GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: אנחנו פנינו בעניין דרך ועדת הכלכלה שאמורה לקיים דיון בנושא בעקבות הצעה לסדר שהצעתי עוד לפני הפגרה גם למנכ"ל משרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: טרם התקבלה תשובה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שהשר אלקין פנה בעניין לשר האנרגיה, וגם משם טרם התקבלה תשובה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שלא נמצאים כאן לא מנכ"ל המשרד ולא השר, אבל האם למשרד האנרגיה יש תשובה לגבי החלטת הממשלה על סגירת היחידות 4-1 ומדוע היא מתעכבת?
<יובל זהר: אני יכול להגיד שהנושא הזה עדיין נדון ונמצא אצל השר.
<יובל זהר: בקרוב תתקבל החלטה.
<יובל זהר: הפרמטרים העיקריים כבר הוגדרו – גם סגירת היחידות 4-1, גם הייתה במקביל החלטה לצמצום השימוש בפחם ב-15% ב-2016, מה שהוביל בפועל להפחתה ב-17%.
<יובל זהר: מ-2017 ההחלטה היא לצמצום הפחם ב-19% על בסיס business as usual.
<יובל זהר: בנוסף הוגדר שיהיו שני פרמטרים מרכזיים להחלטה שאמורה להתקבל: א', יתירות שצריכה להיות לשלושת מתקני הגז הנוספים: "כריש", "תנין" ו"לווייתן".
יעל כהן-פארן: שלושה?
יעל כהן-פארן: עד כמה שאני יודעת דובר על יתירות, ובעבר דובר על כך שלוויתן יחובר לחוף ותחנות 4-1 יוכלו להיות מושבתות.
יעל כהן-פארן: היום באים בדרישה של שלושה מתקנים מחוברים לחוף?
יעל כהן-פארן: זה לא היה בעבר, עד כמה שאני יודעת.
<יובל זהר: זה מה שאני יודע – שלושה מתקנים.
יעל כהן-פארן: האם זה יכול לעכב מאוד את הסיפור?
<יובל זהר: בינתיים הדברים מתקדמים לפי התכניות, כך שבעניין הזה הדברים לא שונים - -
יעל כהן-פארן: מה מתקדמים?
יעל כהן-פארן: "כריש" ו"תנין" יהיו מחוברים לחוף עד 2022?
<יובל זהר: לפי התכניות שידועות במשרד האנרגיה, התשובה היא חיובית.
<יובל זהר: בנוסף צריך לקבל את ההחלטה על הגנרציה החלופית לתחנות 4-1.
<יובל זהר: אלה הדברים שנמצאים עכשיו בדיון.
<יובל זהר: נכון, זה לא בלוח הזמנים שציינת, אבל זה נמצא על שולחנו של השר, ולאחר שהוא יגבש החלטה זה יוגש לאישור ממשלה.
<יובל זהר: תנוסח הצעת מחליטים לאישור ממשלה.
יעל כהן-פארן: אין לך עדיין לוח זמנים להצעה כזאת.
<יובל זהר: מדויקים, לא.
יעל כהן-פארן: רעות, את רוצה להוסיף?
<רעות רבי: אני רוצה להצטרף לציפייה, ולהרחיב שבמסמך ההבנות שנחתם לצד היתר הפליטה לתחנת הכוח "אורות רבין" כבר שם הוטמעה הדרישה של משרד האנרגיה לחיבור של שלושה מאגרים בלתי תלויים.
<רעות רבי: אז מה שאת אומרת זה שזה צריך להיות "לווייתן", "כריש", "תנין" וכמובן "תמר" זה אילוץ שכבר יש לנו מאותה עת.
<רעות רבי: זה לא אילוץ חדש.
<רעות רבי: לפי מה שאני יודעת - -
יעל כהן-פארן: אבל יש גם את - - - הוא לא נחשב שלישי לגיבוי?
<רעות רבי: לצערנו, הוא לא התקבל בעמדת משרד האנרגיה כאמצעי בלתי תלוי.
יעל כהן-פארן: הוא די בלתי תלוי.
יעל כהן-פארן: מאוד בעייתי.
<רעות רבי: החשש שלנו שההחלטה ההיסטורית הזאת והמשמעותית כל כך לכל ההיבטים של זיהום אוויר ושל פליטת גזי חממה לא תתממש או לא תצא לפועל בזמן או בטווח סביר, וזה הביא לכך שהכנסנו לתוך מסמך ההבנות את החובה להגיש הצעת החלטה שתכלול אבני דרך שיפרטו ונוכל לעקוב כולנו אחר יישום ההחלטה.
<רעות רבי: בינתיים אנחנו גם ממתינים להחלטת שר האנרגיה.
<רעות רבי: אנחנו מודעים לכך שיש סוגיות מורכבות בהחלטה – מי הקים את הגנרציה החלופית ואיפה היא תוקם, והאם באמת צריך את כל ההיקף שנגרע.
<רעות רבי: אולי אפשר לסגור מוקדם יותר.
יעל כהן-פארן: חייבים לציין את החלטת הממשלה שהתקבלה בעת הפגרה ממש לפני פסח על הקמה של הרבה מאוד תחנות כוח גנרציה וגז טבעי באזורים שונים בארץ בהיקף של כ-3,500 מגה-ואט.
יעל כהן-פארן: לפחות, עד כמה שאני רואה את הדברים צריך לחשוב אחרת.
