רוצים לדבר.
יעל כהן-פארן: קיי, בבקשה, אלון.
<אלון שפון: אני רוצה להחזיר בחזרה את הנושא של - - -
יעל כהן-פארן: רגע, בשביל הפרוטוקול תגיד שוב את שמך.
<אלון שפון: אלון שפון מהפורום לתזונה בת קיימא וממכון ויצמן.
<אלון שפון: אני רוצה להשיב שוב את הדיון לנושא שממנו התחלנו וסטינו ממנו מאוד מאוד.
<אלון שפון: אני קודם כל מודה לכולם על הדברים החשובים שאמרו אבל אני נשארתי קצת עם איזושהי אי הבנה או בעיניי איזשהו קונפליקט מאד גדול, שאנחנו למעשה לא מכסים אותו, כי הדיון שלנו פה היה על נושא של פליטות פחמן והקשר של זה למשק המזון בישראל.
<אלון שפון: בפועל מה שהדיון הזה חידד זה את העובדה שהכול נופל בין הכיסאות.
<אלון שפון: מצד אחד, אם ישראל אמונה על פליטות הפחמן שקורות בתוך שטחה וכמו שאתם רואים, המשק והחקלאות באמת צודקים, מבחינתם פליטות הפחמן הן מזעריות ולמעשה אין פה איזה משהו גדול שצריך להתעסק אתו ובגלל זה לדעתי המשרד לאיכות הסביבה לא מתעסק עם זה, כי כל הפליטות קורות מחוץ לגבולות ישראל, אז מה שקורה הוא שאנחנו לא לוקחים שום אחריות ברמה הרחבה לנושא הזה כי זה לא קורה בתוך הגבולות שלנו.
<אלון שפון: כל הנושא הזה של פליטות פחמן שגם מדינת ישראל משתתפת בהן, 30% מהפליטות של מדינת ישראל הם כנראה מהמשק והרבה מזה ממזון מן החי.
<אלון שפון: אנחנו למעשה לא מתעסקים בזה, כי "אנחנו פתרנו את הבעיות בתוכנו, מדינות אחרות יתעסקו בזה" ובפועל, אף אחד לא יגע בזה בבסיס שלו.
<אלון שפון: ופה אני יוצא עם איזושהי תחושה מאד מטרידה שאנחנו לא ניגע בנושא המרכזי שזה היה הנושא של הדיון של הועדה הזאת.
יעל כהן-פארן: קיי, תודה אלון.
יעל כהן-פארן: אתה הקדמת את הסיכום שלי אבל זה בסדר גמור, אני גם אתייחס לזה.
יעל כהן-פארן: אלי, אתה מבקש לדבר?
<אלי בריף: רק להגיד משפט.
יעל כהן-פארן: רגע, אז לפרוטוקול.
<אלי בריף: אהלן, אלי ממגמה ירוקה ומצוות האקלים.
<אלי בריף: רק רציתי להגיד לאלון שאני אשמח לדבר אחר כך.
<אלי בריף: חלק מההערות שלנו לתכנית הלאומית להפחתת פליטות נוגע לזה, אז צריך להכניס את זה וזה מהלך עולמי שאנחנו צריכים להוביל אותו אז חלק מזה - - -
<אלון שפון: אנחנו צריכים להוביל אותו את כולו ביחד, זה חלק מהשיח שצריך להיות פה בין כל הארגונים והממשלה.
<יפעת צור: אפשר משפט אחד?
<יפעת צור: חצי משפט?
יעל כהן-פארן: כן, יפעת, לפני סיום.
<יפעת צור: רק להתייחס למה שאלון אמר ולמה שנאמר כאן קודם על ידי נציגת משרד החקלאות.
<יפעת צור: כן, יש את העניין של הפליטות הגלובליות שחשוב להתייחס אליו אבל אני מזכירה שוב שגם פליטות שכן נעשות בתחום ישראל, עליהן יש הסכמה שזה כן משהו שאנחנו צריכים וחייבים וחייבות להתייחס אליו כבר עכשיו והוא קיים, גם אם הוא יחסית נמוך בהשוואה לכל הפליטות הגלובליות.
<יפעת צור: גם ראיתי שיש כאן נכונות להתייחס אליהן.
<יפעת צור: זו רק ההגדרה של כמה אחוזים אז בואו נתייחס לכמה אחוזים האלה.
<יפעת צור: ומה שאני אשמח לשמוע הוא איך אפשר לצאת מהוועדה הזאת היום עם איזשהם יעדים של: או.
<יפעת צור: קיי, מה עושים מחר, איך אנחנו עוזבים ועוזבות את החדר הזה עם איזושהי אמירה של: או.
<יפעת צור: קיי, עלו פה נושאים של חינוך, עלו פה נושאים של כלכלה, עלו פה נושאים של חקלאות, בואו נעשה איזושהי רשימה מסודרת שיש בה מדדים, שיש בה יעדים, שאפשר להגיד: או.
<יפעת צור: קיי, יצאנו מהישיבה הזאת עם איזושהי התקדמות.
יעל כהן-פארן: אני מודה שוב לכולכם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לסכם עם כמה דברים אז קודם כל אני אפתח את הסיכום מהסוף.
