GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דרור בוימל: 4,000 יחידות דיור ברובע מנחם אושרו; ב-2,600 צמודי קרקע – אין סולרי; כל שאר 1,400 אחרים בבניינים של 6-2 קומות שזה קלאסי לסולרי – אין סולרי; 1,600 יחידות דיור בשוהם – כולם מבנים צמודי קרקע ומבנים עד שבע קומות – אין סולרי; 1,600 ביבנה – כנ"ל, אין סולרי.
<דרור בוימל: אלה גם צמודי קרקע עד ארבע קומות.
יעל כהן-פארן: בנושא הזה הגשתי הצעת חוק.
יעל כהן-פארן: מאז שנות ה-80 יש חובה להציב חימום מים סולרי.
יעל כהן-פארן: ישראל מאוד גאה בזה והולכת עם זה כדגל שלה בעולם, וזה מצוין.
יעל כהן-פארן: אבל היום עם התפתחות הטכנולוגיות גם של חימום מים הרבה יותר יעיל וחסכוני ומצד שני הוזלת מחירי ה-P.V., ההצעה שלי היא שהקבלן יוכל במקום החימום הסולרי שהוא מאוד בעייתי בבניינים גבוהים, להקים גג סולרי עם P.V.
יעל כהן-פארן: זה בתנאי שהוא שם מערכות של חימום מים יעילות ממה שיש היום.
יעל כהן-פארן: ההצעה הזאת עדיין לא עלתה במליאה, אבל היו פגישות עם כל הגורמים במשרדי הממשלה כאן.
יעל כהן-פארן: חלק מהאנשים נמצאים כאן.
יעל כהן-פארן: הם מקבלים אותה, וגם השרים הביעו תמיכה.
יעל כהן-פארן: ועדת השרים עדיין לא הכריעה מי בעד או נגד, אבל הכיוון הוא חיובי, ואני מקווה שנעלה אותה בחודש הקרוב.
יעל כהן-פארן: יש ויכוח אם זה יהיה בתקנות או בחקיקה.
יעל כהן-פארן: אבל את הוויכוח הזה נפתור.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר אני מאוד מקווה שזה ייצא לדרך, כמו שאתה אומר, לפני הותמ"לים הבאים.
יעל כהן-פארן: אבל תזכור, קודם כול אין פה חיוב, וזה לא מחייב בתים קטנים לשים גגות סולריים מתוך תפיסה שוועדות התכנון לא רוצות להעלות מחירים ולחייב משהו נוסף.
יעל כהן-פארן: בשנות ה-80 היה לנו מזל שלא היה לנו ותמ"ל כי לא היו מכריחים אף אחד לעשות דוד שמש.
יעל כהן-פארן: היו עושים את החישוב, ואומרים שזה לא כלכלי, ומעלה את עלות הבנייה ב-1,000 שקל.
יעל כהן-פארן: אני מאוד מקווה שנצליח לשכנע אותם גם על הגגות הפרטיים.
יעל כהן-פארן: אבל כרגע זה עדיין לא שם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה שתוסיפו אחרי על הטבע ובנושא החינוך הסביבתי, בבקשה, בקצרה.
<יעל יעקובי הרטמן: אני מנהלת פיתוח התוכן בחברה להגנת הטבע.
<יעל יעקובי הרטמן: אני רוצה לדבר על תכניות החינוך הסביבתי שאנחנו עושים בחברה להגנת הטבע, מה שאנחנו מקדמים.
<יעל יעקובי הרטמן: יש כמה תכניות חינוך סביבתי שאנחנו מפעילים כבר כמה שנים גם לנוער בנושא התייעלות אנרגטית וגם בנושא צרכנות מושכלת בדגש על חשמל, שזה יותר לכיתות ה'-ו'.
<יעל יעקובי הרטמן: זאת תכנית שפועלת בעשרות בתי ספר ונוגעת למאות ילדים.
<יעל יעקובי הרטמן: לאחרונה גם פיתחנו ערכה בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך והרשת הירוקה.
<יעל יעקובי הרטמן: הערכה הייתה מיועדת ליום כדור הארץ שמקדמת את הנושא של צרכנות מושכלת, טביעת רגל אקולוגית, משבר האקלים, אקלים קיצון וקיימות בכלל עם דגש על צרכנות מושכלת מתוך הבנה שצריך גם רגולציות כדי להפחית את טביעת הרגל הפחמנית שלנו.
<יעל יעקובי הרטמן: אבל גם חינוך לצרכנות נכונה בצריכת החשמל.
<יעל יעקובי הרטמן: עכשיו אנחנו גם מפתחים תכנית בנושא אנרגיות מתחדשות גם בנוגע לטורבינת רוח ואנרגיה סולרית.
<יעל יעקובי הרטמן: אני רוצה לומר שאנחנו, חברי הגנת הטבע, מצפים שאלה יהיו מערכי חובה; שכל ילד וילדה בישראל יכירו את התכנים האלה, ילמדו אותם.
<יעל יעקובי הרטמן: מדובר בנושא אסטרטגי שאנחנו רוצים לקדם, ויכול להגיע לכל ילד בישראל.
<יעל יעקובי הרטמן: כמו מחזור או צמצום צריכת מים הגיע מהילדים גם התייעלות אנרגטית היא נושא שיכול להגיע מהילדים.
