GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רפאל הוידה: הדיון הראשון היה כאן במסגרת ועדת המדע ב-2002 ודורון ידידי כאן מצד שמאל הציג את עמדת איגוד האינטרנט.
<רפאל הוידה: באותה תקופה נדמה לי היו איזה 50,000 שמות מתחם ואנחנו הגענו עד היום עם 240,000 שמות מתחם ועוד היד נטויה.
<רפאל הוידה: אני מאמין שאנחנו יכולים להגיע עד שנת 2020 למיליון שמות מתחם.
<רפאל הוידה: הסוגיה שעומדת בפנינו היא למעשה האם אנחנו מותירים את המצב הקיים של הסדרה עצמית או משנים את המצב הקיים ומסדירים את נושא מרשם שמות המתחם בישראל על פי חוק.
<רפאל הוידה: זאת הסוגיה.
<רפאל הוידה: האם להותיר את המצב הקיים או לשנותו.
<רפאל הוידה: אני לפני כשנתיים התחלתי לחקור את הנושא ולפני שנה ב-5 בינואר, ממש לפני שנה, השיב חבר הכנסת יריב לוין שר התיירות והשר המקשר בין הממשלה לכנסת לשאילתה של חבר הכנסת דוקטור נחמן שי בנושא הקצאת שם המתחם תחת שם ישראל.
<רפאל הוידה: ההתבססות הייתה על מסמך מדיניות בשנת 2000 שאפשרה הסדרה עצמית של מרשם השמות ואני היה עוד כתוצאה מוועדה שאנחנו קיימנו - - -
אורי מקלב: קשה לי להתרכז בדברים שלך אם לא תוביל אותי לכיוון המחשבה.
אורי מקלב: כשאתה אומר שצריך האם להשאיר את המצב קיים או לשנות אותו, אתה חושב שזו שאלה עקרונית ערכית או שזו שאלה בעקבות דברים?
אורי מקלב: זאת אומרת אם צריך בגלל שיש בעיה ולכן צריך לשנות אותה ולכן המסגרת צריכה להיות מסגרת אחרת בגלל בעיות שיש או בגלל שאתה אומר תשמע, אני רואה את הדבר הזה כדבר עקרוני, צריך להיות דבר כזה שהוא, משאב לאומי, משהו שכולם תלויים בו היום וזה לא יכול להתנהל וולונטרי.
אורי מקלב: זו אפשרות אחת, או שאתה אומר תשמע, יש בעיות.
אורי מקלב: אין תחרות, אני לא יודע מה - - -
<רפאל הוידה: התשובה היא כפולה.
<רפאל הוידה: ראשית זו בעיה ערכית, עקרונית, האם מרשם השמות צריך להיות כנושא תשתיתי וזה הוזכר במהלך הדיון, נושא תשתיתי לאומי, האם הדבר הזה צריך להיות מוסדר על פי חוק בחקיקה, ואנחנו לא מסתכלים בטווח הקצר אלה לטווח הארוך וכמובן יש לזה גם משמעויות פרקטיות.
<רפאל הוידה: ולגבי המשמעות הפרקטית רק שתי הערות.
<רפאל הוידה: יורם הציג מצגת יפה שתיאר את הפעילות ואני חושב שהפעילות של איגוד האינטרנט במשך שנים היא פעילות ראויה, חשובה.
<רפאל הוידה: אני חבר באיגוד וולונטרית.
<רפאל הוידה: היה חסר כששאלתי מה סכום שיעור האגרה שאיגוד האינטרנט גובה מעשרת הרשמים לא הייתה תשובה.
<רפאל הוידה: זה מקור ההכנסה העיקרי של האיגוד שמאפשר, עקב ההכנסות הגבוהות, את כל הפעילות הקהילתית והציבורית שהיא ראויה בהחלט.
אורי מקלב: רפי, שאבין אותך.
אורי מקלב: אתה אומר שאם לא היו גובים אגרה יותר נמוכה או לא גובים אגרה, לא משנה, התחרות יכלה להיות יותר גדולה?
<רפאל הוידה: לא.
<רפאל הוידה: חשוב שיהיה מרשם לאומי אחד שיפעל בצורה מוסדרת, חשוב שהאגרה, כפי שנהוגה במדינות רבות אחרות כמו ארצות הברית, אנגליה ואחרות, השיעור אגרה הזה יהיה מפורסם.