יעל כהן-פארן: שמענו כאן את החקלאים וחשוב, בלי ספק, שתהיה חקלאות מקומית.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שעל זה נסכים כולנו בחדר הזה, זה הבסיס ואין ספק שהמדינה צריכה להכיר בקיומם של החקלאים וצריכה לתמוך בקיומה של החקלאות.
יעל כהן-פארן: צריכה להיות כמה שיותר חקלאות בת קיימא ואין ספק שתהליכים שמתקיימים בממשלה הנוכחית ובדיונים בוועדות אחרות של הכנסת, הם יקום מקביל לדברים שדיברנו עליהם כאן היום.
יעל כהן-פארן: הרי אם מסתכלים על ההתפתחות של שינויי האקלים ושל מצב הביטחון התזונתי בעולם, לא בטוח שיהיה מי שימכור לנו מזון בעוד עשרים, שלושים, חמישים שנה.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים להיערך לזה וזו חשיבה אסטרטגית שהמדינה צריכה לבצע על הנושאים האלה כבר היום, כי התהליכים האלה לוקחים זמן.
יעל כהן-פארן: אנחנו שמענו על ניצול משאבים ואספקת המוצרים הבסיסיים.
יעל כהן-פארן: צמצום התלות במזון מן החי ובחלבון מן החי עלה כאן כמובן בצורה מאד משמעותית, גם כדי להפחית את פליטות גזי החממה וגם כדי להיות מסוגלים לספק בטחון תזונתי לאזרחי המדינה, אז חשוב לי לתמוך כאן במחקר ופיתוח ואני מצטרפת בנקודה הזו לקריאה לחזק את מכון וולקני וגם לא להעביר אותו.
יעל כהן-פארן: אלה דיונים אחרים שמתקיימים במקביל.
יעל כהן-פארן: מצד שני, צריך לחשוב על שינוי דפוסי הצריכה ודפוסי התזונה וחיבור שלהם לנושא הסביבתי.
יעל כהן-פארן: יש כאן קשר כמובן גם לנושא הבריאותי.
יעל כהן-פארן: זה נוגע להרבה מאד משרדים.
יעל כהן-פארן: זה עלה כאן, זה עלה מהכנס שנערך לפני כחודש באוניברסיטת תל אביב ואני מצטרפת כאן לקריאה.
יעל כהן-פארן: הוועדה תוציא קריאה לכל משרדי הממשלה להקים בשלב ראשון לפחות צוות בין משרדי לנושאי המזון, מזון בר קיימא, תזונה בת קיימא, חקלאות בת קיימא, כל הדברים האלה צריכים לקבל את מכלול השיקולים ולהיות תחת דיון אחד בצוות בין משרדי.
יעל כהן-פארן: באופן כללי אולי צריכה לקום רשות מזון.
יעל כהן-פארן: הייתה פעם הצעת חוק כזאת, אני לא חושבת שהיא עברה, אולי היא עדיין בקנה.
יעל כהן-פארן: אני מניחה שהמדינה ובפרט משרד האוצר, לא אוהבים להקים רשויות חדשות אבל יש כאן נושא שהוא מאד גדול, המזון שלנו, אסטרטגית, לאן אנחנו הולכים?
יעל כהן-פארן: איך נביא את כל המזון למדינת ישראל, שצפויה להיות אולי עם עשרה מיליון אנשים ב-2040 או 2050 ומאין נביא לכולם מזון?
יעל כהן-פארן: פה יש מקום, בגלל שיש פה תכלול של כל כך הרבה גורמים ומשרדים שונים, יש פה מקום להקים רשות שתחשוב על הדברים ביחד.
יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים על משרד הבריאות שיצא כאן באמירה מאד חשובה.
יעל כהן-פארן: אני מודה לך, רונית, על האמירה שלך שאתם עומדים לצאת בקמפיין בנושא מעבר לתזונה ים תיכונית, שהמשמעות שלה היא אדירה גם בהיבטים התזונתיים, גם בהיבטים הסביבתיים.
יעל כהן-פארן: הרבה פחות מזון מן החי, הרבה יותר מזון מן הצומח, אני ממש מברכת ואני מצפה בכיליון עיניים לראות את הפרסומות בערוץ 2 ואני מקווה שהפעם לא יורידו אותן מהר ואת יודעת מה, אם יורידו אותן מהר אז שזה ייצור גם כן את האפקט הדומה אבל אני חושבת שזה מאד חשוב וזו אמירה מאד חשובה שיצאה כאן היום מהוועדה.
יעל כהן-פארן: אני מאד מצרה על כך שמשרד האוצר בחר שלא לשלוח נציג לדיון.
יעל כהן-פארן: הם כמעט בכל דיוני הוועדות הקודמים שלחו נציג ותשובתם הייתה, הקשיבו, רציתי לומר דברים אבל אומר אותם בשם אומרם: "רפרנט חקלאות באגף תקציבים ורפרנט תכנון הגנת הסביבה באגף תקציבים מוסרים כי למשרד האוצר אין תרומה לישיבת הוועדה שבנדון היות והנושאים אינם תקציביים".
יעל כהן-פארן: אין מלים.
יעל כהן-פארן: זו בדיוק הבעיה.
