GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על הקניות האלה, גם חיברתם את זה לנושא הלוגיסטי, מדברים על כמעט 50 מיליון חבילות שהגיעו לישראל באמצעות האינטרנט בשנת 2016.
<אלעד גולדנברג: זה רק מעיד על זה שלמרות שיש קשיים שציינתם אותם קודם, הישראלים לא נמנעים מלקנות.
<אלעד גולדנברג: כי אם אנחנו מדברים לדוגמא על פורים שקורה עוד שבועיים, אצלנו ישראלים התחילו לקנות תחפושות לפורים בנובמבר.
<אלעד גולדנברג: כי בנובמבר נגמר האלווין בארצות הברית ויש תחפושות זולות במכירות סוף עונה.
<אלעד גולדנברג: ואנשים שקונים חודשיים מראש לפני אירוע, אפילו לפני פסח עכשיו, אנחנו מדברים כבר על מתנות הביתה, מסכיני שף וכלי מטבח.
<אלעד גולדנברג: אנשים מזמינים אותם חודשיים קודם כי ערך החיסכון הוא ערך מהותי עבור הישראלים והאינטרנט נותן כלי מדהים בשביל להילחם ביוקר המחייה.
<אלעד גולדנברג: אני מדבר על אותם מוצרים, העלית גם קודם את עניין האיכות של מוצרים מסוימים וגם חבר הכנסת פולקמן שיצא.
<אלעד גולדנברג: בעניין הזה אני יכול להגיד לכם שהעלינו על המוכרים ועל המשווקים האינטרנטיים, עליהם מונחת חובת ההוכחה לספק מוצרים טובים, וככל שהם יתנו מוצרים טובים - ונמצאים פה מוכרים שציינו את זה - בעצם הלקוחות יחזרו אליהם.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת שהפלטפורמה הזאת מושתת הרבה על אמון ואני יכול להגיד לכם שהישראלים, מסקרים שאנחנו עושים, הרבה פעמים מעדיפים ללכת ולקנות באינטרנט מהבית, מאשר ללכת לקניון ולקנות את המוצר.
<אלעד גולדנברג: כי כמו שציין פה האדון שמוכר יודאיקה - - -
אורי מקלב: זמיר.
<אלעד גולדנברג: הוא ישלח לקונה שלו מוצר נוסף, הוא לא יתווכח איתו ויגיד איפה החשבונית, מתי קנית, 14 יום, אלא באינטרנט יש לנו את ההבנה שאנחנו מתעסקים עם שוק גלובאלי.
<אלעד גולדנברג: בהיבט הזה איפה הישראלים נמצאים, ואנחנו לא סתם יושבים פה בישראל מטעם Ebay.
<אלעד גולדנברג: בישראל אני חושב שיש משהו מאד מיוחד שמשלב גם את הטכנולוגיה – אנחנו מפעילים פה מרכז פיתוח עם 300 עובדים, מפתחים, אנשי דטא, וגם חטיבה עסקית, שאתם יכולים להבין שישראל היא לא אחת המדינות הכי גדולות בעולם מבחינת מחזורי מכירות שאנחנו יכולים לייצר, אבל נוצרים פה דברים שהם מאד ייחודיים ועל זה אני רוצה לספר לכם קצת.
<אלעד גולדנברג: אז קודם כל אנחנו מסתכלים על אותם עסקים שמוכרים, בפלטפורמה שלנו מדובר על בין אדם לשלושה, שבאמת לוקחים מקצה לקצה את כל תחומי האחריות.
<אלעד גולדנברג: מיצירת הקטלוג הדיגיטאלי, שירות לקוחות, שיווק, אם זה על פלטפורמות אחרות לא אצלנו.
<אלעד גולדנברג: לוגיסטיקה, שירות לקוחות.
<אלעד גולדנברג: מוכר ממוצע מישראל מוכר ל-30 מדינות בחודש.
<אלעד גולדנברג: תחשבו מה זה מבחינתו להבין לקוחות ב-30 מדינות שונות, שיש להם צרכים שונים ורגישויות שונות לשירות, לשפה, לזמן הגעה.
איילת נחמיאס ורבין: אלעד, אתה יודע להגיד מה המחזור של עסקים קטנים דרך Ebay?
<אלעד גולדנברג: כן, אני כבר אגיע, אני אספר.
<אלעד גולדנברג: יש לנו בעצם שלושה סוגי עסקים ואני ממש אציין גם מספרים.
<אלעד גולדנברג: מדובר וחשוב לשים את המספר הזה, על 15 מיליון מוצרים שישראלים מכרו באמצעות Ebay בשנת 2016.
איילת נחמיאס ורבין: מוצרים חדשים?
<אלעד גולדנברג: מוצרים.
איילת נחמיאס ורבין: לא, אתה כולל גם יד שנייה?
<אלעד גולדנברג: בערך 80% מהם הם חדשים, לא כל המוצרים מיוצרים בישראל, אני חייב להגיד.
<אלעד גולדנברג: הרבה מזה זה גם ייבוא מקביל שמגיע לישראל ויוצא בחזרה.
<אלעד גולדנברג: חלק מזה זה שימוש במחסנים לוגיסטיים שיושבים ברחבי העולם כדי להיות קרובים יותר לקהל היעד, גם מבחינת המסירה, אבל גם מבחינת ההחזרה.