יעל כהן-פארן: מהילדים להורים.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור למשרדי הממשלה.
יעל כהן-פארן: אני אתחיל במשרד החינוך.
יעל כהן-פארן: חני פלג, אם תוכלי לספר על העשייה שלכם בתחום.
יעל כהן-פארן: אני אציין שנפגשנו בכנס גדול מאוד בנושא חינוך סביבתי בבית-ברל לפני כחודש.
יעל כהן-פארן: לפחות בכנס הייתה תחושה שיש התעוררות של מערכת החינוך בנושא הזה.
<חני פלג: אני הממונה על החינוך לקיימות במשרד החינוך.
<חני פלג: לפני כשנה ישבנו בוועדת מנכ"לים שהמשרד להגנת הסביבה ארגן.
<חני פלג: זאת הייתה ישיבה ראשונה שבה ישבו כעשרים משרדי ממשלה, והיו צריכים לתת תכנית מסודרת בנושא שינוי אקלים קיצון.
<חני פלג: לכן במשרד החינוך פתחנו ועדה פנימית של אגפיו השונים של המשרד שיושבים בה אגף הביטחון והבטיחות, המזכירות הפדגוגית, המנהל הפדגוגי, מנהל טכנולוגיית תקשוב ומערכות מידע ומנהל הבינוי והפיתוח.
<חני פלג: זאת אומרת בתוך משרד החינוך יש ועדה שבה כולם מטפלים בנושא של שינויי אקלים.
<חני פלג: התחלנו לבדוק.
<חני פלג: בתכניות הלימודים נושא של אקלים ואקלים קיצון מטופל בהרבה מאוד מקצועות.
<חני פלג: כמובן, זה יותר בכיתות הגבוהות, ועכשיו התחלנו להביא את זה לקדמת הבמה של הכיתות הנמוכות.
<חני פלג: המקצועות שעוסקים בזה: מדע וטכנולוגיה, גיאוגרפיה – אדם וסביבה, מדעי הסביבה, ביולוגיה, כימיה, פיסיקה, לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה ואזרחות.
יעל כהן-פארן: זה בתיכון.
<חני פלג: זה בתיכון.
<חני פלג: אבל עכשיו פיתחנו בשיתוף המשרד להגנת הסביבה את הערכה, והקמנו יחידת לימוד לכיתות ה'-ו' בנושא של אקלים קיצון שהופץ לכל מערכת החינוך דרך האתרים שלנו ודרך המפמ"רים השונים וגם דרך למידה מרחוק בשעת חירום.
יעל כהן-פארן: יש לך הערכה כמה תלמידים נחשפים לתכנים האלה בשנה?
<חני פלג: כרגע אני לא יכולה להגיד לך נתון, אבל אני כן מתכוונת לבדוק את זה.
<חני פלג: יש לנו הכשרות מורים בשיתוף עם זיוית לינדר שתדבר אחר כך.
<חני פלג: במשך כשבע שנים אנחנו עושים הכשרת מורים בחדרי מורים.
<חני פלג: יש לנו 850 השתלמויות בעיקר בבתי-ספר יסודיים, אבל גם בחטיבות וגם בתיכון.
<חני פלג: אנחנו עוסקים בהן גם בנושא של אנרגיה בכל תחום הקיימות.
<חני פלג: מורים לומדים השתלמות של 30 שעות.
<חני פלג: זה מערך שלם שאחר כך נכנס לכיתות שלהם.
יעל כהן-פארן: אבל הוא יותר רחב, הוא לא רק בנושא האקלים.
<חני פלג: הוא יותר רחב, אבל השנה ביקשנו מהמטמיעים שלנו לתת יחס גם לנושא של אקלים.
<חני פלג: יש לנו הכשרת מורים בשיתוף מכון "השל" של מורי תיכון, שבו בשנה שעברה הייתה השתלמות בנושא אקלים.
<חני פלג: השנה אנחנו מרחיבים את זה לכל תחומי הדעת.
<חני פלג: בנושא של פעילויות חוץ וטיולים – יש לנו מערכת שלמה שהוקמה בה ועדה לבחינת עומס חום-קור שנבחן על-פי סולם.
<חני פלג: כשילדים יוצאים לטיול יש לנו סולם אם מותר להם לצאת או לא, והם גם מתייחסים לנושא של שינוי אקלים.
<חני פלג: יש לנו נהלים מאוד ברורים בנושא של עומס וניהול משק המים בעת טיולים, שגם קשור לנושא של עומס חום.
יעל כהן-פארן: זה גם קשור לבריאות של התלמידים.
<חני פלג: פותחו חומרים נוספים.
<חני פלג: ראיתי כאן את החוברות של "אנרגיה בראש אחר".
<חני פלג: עם משרד התשתיות וכלכלה פותחו "מניעים את הגלגל".
<חני פלג: גם אנרגיות מתחדשות לכיתות י' עם משרד ראש הממשלה והרשת הירוקה.
<חני פלג: זאת אומרת נעשות הרבה מאוד פעולות.
<חני פלג: יש לנו תחרות בנייה ירוקה בבתי-הספר.
<חני פלג: לפני כחודש התקיימה פגישה עם הבינוי של משרד החינוך, עם המשרד להגנת הסביבה ועם המועצה לבנייה ירוקה, והתגבשה החלטה שכל עשרת בתי-הספר החדשים שנבנים בימים אלה מקבלים תמיכה לבנייה ירוקה ולהתחדשות ונגישות.
