GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועם סגל: מה שרצוי היה לעשות, אם אנחנו מסתכלים על המצב הקיים, זה כמות השטח שמנוצלת, אנחנו רואים הרבה שטח גג שלא מנוצל, רק הדיירים בקומות העליונות נהנים ממים חמים.
<נועם סגל: בעצם אם אנחנו מספקים להם את המים החמים באמצעות משאבות חום, שזו טכנולוגיה הרבה יותר יעילה, אנחנו מפנים את הגג, אנחנו יכולים להפיק עליו הרבה יותר אנרגיה וכל דיירי המבנה יוכלו ליהנות ממנו.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, ובהקשר הזה אני הגשתי הצעת חוק שתסדיר את הדברים האלה.
יעל כהן-פארן: היא אמנם כנראה לא תעבור, אבל יש סיכוי ויש מהלך עם הממשלה, ונמצאים כאן נציגים מכל המשרדים, לתקנות בדיוק ברוח הזאת, שתאפשרנה גגות סולריים PV כחלופה לגגות חימום המים וחימום יעיל יעיל.
יעל כהן-פארן: ולפני שהמנכ"ל הולך, אתה מוכן לשמוע רק את חבר הכנסת טרכטנברג?
מנואל טרכטנברג: אני אעשה את זה בשנייה.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה קודם כל לברך את חברת הכנסת יעל - - -
יעל כהן-פארן: תודה שהגעת.
מנואל טרכטנברג: - - - על זה שאת דוחפת את זה כל הזמן, זה לא חד פעמי, זה נושא חשוב מאוד במדינת ישראל וטוב שיש לנו חברת כנסת שכל כולה מקדישה את עצמה לקידום הנושאים מהסוג הזה.
מנואל טרכטנברג: אני אגיד כך, יש כיום בפנינו הזדמנות אדירה במדינת ישראל, לאור העובדה שאנחנו הולכים לבנות לפחות חצי מיליון דירות חדשות בעשור הקרוב.
מנואל טרכטנברג: זה לא קיים כמעט בשום מקום אחר בעולם, יחסית לאוכלוסייה, שיש תנופה אדירה כזאת של בנייה.
מנואל טרכטנברג: בכוחנו לעצב מחדש גם את המרקם האורבני של מדינת ישראל וגם את המרקם האנרגטי של מדינת ישראל.
מנואל טרכטנברג: אם לא ננצל את זה עכשיו כדי באמת להביא את כל אותם דברים שכל כך אנחנו צריכים אותם זה יהיה בכייה לדורות, אי אפשר יהיה לתקן את זה אחר כך.
מנואל טרכטנברג: לצערי הרב הדחיפות של הורדת מחירים וכו', שאנחנו מבינים את זה, בעצם משכיח את כל היתר ואת הצרכים האלה שאנחנו מדברים עליהם.
מנואל טרכטנברג: זה לא מאוחר מדי.
מנואל טרכטנברג: יש לנו במדינת ישראל שלושה אלמנטים פנטסטיים לצורך העניין, יש לנו שמש, יש לנו טכנולוגיה ויש לנו גם קוטן, הקוטן אכן לטובתנו כי אתה בונה ערים שלמות בצפיפות ואז הרבה יותר קל ליישם את הדברים האלה.
מנואל טרכטנברג: מה שחסר זה את ההחלטה הלאומית ללכת על זה כפרויקט מרכזי ולא כמשהו שפעם הרגולציה הזו ופעם טיפה כסף שם ופעם, אתה יודע, הרשות המקומית תסתדר בעצמה.
מנואל טרכטנברג: אין עדיין את זה, אין החלטה מז'ורית, לקחת את זה כדגל ולהגיד, רבותיי, בעשר השנים הקרובות חצי מיליון דירות, פנים אחרות למדינת ישראל, והשמש לא רק תעיר אותנו בבוקר אלא גם תעיר אותנו בלילה ותספק הרבה מאוד מהצרכים שלנו.
מנואל טרכטנברג: הרבה תודה ואני מצטער שאני צריך ללכת.
<שאול מרידור: רק מילה אחת, נועם, אם תעבירו לנו את העבודה אנחנו נשמח לעשות איתכם דיון עליה.
יעל כהן-פארן: אתה רוצה לומר כמה דברים לסיכום?
<שאול מרידור: לא, אני שמעתי וביקשתי מנועם, אנחנו נשמח לראות את העבודה ולהתייחס אליה.
יעל כהן-פארן: ולגבי החסמים שהועלו כאן?
יעל כהן-פארן: גם יש כאן את נציגי הרשויות.
<שאול מרידור: כן, חוני פה.
<שאול מרידור: אני מתנצל, אני חייב לברוח, תודה רבה.
יעל כהן-פארן: בסדר, תודה רבה שהצטרפת אלינו.
יעל כהן-פארן: אוריאל, בבקשה, אתה רוצה להשלים?
<אוריאל בבצ'יק: אני אתפוס אותו בדרך החוצה ואז - - -
יעל כהן-פארן: תתפוס אותו בדרך החוצה ואז תגיד לנו - - - הוא אמר שהוא רוצה לקבל את העבודה ולהתייחס אליה, שזה דבר מצוין.
<אוריאל בבצ'יק: אין בעיה, אנחנו נדבר.
יעל כהן-פארן: רק תציג את עצמך לפרוטוקול.