<אלעד גולדנברג: בואו ניקח בחשבון שלפעמים הלקוח לא מרוצה מהמוצר.
אורי מקלב: אבל הם המשווקים, הם המתווכים.
אורי מקלב: זה עובר דרכם.
<אלעד גולדנברג: הם ממש מפעילים את הכל, בין אם זה מחסן לוגיסטי שהם משלמים לו על חכירת שטח, הם משלמים לו ומתפעלים את הכל.
<אלעד גולדנברג: זה יכול להיות בן אדם אחד כמו דייב שדיבר, או שלושה שעושים את זה.
אורי מקלב: חוץ מתחום היודאיקה, אתה יכול לספר לנו על דברים שהישראלים - - -
<אלעד גולדנברג: בטח.
אורי מקלב: הישראלים לקחו משהו בתוך כל העולם הענק הזה, דווקא הישראלים מצאו איזה - --
<אלעד גולדנברג: הם הרבה יותר מגוונים.
<אלעד גולדנברג: יודאיקה נשמע מאד סטנדרטי לנו להצליח בו.
<אלעד גולדנברג: אז אחד זה תעשיית מוצרי הטיפוח למיניהם.
<אלעד גולדנברג: אנחנו ידועים בזה גם בעולם, לא רק ים המלח דרך אגב, הרבה מוצרים טבעיים ואורגאניים.
<אלעד גולדנברג: יש תעשייה מאד מעניינת וחדשה, זה התחום הדנטאלי, שתלים דנטאליים ומוצרים דנטאליים.
<אלעד גולדנברג: יש פה כמה חברות מדהימות שמייצרות לעולם, והערך שלהן בעצם זה כמו שבכל עולם המסחר יש המון מתווכים בין היצרן לצרכן, במסחר האלקטרוני אנחנו חותכים את כל המתווכים ומאפשרים את אותו מחיר אטרקטיבי שמועבר למשווק ישירות ללקוח קצה ואז בעצם נחסכים הרבה פערים.
<אלעד גולדנברג: תראו, אנחנו מדברים על העסקים הישראלים שבארבע השנים האחרונות היקף הייצוא שלנו גדל ב-300%.
<אלעד גולדנברג: אני לא חושב שיש הרבה תעשיות כאלה בכלל בישראל או בעולם, שאפשר לדבר בהן על צמיחה של 300%.
<אלעד גולדנברג: מאחורי זה עומדים מספרים מדהימים.
<אלעד גולדנברג: אני לא יכול למסור נתונים פיננסיים, אבל לתת לכם הבנה.
<אלעד גולדנברג: בשנת 2013, שזה חצי שנה אחרי שהתחלנו את הפעילות בישראל, כל 50 שניות ישראלי מכר מוצר על גבי הפלטפורמה שלנו.
<אלעד גולדנברג: השנה, בסוף שנת 2016, זה כל שתי שניות.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת אנחנו מדברים על היקפים של מאות אחוזים יותר, שישראלים מצליחים למכור ולקיים מזה פרנסה.
אורי מקלב: ואתה רואה את זה מול מדינות אחרות ב-Ebay, אתה רואה שיש פה משהו שהוא באמת מהיר יותר והרבה יותר רחב ממדינות אחרות שהם גם שותפים בתוך הקניות.
אורי מקלב: הם לא מודרים מהעניין הזה.
<אלעד גולדנברג: חד משמעית.
<אלעד גולדנברג: יש פה משהו מאד מיוחד.
<אלעד גולדנברג: הרבה פעמים אנחנו מדברים, בטח אצלך בוועדה, על הסטרטאפ ניישן והטכנולוגיה.
<אלעד גולדנברג: אני רוצה לקרוא לזה אי-קומרס ניישן.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת אנחנו אומה של מסחר אלקטרוני של הקונים - דיברנו, זה די ברור.
<אלעד גולדנברג: אנחנו מרוחקים, יוקר המחייה.
<אלעד גולדנברג: המוכרים – אנשים שהם יזמים.
<אלעד גולדנברג: זה לא היזמים שהולכים ומגייסים כסף מקרנות הון סיכון, אבל זה אנשים שהולכים ובין אם יש להם חנות והם הופכים אותה להיות אינטרנטית, הם הופכים להיות לא מלוקאלי לארצי אפילו, אם הופכים להיות מלוקאלי לגלובאלי מיד.
<אלעד גולדנברג: אני עובד עם אנשים.
<אלעד גולדנברג: יש לנו סיפור על אדם מדהים בשם קובי מאשדוד, שיש לו חנות למוצרי עור.
<אלעד גולדנברג: הייתה לו, אפשר להגיד.
<אלעד גולדנברג: הוא היה מייבא מוצרים מסין.
<אלעד גולדנברג: הוא למעשה סגר אותה כי הוא הבין שהרווחיות שלו באינטרנט הרבה יותר גבוהה מלשלם שכירות, מלשלם מטר רבוע, מלשלם מחסן, מלשלם על עובדים.
<אלעד גולדנברג: או ואשתו מנהלים עסק מהבית.
<אלעד גולדנברג: אני לא רוצה שזה יישמע קל, לנהל עסק באינטרנט זה לא להיכנס לאינטרנט, ללחוץ על כמה מקשים והכסף נכנס.
<אלעד גולדנברג: יש פה עבודה מאומצת.