יעל כהן-פארן: צריך להסתכל כמה שיותר במיקרו גנרציה, אפשר לייצר את אותם כמות מגה-ואטים במתקנים קטנים.
יעל כהן-פארן: דובר על זה גם בוועדה הזאת איך אפשר להגיע לשם.
יעל כהן-פארן: בעיני, אתם הולכים שוב על הכיוון הלא נכון.
יעל כהן-פארן: מערכת האנרגיה והפקת האנרגיה צריכה להשתנות מהיסוד, ויש פה הזדמנות.
יעל כהן-פארן: אני גם יכולה להגיד לכם שבכל מקום שבו רוצים להקים תחנות כוח תהיה ויש התנגדות כי מדובר בתחנות גדולות.
יעל כהן-פארן: אם הייתם מדברים על תחנות קטנות הרבה יותר ההתנגדות הזאת הייתה יורדת מהפרק.
יעל כהן-פארן: כל היזמים שניגשים היום לקיבוצים ולמושבים ומנסים לסגור איתם הסכמים על הקרקעות שלהם – מצד אחד זה פשוט שערורייה איך שזה מתבצע, פשוט גנבים בלילה.
יעל כהן-פארן: אין דרך אחרת לומר את זה.
יעל כהן-פארן: אני רק שמחה על כך שבקיבוצים ובמושבים מתעוררים ומבינים את זה.
יעל כהן-פארן: אבל באמת אני חושבת שמשרד האנרגיה חוטא לתפקידו לחשוב איך הוא מייצר משק אנרגיה הרבה יותר מבוזר ופחות ריכוזי ופחות פגיע והרבה יותר חסון שמבוסס על אנרגיות מתחדשות, ולא להקים 3,000 מגה-ואט בעשרה מתקנים או אפילו בשישה מתקנים של מפלצות כאלה.
יעל כהן-פארן: גם ראינו מקומות שרצו להקים בהם תחנות כוח כאלה באזורים מאוד רגישים לפי תמ"א 35 ולפי כל ועדות התכנון.
יעל כהן-פארן: אני בטוחה שיש כאן אנשים שירצו להתייחס לסוגיה הזאת, אבל אני רוצה לתת ליונתן אייקנבאום מ-"Green Peace" להתייחס לתחנות 4-1.
<יונתן אייקנבאום: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.
<יונתן אייקנבאום: אכן, את צודקת, לצערי הרב, בניתוח שלך.
<יונתן אייקנבאום: כמי שהוביל מצד החברה האזרחית את המאבק הזה יחד איתך ועם תושבי חדרה ופרדס חנה, העיר שבה את גרה שבה אנשים סובלים מהפחם הזה, אנחנו חייבים להודות שהתנאים לא התמלאו בזמן.
<יונתן אייקנבאום: יש פה צורך בגנרציה חלופית.
<יונתן אייקנבאום: זאת דרישה של משרד האנרגיה, ויש פה דילמה לא פשוטה.
<יונתן אייקנבאום: אם חברת החשמל היא זאת שתקים את החלופה אז החברות הפרטיות יערערו על ההחלטה הזאת.
<יונתן אייקנבאום: אם הדבר הזה יינתן לחברות הפרטיות אז חברת החשמל היא זאת שתעכב את זה.
<יונתן אייקנבאום: לגבי הקמה של שלושה מאגרים – כנ"ל.
<יונתן אייקנבאום: "כריש" "תנין" זה מאגר מאוד רחוק, ואין שום הבטחה שהדבר הזה יקום בזמן.
<יונתן אייקנבאום: ההיפך הוא הנכון – ההשבתה היא זאת שמשמשת תמריץ לזירוז הפיתוח של מאגרי הגז.
<יונתן אייקנבאום: זה מאוד נחמד, אבל אי אפשר להפוך את הבריאות של תושבי מדינת ישראל – כי מדובר במפגה אזורי – לבת ערובה של פיתוח מאגרי הגז.
<יונתן אייקנבאום: לפני שנה יצא דוח של המשרד להגנת הסביבה בנושא, והוא קבע חד-משמעית שאנחנו לא חייבים את כל כושר הייצור החלופי.
<יונתן אייקנבאום: עשינו השלמות לדוח הזה, ובסופו של דבר הגענו למסקנה חד-משמעית: אפשר לסגור שתי יחידות פחמיות מתוך ארבע כבר ב-2019 על יסוד השבתת הסולקנים.
<יונתן אייקנבאום: היום מכיוון שמתקינים סולקנים בשתי יחידות בחדרה ובאשקלון אז כל פעם יש יחידות שמושבתות.
<יונתן אייקנבאום: ברגע שמסיימים להתקין את הסולקנים האלה צריך בצורה מאוד פשוטה להשבית שתי יחידות מתוך ארבע.
<יונתן אייקנבאום: לגבי כושר הייצור החלופי דבר אחד לא מופיע בתסריטים של משרד האנרגיה – החשמל שיידרש ב-2022, ב-2025 וב-2030.
<יונתן אייקנבאום: בנושא הזה משרד האנרגיה, לעניות דעתי, עושה טעות אחת משמעותית מאוד – הוא לא מפנים את השגת היעדים להפחתת פליטות.
<יונתן אייקנבאום: אם מפחיתים את השימוש בחשמל, כמו שמדינת ישראל מתחייבת לה, אם מכניסים אנרגיות מתחדשות – כמו שמדינת ישראל מתחייבת – אין צורך בכושר ייצור חלופי או בכל מקום בכושר ייצור חלופי הרבה יותר קטן.