<אוריאל בבצ'יק: אוריאל בבצ'יק מעיריית תל אביב-יפו וגם כאן בתור נציג של פורום ה-15, אני יושב ראש של הפורום לתכנון בר קיימא של פורום ה-15 ואני אתייחס לדברים האחרונים שחבר הכנסת טרכטנברג אמר וזו בדיוק העובדה שצריך לזכור שהרשויות המקומיות הן שחקן קריטי ומשמעותי ביותר במשק האנרגיה בישראל.
<אוריאל בבצ'יק: אני רוצה לפרוטוקול להגיד שאנחנו חושבים על להקים עכשיו פורום אנרגיה במסגרת פורום ה-15 בדומה לפורום תכנון בר קיימא או פורום בנייה ירוקה שהקמנו בשנת 2010.
<אוריאל בבצ'יק: אותו פורום הביא לקבלת החלטות של ראשי הערים של 15 רשויות שמחזיקות כמעט 80% מאוכלוסיית ישראל לאמץ ולהטמיע את התקן הישראלי לבנייה ירוקה.
<אוריאל בבצ'יק: הדבר הזה הביא למהפכה, מהפכה, מכמה עשרות מבנים בשנה בקושי שאושרו כבניינים ירוקים עד שנת 2010 אנחנו רואים היום עדנה ואנחנו מדברים על מאות ואלפי מבנים בארץ שנבנים על פי בנייה ירוקה, על פי העקרונות, על פי התקן, דבר שמשפיע גם הוא בדרך מסוימת על משק האנרגיה.
<אוריאל בבצ'יק: רק בתל אביב מהבנייה הירוקה אנחנו חוסכים שווה ערך של 500 גגות סולריים על מבני ציבור, כל אחד של 50 קילו ואט לצורך העניין, מעל מיליון, מיליון וחצי קוט"ש בשנה רק מעצם העובדה שאנחנו בונים בצורה יותר יעילה.
<אוריאל בבצ'יק: אני אומר כאן שמאוד מאוד חשוב לייצר - - - התחלנו את הנושא הזה עם משרד התשתיות.
<אוריאל בבצ'יק: לא רק עיריית תל אביב, אלא הממשק בין הרשויות המקומיות לממשלה, למשרדי הממשלה, כדי לקדם את הנושא הזה הוא קריטי, כי יש לנו את הכוח ברשויות המקומיות לקדם בפועל, בשטח, את הסוגיות האלה.
<אוריאל בבצ'יק: ואני אומר את זה מנקודת מבט רחבה.
<אוריאל בבצ'יק: אני אומר, אנחנו כעיריית תל אביב-יפו יכולים לקדם את הפרויקטים האלה ואת התכנון כי יש לנו יכולת, יש משילות, יש אפשרויות, משימות רבות, אבל מה שאנחנו רוצים לעשות, שהדבר הזה יקרה ברמה לאומית.
<אוריאל בבצ'יק: באמת נבנות בארץ כ-50,000 יחידות דיור בשנה, אין סיבה לא להעתיק ולשכפל את המודל הזה שהולך ונבנה אצלנו.
<אוריאל בבצ'יק: זה לא קורה לבד, בשביל זה צריך להשקיע משאבים ולא רק מצד הרשויות, אלא גם מצד משרדי הממשלה, כדי לייצר מנגנון.
<אוריאל בבצ'יק: היום מדברים על אקסלרטורים, אנחנו רוצים לייצר שכפולטור, לצורך העניין, שמשכפל את התהליכים האלה בצורה מהירה וזריזה, זאת אומרת שכשיבנו את ה-50,000 יחידות דיור האלה בארץ כל שנה, חצי מיליון תוך עשור, אמר חבר הכנסת טרכטנברג, אז שיהיו בהם מערכות חלוקת גז מראש, מתוכננות.
<אוריאל בבצ'יק: ואם עכשיו כבר מתכננים את השנה-שנתיים הקרובות שלפחות ישאירו תוואי אפשרי ומקומות לאותם מרכזי אנרגיה.
<אוריאל בבצ'יק: הדבר הזה מחזיר אותנו לנושא של הגגות הסולריים, שזה בעצם מרכז הדיון היום והדבר הזה הוא קריטי.
<אוריאל בבצ'יק: השינוי בתקנות לשבע הקומות האחרונות שמחייבות היום קולטי שמש לשבע הקומות האחרונות הוא חסם מאוד משמעותי מבחינתנו.
<אוריאל בבצ'יק: הוא היה ברכה בעבר ועכשיו - - -
יעל כהן-פארן: היום מכריחים אתכם ואתם רוצים לעשות מערכות אחרות.
<אוריאל בבצ'יק: כן, זאת אומרת יש לנו 30,000 יחידות דיור, וזה לא רק בתל אביב, שאנחנו חייבים לעשות קולטי שמש על הגג.
<אוריאל בבצ'יק: אנחנו רוצים לעשות תאים פוטו וולטאים, כי למעשה חימום המים, אנחנו נעשה במשאבות חום, כמו שמחקרים של משרד האנרגיה מראים שזה הרבה יותר יעיל, יש אמצעים אחרים, אנחנו גם מייצרים את חימום של המים באמצעות קו גנרציה וגז, אנחנו רוצים שהחלופה הזו תתאפשר לנו, אנחנו רוצים שהדבר הזה יתאפשר ומחר בבוקר או יותר מוקדם אם אפשר.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, אוריאל.