אורי מקלב: יש לזה גם משמעויות.
<אלעד גולדנברג: זה בניית מוניטין, זה לקוחות חוזרים, זה גיוס לקוחות חדשים, זה ניהול מלאי.
<אלעד גולדנברג: בעצם זה אדם אחד, לפעמים שניים או שלושה, שצריכים הבנה בהמון תחומים.
<אלעד גולדנברג: עכשיו, חשוב לי להגיד פה שזה לא נחלת המרכז, אלא להיפך, אנחנו רואים את זה קורה בפריפריה גם הרבה יותר.
<אלעד גולדנברג: זה חוצה מגזרים.
<אלעד גולדנברג: יש לנו אנשים שמוכרים בפלטפורמה מהמגזר הערבי ומהמגזר החרדי, או מין הסתם עולים מברית המועצות לשעבר, שיש להם יתרון אדיר בשפה, למכור מכאן למדינות שהם באו מהן.
איילת נחמיאס ורבין: אלעד, מתחילים פשוט להציק לי בווטסאפ.
איילת נחמיאס ורבין: תגיד לי עד כמה אתם תופסים את התפקיד שלכם כמחנכים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רואה מדי פעם שאתם עושים כנסים כדי ללמד מסחר אלקטרוני, כי יש גם את מה שאנחנו יודעים כפגיעה בעסקים קטנים מקומיים כתוצאה מהעלייה המאד דרמטית ברכישות באינטרנט, שבסך הכל שוב, היא גם מלחמה ביוקר המחייה ובסך הכל ישראל היא מדינה מתקדמת והיא חלק מהעולם הגלובאלי, אז זה לא משהו רע.
איילת נחמיאס ורבין: השאלה היא איך עושים את זה באמת לגרום לאנשים להנות, אפילו אם בן אדם למשל מחזיק חנות, שיידע להנות גם מהמסחר האלקטרוני במקביל.
אורי מקלב: שילוב.
איילת נחמיאס ורבין: כי סיפור כזה כמו של קובי מאשדוד הוא סיפור טוב והוא ספר רע, כי בסוף הוא סיפור גם על עסק שנסגר או שנפתח בצורה אחרת.
איילת נחמיאס ורבין: נשאלת גם השאלה המאד מאד חשובה, באיזה נסיבות הוא כבר סגר את זה.
איילת נחמיאס ורבין: כשהוא נדחק לפינה ונשאר עם חובות, או שהוא הצליח לסגור את זה, To cut his losses short, כלומר לקצץ את ההפסדים שלו ולהצטרף לעולם המתקדם.
איילת נחמיאס ורבין: זאת אומרת עד כמה אתם גם שואלים את עצמכם את השאלות הערכיות האלה, זה גם חשוב בהקשר של היום הזה.
אורי מקלב: עשיתם מחקר שזה משפיע גם על העסקים האחרים, הקיימים, או שזה גורם לאנשים להשתלב?
אורי מקלב: מה מידת ההשפעה כשזה מכוון לכיוון הקנייה המקוונת לגבי עסקים קיימים, כפי שאמרה חברת הכנסת נחמיאס ורבין.
<אלעד גולדנברג: אז אני אגיד לכם.
<אלעד גולדנברג: ראשית אני רואה את האינטרנט כהזדמנות, לא כאיום.
<אלעד גולדנברג: גם עבור העסקים קטנים וגם כשאמר פה ראש המועצה קודם, בעיני זאת הזדמנות מאד גדולה עבור העסקים.
<אלעד גולדנברג: אני רוצה לתת לכם דוגמא מארצות הברית.
<אלעד גולדנברג: בארצות הברית באמצע השנה שעברה העלה הנשיא האמריקאי והוא חתם על צו, את גובה הפטור מייבוא אישי.
<אלעד גולדנברג: בישראל, ידוע לכם, הגובה הוא 75 דולר, הוא הועלה לפני כמה שנים מ-50 דולר.
<אלעד גולדנברג: בארצות הברית הפטור עלה מ-200 ל-800 דולר.
<אלעד גולדנברג: תחשבו, זה יותר מפי עשרה מישראל, הפטור העומד על ייבוא אישי.
<אלעד גולדנברג: אם היום אנחנו מזמינים חולצה, אוזניות או קוקיות שציינת קודם, שם הם יכולים להזמין כבר מיקסר למטבח ואת האייפון החדש שייצא ואני רוצה להזמין אותו בלי מיסים.
<אלעד גולדנברג: האקט הזה, של שינוי הפטור או בעצם הגדלת הפטור, בא במטרה לעודד את הייצוא דווקא.
<אלעד גולדנברג: כי אם אנחנו מייצרים עכשיו לאנשים אפשרות לקנות מוצרים - - -
אורי מקלב: אני חושב שטראמפ לא יודע את זה.
אורי מקלב: אם הוא יידע את זה, יכול להיות שהוא ישנה את זה.
<אלעד גולדנברג: יכול להיות.
<אלעד גולדנברג: אני הייתי שמח שאנחנו נלמד כמה דברים טובים מהעולם, כי היום אם אנחנו מסתכלים איפה אנחנו ביחס לפטור, אנחנו יותר קרובים למדינות כמו אירן, גואטמלה ואקוודור, מאשר למדינות כמו אוסטרליה, ארצות הברית והאיחוד האירופאי.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת אם אנחנו רוצים להשוות את עצמנו - - -
אורי מקלב: במה אתם יכולים היום לעזור?