יעל כהן-פארן: נושאי החקלאות הם מאד תקציביים אבל "אין קשר", נכון?
יעל כהן-פארן: כך רואים את זה במשרד האוצר.
יעל כהן-פארן: הם בחרו שלא להגיע היום, הם לא ידעו מה הקשר של העשייה שלהם לדיון כאן היום, מה שמצביע על חוסר עשייה בתחום.
יעל כהן-פארן: תראו, אם למשהו אין תקציב זה דיבורים, אנחנו יודעים את זה ואני מאד מקווה שיש תקציב לקמפיין שאתם מדברים עליו, משרד הבריאות.
יעל כהן-פארן: הדבר הבא הוא שאני הולכת ליזום פגישה בעניין עם נציגי אגף תקציבים ואולי עם ראש אגף התקציבים אבקש פגישה, כי זה מדהים שיש כאן נושא, נכון, קצת מורכב וכולל כמה משרדים שונים אבל משרד האוצר לא יכול להגיד שאין פה שום ראייה תקציבית ולכן אין לו מה לתרום לדיון.
יעל כהן-פארן: זה האתגר שלנו בנושא הזה, אגב, זה בדיוק האתגר שלנו, להביא לכך שההקשרים האלה כן ייתפסו על ידי שרי הממשלה.
יעל כהן-פארן: אנחנו כנסת, אנחנו נמצאים לידם, ומה לעשות, אגף התקציבים קובע הרבה מאד מהמדיניות הכלכלית של ישראל, גם הם צריכים להבין את ההקשרים בין הדברים.
יעל כהן-פארן: אני רוצה גם לציין את המשרד להגנת הסביבה, שאמנם כן שלח נציגים ואני מתנצלת, רונית, זה לא אישי נגדך אבל שמענו שהדברים לא נתפסים בצורה מרכזית, לא נלקחים בחשבון במסגרת התכנית להפחתת פליטות גזי חממה.
יעל כהן-פארן: היה כאן ויכוח לגבי המספרים ואני מציעה, גם למשרד להגנת הסביבה וגם ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, להיפגש עם הארגונים שהביאו תחשיבים קצת אחרים שהמתודולוגיה שלהם אולי שונה אבל אפילו הסתכלות ואני מקבלת את דבריך אלון, שצריך להסתכל גם גלובלית אבל אפילו על ההסתכלות של ישראל לא מסתכלים, כי זה נתפס כמשהו מאד זניח וכנראה שהוא לא כל כך זניח או שכן אבל לפחות תדברו ותגיעו למסקנות משותפות.
יעל כהן-פארן: אני מזמינה גם אותך לקחת חלק בדיון.
יעל כהן-פארן: אני אסיים עם זה שנדרשים כאן הרבה מאד שיתופי פעולה והם לא טריוויאליים.
יעל כהן-פארן: אני מכירה את חוסר שיתופי הפעולה הרבה פעמים בין משרדי ממשלה, שמביא לכך שכל משרד עסוק רק בתחומו ולא מסתכל בצורה רחבה.
יעל כהן-פארן: דווקא בתהליך של הפחתת הפליטות כן היו ועדות בינ-משרדיות וצוותים בין משרדיים, מכורח העניין שזה נוגע לעוד כמה משרדים אבל כאן יש שאלות כלכליות ושל מדיניות כלכלית, יש כאן שאלות של בריאות, יש כאן שאלות של חקלאות, יש כאן שאלות של סביבה והגנה על הסביבה וכולן צריכות להילקח ביחד ואני קוראת לעבודה משולבת.
יעל כהן-פארן: אנחנו מכאן נעקוב אחריה ונעזור לקיים את שיתופי הפעולה האלה.
<קריאה: גזי הפליטה - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו דיברנו על זה הרבה, אוריה, את פספסת את ההתחלה, אני רוצה רק לבקש מכל מי שלא נרשם במערכת האלקטרונית שבכניסה לחדר, כך נתבקשתי על ידי מנהלת הועדה, לבקשכם להירשם.
<מיקי חיימוביץ: היום יום שני, אני מזכירה לכולם, יש בכנסת הרבה מנות צמחוניות.
אורי מקלב: לחקלאים זה אולי לא 'בוקר טוב' אלא כבר צהרים טובים.
אורי מקלב: עירונים עוד יכולים להגיד בשעה כזו "בוקר טוב" אבל למי שלא עירוני ולכולם, יום טוב.
אורי מקלב: אני מתכבד ברשותכם, אם כולם מוכנים ותהיה האפשרות להתחיל, אם הכול עומד על מקומו, אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת המדע והטכנולוגיה לציון יום החקלאות וההתיישבות שנקבע להיום, יום שלישי, ל' בתשרי התשע"ז אבל גם יותר נכון, ראש חודש מרחשוון, גם ל' בתשרי אבל גם ראש חודש, נברך אתכם בחודש טוב חוץ מאשר ביום טוב.
על סדר יומנו: אני כן רוצה להגיד לכם משהו על שיחת טלפון שהייתה לי לפני כשעתיים עם חבר הכנסת איתן ברושי ואני רוצה לציין את המעורבות שלו בכלל בענף החקלאות, בלובי ובעוד נושאים אבל גם בקיום היום הזה.