יעל כהן-פארן: אז קודם כל כמו שאמרתי קודם בסיפא של דבריו של נועם, יש תקנות בדרך.
יעל כהן-פארן: בעקבות הצעת החוק שהגשתי התנעתי עבודה פנים ממשלתית בין משרדית, ותיכף נשמע על זה מסטפן אבו חדרה, אני מקווה, אני לא יודעת אם אתה מעודכן בנושא הזה של התקנות לשינוי הנושא של הסולרי על גגות ואתה יודע, כרגע יש תנועה בכנסת להזיז את שדה דב, לפנות אותו רק בעוד שנתיים, אז ממילא הבנייה שם תהיה עוד הרבה זמן, אבל בכל מקרה אתה מאוד צודק, הבעיה שאני רואה - - -
<אוריאל בבצ'יק: לא, סליחה, יעל, אבל יש 12,000 יחידות דיור שמחר בבוקר - - -
יעל כהן-פארן: לא, ברור, וגם יש עשרות אלפי יחידות דיור בכל הארץ והשאלה היא גם מתי יגיע אליהם גז, לפחות אלה שלאורך החוף, יש שם פוטנציאל, אבל אלה שבפנים הארץ, יותר רחוק היום, בוא נגיד כך.
יעל כהן-פארן: אז אני רוצה עכשיו לתת גם למשרדי הממשלה להגיב, נתחיל דווקא אולי איתך, סטפן אבו חדרה ממינהל התכנון, היית כאן גם בדיון של הבנייה הירוקה לפני שבועיים והנושא היום משיק, גם קשור לבנייה ירוקה, אבל קשור באמת למערכות יותר מתקדמות.
יעל כהן-פארן: אחריך חוני.
<סטפן אבו חדרה: רק לגבי מה שאמרת עכשיו, על תיקון החוק, אנחנו מגבשים עמדה, לכן אין לנו עדיין עמדה סופית, אבל אני אתייחס לנושא ולעמדה שלנו כלפי הנושא עצמו.
<סטפן אבו חדרה: קודם כל אין לנו התנגדות עקרונית בכלל, להיפך, אנחנו מאוד תומכים בעניין הזה, גם במסגרת ההשתתפות שלנו בוועדה הבין משרדית להפחתת פליטת גזי חממה הבענו רצון לבחון כלים ריאליים, בדגש על ריאליים שניתן ליישם אותם.
<סטפן אבו חדרה: יש כאן שאלה של עלות-תועלת, ואני לא מציג את זה כחסם כמובן, כאשר דבר ראשון צריך להוכיח שהתועלת מצדיקה את העלות, וגם היות שהעלות היא רלוונטית ליזם והתועלת רלוונטית יותר לדייר אז זה שני שחקנים שיש להם אינטרס מנוגד.
<סטפן אבו חדרה: לכן צריך או לתמרץ את היזם או לחשוב על כל מיני כלים שתיכף אני אציג, שהם במגרש שלנו, שאנחנו גם מוכנים לבחון ולבדוק, אבל דבר שלישי גם אולי כדאי לבחון הגדלת תחרות בין ספקים או יצרנים של מתקנים כאלה, של חומרים, של חיפויים שיודעים לקלוט אנרגיות שמש.
<סטפן אבו חדרה: זה הנושא שמאוד מאוד, אני לא מציג אותו, שוב, כחסם, אבל זה נושא חשוב שכדאי שייבחן.
<סטפן אבו חדרה: זה מסתמך וחייב להסתמך על איזה שהוא מחקר מקיף ולא מחקר של 20-30 מבנים, כמו שעשו עד עכשיו, במיוחד שיש הרבה סתירות בין כל מיני מחקרים שמדברים על מספרים אחרים לגמרי.
יעל כהן-פארן: אתה מחזיר אותנו לדיון של עלויות - - -
<סטפן אבו חדרה: לא, אני מתייחס לנושא הזה כרגע, אני מתייחס למחקרים בנושא הזה, לא בכלל לבנייה הירוקה, ויש כאלה, יש מחקרים שיש סתירות בין הנתונים שלהם.
<סטפן אבו חדרה: דבר נוסף, אנחנו מאוד בעד פיתוח מודעות בקרב הציבור.
<סטפן אבו חדרה: זה לא במגרש שלנו, אבל זה נושא מאוד מאוד חשוב, כמו למשל מדריכים, תשדירים, הסברה, מונים, בקרים.
<סטפן אבו חדרה: אנחנו לא התנגדנו לנושא של מונים, שהוא מתייחס כמובן לנושא הבנייה הירוקה בכלל, אבל בעניין הזה הוא מאוד מאוד רלוונטי.
<סטפן אבו חדרה: אפילו אני אגיד רעיון שיכול להיות שמבחינה מעשית הוא לא ריאלי, אבל אנחנו חשבנו על איזה שהוא מנגנון, לא מנגנון, מונים שיודעים להגיד כמה מזגנים עלו וכמה - - - כאילו לחלק את חשבון החשמל, שיהיה יותר מפורט, לדעת כמה כסף שילמתי על מזגנים, כמה כסף שילמתי על דודי שמש.
<סטפן אבו חדרה: לא על כל מתקן, אבל לפחות ברמה של - - -
יעל כהן-פארן: אם אתה יכול להתקדם לסיום, כי זמננו מתקצר.