אורי מקלב: אתם עוזרים היום לכל עסק?
איילת נחמיאס ורבין: איך אתם עוזרים לעסקים?
אורי מקלב: אדם שיש לו עכשיו רעיון או יוזמה - - -
איילת נחמיאס ורבין: אני יודע, אני מגיעה מהמגזר העסקי.
איילת נחמיאס ורבין: אתם בעצם פיתחתם טריטוריה חדשה.
איילת נחמיאס ורבין: זה כמו שהולכים לטריטוריה כשהמצב באירופה נהיה גרוע, אז אתה הלכת לחפש את השוק בדרום אמריקה.
איילת נחמיאס ורבין: כל פעם כשיש לך עסק ואני מדברת פה על יצואנים, פה הוא מדבר על עסקים עוד יותר קטנים מזה, אבל בסוף אותה טריטוריה שלא ידועה ועדיין לא חרושה, לפחות מנקודת מבטו של הקמעונאי הקטן או אפילו קמעונאי אינטרנטי.
איילת נחמיאס ורבין: אז השאלה באמת מה אתם עושים, מעבר נניח לצורך העניין שאנחנו נדחף לזה, נניח שיעלו את גובה תקרת הפטור, בסדר?
איילת נחמיאס ורבין: הרבה יותר מעניין אותי לדעת מה אתם עושים כדי לעודד את זה וכדי שזה לא יהיה על חשבון, שזה יעזור לעסקים קטנים מסוימים ויהיה על חשבון עסקים קטנים אחרים.
<אלעד גולדנברג: אני חושב שכמו כל עסק, הוא צריך למצוא את הייחודיות שלו.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת גם עסק קטן, בין אם הוא מוכר מוצר כזה או אחר, הוא צריך להיות מיוחד.
<אלעד גולדנברג: הוא צריך להביא ערך ללקוח, בין אם זה במוצרים שהוא מוכר, בשירות שהוא מוכר.
<אלעד גולדנברג: אני חושב שגם עסקים שרואים איום באינטרנט, ודרך אגב, זה לא רק הקטנים.
<אלעד גולדנברג: אתם גם שומעים את זה גם מהעסקים, מהקמעונאים הגדולים, שנלחמים בייבוא האישי בחו"ל, כי הם טוענים שהם לא יכולים - - -
איילת נחמיאס ורבין: מה המחזור הכי גדול של עסק ישראלי שמוכר דרככם, אתה יודע להגיד?
<אלעד גולדנברג: מהעסקים הגדולים?
<אלעד גולדנברג: יש לנו במיליוני דולרים בחודש, אבל מדובר גם על עסקים שהם יכולים להיות יצרנים ישראלים או קמעונאיים ישראלים שפתחו גם אפיק מכירה גלובאלי.
<אלעד גולדנברג: אני רוצה להגיד לכם שיש לנו 8,000 ישראלים היום שמתפרנסים מהפלטפורמה שלנו.
<אלעד גולדנברג: כשאני אומר פרנסה, זאת משכורת מלאה הביתה.
<אלעד גולדנברג: כשמסתכלים על ארצות הברית, מיליון וחצי אמריקאים מתפרנסים היום ממכירה ב-Ebay.
<אלעד גולדנברג: בצד זה, לשאלתך קודם, מדובר על כמה אלפי ישראלים שמרוויחים בין 500 ל-1,000 דולר בחודש, שזה משנה משמעותית את האופן שהם מתנהלים בבית.
<אלעד גולדנברג: הם פתאום יכולים לקנות יותר, הם פתאום יכולים לחסוך יותר ואחרי זה יש לנו למעלה מ-10,000 מוכרים נוספים, שהם מוכרים ארעיים.
<אלעד גולדנברג: הם מוכרים פה פריט, שם פריט.
איילת נחמיאס ורבין: כסף כיס.
<אלעד גולדנברג: כסף כיס.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת אני מדבר איתכם על סך הכל כ-30,000 ישראלים שמוכרים בפלטפורמה שלנו.
<אלעד גולדנברג: מה אנחנו מציעים להם?
<אלעד גולדנברג: אנחנו מציעים בעצם חיבור מישראל ל-170 מיליון לקוחות בעולם.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת בעיני, כמו ששאלת, עסק לא חייב לבוא על חשבון.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת אם אני עובד עם אישה מקסימה שהיא יצירתית ומייצרת שרשראות בבית, היכולת שלה לעשות מזה עסק בישראל הוא מן הסתם מוגבל.
<אלעד גולדנברג: הוא מוגבל בדרך כלל לעיר שבה היא גרה.
איילת נחמיאס ורבין: אתה מוריד לה חסמים, כן.
<אלעד גולדנברג: ופתאום פה יש לה אפשרות להגיע לקהלים בכל מקום בעולם.
אורי מקלב: זה גם פותח לה אפיקים חדשים.
<אלעד גולדנברג: כמובן שאנחנו מעניקים גם הדרכות, המון מידע בעברית שתרגמנו, תהליכים, כלים מסוימים, התחברנו.
<אלעד גולדנברג: ציינתם את דואר ישראל.
<אלעד גולדנברג: דואר ישראל הוא ערוץ הייצוא המרכזי מישראל היום ויש להם מגוון פתרונות שעוזרים לנו להגיע ללקוחות בכל העולם.