<רפאל הוידה: לדעתי אפשר להוזיל את האגרה, זה נושא כלכלי לטובת כלל הציבור ולכן אני חושב, אם שיעור האגרה יופחת, כפי שאני הצעתי גם בעבר, אנחנו נגיע למיליון שמות מתחם בישראל ואני חושב שהאינטרס של המדינה, ושל כולנו, שיהיו יותר שמות מתחם בישראל.
אורי מקלב: לדעתך, זה שהיום המחיר הוא יקר לכן אין מספיק שמות מתחם או אנשים נמנעים, יש חסם שהוא המחיר לגבי שמות מתחם?
<רפאל הוידה: אני חושב שזה אחד הדברים.
אורי מקלב: אני רוצה לשאול, ה-230,000 שמות מתחם מה זה מאפיין?
אורי מקלב: זה מאפיין עסקים?
אורי מקלב: כל הסקאלה?
אורי מקלב: וכאן באה השאלה השניה איזה קהל יעד שאתה רואה שאם לא החסם הזה של העלות, האגרה, הם היו באמת באים ומבקשים שמות מתחם שהיום האגרה היא החסם שלהם.
אורי מקלב: שאלתי כדי להבין את מה שאתה אומר, רפי.
<יורם הכהן: הנה, נמצאים ב-CO.IL מתוך ה-240,000 בערך 93% סדר גודל למיטב זכרוני, נמצאים ב-CO.IL.
<יורם הכהן: ואגב בתוך CO.IL יש גם גופים ציבוריים.
<יורם הכהן: למשל הישוב שאני בו שזה בנימינה זה BINADA.CO.IL, אז יש גופים ציבוריים.
<יורם הכהן: זה המגזר העסקי.
<יורם הכהן: המגזר המלכ"רי זה הכחול, שיש סדר גודל של 6.5% ולא רואים את זה פה אבל NET.IL, AC.IL GOV.IL זה מאות בודדות בכל אחד.
אורי מקלב: רפי, רציתי להבין איזה קהל אתה חושב, איך היינו מגיעים למיליון?
<רפאל הוידה: אני יכול להציג את התכנית, אבל זאת לא הנקודה כעת.
<רפאל הוידה: הנקודה היא שכל הבירורים שאני קיימתי הביאו לידי מסקנה שלמעשה תחום המרשם שמות המתחם בישראל אינו מצוי בתחום סמכות ופיקוח של שום גורם ממשלתי.
<רפאל הוידה: זה המצב העובדתי.
<רפאל הוידה: ואת המצב העובדתי הזה, כמובן כל הפרטים מפורטים במסמך דברי הסבר להצעת החוק שפירטתי, אני לא רוצה לעבור על הכל, אבל המסקנה מכל המצב העובדתי הקיים הוא שראוי שאיגוד האינטרנט יקים ע מותה לתועלת הציבור שהייעוד העיקרי שלה יהיה לנהל את המרשם הלאומי לשמות המתחם.
<רפאל הוידה: הדרך הזאת, ברגע שיהיה לנו גוף אחד שהייעוד העיקרי שלו יהיה ניהול מרשם שמות המתחם בישראל, אנחנו נפתור כמה בעיות.
<רפאל הוידה: יש בעיה אחת היום שלפי דו"ח משרד המשפטים.
<קריאה: זה לא כתוב בדו"ח.
<רפאל הוידה: כך כתוב.
<רפאל הוידה: 88% מפעילות האיגוד היא פעילות עסקית.
<רפאל הוידה: כך כתוב, אני מצטט.
<רפאל הוידה: הדבר השני, רשות המסים גם בוחנת את הנושא הזה, וכפי שכתוב גם בדו"ח שהאיגוד כאן הפיץ, רשות המסים רוצה לגבות 2.5 מיליון שקל עבור הפעילות הזאת.
<רפאל הוידה: הצעת החוק נותנת מענה לשתי הסוגיות האלה.
<רפאל הוידה: ראשית היא קובעת שיינתן היתר לגוף המוסמך למרשם הלאומי בישראל ואם הוא יהיה גם חברה לתועלת הציבור על פי חוק, הוא יהיה פטור ממס.
<רפאל הוידה: אלה שני דברים שאנחנו פותרים באמצעות ההסדרה החוקית והיא לטובת איגוד האינטרנט.