<סטפן אבו חדרה: כן, אני מסיים.
<סטפן אבו חדרה: גם מבחינתנו הכלים התכנוניים, אנחנו לא פסלנו שום שינוי בתקנות התכנון והבנייה.
<סטפן אבו חדרה: אנחנו מוכנים גם לבדוק את כל הנושא של תכנון גגות עם מינימום מוגדר של שטח ריק למתקנים פוטו וולטאים או סולריים, זה ויכוח שאנחנו צריכים לפתור.
<סטפן אבו חדרה: גם הפחתה בהיטלי בנייה והפחתה בדרישות תכנוניות, למשל שטח אפס מתחת ל-, כי אנחנו יודעים על מקומות שחייבו על השטח הזה שהוא מתחת לדודי שמש.
<סטפן אבו חדרה: המתווה, לדעתנו, צריך להיות מיושם בהדרגה, קודם כל מתווה וולונטרי פלוס תמריצים, אחר כך אולי החלה פלוס תמריצים ואחר כך כבר לא צריכים תמריצים אלא פשוט להחיל את זה.
<סטפן אבו חדרה: אבל ההדרגתיות היא מאוד מאוד חשובה בעניין הזה.
<סטפן אבו חדרה: ונקודה אחרונה, אנחנו מאוד מאוד תומכים בניצול קירות גם למטרה הזאת, אבל יש פה נקודה רגישה שאנחנו צריכים להיות מודעים אליה, לא להפוך את זה להתערבות יתר בהוראות עיצוביות ברמה האורבנית.
<סטפן אבו חדרה: לגבי מה שנשאל מקודם, לגבי למה צריך היתר בנייה, אז בוודאי שצריך, זה נושא שמצריך בקרה הנדסית, יש לו השלכה על יציבות המבנה.
יעל כהן-פארן: השאלה הייתה רק לגבי הגודל, בגלל ש-50 קילו ואט, שזה גודל יחסית קטן של גג, 500-700 מטר מרובע, זה היה שרירותי, זה היה בגלל שפעם ההסדרה הייתה עד 50 קילו ואט כזאת ומעל 50 קילו ואט אחרת, והשאלה אם יש מקום להרחיב את הפטור מהיתר בגלל שזה באמת לא רלוונטי.
יעל כהן-פארן: שוב, לא גודל גג של 16 דונם, אני יודעת מה, אבל משהו יותר גדול מ-700 מטר.
<סטפן אבו חדרה: אנחנו בהחלט מוכנים לבחון את זה.
יעל כהן-פארן: זה מצוין.
<סטפן אבו חדרה: אבל רק נקודה אחרונה ממש.
<סטפן אבו חדרה: לגבי בניינים גבוהים יש בעיה, קיים חסם, כי היחס בין שטח הגג לשטח הדירות הוא מאוד מאוד קטן בהשוואה למבנים שהם - - - אני בעד באמת לעשות בנושא הקירות, ניצול קירות ולא רק גגות, לעשות מיפוי של מבנים פוטנציאליים למטרה הזאת, אם זה מפעלים, אם זה משקים, שאין בעיה בעצם לא מבחינה עיצובית ולא מבחינה - - -
יעל כהן-פארן: תודה רבה, סטפן.
יעל כהן-פארן: ואם אפשר לבקש, בנושא של פטור מהיתר לגגות גדולים יותר, לבחון את זה ולקבל תשובה לוועדה בהקדם, אפילו הייתי מבקשת עד פתיחת המושב אחרי הפסח, אם זה אפשרי, אנחנו מאוד נשמח.
יעל כהן-פארן: אני עוברת לחברת החשמל ורשות החשמל.
יעל כהן-פארן: חוני, יש לך העדפה מי יפתח?
יעל כהן-פארן: אולי ניתן דווקא לענת אורן-אלעד מחברת החשמל להציג את האתגרים ומענה גם לדברים שעלו קודם על ידי איתן פרנס, על העיכובים של חודשים שנאלצים להתמודד איתם מתקינים או תושבים שרוצים להתקין על גג ביתם.
יעל כהן-פארן: בבקשה, ענת, ואם אפשר בקצרה, כי נמסר לי עכשיו שאנחנו חייבים לסיים עד רבע ל-11 בדיוק.
<ענת אורן-אלעד: אז קודם כל אני אגיד שכבר מחוברים 1,000 מגה ואט שזה לא מעט.
יעל כהן-פארן: 1,000 מגה ואט, אבל לא על גגות.
<ענת אורן-אלעד: לא רק על גגות.
יעל כהן-פארן: כמה מזה על גגות?
יעל כהן-פארן: יש לכם הערכה?
<ענת אורן-אלעד: משהו כמו 400.
<ענת אורן-אלעד: זה לא מעט וזה יחסית בזמן קצר גם.
<יונתן אייקנבאום: עשר שנים.
<ענת אורן-אלעד: אני רוצה להגיד לך, בלי גיחוך, אני פגשתי בן אדם מארצות הברית שאומר שזה קצב לא רע בכלל להתחיל את התהליך ולהגיע לכאלה מגה ואטים ולא אנחנו קובעים את המכסות.
<ענת אורן-אלעד: אז קודם כל כן נעשית פעילות.