איילת נחמיאס ורבין: אולי אתם תביאו את הדברים מהרחפנים.
אורי מקלב: ומה עם הייבוא?
<אלעד גולדנברג: את זה תצטרך לשאול את רשות התעופה.
איילת נחמיאס ורבין: אתה שהיום אמזון יודעת להביא את מה שאתה מזמין עם רחפנים.
אורי מקלב: עם רחפנים, בטח.
אורי מקלב: הוועדה הזאת שמעה את הדברים האלה ראשונה.
אורי מקלב: בדברים האלה אנחנו יודעים טוב.
איילת נחמיאס ורבין: אין כמו ועדת המדע.
אורי מקלב: תיכף את הספיישלים נעשה.
אורי מקלב: יש כבר עכשיו ניסוי במדינה ערבית דווקא, על חיסכון זמן.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים על שנה, זה כבר שנת אור בדברים האלה.
אורי מקלב: בכל אופן, אתם מרוצים מרמת הביצוע של השינוע כאן בארץ?
אורי מקלב: אני מדבר עכשיו על דברים שמביאים מחוץ לארץ לארץ.
<אלעד גולדנברג: תראה, אני חושב שיש מקום לשיפור.
<אלעד גולדנברג: התחיל שיפור מאד משמעותי.
<אלעד גולדנברג: מן הסתם אנחנו עובדים עם דואר ישראל בצורה מאד צמודה.
<אלעד גולדנברג: מה שמדהים אותי זה שלאור כל הביקורת שאנחנו שומעים על דואר ישראל, זה לא מונע מהישראלים להמשיך לקנות, ואני חושב שאם אנחנו נראה את השיפור, אנחנו נראה כאן שינוי עוד יותר משמעותי בדפוסי ההתנהגות והצריכה של ישראלים, שמונעים בעיקר מחיסכון ומהעובדה שיקר בישראל.
<אלעד גולדנברג: הם מחפשים את האלטרנטיבה.
איילת נחמיאס ורבין: איזה אחוז משתמשים בדואר ואיזה אחוז משתמשים בחבילות עד הבית?
<אלעד גולדנברג: אני הייתי אומר שלמעלה מ-90% משתמשים בשירותי הדואר היום, בעיקר בגלל המחיר.
<אלעד גולדנברג: כי שירותי האקספרס מהחברות שציינו, בדרך כלל יעלו הרבה יותר משווי המוצר שהזמנת באינטרנט.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו כאן דיון בתחום של שינוי מדיניות ברשות המיסים לגבי חלק מהחסמים, שבדואר הזמן היה בגלל המכס, שהוא עיכב דברים.
אורי מקלב: היום אני חושב, אני לא יודע, שקצת התייעלו בעניין הזה, אולי על חשבון הכנסות.
איילת נחמיאס ורבין: אלעד בטח יודע להגיד לך זמן המתנה ממוצע.
<אלעד גולדנברג: אפרופו העלאת התקרה של הפטור, היא גם אמורה לפתור את כל זה, כי היום ממנים חבילות של עד 75 דולר.
<אלעד גולדנברג: אני יכול להגיד לכם, בפלטפורמות האינטרנט הגלובאליות שצוינו פה – אמזון, עלי אקספרס, Ebay, מחיר הקנייה הממוצע הוא בין 20 ל-25 דולר.
<אלעד גולדנברג: זאת אומרת כ-99% מהפריטים שמגיעים לישראל הם גם ככה מתחת לזה, וחלק גדול מהעיכוב היום נגרם בגלל הפעילות הזאת, שגם אם אתה דוגם אחוז מתוך 50 מיליון חבילות, כבר מדובר על עיכוב אדיר בתהליך, שהוא הרבה פעמים לא בגלל דואר ישראל.
<אלעד גולדנברג: תודה.
אורי מקלב: יש לי עוד שאלה אחת.
אורי מקלב: קודם כל אנחנו באמת רוצים להודות לך על כך שאתם מקדמים את הנושאים, נותנים עידוד לאנשים והדרכה לאנשים, שזה דבר חשוב.
אורי מקלב: אני רק רוצה לשאול שאלה.
אורי מקלב: האם אנשים מחביאים את זה שהם מישראל, האם יש איזו תופעה של החרמה בגלל שזה מוצרים ישראלים, או בגלל שהחברה פועלת בישראל?
אורי מקלב: האם יש אנשים שמסתירים את הפעילות שלהם שהיא ישראלית, בגלל שהם חוששים, יש אולי ניסיון לפריצות ודברים כאלה?
אורי מקלב: ועדת המדע דנה בדברים.
אורי מקלב: זה אמנם לא בדיוק הנושא של היום, אבל גם זה מעניין.
<אלעד גולדנברג: תראה, זאת שאלה מעניינת שאני באמת מקבל אותה הרבה.
<אלעד גולדנברג: הרבה פעמים גם מהאנשים שרוצים למכור.
<אלעד גולדנברג: הם שואלים אותי תגיד, מה, יפלו אותי כי אני ישראלי?
<אלעד גולדנברג: אני אומר שבהרבה מקומות זה בדיוק ההיפך.