יעל כהן-פארן: יש החלטה שכל בית-ספר חדש שייבנה - - -
<חני פלג: כן, יש החלטה של משה בן-תמיר שהוא מנהל הבינוי והתקצוב במשרד החינוך שלפיה, כל בית-ספר חדש שייבנה ייבנה על ערכי הבנייה הירוקה.
יעל כהן-פארן: לפי תקן הבנייה הירוקה?
<חני פלג: כן.
יעל כהן-פארן: לא שמעתי עדיין על ההחלטה הזאת.
<חני פלג: זה חדש.
<חני פלג: רן אברהם מהמשרד להגנת הסביבה תומך בבתי הספר האלה.
<חני פלג: לכל בית-ספר המשרד להגנת הסביבה נותן תמיכה לבנות אותו באופן ירוק.
יעל כהן-פארן: אתם מתקצבים את זה?
יעל כהן-פארן: מה עם גני ילדים?
<חני פלג: עוד לא דובר על גני ילדים, אבל אני מאמינה שזה יתחיל להיכנס.
<חני פלג: אני אבדוק את זה.
יעל כהן-פארן: שמעתי מאחד האדריכלים הבולטים בתחום הבנייה הירוקה שדיבר גם כאן בדיון שהתקיים כאן לפני כחודשיים על בנייה של גני ילדים באפס עלות נוספת לחיסכון מוחלט באנרגיה, אפילו בניין פסיבי.
<חני פלג: זה נושא שאני אביא לדיון במשרד, ואני אתעדכן.
<חני פלג: אנחנו גם עוסקים בנושא של הצללה, חימום, קירור וחומרי בנייה.
<חני פלג: כל הנושאים האלה מקבלים מאוד התייחסות.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לעבור למשרדים נוספים.
יעל כהן-פארן: אז ממש משפט.
<חני פלג: אני מקווה שעברתי על כל הנושאים שהיה חשוב לי לדבר עליהם.
<חני פלג: בכל אופן בוועדה שישבנו עם המשרד להגנת הסביבה – בימים אלה עומדת לצאת מסמך אסטרטגיות להערכת מדינת ישראל לשינויי אקלים.
<חני פלג: שם יש גם פרק בחינוך.
<חני פלג: ד"ר סיניה נתניהו ביקשה ממני להציג שגם נושא של חינוך והסברה זה משהו שמתחילים להטמיע.
<חני פלג: קודם כול הם ארגנו חומרים וידע.
<חני פלג: עכשיו אחרי שהחוברת תצא תהיה שם התייחסות.
<חני פלג: אני מקווה שהקפתי את כל הנושאים.
יעל כהן-פארן: אני גם מקווה.
יעל כהן-פארן: בכל מקרה אני מקווה שהדיווח של המשרד יגיע בחודש הבא.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לשמוע גם את המשרד להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: זיוית לינדר, מנהלת אגף החינוך, ואחריה יאנינה ממשרד האנרגיה.
<זיוית לינדר: כמו שחני הציגה המשרד להגנת הסביבה מקיים תכנית משותפת עם משרד החינוך בתקצוב מלא של המשרד להגנת הסביבה – כ-8 מיליון שקל בשנה בשבע השנים האחרונות.
<זיוית לינדר: באמצעותם אנחנו מכשירים מורים וגננות במטריה הרחבה של קיימות, אבל בכל ההכשרות האלה נכנס נושא של שינוי אקלים, נכנס הנושא של הצורך בהתייעלות אנרגטית, במעבר לבנייה ירוקה ולאנרגיות מתחדשות.
<זיוית לינדר: זה נושא שנמצא על סדר היום בכל ההכשרות האלה.
<זיוית לינדר: הפועל היוצא של ההכשרות הוא בנייה של תכניות לימודים ותכניות עבודה בגנים שנוגעות בנושא הזה, כמובן בהתאמה לגיל של הילדים וביכולת שלהם ללמוד את הנושאים האלה.
<זיוית לינדר: שנית, המשרד בשנה האחרונה תקצב תמיכה ברשויות מקומיות בסכום של כעשרה מיליון שקל בחינוך שעוסקות בבעיות הכלליות של זיהום אוויר, אבל בהתמקדות בנושא הצורך בהפחתת פליטות.
יעל כהן-פארן: בכמה רשויות שנתמכו מדובר?
<זיוית לינדר: 150.
יעל כהן-פארן: 150 רשויות ועשרה מיליון שקלים?
יעל כהן-פארן: זה ממש כאילו לייצר זהב מקש.
<זיוית לינדר: המשרד להגנת הסביבה עושה מה שהוא יכול במשאבים שיש לו, והשר הגדיל השנה את המשאבים שיוקצו בשנה הבאה בנושא חינוך ל-30 מיליון.
<זיוית לינדר: הם מתחלקים בין מערכת החינוך ובין הרשויות המקומיות, ובעצם כל התכניות האלה נועדו לייצר עשייה וחינוך לילדים על כל הנושאים שהיינו רוצים שיגיעו אליהם.
<זיוית לינדר: צריך להגיד שהדוגמה של עיריית כפר-סבא שבה יש חיבור בין תשתיות לבין חינוך היא הדרך הנכונה לפעול כי חינוך לבד לא עושה מספיק.