<ענת אורן-אלעד: דבר שני אני אגיד שאנחנו צמודים להסדרות ולחוקים במדינת ישראל, לא אנחנו קובעים אותם, אין עיכובים בחברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: היו תקופות שבהם הייתה בהילות של מאות מגה ואטים שחוברו בפרקי זמן קצרים ומן הסתם יש אזורים שהם יותר עמוסים בארץ, אבל ככלל אף בן אדם לא התעכב חצי שנה בגלל חברת חשמל וגם לא חודש בגלל חברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: אנשים מצליחים לקדם מתקנים במהירות מאוד גבוהה ואליי לא מגיעות תלונות בכלל על עיכובים, על בן אדם שהיה מוכן, שעמד בכל תנאי ההסדרה כפי שהיא נקבעה, לא חברת חשמל קבעה אותה, והתעכב בגלל חברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: אתה חוזר, איתן, שוב ושוב לסיפור של בדיקות מתקן ומציג את זה כעיכוב של חברת חשמל וזה ממש לא עיכוב של חברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: יש תהליך שנקבע במשרד האנרגיה שמחייב קבלת היתר ממנהל מינהל החשמל ומחייב ביצוע שתי בדיקות, בדיקה לפני כתנאי לקבלת ההיתר, ובדיקה אחרי כתנאי לחיבור לרשת.
<ענת אורן-אלעד: אז לא חברת חשמל קבעה את שתי הבדיקות ואם אתם באמת רוצים לפתור את זה, ואנחנו ניסינו, מבחינתנו זה נטל שתי בדיקות, אז הפעילות צריכה להיות מול מינהל החשמל ולא מול חברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: זה קטע שחוזר שוב ושוב בכל דיון וזה באמת - - -
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז אנחנו מיד נעבור לחוני ואנחנו - - -
<ענת אורן-אלעד: לא, זהו, זה גם חוני, זה באמת - - -
יעל כהן-פארן: אבל היום זה גוף אחד, אז זה כן חוני.
<ענת אורן-אלעד: לא הוא קבע את הדבר.
יעל כהן-פארן: אבל הוא יחזור למנהל שלו, בסדר.
יעל כהן-פארן: ענת, אני רוצה להבין, ההחלטה של שלוש פעמים או פעמיים להגיע, בעצם זה פעם אחת לבדוק שהמערכת הותקנה כיאות ופעם שנייה רק לחבר?
<ענת אורן-אלעד: נכון.
יעל כהן-פארן: זו החלטה ממינהל החשמל.
<ענת אורן-אלעד: עוד דבר שאני רוצה להגיד - - -
יעל כהן-פארן: ויש לי שאלה, את מכירה תלונות, האם הגיעו אליכם תלונות של חברות או של אזרחים שמתלוננים שאין מענה, או המענה הוא מאוד אטי?
<ענת אורן-אלעד: לא, ממש לא.
<ענת אורן-אלעד: אמות המידה קובעות בדיוק תוך כמה ימים צריך לענות בכל שלב ואנחנו בדרך כלל מקדימים את אמות המידה, זאת אומרת עושים את זה בפרקי זמן יותר קצרים.
<ענת אורן-אלעד: אני אומרת שוב, היו ימים שבהם נפתחו מכסות של עשרות מגה ואטים וכולם הסתערו בו זמנית, אז מן הסתם זה לוקח טיפה יותר, אבל בתקופות - - -
יעל כהן-פארן: אבל אם אנחנו הולכים לתקופה כזאת, שיוקמו עכשיו, הלוואי, מאות מתקנים בתקופה הקרובה בכל חודש, האם יש לכם את כוח האדם לעמוד בזה?
יעל כהן-פארן: זאת אומרת כוח אדם יש, היערכות, אני מתכוונת.
<ענת אורן-אלעד: האמת שזו הנחה שהיא לא לגמרי נכונה, שכוח אדם יש, אבל אם כל המתקנים יוקמו באזור באר שבע, והיו סדרות שזה קרה, אז מן הסתם יהיה צוואר בקבוק בבאר שבע, אבל אנחנו כן נערכים, אנחנו מסייעים בין אזורים ואני אומרת שוב, לי לא ידוע על תלונות וכל התלונות מגיעות אליי, אז לא ידוע לי על תלונות של אנשים שמתעכבים בגלל חברת חשמל.
<ענת אורן-אלעד: יש אנשים שמתעכבים בגלל דברים אחרים, שאין להם היתרים מסוימים, שאין להם דברים אחרים, אבל לא בגלל חברת חשמל.
יעל כהן-פארן: לקראת סיום, ענת.
<ענת אורן-אלעד: כן, שתי מילים להגיד.
<ענת אורן-אלעד: באופן עקרוני חברת חשמל לא מתנגדת לשום הסדרה.
<ענת אורן-אלעד: חברת חשמל, אני חושבת, הוכיחה בשנים האחרונות שהיא מאוד בעד האנרגיות המתחדשות והיא עוזרת לקדם אותם, כן חשוב לנו שהדברים ייעשו בצורה יעילה, כן חשוב לנו שהדברים גם ייעשו בצורה שוויונית, כי מי שחשוף בסוף לתביעות זה אנחנו ולא מי שניסה לקדם.
<ענת אורן-אלעד: זה פחות או יותר שני הדברים היחידים שעליהם אנחנו מתעקשים.