על סדר יומנו: הוא השקיע בזה הרבה מעורבות שראויה לציון על ידִי ועל ידי הנהלת הוועדה, שעל כל פרט וליווי, מלווה את זה עם כל הלב ועם כל הנשמה ואז הוא אומר לי: תשמע, יש לי איזו בעיה, מישהו היה אמור להגיע וברגע האחרון לא הגיע.
על סדר יומנו: אמרתי לו: חבר הכנסת ברושי, האמת, אני גם יכול להיות מייצג טוב את ענף החקלאות.
על סדר יומנו: הוא שואל אותי: למה?
על סדר יומנו: אמרתי לו: כְּנין וכבן נין של חקלאים, אותנטיים, בארץ ישראל, שהגיעו לפני מאה ושלושים שנה לארץ ועזבו עסקים משגשגים בחוץ לארץ, בעיר בריינסק, העיירה בריינסק, משפחה שלמה על הורים, ילדים, דודים, עלו כולם כמקשה אחת, אמנם בשלבים אבל ודאי שלפני מאה ושלושים שנה עלו לארץ ישראל, התיישבו בפתח תקוה, ביהוד, במטולה, במוצא ושם עסקו בענף החקלאות בלבד.
על סדר יומנו: שפכו דם באדמה בשביל זה, אז אנחנו בדי.
על סדר יומנו: אנ.איי.
על סדר יומנו: שלנו אני מרגיש שאני יכול גם לייצג את זה.
על סדר יומנו: זו המורשת שלנו מתוך תפיסה של לכבוש את ארץ ישראל ולהתיישב בארץ ישראל.
על סדר יומנו: לקשור את עצמך לארץ ישראל על ידי זה שאתה עובד בה ושאתה קשור אליה, קשור לארץ, קשור לאדמה ומשקיע בה, זה מה שמקשר.
על סדר יומנו: התפיסה הזו היא תפיסה שהיא נר לרגלינו, נמצאת אצלנו ולכן אנחנו מודעים ויודעים את החשיבות של כל הנושא של חקלאות והתיישבות בארץ ישראל, בארץ.
על סדר יומנו: אני יודע שאתם נמצאים כאן היום וכרגיל, כשמציינים יום, אז באים קצת לעודד או לחזק או לציין או לתמרץ אבל ענף החקלאות בכלל, באופן כללי, נמצא בארץ היום באיזה מבחן זמן לא פשוט.
על סדר יומנו: נלחמים בעצם על הקיום, על הלגיטימיות כמעט, על המשכיות ואולי גם על הכדאיות.
על סדר יומנו: הנושאים האלה, שעולים מפעם לפעם פה, עדיין לא מקבלים את הפעילות הנכונה, את ה input הנכון, להיות אוזן מספקת כדי לחוש ולשמוע את הטלטלות והקשיים שהענף הזה עובר.
על סדר יומנו: אי אפשר להסתכל על ענף החקלאות בכלל רק באופן כדאִי ורק מהיבטים כלכליים גרידא.
על סדר יומנו: יש פה הרבה ערכים, ערכים חשובים מאד שצריך לחזק אותם, צריך לתמוך בהם, צריך לבסס אותם וחס וחלילה לא לעשות הפוך ולפגוע בהם.
על סדר יומנו: הנושא של פיצוי החקלאים ואני שומע את זה מהחקלאים עצמם בכל הענפים, ענף החממה, ענף המשק אבל זה נכון גם לענף הפטם וענף החלב וענף הביצים, בכל הענפים שאני קורא לזה בסך הכול חקלאות, נעשית רגולציה מאד מאוד חזקה, עם מכסות, עם הכוונה, שגם אם נניח שיש איזו תמיכה כלכלית כזו או אחרת והיא לא נכונה, אז על כך אמרתי באיזו וועדה, חבר הכנסת עמר בר לב, נניח שמבחינה כלכלית כדאי יותר וזול יותר לייבא את כל הפירות והירקות.
על סדר יומנו: עגבניות, מלפפונים, הכול, גם אם לייבא יוצא יותר זול, האם אנחנו יכולים להרשות לעצמנו לעשות את זה?
על סדר יומנו: האם אנחנו יכולים להגיד שזה כדאי כלכלית כי אלו רפורמות?
על סדר יומנו: הלוא צריך לדעת שגם כשעושים רפורמות, יש לשקול את הכול.
על סדר יומנו: אנחנו אומרים שאנחנו בחודש מרחשוון אבל בא אחריו חודש כסלו ואומרים חכמינו שכסלו הוא מלשון "כיס" ו"לב" ביחד, כי אי אפשר להסתכל על הכיס לבד ולא קוראים לזה חודש "כיס" בגלל דמי חנוכה אלא בגלל שאנחנו צריכים לשלב בין כל הדברים האלה והם הרבה יותר מכדאיות כלכלית.
על סדר יומנו: לכן אנחנו רואים בציון יום החקלאות וההתיישבות נושא חשוב מאד, נושא שבא לא רק לציין אלא לחזק ולהשריש, לתת לזה את ההמשכיות בנושאים רבים שאתם צריכים להתמודד אתם ואלה נושאים שאתם דנים בהם ומתמודדים אתם אבל אנחנו, כאנשים מבחוץ, רואים, למשל, שהנושא של פערי התיווך עומד לרועץ.