<אלעד גולדנברג: כי כשאתה קונה, בין אם זה יהלום ישראלי, שמוכר כיהלום מאד איכותי ועשינו פה פרויקט עם הבורסה ליהלומים, שאתם מכירים, זה העולם אולי הכי אולד-פשן בדרך שהוא מתנהל, והיום הוא מוכר דיגיטאלית מוצרים שאולי הכי קשה גם לקנות אותם, כי ההערכה היא מאד סובייקטיבית.
אורי מקלב: מאד.
<אלעד גולדנברג: או מוצרי טיפוח שדיברנו עליהם.
<אלעד גולדנברג: הרבה פעמים למוכר הישראלי או למוצר הישראלי יש עדיפות.
<אלעד גולדנברג: אני לא אגיד שזה במאה אחוז נכון, כי מי שנשאר ורוצה לקבל החלטות כאלה או אחרות על בסיס המדינה שממנה מגיע המוכר, אני אגיד לכם.
<אלעד גולדנברג: תראו, באמת בעולם האינטרנט או בעולם הצרכנות בכלל, הפוליטיקה לא קיימת.
<אלעד גולדנברג: לקוח בקצה אחד של העולם מחפש מוצר זול ומוצר שיתאים לו, ואני אומר באמת, בשיא הכנות, לא מעניין אותו מאיפה זה יגיע.
<אלעד גולדנברג: דייב קודם דיבר קצת - - -
אורי מקלב: גם הישראלי מתנהג ככה, כן.
<אלעד גולדנברג: סליחה?
אורי מקלב: גם הישראלי, כשהוא צרכן.
<אלעד גולדנברג: גם הישראלים, חד משמעית.
<אלעד גולדנברג: ואנחנו גם שולחים מישראל למדינות שאנחנו פחות ביחסים טובים איתם וזה עובר דרך מדינות אחרות, שבעצם - - -
אורי מקלב: אלעד, הנושא הטכנולוגי למשל משפר והוא אפילו והיום הוא אחד מהמקדמים את היחסים הבין לאומיים שלנו.
אורי מקלב: יחסי החוץ שלנו, חלקם מושתתים גם כן על הטכנולוגיה.
אורי מקלב: מדינות רבות רוצות באמת את הקשר עם ישראל, שמה שמניע אותם מבחינתם זה הטכנולוגיה, קדמת הטכנולוגיה, ההתחדשות הטכנולוגית והם מציינים.
אורי מקלב: אתה תשמע היום גם את ראש הממשלה כשהוא מבקר, כל הנאומים האלה זה מה שהיום.
אורי מקלב: פחות שלום, לא שלום.
אורי מקלב: על זה כבר פחות מדברים.
אורי מקלב: היום מדברים על פורצי דרך, על קדמת הטכנולוגיה.
אורי מקלב: רוצים את הקשרים הטכנולוגים והפיתוחים אצלנו.
אורי מקלב: זה היום החלק החשוב.
אורי מקלב: יכול להיות שעוד נרצה לחזור אליך, הדברים באמת הרשימו אותנו מאד.
אורי מקלב: נשמע כעת את זאב חיות, מנכ"ל עמותת ידידי עתידים.
<זאב חיות: אמר רועי פולקמן - - -
אורי מקלב: אני גם רוצה לציין בשקיפות מלאה על כך שהיה מדובר שתהיה כאן מצגת ואולי הדברים היו נראים במצגת יותר, אבל אנחנו דילגנו על המצגות מכל מיני סיבות, אבל זה לא פגם בשום דבר באיכות של הדברים.
<זאב חיות: בסדר גמור.
<זאב חיות: אמר חבר הכנסת רועי פולקמן, שאתר נחיתה ופייסבוק וכו' זה דבר בסיסי וטבעי ובואו נלך למה שנקרא לכיתה ב'.
<זאב חיות: אז מסתבר שבפריפריה המצב הוא לא כזה.
<זאב חיות: קודם כל קצת נתונים.
<זאב חיות: יש כ-550,000 עסקים קטנים ובינוניים במדינת ישראל.
<זאב חיות: 35% מהם בפריפריה.
<זאב חיות: כלומר סדר גודל של 200,000.
<זאב חיות: אגב, חלק לא קטן מהם הם משהו שלא שייך לשוק העולמי ועוסק בתיירות.
<זאב חיות: הרבה מאד תיירות פנים בגליל, בנגב.
<זאב חיות: הנוכחות שלהם ברשת, של העסקים בפריפריה, היא ב-40% פחות מאשר הנוכחות במרכז הארץ.
<זאב חיות: זה הניתוח שנעשה.
<זאב חיות: אני חוזר על הנתון - - -
אורי מקלב: כן, כן, הבנתי שיש כ-200,000 עסקים קטנים.
<זאב חיות: 200,000 עסקים קטנים ובינוניים בפריפריה והנוכחות שלהם ברשת היא ב-40% פחות מאשר במרכז, וזו הייתה המוטיבציה לפרויקט הזה.
<זאב חיות: מילה על הפרויקט.
<זאב חיות: זה התארגנות של גוגל, ויקס, ישראל דיגיטאלית ועמותת עתידים.
<זאב חיות: עמותת עתידים היא עמותה שמקדמת צעירים ובני נוער להשכלה גבוהה ביישובי הפריפריה ויש לה 6,000 בוגרים.
<זאב חיות: שאלנו איך הבוגרים חוזרים ותורמים ליישובים שמהם הם באו והבנו שהנושא הזה של העסקים הקטנים והבינוניים, לאנשים טכנולוגים – הם רובם מהנדסים – זאת הדרך הכי נכונה.