<זיוית לינדר: ילד שמלמדים אותו שצריך לנסוע באוטובוס, אבל אין לו היכולת לנסוע באוטובוס כי התחבורה הציבורית לא נותנת מענה לצרכים שלו, לא באמת יטמיע את המסרים שאנחנו מעבירים.
<זיוית לינדר: אני מאוד מברכת על מה שנעשה בכפר-סבא, ואני מקווה שרשויות רבות נוספות יצליחו לקדם את זה כי זאת הדרך – הקשר בין חינוך לתשתיות שמאפשרות את מה שאנחנו מחנכים לו.
יעל כהן-פארן: אמת.
יעל כהן-פארן: יאנינה, בבקשה.
<יאנינה פליישון: אני ממשרד האנרגיה.
<יאנינה פליישון: המשרד שלנו מאמין בכך שהתלמידים ובני הנוער הם הצרכנים העתידיים של האנרגיה במשק.
<יאנינה פליישון: הם בעצם סוכני השינוי העיקריים לקידום הנושא במשפחה.
<יאנינה פליישון: לכן אנחנו פועלים באופן מואץ לקידום התנהגות חוסכת אנרגיה והתייעלות אנרגטית כבר מגיל צעיר.
<יאנינה פליישון: כולכם מכירים את הקמפיין של "ישראל מתייבשת" שהביא לחיסכון של 15% בצריכת המים במגזר הביתי.
<יאנינה פליישון: כך גם אנחנו מפתחים גישה חיובית בקרב התלמידים ובני הנוער ויכולת התלמידים להשפיע על ניצול אופטימלי של אנרגיה לקידום התנהגות בת-קיימא.
<יאנינה פליישון: אנחנו בעצם שואפים לשינוי עמדות בקרב בני הנוער, לקביעת ערכים ודפוסי התנהגות להעלאת המודעות לנושא.
יעל כהן-פארן: בקמפיין "ישראל מתייבשת" הושקעו כמה מיליונים טובים בפרסומות בטלוויזיה.
יעל כהן-פארן: פה אתם לא עושים את המקבילה או שאת מגיעה לשם?
<יאנינה פליישון: אני תכף אגיע לשם.
<יאנינה פליישון: לשם כך פיתחנו סביבת לימודים לשינוי הרגלי הצריכה והתייעלות אנרגטית - -
יעל כהן-פארן: כמה תלמידים נחשפים?
<יאנינה פליישון: - - לצורך כך פיתחנו ערכת לימוד שנקראת "אנרגיה בראש אחר" בשיתוף פעולה עם משרד החינוך ואוניברסיטת תל-אביב.
<יאנינה פליישון: כל החוברות קיבלו אישור של אגף ספרי הלימוד.
<יאנינה פליישון: החומר כבר מאושר ללימוד בשיעורי המדע בכיתות א'-ט'.
<יאנינה פליישון: החוברות פורסמו גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית, וחולקו ל-900 בתי ספר ברחבי הארץ.
<יאנינה פליישון: המורים עברו הנחיה לפני ההטמעה.
<יאנינה פליישון: בעצם כל תהליך ההטמעה נעשה בכלים חדשניים כמו תכנית מודפסת, אתר אינטרנט ייעודי ומשחקים חינוכיים.
<יאנינה פליישון: לצורך הדגמה ויזואלית לתלמידים לתכנים שנלמדים בתכנית החינוכית פיתחנו גם ערכה שכוללת סט של טכנולוגיות שונות, ותוך כדי העבודה עם הערכה התלמידים יכולים להבין, למשל, הבדלים בין צריכת החשמל בנורת הליבון ביחס לנורה חסכונית.
<יאנינה פליישון: ניתן גם להבין איך עובד - - - הפוטו-וולטאי, ומתבצע תהליך של המרת אנרגיית האור לאנרגיה מכנית ואקוסטית.
<יאנינה פליישון: מה שהכי מעניין בערכה זה שאפשר להבין מה המשמעות של קירות מבודדים.
<יאנינה פליישון: הזרקור בערכה שמדמה את אנרגיית השמש משנה את הטמפרטורה במבנה, ובעצם מלמד את התלמידים את משמעות התכנון הנכון של מעטפת המבנה.
<יאנינה פליישון: בנוסף לפעילות שלנו בקרב תלמידים ובני נוער אנחנו פועלים גם בקרב סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה.
<יאנינה פליישון: הענקנו מענקים להקמת מעבדות מיזוג אוויר ומעבדות אנרגיה.
<יאנינה פליישון: פתחנו מסלול לימודים מיוחד להכשרה של הנדסאי אנרגיה במכללת "אורט סינגלובסקי", ופתחנו קורס מיוחד להשלמות למימוני אנרגיה בשיתוף עם אוניברסיטת תל-אביב, מכללת "אפקה", אוניברסיטת אריאל ומוסדות נוספים.
<יאנינה פליישון: כמו שאתם יודעים, לפי תקנות מקורות האנרגיה, כל צרכן אנרגיה מעל 300 טון שווה ערך נפט חייב למנות מימוני אנרגיה.
<יאנינה פליישון: אז כבר השנה התקיימו 12 קורסים להכשרות מימוני אנרגיה - -
יעל כהן-פארן: אלה דברים יותר מקצועיים, פחות חינוך הציבור.