על סדר יומנו: יש איזה דימוי כאילו שההתמודדות צריכה להיות של החקלאים אבל ההתמודדות צריכה להיות גם של הממשלה שצריכה להתמודד עם פער המחירים.
על סדר יומנו: שם אנחנו לא רואים את זה, שם אנחנו רואים רפיון וחלישות מאד גדולה, שהיא כשל, לפי דעתי, בהתמודדות עם פערי התיווך העצומים שיש, שזה לא רק גורם נזק תדמיתי אלא גם גורם נזק מעשי.
על סדר יומנו: אני אומר מניסיון אישי, שהיו כמה וכמה הצעות חוק שאנחנו הצענו וחברים נוספים והן נבלמו.
על סדר יומנו: אני יכול להגיד נבלמו על ידי הממשלה אבל לא רק הממשלה הזו אלא גם על ידי הקודמת והקודמת לה, אני כבר נחשב מהוותיקים בבית הזה, הן לא נתנו שום אופן אמתי להתערב בזה.
על סדר יומנו: הצענו כמה הצעות פשוטות מאד, רק כדי שהקהל יידע, רק בחנות הירקות, בסוף, כשזה מגיע לצרכן, שיידע מה היה המחיר לחקלאי ואותו תפוח שמוכרים אותו ב-13 שקלים שהחקלאי קיבל על זה 3.5 שקלים, שיידע.
על סדר יומנו: רק עם זה, האם מישהו יוכל להמשיך למכור לך?
על סדר יומנו: זו רק שקיפות, שקיפות בלבד.
על סדר יומנו: אני לא תומך בשר החקלאות שרצה לקחת מאֲזנים של רשתות ולקחת אותם במבחן זמן, למה אתה צריך לתת, למה אתה צריך - - - את הידיים שלך, תן לציבור להחליט ואתה תראה איך זה ישפיע לבד.
על סדר יומנו: והיו עוד דברים כאלה אבל אני לא רוצה להיכנס אתכם להצעות חוק שלא הושמעו.
על סדר יומנו: לכן, קיבלנו על עצמנו לדון בכך ביום הזה ולכבוד הוא לנו, זו מחויבות שלנו.
על סדר יומנו: אני רק רוצה לציין שבחרנו בנושא של חדשנות בגלל שמטבע הדברים זה העיסוק של הוועדה, זה נושא של הוועדה ואנחנו ביקשנו ממכון וולקני, שסיירנו בו לא מזמן וראינו, אמנם לא רק שם, אלא ששׁם זה שׂם אותם במרכז הדיון.
על סדר יומנו: אנחנו ניתן גם לאנשים אחרים מגופים אחרים, שנרשמו או שלא נרשמו, שיכולים להירשם אצל מנהלת הוועדה, להביע את דעתם ואת מה שיש להם להגיד.
על סדר יומנו: אם חבר הכנסת עמר בר לב ירצה עכשיו לדבר אז אנחנו ניתן ואחריו אנחנו נמשיך בסדר היום הרגיל.
עמר בר-לב: תודה רבה אדוני היושב ראש.
עמר בר-לב: אני חושב שאחד הדברים המוסריים אפשר לומר, בכל מה שקשור לחקלאות במדינת ישראל, זה הפער העצום בין המחקר והפיתוח החקלאי שמדינת ישראל מובילה בכל העולם.
עמר בר-לב: בזמנו למדתי קרקע ומים, אני אגרונום, אז מנושא הטפטוף שזו המצאה ישראלית שהיום כל העולם משתמש בה, עד המצאות אחרות עכשוויות, שבהן אתם בוודאי הרבה יותר מעודכנים ממני, בין זה לבין מצב החקלאים במדינת ישראל והחקלאות עצמה, הפער הזה הוא בלתי מתקבל על הדעת, הוא בלתי נתפס, כי החקלאות, לא הפיתוח החקלאי אלא החקלאות במדינת ישראל, היא בתהליך רב שנתי של הדרדרות וקריסה.
עמר בר-לב: אנחנו רואים את זה.
עמר בר-לב: הרבה דברים רואים דרך הרגליים, רואים בזה שאין דור המשך.
עמר בר-לב: הגיל הממוצע של החקלאים האמתיים במדינת ישראל הוא כבר מעל לששים.
עמר בר-לב: זה רק אומר לאן החקלאות הולכת.
עמר בר-לב: אחד הנושאים שעלו בחודשים האחרונים על שולחן החקלאים וגם בממשלה, הוא הרעיון של העברת מכון וולקני לצפון ואני חושב שזו דוגמה רעה למשפט הידוע שהדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.
עמר בר-לב: צריך לפתח את הגליל, אין בזה ספק ואתמול היה כאן כמעט אפשר לקרוא לזה יום הגליל, שראשי מועצות מהגליל באו הנה אחרי שהם גילו שבתקציב 17'-18' של המדינה, תקציב שהולך להיות מונח על שולחן הכנסת, תכנית פיתוח הגליל, שיש תכנית כזאת והממשלה אפילו החליטה שהיא תהיה והקצתה כספים, לא מופיעה בספר התקציב.