<זאב חיות: חברו יחד ארבעת הארגונים האלה.
<זאב חיות: אנחנו מביאים את המתנדבים ומנהלים את הפרויקט.
<זאב חיות: גוגל, ויקס שתורמת את הרישיונות הראשונים.
<זאב חיות: כל עסק - - -
אורי מקלב: יש משרדים ממשלתיים שאתם עומדים איתם בקשר, או אתם עובדים לבד, עצמאית?
אורי מקלב: איך אתם מגיעים לכל המקומות האלה, דרך הרשויות המקומיות?
<זאב חיות: אנחנו מגיעים דרך הרשויות.
<זאב חיות: הפרויקט הוא די בתחילתו, אני תיכף אתאר אוו במילה.
אורי מקלב: זה נשמע אמנם טוב, אבל - - -
<זאב חיות: דרך הרשויות המקומיות, דרך גופים שעוסקים בעסקים קטנים ובינוניים, התאחדות התעשיינים וכו'.
<זאב חיות: כל מי שיכול לחבר אותנו לדבר הזה.
<זאב חיות: אגב, אנחנו חווים שזה לא כל כך פשוט.
<זאב חיות: אותה חרדה וחשש בכלל להיכנס לנושא הזה עדיין קיימים.
<זאב חיות: העסק מקבל אתר נחיתה, מקבל כניסה לרשתות החברתיות, נוכחות של גוגל, מפות של גוגל ווייז, שזה דבר מאד מאד חשוב, בעיקר בעסקים - - -
אורי מקלב: ללא תשלום או שזה רק ליווי?
<זאב חיות: זה ללא תשלום.
<זאב חיות: כל הסיפור הזה הוא ללא תשלום וכל ההדרכה היא על בסיס מתנדבים, שמתנדבים.
<יפה זמיר: אם זה היה בתשלום לא היינו יכולים לעמוד בזה.
אורי מקלב: עצם ההדרכה.
<זאב חיות: אז זה הרעיון המרכזי שזה יקל על העסקים שגם ככה - - -
אורי מקלב: רמי ויפה זמיר, בלי הדברים האלה בעצם לא הייתם יכולים לעלות.
אורי מקלב: אז זה רק מציף שבלי זה.
אורי מקלב: והם אחד מיני רבים, אנשים שרוצים בשלב מסוים בחיים, יש להם רעיונות, הם מיצו את החלק או לא מיצו, לא משנה, וזה יכול להיות גם באמצע החיים, גם בתחילת החיים.
אורי מקלב: זה הרי לא משנה, אבל אני חושב שאנשים, דווקא בפריפריה מחפשים את ההזדמנויות האלה, הם מוכנים להשקיע ושאין לכם גם הרבה אלטרנטיבות.
אורי מקלב: האלטרנטיבות שלהם גם מצומצמות בבחינות מסוימות.
אורי מקלב: דווקא זה יכול להיות פרויקט שראוי לציון וצריך מאד להצליח, אבל תלוי גם כמה.
אורי מקלב: אני מבין ששיתוף פעולה יש לכם.
<זאב חיות: יש שיתוף פעולה מלא.
<זאב חיות: אנחנו מכוונים בשלב הראשון או הפרויקט כרגע הוא ל-10,000 עסקים ביישובי הפריפריה, כמו שאמרתי.
<זאב חיות: אנחנו מפעילים 600 מתנדבים שלנו כדי לבצע את הפרויקט הזה.
אורי מקלב: אם עסק פונה למשרד הכלכלה – ואני שואל את זה את ד"ר ניר בן אהרון – יידעו להפנות?
אורי מקלב: ד"ר ניר בן אהרון, אני הפניתי שאלה אליך.
אורי מקלב: משרד הכלכלה היום יודע להפנות עסקים שבאים ומטבע הדברים אנשים מכירים דבר ראשון את המשרדים הממשלתיים.
אורי מקלב: אתם יודעים להפנות לעמותה שעושה פעילות כזאת?
אורי מקלב: אתם מכירים את הפעילות שלה?
<ניר בן אהרון: אני אציג את עצמי.
אורי מקלב: לא, זו רק שאלה.
<ניר בן אהרון: התשובה היא כן.
<ניר בן אהרון: יש לנו פרויקט למסחר מקוון, שאנחנו מפעילים ויש לנו קורסים של מסחר מקוון שאנחנו נותנים במסגרת המעוף.
אורי מקלב: תיכף נשמע אותך.
אורי מקלב: אני רק שואל אם אתם מכוונים רק לדברים שלכם, או שאתם מכוונים גם ל - - -
<ניר בן אהרון: התשובה היא שאנחנו מכוונים לגבי כל מי שפועל.
אורי מקלב: עמותת ידידי עתידים נמצאים אצלכם באתר האינטרנט, בתור עמותה שמכוונת?
אורי מקלב: אני רואה את זה כדבר ראשון.
<ניר בן אהרון: אם באתר האינטרנט שלנו, אני לא יודע.
<ניר בן אהרון: יכול להיות שלא, אבל אתר האינטרנט שלנו עכשיו הוא בבנייה.
<ניר בן אהרון: בוא נגיד ככה, אם זה לא נמצא, אז זה לא מתוך כוונה.