<יאנינה פליישון: - - ממש עכשיו מתקיים קורס ייחודי להכשרה של מימוני אנרגיה במשרדים ממשלתיים.
יעל כהן-פארן: גם חלק מהחלטת ממשלה להפחתת פליטות.
<יאנינה פליישון: מדובר בקורס - -
יעל כהן-פארן: יאנינה, תתקדמי לנושא.
יעל כהן-פארן: יש לי שאלה – כמה מוקצה מהמשרד למערכת החינוך?
יעל כהן-פארן: לכמה תלמידים את מעריכה שאתם מגיעים?
יעל כהן-פארן: יש לך הערכה?
<יאנינה פליישון: כרגע זה מחולק בין 900 בתי ספר.
יעל כהן-פארן: זה לקראת השנה הבאה או שזה כבר הוטמע השנה?
<יאנינה פליישון: זה כבר בוצע.
<יאנינה פליישון: זה כבר בתהליך הטמעה.
<יאנינה פליישון: כרגע אנחנו רוצים להעריך את מידת השימוש ומידת האפקטיביות של התכנית הלימודית.
<יאנינה פליישון: יצאנו למכרז, ובחרנו במוסד "שמואל נאמן" שיעזור לבצע לנו את ההערכה לאפקטיביות של התכנית.
<חני פלג: זאת תכנית שמשתמשים בה מורים גם בשיעורים פרטניים.
<חני פלג: בימים אלה התחילה הערכה של התכנית הזאת, ואני מקווה שאנחנו נראה שהשימוש הוא רב.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לתת ליאנינה לסיים.
יעל כהן-פארן: אני מתנצלת, חני.
יעל כהן-פארן: יאנינה, ממש לסיום.
יעל כהן-פארן: מהם הדברים העתידיים?
<יאנינה פליישון: כבר עכשיו אנחנו מפתחים מיני סייט לתלמידים ולמורים שיאפשר להם לבצע סימולציות באמצעות חשבונות החשמל.
<יאנינה פליישון: אנחנו גם רוצים לממן התקנה של מערכות ניטור ובקרה בבתי הספר.
<יאנינה פליישון: הנתונים שנאסוף על צריכת החשמל ישודרו לאתר הפתוח לשימוש הציבור הרחב.
<יאנינה פליישון: בהמשך נקיים תחרויות להשגת יעדי חיסכון בין בתי-הספר.
יעל כהן-פארן: מה לגבי קמפיין הסברה רציני לציבור לא רק בבתי-ספר?
יעל כהן-פארן: בזה נסיים.
<יאנינה פליישון: אנחנו נחשוב על זה.
יעל כהן-פארן: זה עוד לא בתכניות.
<יאנינה פליישון: עוד לא.
יעל כהן-פארן: זאת השאלה המרכזית.
יעל כהן-פארן: אני מתנצלת שלא נתתי לך לדבר עד הסוף, אבל אנחנו חייבים לסיים, ויש עוד שני דוברים אחרונים.
יעל כהן-פארן: מאיה קרפטרי, בבקשה.
<מאיה קרבטרי: מאחר שאין לנו זמן אנחנו לא יכולים להסתפק בתכניות המבורכות ששמענו עליהן עד עכשיו שפונות לנוער ולילדים.
<מאיה קרבטרי: זה מאוד חשוב.
<מאיה קרבטרי: אבל חייבים לעבוד גם מול הציבור הרחב, המבוגרים.
<מאיה קרבטרי: קשה יותר להגיע באמצעים חינוכיים, ולכן אנחנו צריכים להנגיש את ההתנהגות המקיימת, החסכונית, היעילה והמושכלת במגוון רחב של אמצעים יצירתיים שהופכים את הקיימות ואת ההתנהגות המקיימת לקלה יותר.
<מאיה קרבטרי: יש הרבה דברים שאפשר לעשות.
<מאיה קרבטרי: קצרה היריעה.
<מאיה קרבטרי: אני יודעת שהמשרד להגנת הסביבה מתחיל לבחון כל מיני כיוונים, אבל צריך להיות יעד לאומי במסגרת התכנית הלאומית להפחתת פליטות, לפתח אמצעים לשינוי התנהגות.
<מאיה קרבטרי: מעבר למה שנשמע עכשיו אני ממליצה לוועדה לעסוק בנושא בעתיד.
יעל כהן-פארן: עזרא שמוש, בבקשה.
<עזרא שמוש: אני ממרכז קיימות בראש העין.
<עזרא שמוש: עברתי מכפר-סבא לראש העין, והתחלנו את הרעיון של תחנת כוח וירטואלית בכפר-סבא ב-2010.
<עזרא שמוש: עשינו פיילוט שהצליח מאוד, והגענו לתוצאות שאנשים הצליחו להתייעל ב-25% בלי לשנות אורח חיים.
<עזרא שמוש: כמו שכולם אמרו פה – לא רק חינוך.
<עזרא שמוש: הרעיון הוא לחנך את התושבים, ופשוט להעלות את המודעות של תושבים לנושא של אנרגיה ואיך אפשר להתייעל.
<עזרא שמוש: הדוגמה הכי פשוטה שאני נותן – בבוקר לא לחמם קומקום מלא כדי לשתות כוס קפה אחד.