עמר בר-לב: לא מופיעה בספר התקציב זאת אומרת שהיא לא תהיה.
עמר בר-לב: כמובן שאני בעד פיתוח הפריפריה אבל הדרך שהרבה פעמים נוקטים בה, אפרופו רשות השידור ששם אנחנו חווים את זה, הדרך להרוס קודם את מה שקיים ועכשיו להתחיל לבנות במקום אחר משהו שאולי יהיה טוב כמו הקיים ואולי יצליח לשפר אותו, לצערי זו דרך שלא הוכיחה את עצמה ולכן, במקום לומר שצריך לפתח את החקלאות בצפון ובדרום צריך לחזק את השלוחה בצפון ואם יש צורך אז להקים עוד שלוחה של מכון וולקני יותר צפונה באצבע הגליל או לחלופין בדרום, בגילת או עוד יותר דרומה, אבל במקום זה אומרים: מכיוון שהקרקע הנד"לנית שיושב עליה מכון וולקני היא מאד מאוד יקרה אז בואו נעביר אותו.
עמר בר-לב: המדינה או מישהו יעשה 'מכה' כמו שנקרא בסלנג הישראלי ונראה מה יקרה עם החקלאות.
עמר בר-לב: בכל הדיונים האלה אתם תשמעו המון סימפטיה ואמפתיה, כולם מסכימים.
עמר בר-לב: לא יהיה חבר כנסת אחד – אני עכשיו בא מוועדת חוץ ובטחון שעסקה בנושא החקלאות – לא יהיה חבר כנסת אחד, קואליציה או אופוזיציה שיאמר שהוא נגד הכרת החקלאות כערך אבל, הדרך היחידה, הדרך היחידה להשפיע ואני יכול לומר אפילו לצערי, היא להתאחד כפי שיש כאן איחוד ביום החקלאות ולהפעיל לחץ.
עמר בר-לב: להפעיל לחץ על חברי הכנסת, להפעיל לחץ על הממשלה ולדרוש.
עמר בר-לב: אני אומר לכם שאם בתקציב שהולך להיות מאושר בתוך חודשיים, לא יהיה שינוי בשורת תקציב שתגיד שהחקלאות היא ערך, אז אלו סתם מלים מהשפה ולחוץ כי זה באמת דבר אמתי.
עמר בר-לב: צריך לתמוך בחקלאות וצריך לבנות את החזון החקלאי של מדינת ישראל.
עמר בר-לב: ראשי הארגונים החקלאיים גיבשו את החזון המדיני והגישו אותו למשרד האוצר ולמשרד החקלאות לפי מספר חודשים.
עמר בר-לב: כלום לא קרה עם זה.
עמר בר-לב: אין לו שום ביטוי.
עמר בר-לב: אפשר להתווכח על החזון, אפשר לשנות אותו, אפשר לגבש אותו אבל אין לו שום משמעות בתקציב.
עמר בר-לב: אם אין לו שום משמעות בתקציב 17'-18' אז מה שזה אומר הוא שהחקלאות תמשיך בתהליך התרסקותה בשנתיים הקרובות ובסופו של דבר, כשמדברים על עוצמה לאומית, אז אנחנו כאן נתמקד בנושא הפיתוח החקלאי שכמו שאמרתי הוא מוביל, אבל פיתוח חקלאי בלי חקלאות, חקלאים בלי בטחון, ישוב הפריפריה גליל וצפון בלי חקלאות, כל הדברים האלה מחוברים אחד לשני ובסופו של דבר, אם זה התהליך שיימשך, אז גם המחקר החקלאי וגם הפיתוח החקלאי במדינת ישראל, יהיו בתהליך ירידה.
עמר בר-לב: יגידו הלקוחות שלכם, רגע, אם אתם לא מיישמים את זה אז למה שאנחנו ניישם את זה?
עמר בר-לב: מדינת ישראל, מעבר לכל, צריכה להיות המעבדה לפיתוחים ולקדמה החקלאית.
עמר בר-לב: אם היא לא עושה את זה אז תהליך הקריסה יימשך.
עמר בר-לב: אני חושב שהפער הגדול ביותר ואני כבר ציטטתי את זה בדיון הקודם ואני הולך לצטט את זה לפחות עוד כמה פעמים במהלך היום, היה דיון של ראשי הארגונים החקלאיים עם מנכ"ל משרד החקלאות ועם יושב ראש המועצה לכלכלה לפני מספר חודשים.
עמר בר-לב: יו"ר המועצה לכלכלה של מדינת ישראל אמר את המשפט הבא ואני מקריא "יעודה של החקלאות בישראל הוא רווחה כלכלית של אזרחי המדינה בלבד, סימן קריאה" אז ברור שאחד מייעודיה של החקלאות הוא רווחה כלכלית אבל על זה בדיוק הוויכוח, האם החקלאות צריכה לבוא לידי ביטוי רק בשורת הרווח בסוף ואם יש רווח אז זה בסדר ואם אין רווח אז זה לא בסדר וכל היתר לא חשוב, או שהחקלאות היא באמת ערך?
עמר בר-לב: לערך יש תג מחיר.