<ענת אורן-אלעד: אנחנו גם מקיימים חוקים, אנחנו לא יכולים לכופף חוקים בשביל ההסדרות, אבל אנחנו משתפים פעולה עם כל דבר, אנחנו מאוד סייענו גם להשיג את הפטור ממס ואנחנו נעזור לקדם כל הסדרה שתהיה.
יעל כהן-פארן: כדי שלא נפתח עכשיו את הדיון, איתן על כן היו או לא היו תלונות, אני מציעה שתרכזו, ואני אשמח לסייע בכך, תעבירו לי מקרים ואני אפנה לענת ואם צריך גם ליושב ראש חברת חשמל, שאני מקווה שיהיו עכשיו התנפלויות ו-1,000 אנשים כל יום יתקשרו אליכם להקים גגות סולריים, אז אני רוצה לראות איך נערכים לזה באמת בצורה יעילה ואם כבר עם המעט שיש יש, שוב, מגיעות אליי תלונות, אז בואו נסדיר את זה.
<איתן פרנס: בתהליך עצמו יש בעיות.
<איתן פרנס: אנחנו מבקשים - - -
יעל כהן-פארן: כן, אז עכשיו חוני - - -
<איתן פרנס: אולי תנחי את רשות החשמל לשבת איתנו, פעם אחת, עם חברת חשמל ביחד ואז נספר לו למה אנחנו צריכים לקבוע פגישה, שתזמינו אותנו לפגישה ולרדוף אחריכם שבועות רק כדי למסור ניירות.
<ענת אורן-אלעד: עוד פעם לרדוף שבועות?
<ענת אורן-אלעד: אנחנו מסכמים ש - - -
<איתן פרנס: בואי תשמעי את האנשים.
יעל כהן-פארן: אנחנו נסכם שהדברים יועברו ואני אסייע בכך בצורה מסודרת ואם צריך נקבע פגישה משותפת, רשות החשמל, חברת החשמל והחברות.
יעל כהן-פארן: מפתיע אותי שאין ישיבות עבודה כאלה.
יעל כהן-פארן: חוני, בבקשה, אם אתה יכול להתייחס לדברים שעלו קודם לכן וגם עכשיו, גם לגבי הצורך של חברת חשמל להגיע פעמיים או שלוש פעמים לכל בניין וכמובן לגבי הסדרת מוני נטו ואיך אנחנו עוזרים לה להתקדם ביתר שאת.
<חוני קבלו: קודם כל תודה לך, גברתי היושבת ראש, ובהזדמנות זו גם אני רוצה להגיד תודה לחברת חשמל שעד היום חיברה כ-11,000 גגות סולריים.
<חוני קבלו: לעתים קרובות אני יושב בדיונים ויש הרבה מאוד ביקורת עליהם שאפשר ממנה להבין כאילו חברת חשמל מסרבת לחבר גגות סולריים ועושה כל שביכולתה - - - וזה ממש לא המצב, בפרט גם בתהליך התחרותי שהיום אני מקווה יפורסמו תוצאותיו.
<חוני קבלו: שיתוף פעולה מאוד מאוד יפה של חברת חשמל ועל כך תודה.
<חוני קבלו: קודם כל כאמירה עקרונית אני רוצה להצטרף לדבריו של מנכ"ל המשרד פה, אנחנו תומכים בגגות סולריים, אנחנו מקדמים גגות סולריים, גם מסיבות סביבתיות אבל בפרט מסיבות תכנוניות, מבחינתנו זה סיבות של זמינות רשת, לא קל לתכנן במדינת ישראל וגגות סולריים שלרוב פטורים ויכולים לקום בהליך של היתר ללא תכנית הם פוטנציאל תכנוני שמאפשר לנו להשיג יעדים בקבועי זמן טובים יותר.
<חוני קבלו: הסדרת מוני נטו היום, בסוף השנה שעברה היו כ-100 מגה ואט מותקנים, כ-1,000 מתקנים, רובם מתקני גגות וההסדרה עובדת טוב ותופסת תאוצה, אני חייב לומר.
<חוני קבלו: ולמרות זאת היעד שלנו הוא יעד גדול יותר ואנחנו מתכננים בתקופה הקרובה להעלות הצעות שונות למליאת הרשות להסרת חסמים, שחלקם הוזכרו פה, ולשיפור היכולת לממש את ההסדרה הזאת בהליך של צריכה עצמית.
<חוני קבלו: אני אעבור רגע בקווים כלליים, גגות משותפים, סוגיה שאנחנו מודעים לה, הוצאת חשמל ממחלקים היסטוריים, הסוגיות של ביקורים והאם נדרשים כל הביקורים, כן או לא.
<חוני קבלו: אני חייב לומר פה רגע, כדי לייצג את מינהל החשמל, שהם אמונים אצלנו על התחום הזה, בפרט על סוגיות בטיחותיות, שיש להם את האמירה המקצועית שלהם בנושא הזה, הנושא הזה נבחן.
<חוני קבלו: אני יכול להגיד שהנושאים האלה נבחנים בצורה שוטפת, אנחנו בוחנים כל מיני חלופות כדי לצמצם ולייעל את ההליכים.
<איתן פרנס: השאלה אם בוחנים חלופות, שלושה ביקורים רק בישראל, למה לעשות את זה בצורה כזאת?
<חוני קבלו: איתן, בוא, תתייחס - - -
<איתן פרנס: מספיק, די, זה לא חלם פה - - -
<חוני קבלו: תתייחס אולי בשאיפה, לא כ - - -
<איתן פרנס: מספיק עם זה, די, שנתיים כבר בוחנים.