<יונתן אייקנבאום: אז יש פה בעצם שאלה אחת:
<יונתן אייקנבאום: או שמשרד האנרגיה לוקח את היעדים ברצינות, ואז היעדים האלה הם חלק מהתסריט, וכשבודקים מה החלופה הנדרשת ב-2022, ב-2025, ב-2030 זה נלקח בחשבון.
<יונתן אייקנבאום: נלקח בחשבון שבמדינת ישראל לא יצרכו כל כך הרבה חשמל; או שלא לוקחים את זה ברצינות.
<יונתן אייקנבאום: אבל אי אפשר לשחק בזה בשני הכובעים, ובסופו של דבר להשתמש בהשבתה של 4-1 רק כעילה לפתח את מאגרי הגז.
<יונתן אייקנבאום: יש לנו פה מאגר בלתי נדלה שזה השמש, ועליו צריך להישען: שמש, אגירה שאובה ועוד פתרונות ביזוריים כמו שדיברת עליהם.
<יונתן אייקנבאום: כמובן, אנחנו והתושבים נמשיך להתעקש על זה ולהיאבק על זה.
<יונתן אייקנבאום: המאבק הזה יחריף אם בסופו של דבר לא תובא לאישור הממשלה אותה החלטה שיש בה חודש וחצי איחור.
יעל כהן-פארן: תודה, יונתן.
יעל כהן-פארן: דרור בוימל מהחברה להגנת הטבע, אתה רוצה להתייחס לנושא כושר הייצור החלופי?
יעל כהן-פארן: אם אפשר, בקצרה.
<דרור בוימל: לא תכננתי לדבר על זה.
<דרור בוימל: אני אשמח אם אני אוכל לדבר על הנושא של גגות סולריים, אבל אני לפחות אגיד מילה כי הגענו לזה.
<דרור בוימל: בשלוש השנים האחרונות ועדת המשנה של המועצה הארצית עובדת על הכנת תכנית מתאר לתחנות כוח פרטיות בגז טבעי.
<דרור בוימל: זה תהליך ארוך ומאוד מוצלח.
<דרור בוימל: התחילו עם 130 חלופות, וירדו ל-6 חלופות כשהגיעו לקו הסיום.
<דרור בוימל: אלה באמת החלופות הטובות ביותר מבחינה מרחבית.
<דרור בוימל: אם צריך גז טבעי אלה החלופות.
<דרור בוימל: ואז בא משרד האנרגיה שמנהל את התהליך הראשון, ועשה מהלך בלתי מתקבל על הדעת ופרוע שנתן או ירוק לעשר תחנות להתקדם בהליך פרטי ומזורז בוועדה לתשתיות לאומיות בלי בחינת חלופות.
<דרור בוימל: הוא כבר הצביע על מיקומים.
<דרור בוימל: זה מהלך בלתי מתקבל על הדעת.
יעל כהן-פארן: מקומם.
<דרור בוימל: מקומם.
<דרור בוימל: אני רק אתן דוגמה.
<דרור בוימל: בתהליך הראשון שהיה תהליך ארוך וטוב הגיעו לחלופה טובה שאני לא אנקוב בשמה כרגע, גם לדעתי וגם לדעת החברה להגנת הטבע; והממשלה הכריזה על אחד המתחמים האלה – בגלל שיזם הגיע לאותה חלופה במקרה או שלא במקרה.
<דרור בוימל: נקווה שבמקרה כי אם זה לא במקרה אז זה עוד יותר מטריד.
<דרור בוימל: הכריזו גם על האתר הזה.
<דרור בוימל: מה הבעיה עם התהליך הזה?
<דרור בוימל: אתר מוצלח יכול ליפול עכשיו רק בגלל המהלך הזה שמקומם עליו את כל הציבור במרחב הזה.
<דרור בוימל: לא מדובר על 3,000 מגה.
<דרור בוימל: התמ"א מסדרת לנו מתחמים בין 8,000 ל-10,000 מגה.
<דרור בוימל: זה התהליך המסודר.
<דרור בוימל: הממשלה הוסיפה עוד אתרים שיכולים לספק לנו עוד כמה אלפים, ובנוסף הוסיפה בהחלטה שהיא מורה למשרד האנרגיה להביא לו עוד אתרים שיכולים לספק – אל תתפסו אותי במספר כי זה לא מולי ולא תכננתי לדבר על זה, אבל לדעתי, למעלה מ-10,000 מגה נוספים.
<דרור בוימל: זאת אומרת בכל המתחמים יחד אנחנו מדברים על 20,000 מגה.
יעל כהן-פארן: יישאר פה איזשהו יישוב שלא מרוחק 2 קילומטר מתחנת כוח?
יעל כהן-פארן: לא נראה לי.
<דרור בוימל: הדבר הזה באמת נשגב מבינתי.
<דרור בוימל: אני לא מצליח להבין מה הוביל לזה.
יעל כהן-פארן: הכול מתוך ראייה של הפחתת גזי חממה לייצר עשרות אלפי מגה-ואטים בגז.
יעל כהן-פארן: גם זה לא מסתדר בדיוק.
יעל כהן-פארן: צריך לראות מה צריך באמת.