עמר בר-לב: אם המדינה לא מגדירה אותו ואם המדינה לא מתקצבת אותו אז אלה דיבורים מהשפה ולחוץ.
עמר בר-לב: מי שאמר את המשפט הזה הוא יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה של מדינת ישראל.
עמר בר-לב: הוא מוביל החזון של מדינת ישראל וזאת העמדה שלו ולצערי זאת העמדה של הממשלה הקודמת ואני מסכים אתך, אדוני היושב ראש, של הממשלה לפניה, שאתם לא הייתם חברים בה וגם של הממשלה שלפניה, שאפילו נציגים מן המפלגה שלי היו חברים בה או לפני לפניה.
עמר בר-לב: לכן, בזה צריך לעשות שינוי, זו המטרה של היום הזה ואני מקווה שבאמת המטרה תושג, כי אם בימים הקרובים לא יהיה שינוי אז זה יהיה נחמד, נפגשנו, דיברנו, נחמד אבל החקלאות תמשיך בתהליך התרסקותה.
אורי מקלב: תודה רבה ותודה מיוחדת לחבר הכנסת עמר בר לב.
אורי מקלב: לפי שפת הגוף של האנשים פה מאד הסכימו עם דבריך.
אורי מקלב: חיממת את הלב, במיוחד לאנשי המכון הוולקני, שהיום שחקנים מרכזים פה.
אורי מקלב: חיממת את הלב, אתה רואה, אני מקבל על זה משוב נכון.
אורי מקלב: אנחנו גם מברכים את חברת הכנסת יעל כהן פארן, חברת הוועדה ויושבת ראש ועדת המשנה של הוועדה לאנרגיה, לא נכניס את כל האריכות עכשיו, שגם מצטרפת אלינו, בבקשה.
יעל כהן-פארן: אני רק אברך על קיום היום הזה והנושא באמת מאד מאוד חשוב.
יעל כהן-פארן: קיימתי כאן בוועדת המשנה דיון על חקלאות ואקלים ולאן העולם הולך כדי להבטיח בטחון תזונתי ואיפה ישראל פה בכל הנושא הזה של בטחון תזונתי לאזרחיה.
יעל כהן-פארן: לדעתי זה נושא קריטי והשיח בתחום החקלאות צריך אולי לעבור לשם, כי בסופו של דבר ערש החקלאות הוא ערש הביטחון התזונתי של כולנו, שבוא נגיד, מחזיק את מדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: זה ממש אחד מהבסיסים של קיומנו כאן, שאנחנו מסוגלים לגדל את האוכל.
יעל כהן-פארן: אולי לא את כולו אבל ככל שמשבר האקלים לצערנו קורה ואנחנו מרגישים אותו – בעוד שבועיים יש ועדה מאד גדולה של האו"ם בנושא הזה – אז אנשים מבינים שכשיש יותר בצורות ויותר אירועים קיצוניים של מזג אויר, החקלאות תיפגע, הביטחון התזונתי ייפגע וזה חלק בלתי נפרד מהשיח הסביבתי של קיימות ושל השאלה איך אנחנו מבטיחים לעצמנו ולדורות הבאים הפקת מזון.
יעל כהן-פארן: חקלאות היא הבסיס אז אני מברכת על היום הזה ובאתי בעיקר לשמוע.
אורי מקלב: מברכים אותך בהצלחה לשליחות שלך במרקֶש, ועידת האקלים.
אורי מקלב: אנחנו נפתח את הדיון המעשי בעניין הזה אחרי הדברים, עם ד"ר אמנון ליכטר, מנהל המכון לחקר אחסון ואיכות תוצרת חקלאית, עם מצגת, נכון?
אורי מקלב: בוקר טוב, המיקרופון לרשותך.
<אמנון ליכטר: צהרים טובים, אנחנו מודים ליושב ראש ולחברי הכנסת הנכבדים על הזמנתנו להוביל את הדיון הזה.
<אמנון ליכטר: זה יום חג עבורנו, אנחנו חוגגים את החדשנות במחקר.
<אמנון ליכטר: אנחנו נביא דוגמאות לפעילות שלנו אבל יהיו פה דוברים נוספים שמן הסתם ימקדו את העניין סביב אספקטים נוספים.
אורי מקלב: בקריאת ביניים, אני אבקש גם מכולם, בגלל שרשימת הדוברים פה ארוכה אבל המצגת היא שלך אז מה שאפשר לצמצם כדי לתת לכולם אפשרות לדבר.
<אמנון ליכטר: בוודאי.
<אמנון ליכטר: אנחנו נדבר על חדשנות בטיפול בתוצרת חקלאית מהיבטים של בטיחות, בריאות והארכת חיי מדף.
<אמנון ליכטר: אני אתן הקדמה קצרה.
<אמנון ליכטר: פרופ' שלמה סלע לשמאלי וד"ר חיה פרידמן מנהלי המחלקות למדעי מזון וחקר תוצרת חקלאית, יתנו הדגשים שלהם.
<אמנון ליכטר: נתחיל.
<אמנון ליכטר: חדשנות.
<אמנון ליכטר: קודם כל המושג חדשנות הוא שילוב בלתי צפוי מראש של ידע, הבנה, שאפתנות ודמיון.