יעל כהן-פארן: יש פה בעיה, אני חושבת שאם יש פה עניין בטיחותי אז תדרשו איזה שהוא קורס בטיחות מכל מי שמתקין אנרגיה סולרית ולא תכריחו אותם לחכות לבודק שצריך לבוא גם פעמיים, שלוש פעמים - - -
<איתן פרנס: אני בטוח שחברת חשמל גם לא רוצים לבוא פעמיים.
יעל כהן-פארן: בדיוק, הם גם לא רוצים לבוא שלוש פעמים, ברור.
<חוני קבלו: אז כאמור הנושא הזה נבחן, יש נימוקים שתומכים את התהליך הזה, אנחנו בוחנים חלופות שונות לייעל אותו.
יעל כהן-פארן: ובאיזה לוחות זמנים אתם בוחנים?
יעל כהן-פארן: אתה יכול להגיד או שזה לא בידיך?
<חוני קבלו: כמו שאמרתי, אני מקווה שבחודשים הקרובים לכל היותר, אולי אפילו אני מקווה בחודש הקרוב, אנחנו נגיש שורה של הצעות, נגיש הצעת החלטה לשימוע שתפרט שורה של חסמים שאנחנו מציעים להסיר בתחום הזה של מוני נטו והקמת מתקני גגות בכלל.
<חוני קבלו: אני רוצה להתייחס ספציפית, בגלל שהיו פה שתי סוגיות שעלו פה שהן כרוכות אחת בשנייה כדוגמה למורכבות שיש פה, איך טיפול בנושא אחד משפיע על נושא שני.
<חוני קבלו: יש פה את סוגיית החשבון המרכז, התייחס כבוד מנכ"ל המשרד ודיבר על זה שזה דבר חיובי שאצטדיון טדי יכול להקים מתקן ושהמתקן הזה מזכה את חשבון החשמל של, לצורך העניין, הארנה שליד.
<חוני קבלו: אני לא אוהד של הקבוצות האלה, אבל זה דבר חיובי באופן כללי.
<חוני קבלו: ובאמת זה נכון.
<חוני קבלו: הדבר הזה מתאפשר באמצעות המודל שנקרא חשבון מרכז, העניין הוא שהפרוצדורה הזאת גם מאפשרת באופן עקרוני למתקן שמוקם לצורך העניין במקום שאין בו צריכה באזור מרוחק לזכות חשבון חשמל, אם מדובר באותו מונה שנמצא במקום מרוחק יותר וזה דבר פחות חיובי.
<חוני קבלו: מה מונע היום את האפשרות שיוקם מתקן ענק סולרי במקום שיש בו צריכה מאוד מעטה והוא יסווה את עצמו, במרכאות, כמתקן צרכני ויזכה חשבון מרוחק תוך התחמקות מתשלום רשת?
<חוני קבלו: התשובה היא שאי אפשר להגדיל גודל חיבור, אבל זה חסם שני שהעלה איתן, שלא מאפשר למצות את הגג בדוגמה הזאת שלו על מרכז הקניות.
<חוני קבלו: אם יבוטל החסם הזה אז תיווצר בעיה אחרת דרך החשבון המרכז.
<חוני קבלו: הדברים האלה כרוכים אחד בשני, אנחנו, בניגוד למה שנטען פה כרגע, לא מציעים לבטל באופן קטגורי את החשבון המרכז, אנחנו בוחנים כל מיני חלופות שמצד אחד יסירו חסמים ומצד שני לא ייצרו פה אנומליות אחרות.
יעל כהן-פארן: חוני, תודה.
יעל כהן-פארן: אני עכשיו מבקשת לתת את זכות הדיבור לאודי חן מסול-קו, ואני אשמח, חוני, שאתה תגיב לדברים.
יעל כהן-פארן: בעצם היום אנחנו רואים את היכולת בעיקר על גג מבנה, להקים למי שיש את הגג ויש פה איזה שהוא חוסר שוויון חברתי, כי לכל אחד יש גג, באופן כללי לא לכל אחד יש גג מעל ראשו, אבל לא לכל אחד יש גג פרטי שהוא יכול להקים עליו מערכת סולרית ורוב אזרחי ישראל חיים בבניינים גבוהים והשאלה היא איך הם יכולים אולי גם לזכות בייצור חשמל סולרי.
יעל כהן-פארן: אודי, בבקשה, אבל בקצרה.
<אודי חן: אני אקצר.
<אודי חן: אני אתמקד בבקשות שלנו.
יעל כהן-פארן: רק תגיד כמה מילים על היוזמה.
<אודי חן: כן, אני אגיד כמה מילים על היוזמה.
<אודי חן: סול-קו הוא מיזם שנועד באמת לכל הקהל הזה של 70% מתושבי ישראל שגרים בבתים משותפים או אנשים שגרים בדירות שכורות שרוצים להשתתף במהפכת החשמל הסולרי הרווחי והנקי ואין להם אפשרות כי אין להם גג פרטי והם לא נמצאים שם.
<אודי חן: היוזמה מובלת על ידי אנשים מעולם סביבתי, מהעולם העסקי.
<אודי חן: בעצם ניגשנו לשאלה הזאת, איך אנחנו פותחים את השוק הזה, את הענף הזה - - -
יעל כהן-פארן: את האפשרות.