<דרור בוימל: מבחינתי שימוש בגז טבעי זה חלק מתהליך נכון, אבל גם את זה צריך לעשות במידה מסוימת.
יעל כהן-פארן: גם שם אם אתה מפחית את כל הפחם שיש היום במדינת ישראל, שזה בסך-הכול 5,000 מגה-ואט אז אם אתה מפחית 5,000 מגה-ואטים, תקים 5,000 מגה-ואט ולא 15,000 מגה-ואט.
יעל כהן-פארן: הנקודה הובהרה.
יעל כהן-פארן: לפני שאנחנו עוברים לחלק השני של הדיון אני רוצה לשאול על כמה נקודות נוספות שהיו ביעדים.
יעל כהן-פארן: כמו למשל, היה צריך עד סוף דצמבר 2016 לפרסם תכנית לצורך השגת יעדי ייצור מאנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: עד כמה שאני מבינה הדבר טרם נעשה, עדיין אין תכנית.
יעל כהן-פארן: אני שואלת – משרד האנרגיה, רשות החשמל – אני שואלת, מדוע?
יעל כהן-פארן: האם יש לוח זמנים לדבר הזה?
יעל כהן-פארן: האם זה בדרך?
יעל כהן-פארן: חוני, זה בתחום אחריותך או בתחום אחריותו של יובל?
יעל כהן-פארן: או ביחד?
<יובל זהר: ביחד.
<יובל זהר: אנחנו מייצגים את אותו עניין ואותו יעד ממשלתי.
יעל כהן-פארן: אז מי ידבר?
<יובל זהר: התכנית בשלבי התגבשות, וברגע שתושלם הכנתה היא תושלם לפי הנוהל המקובל.
יעל כהן-פארן: ומה עם לוחות זמנים?
יעל כהן-פארן: זה היה אמור להיות עד סוף 2016.
<יובל זהר: נכון.
יעל כהן-פארן: ואיפה זה עומד?
<יובל זהר: זה עדיין בשלבי הכנה.
<יובל זהר: אני מניח שבמהלך 2017 זה יפורסם.
יעל כהן-פארן: עד סוף 2017?
<יובל זהר: אני מעריך שכן.
יעל כהן-פארן: זאת גם הערכה.
יעל כהן-פארן: אתה לא מוכן להתחייב על שום מועד.
<יובל זהר: אנחנו התחייבנו שזה יהיה עד סוף 2017 בדיווחים הרשמיים לאו"ם.
<יובל זהר: חוני, אתה רוצה להוסיף?
<חוני קבלו: גברתי היושבת-ראש, למעשה, יש תוספת של 1,000 מגה ואט שכבר הוכרזה על-ידי שר האנרגיה, והתחילה להיות מיושמת.
<חוני קבלו: יש הליך תחרותי ראשון, ויש הליך תחרותי נוסף שייצא תוך כמה חודשים, ותהליך תחרותי שלישי עד סוף השנה.
<חוני קבלו: כלומר למרות שהמסמך עצמו לא פורסם מסיבות שאני יכול להרחיב עליהן, אם היושבת-ראש תרצה - -
יעל כהן-פארן: מאוד מעניין אותי, אבל אנחנו רוצים להתקדם.
<חוני קבלו: מבחינה מעשית התוצאות של הצרכים הנדרשים לעמידה ביעד ל-2020 ול-2030 הן כבר ביישום.
יעל כהן-פארן: זה שאין תכנית זה לא אומר שלא מיישמים, זה מה שאתה אומר.
<חוני קבלו: זה שלא פורסם מסמך.
יעל כהן-פארן: אז לכם יש מסמך במגרה, ונגיד שאתם עובדים לפיו, אבל אנחנו עדיין לא מתקרבים ליעד של 2014, ואנחנו כבר באמצע 2017, ועוד אין לנו 5% אנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: התחושה היא שזה טלאי על טלאי.
יעל כהן-פארן: מוציאים מכסות כדי להגיד, הנה, אנחנו עושים 1,000 מגה-ואט, תמחאו כפיים, כל הכבוד.
יעל כהן-פארן: אבל זה צריך להיות חלק מתכנית כוללת, והייתה תכנית כזאת שהוצעה ב-2010 שהייתה אמורה להיות מיושמת עד 2020.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא רואים את ההתקדמות שלה, ואפשר להיכנס בטח לכל החסמים.
יעל כהן-פארן: גם לזה אתם אמורים להוציא עבודה של החסמים.
יעל כהן-פארן: אבל למה יש כזה עיכוב בלוחות הזמנים?
יעל כהן-פארן: זה לא חשוב?
יעל כהן-פארן: זה לא מעניין?
יעל כהן-פארן: אני שומעת את השר ואת המנכ"ל מצהירים מעל כל במה ששנת 2017 זאת שנת האנרגיה המתחדשת, אבל שום דבר.
<חוני קבלו: גברתי היושבת-ראש, אני כמובן, לא מתכוון לתת תירוצים לוועדה לאיחור בלוח הזמנים, אבל בכל זאת אני אציין כמה נקודות ברקע.
<חוני קבלו: בעולם האנרגיה המתחדשת אנחנו נמצאים במצב שהתנאים משתנים והנחות העבודה משתנות על בסיס דברים שקורים כל הזמן.
<חוני קבלו: לדוגמה, מה שמשפיע על היכולת להשיג את היעדים ב-2020 הוא כל מה שקורה עם קידום הפרויקטים של הרוח שיש להם הרבה התנגדויות חיצוניות מכל מיני גורמים.