<אמנון ליכטר: דוגמה טובה לחדשנות אני מביא דווקא משדות זרים.
<אמנון ליכטר: פרופ' אד סיסלר היה כימאי מאוניברסיטת קרוליינה בארצות הברית, וחיפש מולקולה כדי לסמן חלבון שקושר אתילן.
<אמנון ליכטר: אתילן הוא החומר החשוב ביותר בהבשלה של פירות.
<אמנון ליכטר: הוא חיפש לסמן את אותם חלבונים שקושרים את האתילן.
<אמנון ליכטר: הוא לא ידע מה החלבון, הוא חיפש אותו.
<אמנון ליכטר: הוא לא שאף לפתח חדשנות, הוא שאף למדע בסיסי.
<אמנון ליכטר: הוא פיתח אנלוגים לאתילן וקשר אותם לחלבונים של צמחים.
<אמנון ליכטר: הוא גם השתמש במערכת, מה שאתם רואים מימינכם, של ציפורן, שהיא מאד רגישה לאתילן ותוך שבוע, אם נותנים אתילן, הציפורן נובלת לחלוטין.
<אמנון ליכטר: מה שהוא עשה, הוא ראה שאם הוא מיישם על אותה ציפורן את אחת האנלוגים אז שבוע לאחר הטיפול הפרח נשאר רענן כביום הקטיף, לעומת הביקורת שנבלה לחלוטין.
<אמנון ליכטר: כל התהליך הזה קרה לפני קרוב לעשרים וחמש שנה.
<אמנון ליכטר: בסופו של דבר זוהה הרצפטור, הקולטן, שאליו נקשר האתילן והאנלוג, אותה מולקולה שנקראת היום 1-mcp ודומה מאד לאתילן, היא נקשרת לרצפטור ומונעת את הקשירה של האתילן.
<אמנון ליכטר: אחת הדוגמאות לבעיות שניתן לפתור באמצעות עיקור באתילן, מודגמת לפניכם פה על תפוחים.
<אמנון ליכטר: אלה תפוחים מהזן גרנד סמית - - -
אורי מקלב: ניתנת או כבר יישומית?
<אמנון ליכטר: זו טכנולוגיה שנעשה בה שימוש.
<אמנון ליכטר: אתם רואים לימינכם תפוחים שלא היו מטופלים בחומר והם סובלים - - - שטחי, לעומת התפוחים שטופלו והם נשארים ירוקים ורעננים גם אחרי שנה.
<אמנון ליכטר: הפיתוח הזה הוא של ד"ר עדנה פסיס מהמחלקה שלנו בפרסום מ-2007 - - -
אורי מקלב: האם זו תופעה שקורית בתיעוד או תופעה שקורית - - -
<אמנון ליכטר: זה קורה במהלך הקירור.
אורי מקלב: זו תופעה שקורית במהלך הקירור וזה נותן אורך מדף אחר לגמרי.
<אמנון ליכטר: בהחלט כן.
<אמנון ליכטר: זה משפר מאד וזה גם מחליף טכנולוגיות של שימוש בכימיקלים רעילים או שהם לא בטוחים, שהיו מקובלות קודם.
<אמנון ליכטר: - - - נבדק טקסיקולוגית על ידי חברה בינלאומית והוא בטוח לחלוטין.
אורי מקלב: יש לנו גם מצגת של תותים, מאד הרשים אותי מה שיש בתותים.
אורי מקלב: את זה גם הבאת לכאן?
<אמנון ליכטר: אין פה דוגמה של תותים אבל יש פה - - -
אורי מקלב: השאיר לי רושם טוב.
יעל כהן-פארן: לא נוכל לצאת מכאן בלי לאכול כמה תותים.
<קריאה: למטה יש.
<אמנון ליכטר: הוקמה חברה בינלאומית בשווי עסקים של ביליוני דולרים.
<אמנון ליכטר: יש חברה ישראלית שמטמיעה את הטכנולוגיה.
<אמנון ליכטר: בארצות הברית לבדה חצי מיליון טון תפוחים מטופלים בטכנולוגיה הזו.
<אמנון ליכטר: יש חסכון באנרגיה של קירור על ידי הפחתת קצב הנשימה, פיתוח תכשירים לאפליקציות חדשניות, תוצרים מדעים של הטכנולוגיה, למעלה מ-13,000 מאמרים בעשרים וחמש השנה האחרונות והבונוס, הבנה משופרת של מערכת הולכת האותות מהקולטן לאתרי המטרה.
<אמנון ליכטר: איך אנחנו מעודדים חדשנות?
<אמנון ליכטר: להזכיר לכם, חדשנות היא לא דבר שקורה מעצמו, אי אפשר להכריח אותו לקרות.
<אמנון ליכטר: קודם כל אנחנו צריכים מסה קריטית של חוקרים בסביבה מחקרית תומכת.
<אמנון ליכטר: במכון וולקני יש לנו צירוף של דיסציפלינות מהכימיה, בטיחות המזון, בריאות המזון, טכנולוגיה, פתולוגיה, ביולוגיה תאית וטיפוח תכונות גנטיות חדשות, שמאפשרות לעודד חדשנות.