<אודי חן: ואת האפשרות הזאת ופנינו לזה מתוך המקום היישומי, מתוך המקום של אנחנו רוצים לבוא ולהקים, בואו נראה מה אפשר ומה צריך, מה החסמים וננסה להתקדם.
<אודי חן: כדי לקצר את הסיפור, שמענו וגם נפגשנו עם הרבה מהאנשים שיושבים פה סביב השולחן והבנו שהדרך היא מאוד מאוד ארוכה ליעד הזה של גם בתים משותפים וכל מיני מודלים כאלה והחלטנו לנסות לחצות את הנהר בנקודה הקצרה ביותר.
<אודי חן: יצרנו מודל שמבוסס על מודלים שקיימים בהרבה מקומות בעולם, השם אולי המוכר solar gardens מדבר על הקמה של מערכת חשמל סולרי על גבי מבנה חקלאי, בת 200 קילו ואט, שתספק את הצריכה של 35 פחות או יותר משקי בית.
<אודי חן: המודל שהתאמנו להסדרה הקיימת של חשבון מרכז מדברת על אגודה שיתופית שתאגד את משקי הבית האלה ותאפשר להם לקזז את הצריכה הביתית שלהם עם הייצור המשותף במתקן על גבי המבנה החקלאי על בסיס הסדרת מונה נטו.
<אודי חן: כמובן אנחנו רואים בזה המון ערך גם חברתי למשפחות האלה שרוצות ומחכות לאפשרות לעשות את זה וגם לסביבה ואפילו לרשת אנחנו רואים פה ערך מסוג מסוים שאנחנו יכולים להעניק לרשת.
<אודי חן: יצאנו ממש בקול - - - כלומר ידענו שיש פה כמה חסמים והלכנו עם זה.
<אודי חן: ממש בימים האחרונים קיבלנו שוב את המסר, אבל בצורה יותר פורמלית, שכרגע חסם שעומד בפנינו זה גודל החיבור.
<אודי חן: מן הסתם לול שאנחנו רוצים להקים עליו את המערכת, הוא לא צורך את הצריכה שאנחנו רוצים לייצר, אנחנו רוצים לעשות משהו טוב, לייצר חשמל הרבה יותר מהכמות שאנחנו צורכים במקום, אבל אנחנו לא יכולים להגדיל את החיבור לטובת הזרמת החשמל שנייצר לרשת וזה כרגע החסם.
<אודי חן: זה בטווח המיידי משהו שאנחנו - - -
יעל כהן-פארן: אז כרגע המענה של רשות החשמל זה שבהסדרה של מונה נטו זה בלתי אפשרי להקים שם.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שזה לא רק גודל החיבור, זה הצריכה המקומית, אתם לא יכולים לייצר שם ולעשות מונה נטו כי עקרונית לא מוכנים לדבר כזה.
<אודי חן: לא, החשבון המרכז מאפשר לנו כאגודה שיתופית, כצרכן אחד, לייצר מקום אחד ולצרוך בכמה מוקדים.
<אודי חן: זה כמו שעושים בחברות עסקיות, גם אנחנו יכולים, כמו שיש בטדי גם אנחנו יכולים לעשות את זה.
<אודי חן: ככה הבנתי לפחות, הנה חוני מהנהן, החסם הוא גודל החיבור.
<אודי חן: בעצם אנחנו באים עם כל הרגולציה, אבל לא נותנים לנו להקים מערכת חשמל סולרי שתעמוד ותביא את ישראל ליעדים שהיא רוצה לעמוד בהם בגלל הסוגיות האלה.
<אודי חן: אני מבין את הלוגיקה שמאחורי הדבר, אבל באמת נשמח שיהיה פה איזה שהוא פתרון לתת מענה למתקן שלנו, שהוא לא מוקם באיזה שהוא מקום שאין בו צריכה בדרום, הוא בא - - -
יעל כהן-פארן: הוא במרכז הארץ.
יעל כהן-פארן: הוא יחסית קרוב לנקודת הצריכה, לא צמוד אליה, אבל יחסית קרוב.
<אודי חן: לגמרי.
<אודי חן: אני רוצה לנצל את הזמן ולציין עוד שלושה - - -
יעל כהן-פארן: לא, אודי, אנחנו חייבים לסיים.
<אודי חן: במילה.
<אודי חן: כל דבר במילה.
<אודי חן: הסדרת מונה נטו וירטואלי לא עלתה פה, הסדרה שקיימת בהרבה מדינות בעולם.
<אודי חן: בכל מקום שיש את ההסדרה הזאת אנחנו רואים פריחה של כל מיני אפשרויות חדשות, כמו המודל שדיברתי עליו וכמו פתרונות לגבי שותפים.
<אודי חן: היא מייצרת גמישות מסוימת שמאפשרת להמון המון צרכנים לצרוך את החשמל שהם מייצרים, גם אם זה במקומות אחרים.
<אודי חן: במילה זה אומר שאם לי יש גג פרטי של 100 מטר מרובע ואני לא צריך על כל ה-100 מטר מרובע הזה את המערכת, כי זה הרבה מעבר לחשמל שאני צריך, אני לא אקים רק 60 מטר ושאר ה-40 יתבזבזו, אני אקים את כל ה-100 ואני יכול לקזז את זה מול מישהו שלא בהכרח גר במקום.