<חוני קבלו: מכיוון שאנחנו לא רוצים לפרסם תכנית, ואחר כך שוב לעדכן את ההנחות שלה על בסיס דברים שקורים ממש ברגעים אלה אנחנו נדרשים לבחון אותם מחדש גם ל-2020 וגם ל-2030.
<חוני קבלו: אנחנו נפרסם בחודשים הקרובים את התכנית שתתייחס גם ל-2020 וגם ל-2030, ותיתן מענה לכל השאלות שנשאלו.
יעל כהן-פארן: היא כבר פורסמה להתייחסות הציבור או זה אפילו לא?
יעל כהן-פארן: עדיין לא.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת גם כשהיא תתפרסם זה מן הסתם יהיה כמו עם התכנית להתייעלות אנרגטית שזה יופנה להערות הציבור ושני סבבים, ואנחנו נראה אותה ב-2019.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול לגבי משרד האוצר.
יעל כהן-פארן: הבנתי שהגיע לכאן נציג מרשות המסים.
יעל כהן-פארן: בתוך תכנית המענקים להשקעה בהתייעלות אנרגטית אתם הייתם אמורים לעדכן מדיניות מיסוי לפחת מואץ למוצרים חוסכים באנרגיה, וההמלצות בעניין היו אמורות להגיע עד 30 בספטמבר 2016.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שהייתה החלה של בחינת הנושא.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל עדכון מרשות המסים.
יעל כהן-פארן: מי נמצא כאן?
יעל כהן-פארן: גיא גולדמן?
יעל כהן-פארן: הוא יצא מהחדר?
יעל כהן-פארן: קיבלתי פתק שהגיע.
יעל כהן-פארן: כנראה, הוא העדיף לא לענות לשאלות.
יעל כהן-פארן: הטבת פחת מואץ של 20% לשלוש שנים למתקנים עסקיים בנושא טכנולוגיות פוטו-וולטאיות.
יעל כהן-פארן: יש עוד הרבה שאלות למשרד האוצר, אבל הם, כנראה, העדיפו לא להיות בדיון.
יעל כהן-פארן: הנושא השני שבעיני הוא מאוד חשוב – וכאן, ד"ר דוד אסף, אני לא יודעת אם יהיו לך תשובות אבל אני מבינה שבנוסף להשקעות יש תכנית מקבילה של סכום הרבה יותר גבוה של 500 מיליון שקלים לערבויות לפרויקטים של התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: בדיון הקודם גם דובר על איטיות ועל עיכובים.
יעל כהן-פארן: היעד בהחלטת הממשלה היה 31 בדצמבר 2016.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שהתכנית הוצגה לחשכ"ל הנכנס, הוא אישר התקדמות בוועדת מכרזים ייעודיים לנושא, וניתן כתב מינוי לוועדה בשבוע שעבר.
יעל כהן-פארן: האם אתה יכול לעדכן דברים נוספים, ומתי זה ייצא לדרך?
<עומרי גולדינג: אני נציג החשכ"ל.
יעל כהן-פארן: אז יש כאן נציג ממשרד האוצר.
<עומרי גולדינג: כן.
יעל כהן-פארן: אבל לא מרשות המסים.
יעל כהן-פארן: מה שמך, בבקשה?
<עומרי גולדינג: אני עומרי גולדינג.
<עומרי גולדינג: אני עובד במחלקת ערבויות מדינה באגף החשב הכללי.
יעל כהן-פארן: אז אם אתה יכול לעדכן בעניין הזה, ומדוע יש עיכובים.
יעל כהן-פארן: האם סיימנו את העיכובים?
יעל כהן-פארן: בוא לא נכה על חטא, בוא נתקדם קדימה.
<עומרי גולדינג: מה שאמרת מדויק לחלוטין.
<עומרי גולדינג: כתב מינוי יצא, וועדת מכרזים מתכנסת בתחילת יוני לכמה סבבי דיונים, ומכרז אמור לצאת כדי לאפשר 500 מיליון שקל בערבות מדינה.
יעל כהן-פארן: אבל מה הולך להיות התהליך ועד כמה הוא יהיה מהיר?
יעל כהן-פארן: זה הרבה כסף להרבה פרויקטים.
יעל כהן-פארן: זה חצי מיליארד שקל.
יעל כהן-פארן: זה יכול להניע את כל התהליכים שאנחנו מחכים להם כבר שנים.
<עומרי גולדינג: התהליך הוא דיונים על מיפוי החסמים ואוכלוסיית היעד.
<עומרי גולדינג: זאת אומרת למי האשראי הזה יינתן בפועל ובאיזו צורה, ומה המנגנון.
<עומרי גולדינג: יש כמה דברים שאנחנו צריכים להסדיר ולדון עליהם בוועדה.
<עומרי גולדינג: זה עניין של מספר חודשים, להערכתנו.
<עומרי גולדינג: יוצאים למכרז, והמכרז הזה אמור להסדיר, ובסופו האשראי הזה משוחרר והתכנית הזאת יוצאת לפועל.
יעל כהן-פארן: אז כתב המינוי ניתן לוועדה לפני שבוע, והמפגש הראשון שלה יהיה רק ביוני?
<עומרי גולדינג: כן, בתחילת יוני יהיה דיון ראשון.