<רפאל הוידה: אני חושב לטווח ארוך.
<רפאל הוידה: רק לאחרונה פניתי שוב לוועד המנהל החדש ולשקול פעם נוספת בצורה יצירתית לטווח ארוך את השינוי המבני הזה ואני חושב שאם נבחן גם את הנושא הערכי וגם את הנושא הפרקטי, את הדבר הדואלי הזה, אנחנו נפעל לטובת הפעילות של איגוד האינטרנט בישראל מצד אחד וגם נסדיר אחת ולתמיד את המרשם הלאומי של שמות המתחם.
<רפאל הוידה: הצעת החוק הוכנה לפי בקשה של חבר הכנסת דוקטור נחמן שי עוד לפני חצי שנה ויותר, התגבשה במהלך חודש אוגוסט, כמובן שום דבר לא קרה עד אחרי החגים, הופצה לכלל חברי ועדת המדע לפני כשבועיים גם הצעת החוק וגם דברי ההסבר המפורטים.
<רפאל הוידה: אני יודע שבימים הקרובים הצעת החוק תונח על שולחן הכנסת.
<רפאל הוידה: אם זה יהיה היום או בשבוע הבא זה כבר עניין טכני ואני מקווה שיהיה דיון ענייני על הצעת החוק ואז גם יעלו הנושאים הערכיים העקרוניים שאתה הצגת וגם חברת הכנסת שאשא ביטון העלתה בדבריה, כך שיהיה דיון הן על הנושא העקרוני והן על הנושאים הפרקטיים שקשורים למימוש של אותו מרשם לאומי, כללי הרישום והחידוש שלו, הנושאים הכספיים וכדומה, ועוד הערה אחת – גם האיגוד האינטרנט העולמי שניהל בעבר את הסיומת ORG, החל מה-1 לינואר 2003 הפריד את הנושא, הקים חברה לתועלת הציבור שנקראת פיר, הגוף הזה מנהל את הסיומת ORG ויש הסכם כספי בין פיר שזה הגוף שמנהל את ORG לבין איגוד האינטרנט העולמי.
<רפאל הוידה: איגוד האינטרנט העולמי צריך משאבים על מנת לפעול.
<רפאל הוידה: אני חושב שאני פירטתי הן בהצעת החוק והן בדברי ההסבר את אותן תועלות שיהיו לטובת איגוד האינטרנט ואני חושב שהפעילות הציבורית והפעילות הקהילתית חשובים בהמשך.
<רפאל הוידה: ברור שלצורך זה דרושים משאבים, היום יש לאיגוד האינטרנט משאבים מאוד מרובים שנאגרו במהלך השנים כתוצאה מאותם SO CALLED רווחים משמות המתחם, ואני חושב שאם אנחנו נבחן את זה בצורה אובייקטיבית ומעשית אנחנו נגיע לאותן מסקנות שאני הגעתי.
<רפאל הוידה: המסקנות שלי הן מסקנות ענייניות לחלוטין ויכול להיות שיהיו חילוקי דעות, אבל מבחינה עובדתית אלה העובדות, אני מאוד ממליץ לוועדה ולחברי הוועדה לשקול את הדבר הזה מה גם שתהיה הצעת חוק שתגיע להצבעה והממשלה תצטרך לתת את דעתה לגבי עמדתה נניח תוך 45 יום, אבל ההחלטה היא מהותית לטווח הארוך ואני חושב שראוי שהדברים האלה יישקלו בכובד ראש.
<רפאל הוידה: תודה.
אורי מקלב: רפי תודה על הדברים.
אורי מקלב: הצגת את זה בצורה מכובדת ותמציתית.
אורי מקלב: אני קודם כל רוצה להודות לך באופן אישי מפני שאתה מגרה את האינטלקטואל, אצלי זה עובר אחרי כן במחשבה, הצדדים, זה דומה לזה וזה דומה לזה, איפה הגבולות, וטוב שיש בכלל בכל עמותה פעילה ובכל ארגון ציבורי מישהו שאומר את הדברים, אומר דעה שניה, דעה ברורה.
אורי מקלב: אני מביא את הדברים מעולם הדימויים שלי, שהרב שך זצ"ל הספיד את האדמו"ר מסטמר.