<עזרא שמוש: ויש עוד הרבה דברים.
<עזרא שמוש: ביום כדור הארץ בטקס שראש העיר נכח בו הוא הכריז על הקמת תחנת כוח ראשונה; הוא הגדיל ואמר – בעולם.
<עזרא שמוש: לא בישראל.
<עזרא שמוש: אני מקווה שאלה יהיו לא רק מילים, אלא גם מעשים.
<עזרא שמוש: כדי שזה יתממש, ולא רק בראש העין, אלא זה צריך להיות בכל ישראל, צריך מפגש של המשרדים הנוגעים בדבר: משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך ורשות החשמל כי הם קובעים את התעריף ויקבעו את הפיצוי לצרכנים החכמים שישתפו פעולה.
יעל כהן-פארן: אתה בעצם מדבר על שימוש באמצעים חכמים כדי לתמרץ אנשים להוריד צריכה, וצריך בשביל זה רגולציה שנותנת את התמריץ הכלכל.
יעל כהן-פארן: זה הנגה-ואטים שדיברנו עליהם קודם.
יעל כהן-פארן: לא ברור למשרד אם הוא צריך קודם את החקיקה או קודם לבוא עם הפתרונות.
יעל כהן-פארן: הם התווכחו כאן ביניהם.
<עזרא שמוש: דיברתם על תקן לבנייה ירוקה.
<עזרא שמוש: החזון בעתיד הוא שקבלנים יספקו את אלפי הדירות כבר עם שקעים חכמים שיאפשרו זאת בלי להוציא כספים מיותרים.
יעל כהן-פארן: זה ייכנס בתקן הבנייה.
יעל כהן-פארן: אני מברכת על היוזמה, ומקווה שנצליח לראות תוצאות.
יעל כהן-פארן: אתם רק יצאתם לדרך.
יעל כהן-פארן: תספר לנו על ההתקדמות שלה.
יעל כהן-פארן: אנחנו מקווים לראות שהם יצטרפו.
<עזרא שמוש: זכינו למענק מקרן "שלי".
יעל כהן-פארן: צור מבקש להראות סרטון קצר מקמפיינים בעולם בנושא אקלים, אבל לפני כן אסתי כהן ליס ממשרד הבינוי.
יעל כהן-פארן: בבקשה, בקצרה.
<אסתי כהן ליס: אני ממשרד הבינוי והשיכון.
<אסתי כהן ליס: דיברנו כאן הרבה מאוד על מבנים, בעיקר על מבנים.
<אסתי כהן ליס: אני רוצה לציין שיש עבודה שאנחנו עושים עם המועצה לבנייה ירוקה לכלי מדידה לשכונות ירוקות.
<אסתי כהן ליס: כי למרחב הציבורי יש השפעה מאוד גדולה על ההתחממות.
<אסתי כהן ליס: אני לא אדבר על זה עכשיו, אבל הייתי שמחה להציג את זה באיזשהו שלב.
יעל כהן-פארן: מאה אחוז.
יעל כהן-פארן: זה לא הנושא של הדיון היום.
יעל כהן-פארן: אבל תודה לך.
יעל כהן-פארן: הוועדה ואני נמשיך לעקוב אחרי עמידה בלוח הזמנים שהציבה התכנית הממשלתית.
יעל כהן-פארן: בהתאם לדיווחים כאן נבקש מכל הגורמים לעשות מאמץ, ללחוץ יותר, לקצר את לוח הזמנים, לצאת לדרך עם כל התכניות, לקבל החלטות ולצאת לדרך גם עם ערבויות שדובר עליהן, ולא לעכב.
יעל כהן-פארן: אני באמת חושבת שכל המשק צריך את הדחיפה הענקית בכיוון הזה.
יעל כהן-פארן: זה ישליך על החיים של הרבה מאוד אנשים.
יעל כהן-פארן: כמו שאמר כאן צור, אין לנו הרבה זמן, וגם בעניין החינוכי אין לנו הרבה זמן.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לבוא בצורה משמעותית הרבה יותר ממה שנעשה כרגע.
יעל כהן-פארן: אני מברכת על הדברים שהוצגו גם על-ידי משרדי הממשלה וגם על-ידי הרשויות המקומיות שפועלות להגביר את המודעות ולהביא את הנושא הזה למערכת החינוך.
יעל כהן-פארן: אבל, בעיני, אנחנו צריכים לפעול הרבה יותר מהר.
יעל כהן-פארן: אני מצפה מהממשלה לחשוב ולראות איך היא מתקצבת בתקציב משמעותי קמפיין שיעלה את המודעות הציבורית, שיעלה בפני הציבור את האפשרויות שעומדות בפניו כדי לפעול בנושא בין אם זה גג סולרי ובין אם לקחת אופניים או אוטובוס או לאכול פחות בשר – גם את זה חייבים לשים על השולחן.
יעל כהן-פארן: גגות סולריים, תחום שהתחיל להתקדם – וגם שמענו על זה כאן היום – דורש דחיפה ממשלתית, דורש קריאה לציבור והעלאה של המודעות שלו לאפשרות שעומדת בפניו.
יעל כהן-פארן: חוני יצא מהחדר, אבל משרד האנרגיה, רשות החשמל, זה ממש לפתחכם.