<עומרי גולדינג: יתר הדיונים גם נקבעו בסמיכות.
יעל כהן-פארן: בלוח זמנים של כל שבוע דיון?
<עומרי גולדינג: כל כשבועיים דיון.
יעל כהן-פארן: כמה זמן, להערכתך, יימשכו הדיונים?
<עומרי גולדינג: כמה חודשים.
יעל כהן-פארן: "כמה" – חודשיים או שמונה חודשים?
<עומרי גולדינג: לא שמונה חודשים.
<עומרי גולדינג: קשה לי להתחייב על מספר חודשים.
<עומרי גולדינג: יותר מחודשיים אבל לא שמונה חודשים.
יעל כהן-פארן: כמו שאתה רואה את הדברים מה צפוי לעכב את זה כרגע?
<עומרי גולדינג: אנחנו לא רואים עיכובים.
יעל כהן-פארן: גם עד היום לא ראינו עיכובים, אבל בפועל היו.
<עומרי גולדינג: לפחות לא בוועדת מכרזים כי עשינו עבודת תשתית במהלך הדיונים שלנו כצוות מייעץ.
<עומרי גולדינג: זה היה צוות מייעץ שהוא בין-משרדי.
<עומרי גולדינג: כל משרד נתן את ה-input שלו, וגיבשנו תפיסת תשתית שלפיה אנחנו נעבוד בוועדת המכרזים.
<עומרי גולדינג: ועדת מכרזים אמורה לסגור את כל הקצוות האלה, ובעצם להוציא בסופו של דבר מכרז לפועל.
<עומרי גולדינג: לכן זאת תהיה ועדת מכרזים מאוד יעילה ומצומצמת.
יעל כהן-פארן: אז למה היאלא יכולה לעבוד שבוע, להיפגש כל יום, לסגור עניינים ולצאת לדרך ביולי?
<עומרי גולדינג: בגלל כל הגורמים שמעורבים.
<עומרי גולדינג: זה כמה משרדים שמעורבים בתהליך הזה.
<עומרי גולדינג: זה עניין של אילוצי לוח זמנים.
יעל כהן-פארן: הדיון הבא יהיה אחרי תחילת יוני.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל עדכון על התקדמות הדיונים בוועדה.
<עומרי גולדינג: אין בעיה.
יעל כהן-פארן: אני לא יודעת אם נמצא פה נציג ממשרד התחבורה, אבל בדיונים הקודמים היה.
יעל כהן-פארן: אני לא ראיתי בהחלטת הממשלה סעיף שהוא בתחום אחריותכם.
יעל כהן-פארן: כיצד אתם נרתמים?
יעל כהן-פארן: הרי פחות או יותר 25% מהפליטות בישראל הן בתחום התחבורה, וגם היעדים די משמעותיים להפחתות שם.
יעל כהן-פארן: אבל הדבר היחיד שאני רואה שעליו נתלית החלטת הממשלה וההפחתות שבה זה הרכבת הקלה בתל-אביב.
יעל כהן-פארן: איך אתם נרתמים למאמץ?
יעל כהן-פארן: אני חייבת להגיד שזה שווה דיון ממוקד רק בנושא תחבורה בהמשך, אבל אני אשמח לשמוע אותך, דרור.
<דרור גנון: אני מנהל אגף בכיר תחבורה ציבורית במשרד התחבורה.
<דרור גנון: אצלנו זה מחולק לשלושה טווחים.
<דרור גנון: רוב התחבורה הציבורית מופעל באמצעות אוטובוסים.
<דרור גנון: אז בנושא של אוטובוסים אנחנו נכנסנו באופן משמעותי לנושא של אנרגיות חלופיות.
יעל כהן-פארן: הנעה חלופית.
<דרור גנון: הנעה חלופית.
<דרור גנון: יש החלטת ממשלה שהובלנו יחד עם משרד האנרגיה של הכנסה של לפחות חצי מהצי של האוטובוסים שיופעל במסגרת מכרזי התחבורה הציבורית יהיה באמצעות הנעות חלופיות.
<דרור גנון: במכרז בית"ר עלית זה כבר ייושם בתחילת השנה הבאה, ומכרז גדול אחר באזור חולון ואזור השרון ייכנס בעוד שנה וחצי.
<דרור גנון: מדובר על מספר אוטובוסים לא קטן.
<דרור גנון: בינתיים אנחנו עושים ניסוי בכמה אנרגיות נוספות, הנעות נוספות – כבלים חשמליים וגז.
<דרור גנון: החסם היחיד בנושא הגז הוא שעדיין אין לנו תקינה לתחנות תדלוק ברמה של הובלת הגז עם כל המרכיבים.
<דרור גנון: במקביל הצלחנו באמצעות אגף תקציבים לקבל תקציב גדול לשדרוג אוטובוסים מזהמים מדגמי "יורו 2" ו"יורו 3", ולהחליף אותם באוטובוסים "יורו 6".
יעל כהן-פארן: בשנה אחת או בפריסה?
<דרור גנון: לא בשנה אחת, אבל בשנה הזאת ובשנה הבאה תהיה קפיצה ניכרת.
<דרור גנון: מדובר במאות רבות של אוטובוסים.
יעל כהן-פארן: זה גם נושא מאוד משמעותי מבחינת זיהום אוויר מקומי, כמובן, בעיר.