אורי מקלב: אני לא יודע אם רבים יודעים אבל הם היו, אפשר לקרוא לזה, היו הבדלי השקפה קוטביים ביניהם בהתייחסות למדינה ובעוד דברים.
אורי מקלב: זה נמשך גם היום אבל לא בעוצמות של האדמו"ר מסטמר מצד אחד והרב שך מצד שני והוא הספיד אותו.
אורי מקלב: מה היו הדברים המרכזיים בהספד?
אורי מקלב: הוא אמר כך, איפה היינו מגיעים אנחנו בלי האדמו"ר מסטמר.
אורי מקלב: הוא לא הלך איתו, אבל הוא היה כל הזמן תמרור שעלה כל הזמן וזה הביא את עצמנו למחשבה ולבדיקה ולמבחן ואלה דברים חשובים.
אורי מקלב: אם אני משקף את דבריך, שני היבטים.
אורי מקלב: יש כאן בהיבט העקרוני ובחלק היותר פרקטי אתה מעלה נושא שקשור לכל התנהלות ציבורית בעמותה וולונטרית.
אורי מקלב: יש עמותות שמעבר לדו"ח, האם לא יהיו בעיות אופי עסקי, צריכים להתכנס לתוך דו"ח שיש בעמותה ציבורית כל זמן שרשם העמותות מאשר את הפעילות שלה נותן לה ניהול תקין, היא עומדת בכללים.
אורי מקלב: אני לא אכנס כמו שלא אכנס עכשיו לגובה משכורת אם יש בעיה כזאת, לאופי הפעילות, אם זה עומד בקריטריונים של העמותה או לא, לכך יש גופים ממשלתיים ורגולציות שבוחנים ובודקים את זה וחזקה על רשמי העמותות ובדיקות העומק שהם עושים ולוקחים רואי חשבון חיצוניים, ולפעמים זה יותר מדי.
אורי מקלב: זה מקום סגור, והבדיקה היא בדיקה, אבל לא קשור אליכם, אני אומר באופן כללי.
אורי מקלב: צריכים להצדיק את עצמנו, וזה נושא אחר.
אורי מקלב: צריך לעמוד בכללים ואתה שואל שאלה, עמותה ציבורית גובה בצורה כזאת או אחרת על הפעילות שלה ויש לה רווחים ואחרי זה היא עושה בזה פעילות ציבורית.
אורי מקלב: אני בא ואומר, למה אתם צריכים לעבוד ככה?
אורי מקלב: למה אתם לא עושים פעילות, אתם גובים, עושים רווחים או לא רווחים, אם יש לכם רווחיות מהפעילות שלכם ואתם אחרי זה עושים פעילות קהילתית, תפסיקו עם הפעילות הקהילתית, תתנו ישר את הדברים.
אורי מקלב: למה אתם לא עובדים בצורה ישרה.
אורי מקלב: כך אפשר להסתכל על זה.
אורי מקלב: אנחנו עושים את הפעילות וזה קיים בהרבה מהפעילות, מהעמותות הוולונטריות שפועלות בדרך הזאת שהם או חברות לתועלת הציבור, אפשר לקחת לדוגמה את חברת המתנ"סים שהיא חברה לתועלת הציבור או משהו כזה, מה היא עושה?
אורי מקלב: גובה מאנשים על חוגים של הילדים, ואחרי זה נכון שהם מחזירים את זה, עושים פעילות לקשישים.
אורי מקלב: למה אתם צריכים לעבוד ככה?
אורי מקלב: לכן זה - - - חופשיות גם בעניין הזה, אתה רוצה תשתתף, אתה לא רוצה, כל זמן שאתם עומדים בכללים כך אנחנו - - - לכן יש הנהלה ציבורית, לנו יש הדגשים כאלה, כך אנחנו רואים את זה, אתה לא רוצה, תקים לך עמותה אחרת.
אורי מקלב: זו דמוקרטיה.
אורי מקלב: כך אני רואה את זה ואני חסיד של הדברים האלה.
אורי מקלב: אתה לא רוצה, אל תשתתף, אבל אתה צריך לעמוד בכללים האלה.
אורי מקלב: לכן זה דבר אחר וצריכים להיות דיונים פנימיים על כך.