יעל כהן-פארן: הציבור לא יודע שיש דבר כזה גג סולרי שהוא פטור ממס, ושהוא יכול ליישם אותו מחר בבוקר, וזה אפילו כלכלי לו.
יעל כהן-פארן: אנחנו עושים ככל שביכולתנו.
יעל כהן-פארן: הפוסט שלי כשעבר החוק קיבל מאות אלפי צפיות, אבל זה לא יכול להיות שזה יעלה רק בפייסבוק.
יעל כהן-פארן: זה משהו שצריך להגיע למיליוני אנשים.
יעל כהן-פארן: יש היום הדרכים לעשות את זה, לכם יש המשאבים לעשות את זה.
יעל כהן-פארן: אני מצפה שזה יקרה.
יעל כהן-פארן: כדי לראות איך עושים את זה, צור הכין סרטון קצר.
יעל כהן-פארן: בבקשה, ממש שתי דקות.
<צור משעל: אני רק אגיד שנאור ירושלמי ואני לפני כמה חודשים יזמנו את הרעיון של דיון בנושא חינוך והסברה.
<צור משעל: אם זה יהיה הדיון הראשון והאחרון אז לא נצליח לעשות את זה.
<צור משעל: אני מאוד מודה לחברת הכנסת יעל כהן-פארן שלקחתם את העניין הזה ברצינות.
<צור משעל: אנחנו חייבים להמשיך ולהתמיד כי זה הולך יד ביד.
<צור משעל: לא נראית כאן התקדמות גדולה של משרדי הממשלה מכל מיני סיבות – לא מסיבות לא טובות.
<צור משעל: זה לא יתקדם אם החינוך לא יירתם לזה, ולהפך – זה חייב לבוא יד ביד.
יעל כהן-פארן: גור, לא נתתי לך את זכות הדיבור, אלא את הזכות להקרנת הסרט.
<צור משעל: זה היה סיכום.
<צור משעל: מי שמציג את הנושא בצורה הכי טובה בארצות-הברית זה בחור בשם ביל ניי.
<צור משעל: אני מראה פה דוגמה קטנה.
<צור משעל: פה הוא נותן כלים למעבר לאנרגיה מתחדשת לגגות סולריים.
<צור משעל: אנחנו צריכים לעשות את זה גם בישראל בצורה הרבה יותר מסיבית.
<צור משעל: (צפייה בסרטון).
יעל כהן-פארן: אני מודה לכל המשתתפים.
יעל כהן-פארן: הרעיון הובן.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שנראה סרטון דומה רק שיהיה יותר אפקטיבי לישראלים.
יעל כהן-פארן: זה קצת איטי מדי.
יעל כהן-פארן: ניפגש בחודש הבא.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת המדע לנושא קידום טכנולוגיות של אנרגיה מתחדשת ומעקב אחר יישום הממשלה את החלטות ועידת פריז.
יעל כהן-פארן: היום אנחנו דווקא לא מדברים על אנרגיה מתחדשת כמו שכולכם ודאי יודעים, הגעתם אחרי שראיתם את ההזמנה לדיון.
יעל כהן-פארן: אנחנו התכנסנו כאן בפעם הראשונה של הועדה הזאת ולדעתי בכלל בפעם הראשונה אם מותר לי להקדים ולומר, בכנסת, כדי לדבר על שני נושאים שבדרך כלל מדברים עליהם בלי קשר אחד לשני.
יעל כהן-פארן: מדברים הרבה מאד בכנסת שלנו על מזון, בוועדות שונות, במליאה, על היבטים שונים של חקלאות ושל מזון, הרבה מאד דיונים על בטיחות מזון, על בטחון תזונתי, על עוני ובטחון תזונתי, על פיתוח טכנולוגיות, ועדת המדע קיימה דיון על הקשר בין פיתוח טכנולוגיות חקלאיות לביטחון תזונתי, זה היה ביום העוני הבינלאומי, באוקטובר האחרון, אפילו היה גם סיור במכון וולקני, שם ראינו מאד מקרוב את הפיתוחים ומענים שניתנים בכל מיני הזדמנויות ואני בטוחה שיש כאן גם נציגים של המכון הוולקני, לפחות נרשמו לדיון, אני מקווה שהם כאן ומצד שני, מדברים על אקלים ועל האנרגיות המתחדשות ועל התמודדות ישראל עם פליטות גזי חממה ואיך היא מפחיתה, לְמה היא מתחייבת ולְמה היא לא מתחייבת ובין השניים יש גם קשר והקשר הזה נחלק לשניים.
יעל כהן-פארן: מצד אחד, ברור והיום ברור יותר מאי פעם, תיכף יציגו כאן אנשים שעוסקים בתחום, הקשר בין גידול מזון והפליטות שהוא גורם, בפרט גידול מזון מתעשיית החי, תעשיית הבשר, תעשיית החלב, יש קשר משמעותי ויש תרומה משמעותית לפליטות גזי חממה של ישראל, של העולם.
יעל כהן-פארן: בעולם, בדיונים בינלאומיים, עד לאחרונה לא הייתה הרבה התייחסות לנושא, היום המגמה המתחילה להשתנות ויש דוחות של האו"ם בנושא ומיד הם יוצגו כאן.