<דרור גנון: אנחנו גם עושים עבודה על התאמת גודל של אוטובוס לרמת שירות ולא להפעיל אוטובוסים גדולים במקומות שיש בהם ביקושים נמוכים וכן הלאה.
<דרור גנון: יש לנו תכנית "נתיבי תחבורה ציבורית" בגוש דן שאמורה גם לצמצם את הנסועה או לפחות להגדיל את הכדאיות ואת האטרקטיביות של התחבורה הציבורית במרכז.
יעל כהן-פארן: דרור, אני רוצה לשאול אותך וגם קצת למקד.
יעל כהן-פארן: יש פה שאלות של הפחתת פליטות.
יעל כהן-פארן: הדברים שתיארת הם מצוינים, מבורכים והלוואי שיקרו הרבה יותר מהר.
יעל כהן-פארן: אבל השאלה היא גם מקצועית: האם יש לכם העבודה והכלים המקצועיים לעשות הערכה איך מצמצמים פליטות של גזי חממה שהם באחריות משרד התחבורה?
יעל כהן-פארן: האם יש תחשיבים איך זה הולך לרדת מכל אחד מהסקטורים.
יעל כהן-פארן: הדברים שתיארת הם כלליים, אבל איך בסוף מודדים את זה שזה מפחית גזי חממה?
<דרור גנון: בסופו של יום אנחנו עובדים עם המשרד להגנת הסביבה, והם מגדירים את התקנים ואת המרכיבים האלה.
<דרור גנון: אנחנו מתאימים את עצמנו בפעילות שלנו לאותם תקנים.
<דרור גנון: אנחנו לא מודדים בעצמנו.
<דרור גנון: אנחנו לא עושים מדידות, אנחנו לא עוסקים בנושא הזה.
<דרור גנון: עידן נמצא כאן.
<דרור גנון: הוא יכול להשלים.
<עידן עבודי: אני מאגף הרכב.
<עידן עבודי: אנחנו עושים את כל החישובים.
<עידן עבודי: ההפחתה אצלנו מבוססת על ההטיה של נסיעות לתחבורה ציבורית, לא רק הרכבת הקלה בתל-אביב, אלא כל מערך התחבורה הציבורית הארצי שהולך להשתדרג, והרבה הטיה של נסיעות מהנסועה הפרטית לנסועה ציבורית.
<עידן עבודי: ההפחתות אצלנו מתבססות על מעבר.
<עידן עבודי: ממש השבוע ביקשנו לעשות עבודה מה יהיה.
<עידן עבודי: אנחנו יודעים מה תהיה ההטיה הארצית, ואנחנו ביקשנו לראות איך זה מבטא את צמצום גזי החממה.
יעל כהן-פארן: הכוונה ב"הטיה" לחלוקת הנסיעה בין רכב פרטי - -
<עידן עבודי: צמצום הנסועה הפרטית.
<עידן עבודי: מעבר של אנשים לתחבורה ציבורית בגלל שדרוג התחבורה הציבורית.
<עידן עבודי: וזה לא בתל-אביב, זה ארצי.
<עידן עבודי: כשבנו את התכנית לתחבורה הציבורית הארצית זה לא היה הפרמטר שנבחן, אבל אנחנו יודעים כמה תהיה ההטיה ולפי זה נדע כמה הצמצום.
יעל כהן-פארן: אז היום אתם עובדים על הערכה על בסיס מידע שכבר יש אצלכם ותכניות שיש אצלכם, ואיזו הטיה תהיה בעוד כמה שנים, ב-2030?
<עידן עבודי: אנחנו יודעים את ההטיה - -
יעל כהן-פארן: אתם מקווים שאתם יודעים את ההטיה.
<עידן עבודי: כשמתכננים תחבורה ציבורית - -
יעל כהן-פארן: אתה בונה על זה שתהיה הטיה, ובסוף באים אנשים וקונים עוד 150 אלף מכוניות בשנת 2016.
יעל כהן-פארן: זה העלה את הצמיחה בחצי אחוז.
יעל כהן-פארן: אבל בסופו של דבר אתה לא יודע בסוף מה יקרה.
יעל כהן-פארן: אתה מתכנן תכניות, ואתה אומר שרק עכשיו אתה בוחן את התכניות שיש לך לאור הסתכלות של גזי חממה.
יעל כהן-פארן: אבל השאלה שלי כדי לקחת עוד צעד קדימה – לתכנן את התכניות לאור הדבר הזה.
<עידן עבודי: חלק אחד של העבודה זה לכמת מה ההשלכות של גזי החממה ובכלל זיהום של המהלכים, והחלק השני זה לגרום לאנשים לעודד באמצעים דיגיטליים.
<עידן עבודי: אנחנו בעולם חדש מאז שתוכננו התכניות האלה, ונפתחו אמצעים חדשים שאנחנו צריכים לבחון אותם ולהיעזר בהם להטיה ואולי אפילו ליצור הטיה יור גדולה ממה שחשבנו בהתחלה כי הכול נעשה יותר חכם.
<עידן עבודי: יותר נגישות, שירות גבוה יותר.
<עידן עבודי: אפשר להיעזר באמצעים דיגיטליים, וזה יהיה חלק מהעבודה הזאת.
יעל כהן-פארן: מה הצפי של לוחות הזמנים של העבודה הזאת?
<עידן עבודי: אנחנו רוצים להכניס את זה כבר.
<עידן עבודי: יש החלטת ממשלה אחרונה, וזה צריך להיות מוגש בחודשיים הקרובים.