<ניר בן אהרון: שיפנו אלינו ונשמח לשים.
אורי מקלב: אנחנו נחזור אליך תיכף.
אורי מקלב: אתה סיימת את הדברים?
אורי מקלב: מגוגל?
<אברהם בר: כן, אני ארצה להגיד כמה מילים.
<אברהם בר: קודם כל תודה לאדוני יושב הראש.
<אברהם בר: שמי אבי בר מגוגל.
<אברהם בר: רציתי באמת לברך על הדיון הזה, בו באמת שנה שנייה שאנחנו מגיעים לכאן והנושא הוא מאד חשוב.
<אברהם בר: בשתי מילים אני רוצה להזכיר כמה דברים שעשינו כדי לקדם עסקים קטנים בשנים האחרונות.
<אברהם בר: התחלנו לפני כמה שנים באמת עם נוכחות הכי בסיסית של עסקים קטנים ברשת בפרויקט שנקרא עסקים צומחים ברשת ואני מאד מבין את מה שחבר הכנסת פולקמן אמר.
<אברהם בר: אבל כמו שאמר זאב חיות כרגע, בפריפריה זה פשוט לא נכון.
<אברהם בר: זאת אומרת הם כן נמצאים בשלב של דף נחיתה, עמוד בפייסבוק ודברים כאלה זה מה שיקפיץ אותם למדרגה הבאה ולשם אנחנו מכוונים.
<אברהם בר: כ-10,000 עסקים ביישובי הפריפריה יעשו את הצעדים הראשונים שלהם באינטרנט ולאחר מכן במסחר אלקטרוני.
<אברהם בר: קודם כל אני רוצה גם לקרוא לכל חברה אחרת, שרוצה לקחת בזה חלק, להצטרף אלינו.
<אברהם בר: וזהו.
<אברהם בר: אם יש שאלות.
אורי מקלב: אנחנו מאד מעריכים את הפעילות הזאת.
אורי מקלב: חיים חלפון.
אורי מקלב: אנחנו נתחיל להתכנס.
<חיים חלפון: אני מגרופון.
<חיים חלפון: הרבה מהדברים שנאמרו כאן משתלבים מאד עם הפעילות שלנו, גם בנגיעה בפריפריה וגם בנגיעה בתזרים המזומנים.
אורי מקלב: תסביר מי אתם.
אורי מקלב: אתם חברה?
<חיים חלפון: גרופון נולדה בשנת 2008 בארצות הברית בעקבות המשבר הכלכלי, עם פלטפורמה ייחודית שבעצם מייצרת אפליית מחירים שגורמת לעסקים להנגיש את עצמם ברשת למול מגוון רחב של צרכנים.
<חיים חלפון: לצורך העניין, מסעדה תעשה הנחה של 50% לתקופה מאד מוגבלת, תמשוך אליה המון צרכנים, גם בשביל היכרות עם אותה מסעדה וגם מתוך כוונה שהם גם יחזרו בעתיד.
<חיים חלפון: זה התרחב למגוון רחב של עולמות, גם עסקים מקומיים, גם עסקים בתחום התיירות, אפילו ספקים גדולים, גם בתחום המוצרים.
<חיים חלפון: החברה פועלת היום ב-36 מדינות, כאשר כל מדינה היא בעצם גוף עצמאי, בניגוד אולי ל-Ebay, שזה יודע לעבור מלוקאלי לגלובאלי.
<חיים חלפון: ההתמקדות היא בתוך מדינה.
<חיים חלפון: בבריטניה כל הפעילות של גרופון היא לטובת אותם עסקים וצרכנים מקומיים וכנ"ל בישראל.
<חיים חלפון: יש לנו מעל 2 מיליון משתמשים פעילים היום בארץ, שכנראה גם בחדר הזה האחוז הוא מאד מאד גבוה ויש לנו מעל 10,000 עסקים שעושים איתנו פעילות שוטפת, פעילות רבעונית על פי תכנון שווקי שלהם.
<חיים חלפון: כל הרעיון זה בעצם מבחינת בית העסק לגדר את הסיכון ביציאה לקמפיין שיווקי גם ברשת וגם באופן מסורתי, שבעצם רק אם הייתה הצרכה והייתה מכירה, בית העסק ישלם את העמלה ואם - - -
אורי מקלב: ויש גידול בהיקפים?
<חיים חלפון: משמעותי מאד.
<חיים חלפון: אנחנו פועלים בארץ שש שנים.
אורי מקלב: אני רק שואל לעצמי, אני אומר לכם את זה בגלוי, יכול להיות שבישראל המהירות אומרת שזה בעצם גל וזה יחזור חזרה?
אורי מקלב: להיכרות, השוק הישראלי סקרן כי רוצים לראות, אז את הכל עושים מהר מאד.
אורי מקלב: אנחנו היינו הצרכנים המהירים של הפלאפונים, הרבה יותר מהר מארצות הברית במספר מכשיר לבן אדם, במהירות הכניסה.
אורי מקלב: יש עוד כמה דברים שאנחנו מהירים בעניין הזה.
אורי מקלב: זה הטבע הטוב שיש היום.
אורי מקלב: השאלה אם זה משהו שרק מתחיל, זה רק הקצה או שאתם רואים את זה כדבר שהוא בתחילת הדרך, או שזה כבר משהו שהגענו לשיא או הגענו לאיזה מקום.