יעל כהן-פארן: מצד שני, יש כמובן את ההשפעות של שינוי האקלים, השפעות שיהיו לו על החקלאות, עקב שינויי אקלים ממש, ירידה בכמות המשקעים, שינויים בחלוקת המשקעים וההשפעות אולי כבר ניכרות ובכל מקרה הן וודאיות למדי.
יעל כהן-פארן: בקרב חוגים רחבים של מדענים הצפי הוא ירידה ובאזורינו בוודאי, ירידה בכמות המשקעים וההשפעה של זה על החקלאות היא ברורה וידועה.
יעל כהן-פארן: כאן נכנס הנושא של איך אנחנו נערכים, בישראל, באזור, בכל העולם, לשינויים האלה הצפויים.
יעל כהן-פארן: איך זה ישפיע על המזון, איך זה ישפיע על הביטחון התזונתי שלנו ומה אפשר לעשות.
יעל כהן-פארן: כאן באמת השאלה מה ניתן לעשות, מהם הפתרונות שאפשר לשים על השולחן, מה מתחיל להתפתח, מה עדיין רק בגדר רעיונות ופתרונות תיאורטיים.
יעל כהן-פארן: הדיון שלנו יעמוד על ארבע רגלים.
יעל כהן-פארן: קודם כל נדבר, כמו שאמרתי, על טביעת הרגל הפחמנית של המזון, בפרט המזון מן החי וכיצד מתמודדים אתה.
יעל כהן-פארן: שלב ראשון הוא קודם כל להכיר בבעיה.
יעל כהן-פארן: האם מכירים בבעיה?
יעל כהן-פארן: האם בכלל התכניות הממשלתיות להפחתת פליטות מתייחסות לנושא הזה?
יעל כהן-פארן: הרגל השנייה תהיה היערכות לשינוי סל המזון בעקבות שינויי האקלים בעולם ובארץ וההשלכות הצפויות על ישראל.
יעל כהן-פארן: כל הנושא של בטחון תזונתי, איך אנחנו מסתכלים על הסוגיה הזאת.
יעל כהן-פארן: יש כאן הרבה דוברים שמתייחסים לנושא הזה מתוך הסתכלות של סוגיית הרעב וסוגיית הביטחון התזונתי והעוני.
יעל כהן-פארן: אני רוצה להרחיב את ה scope של השאלה, גם לנושא הרחב וכמובן שיש קשר בין הדברים לעוני ולחוסר יציבות חברתית.
יעל כהן-פארן: הנושא השלישי הוא בין השאר, חלק מהפתרונות שבוודאי יועלו כאן והוא פתרון של חקלאות בת קיימא.
יעל כהן-פארן: איך אפשר לייצר חקלאות בת קיימא ומהו שינוי סל המזון שייתמך על ידי אותה חקלאות, כדי לתת מענה, גם להפחתת הפליטות וגם להתמודדות עם מצב של שינוי אקלים.
יעל כהן-פארן: יש עוד הרבה נושאים על הפרק בתחום הזה.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא נדון בכולם.
יעל כהן-פארן: יש כאן הרבה דוברים שנרשמו לדיון אז קודם כל אני שמחה ומברכת את כל המגיעים ואנחנו נפתח, כמו שאמרתי, בנושא של טביעת הרגל הפחמנית.
יעל כהן-פארן: אני מברכת את חבר הכנסת חיים ילין שנכנס עכשיו לדיון ואני אבקש מנציגי ארגון "מגמה ירוקה" לפתוח.
יעל כהן-פארן: תציגו את עצמכם בבקשה.
יעל כהן-פארן: כל מי שמדבר בבקשה להציג את שמו ואת שם הארגון שממנו הוא מגיע.
<יפעת צור: בוקר טוב, זו התרגשות גדולה להיות חלק מדיון כל כך משמעותי וחגיגי.
<יפעת צור: אני יפעת ממגמה ירוקה.
<יפעת צור: אני חלק מתא שמתעסק ספציפית בנושא של מזון וסביבה.
<יפעת צור: אני רוצה לפתוח בכמה מלים על השאלה מה פתאום לדבר על מזון בתוך השיח האקלימי ובעיקר על מזון מהחי.
<יפעת צור: למעשה, המצב נמצא בשיח כבר כמה עשורים ובעיקר בשני העשורים האחרונים הסיפור הזה מאד מתגבר.
<יפעת צור: אני מניחה שלכל האנשים שיושבים פה בחדר לא צריך להציג את זה, דו"ח האו"ם של 2006, הוא כבר די לעוס כאן, אותו דוח שקבע ומצא את תעשיית המזון מן החי כמזהמת ראשית בכל קטגוריה סביבתית עיקרית, אם זה זיהום ובזבוז מים, קרקע, הכחדת מינים ביולוגיים, זיהום אויר וכמובן פליטות גזי חממה.
<יפעת צור: אחד האפקטים שהדוח הזה יצר הוא איזושהי הידברות, איזושהי פריחה של מחקרים מדעיים שבאים משתי זוויות: הזווית הראשונה היא הזווית שדרכה ניתן להכיר במה מדובר, מהן בעצם ההשפעות של תעשיית המזון על הסביבה שלנו והמקום השני הוא להסתכל על איזשהו פוטנציאל לאיזושהי הטבה.
<יפעת צור: איך אפשר להשתמש בשינוי של דפוסי מזון כמשהו שיעזור לנו בהתמודדות עם משבר האקלים.