יעל כהן-פארן: לא הבנתי – החלטת הממשלה צריכה להיות בחודשים הקרובים?
<עידן עבודי: לא.
<עידן עבודי: לפי החלטת ממשלה, אנחנו צריכים להציג את זה.
<עידן עבודי: אני מקווה שזאת תהיה דחייה של שבועות ספורים, אם בכלל, להצגת האמצעים שלנו.
יעל כהן-פארן: גם על זה נשמח לקבל עדכון כשתהיה לכם העבודה ביד והמסקנות שלה.
<רעות רבי: חברת הכנסת פארן, אפשר להוסיף לכימות?
<רעות רבי: זה רלוונטי לכל הפעולות שנעשות.
<רעות רבי: כצעד משלים או כדי לאמוד נכון את ההשפעה של כל הפעולות שנעשות מוקם מערך MRV.
<רעות רבי: אנחנו בעצם גם מחויבים להקים אותו כדי להימדד באותם פרמטרים וקריטריונים כמו שאר המדינות בעולם.
<רעות רבי: אנחנו כרגע בהקמה שלו, ומייצרים את המתודולוגיות לכימות ולאימות של ההפחתות.
יעל כהן-פארן: זה כולל את תחום התחבורה?
<רעות רבי: זה כולל את כל התחומים.
יעל כהן-פארן: מתי הוא יהיה מוכן?
<רעות רבי: גם גיל מטפל בזה, אבל עד כמה שאני יודעת, עד סוף שנת 2017 נסיים עם כל המתודולוגיות.
<רעות רבי: במהלך 2018 הוא כבר אמור להיות מוכן; עומד ויכול כבר לפלוט החוצה כימותים.
יעל כהן-פארן: לפלוט החוצה, רק לא פליטות.
יעל כהן-פארן: יש עוד סעיפים, אבל אני לא אגע בכולם.
יעל כהן-פארן: אז נושא אחרון – שאלה למשרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: לפי החלטת הממשלה, אתם הייתם אמורים להביא המלצות לתכנית לתמיכה ולקידום טכנולוגיות ישראליות בתחום התייעלות אנרגטית, אנרגיה מתחדשת, רשת חממה, אגירת אנרגיה ובכלל הפחתת פליטות גזי חממה.
יעל כהן-פארן: האם משהו נעשה בתחום הזה?
יעל כהן-פארן: האם יש איזושהי כוונה?
יעל כהן-פארן: אנחנו פה בוועדת המדע והטכנולוגיה עוסקים רבות בנושא של קידום טכנולוגיה.
יעל כהן-פארן: זה גם הבסיס לכך שהוועדה הנכבדת הזאת נמצאת בוועדה הזאת.
יעל כהן-פארן: למשל לפני שבוע היה כאן מפגש עם ועדת המדע של הבונדסטג הגרמני, והם שאלו על הנושאים האלה.
יעל כהן-פארן: זה כל כך חשוב להם.
יעל כהן-פארן: אני העליתי הצעה לשיתוף פעולה ממשי בין הפרלמנטים לקידום, לשים משאבים.
יעל כהן-פארן: לא שאני ממשלה ויכולה להביא משהו, אבל האם בממשלה בכלל בוחנים את הדברים האלה?
יעל כהן-פארן: הרי אנחנו יודעים את המצב של חברות הטכנולוגיה, אנחנו מכירים את עמק המוות שבו כל הסטרטאפים מתים ונשארים בעמק הזה.
יעל כהן-פארן: איפה אנחנו נמצאים?
יעל כהן-פארן: האם יש תכניות לכך ומוקצים משאבים?
<דוד אסף: אנחנו אחראים לסעיף הזה.
<דוד אסף: יש לנו יחידה במשרד שנקראת "יוטק" שמקדמת את הנושאים הללו.
<דוד אסף: מספר המלצות שיצאו מהעבודה הזאת: קודם כול כלי הערבויות שצוין קודם – חלק מהסכום של הערבויות מוקצה לטכנולוגיות חדשניות - -
יעל כהן-פארן: כערבויות לחברות טכנולוגיה או כמענקים?
<דוד אסף: לא מענקים.
<דוד אסף: זה ערבויות.
<דוד אסף: למענקים יש המסלול של מענקים שהוא גם רלוונטי.
<דוד אסף: במסלול המענקים יש תעדוף לטכנולוגיות חדשניות.
<דוד אסף: יש שם גם סעיף שמכפיל את שיעור התמיכה.
<דוד אסף: אם מדובר בטכנולוגיה ישראלית חדשנית זה כבר משהו שקיים ופועל.
<דוד אסף: כמובן, זה מעבר למערך הכולל של הסיוע שאנחנו נותנים לכל עולמות התוכן הללו של הקלינטק, אם זה במסגרת מהלכי הנספחים שלנו.
יעל כהן-פארן: אם אני לא טועה בהחלטת ממשלה ב-2008 לקידום טכנולוגיות של אנרגיה מתחדשת לחמש שנים היה כסף ייעודי במדען הראשי לתכנית "מגנט", אם אני לא טועה בשם, והוא יועד לטכנולוגיות האלה.
יעל כהן-פארן: "מגנט" יש בערך שלושה בשנה בסכומים כאלה של עשרות מיליונים.
<דוד אסף: את מתכוונת לתכנית הקודמת של הפחתת פליטות?