אורי מקלב: בנושא העקרוני, לא הרחבת בעניין הזה, הצעת החוק אולי תדבר על זה, אין לי ספק שזה יהיה דבר מרתק, אבל השאלה היא אם זה יעבור את הסף, אני לא יודע מה עמדת הממשלה בעניין הזה, האם זה יעבור את סף הדיון הראשוני בעניין הזה, בשונה מהצעת חוק ממשלתית שיש דיון בעניין הזה בפעם הראשונה, בהצעת חוק פרטית זה יכול להישאר בדברי ההסבר ש אני עברתי עליהם ואני חושב שיש שם דברים עם תוכן, לבין מבחן ציבורי אמיתי כמו השולחן הזה, זה לא יעבור.
אורי מקלב: מה שאני רוצה להציע בעניין הזה ואומר את זה כאן לוועדה, אם זה מתקדם – מתקדם, אבל במידה ולא יתקדם, הדבר הזה לא ירד מסדר היום, בהבנה, כמה שיותר בשקיפות ופתיחות גם בנושא הזה, אין על זה ויכוח.
אורי מקלב: אין מישהו שיתנגד.
אורי מקלב: אלה הדברים שלי.
אורי מקלב: יש עוד דבר, איך אתה בוחן דברים?
אורי מקלב: איך אתה יודע אם אתה צודק או אני צודק?
אורי מקלב: יש כמה דברים לבדוק, יש דיון ציבורי, שומעים את הדעות, יש רוב.
אורי מקלב: אחד הדברים שהם כלים במקרים האלה, בוא נראה מה נעשה במקומות אחרים.
אורי מקלב: לכן לאור הצעת החוק הזאת של חברי חבר הכנסת נחמן שי, הלשכה המשפטית של מרכז המחקר והמידע הכין מסמך שאני לא יודע אם ראו את זה או לא - - -
<גלעד נווה: תחום חקיקה מחקר משפטי זה חלק מהלשכה המשפטית של הכנסת.
אורי מקלב: גלעד, אתה יכול להשאיר את הדברים שלנו במסמך - - -
<גלעד נווה: אני מהלשכה המשפטית של הכנסת.
<גלעד נווה: אני לא חלק מהצוות של הייעוץ המשפטי לוועדה אלא חלק מתחום חקיקה מחקר משפטי שזה גוף מחקרי של הלשכה.
<גלעד נווה: בכל מקרה, אני רק אנסה לחדד כמה נקודות קטנות כי המסמך הוא די קצר.
אורי מקלב: לא ביקשתי ממך לדבר בהתחלה כי רציתי לאור הדברים שנאמרו פה, שתוכל להתאים את מה שכתבת גם למה שכאן חודד.
<גלעד נווה: המסמך שלנו נכתב בעקבות בקשה של חבר הכנסת נחמן שי, הוא ספציפית רצה שאנחנו נבדוק האם קיימת הסדרה בחקיקה בבריטניה ובארצות הברית שקובעת בעצם ניהול על ידי רשות ממשלתית של מרשם שמות המתחם.
<גלעד נווה: במהלך הכנת המסמך ניסינו גם לבדוק עוד מדינות, בדקנו גם את הודו כמדינה שמתפתחת ואת גרמניה כדוגמה למשהו מהקונטיננט.
<גלעד נווה: לא עסקנו בישראל, לא עסקנו בסוגיות כלכליות לגבי גובה האגרה, נושאים מהסיגנון הזה, זה לא אנחנו.
<גלעד נווה: בכל מקרה הסקירה של החקיקה העלתה שבדרך כלל הגופים האלה, לפחות במדינות האלה, הם מנוהלים על ידי או גופים מסחריים, או מלכ"רים, אין שם בעצם מקומות שבהם הגופים האלה מנוהלים על ידי רשות ממשלתית בפני עצמה.
<גלעד נווה: כן יש מנגנונים מסוימים של פיקוח או הסדרה מסוימת שנעשים באמצעות מנגנונים של חוזים או מזכרי הבנות או דברים מהסגנון, אבל זה לא במסגרת של חקיקה עצמה שקובעת את הדרכים שבהם הגופים האלה פועלים, כן יש הוראות ספציפיות, נניח בארצות הברית בנושא של קטינים, יש הוראות לגבי סייבר סקווט עם פירטיות של שמות מתחם, אבל מעבר לזה לא מצאנו משהו שמעביר את זה למישור החקיקתי או הממשלתי בצורה מובהקת.
<גלעד נווה: זה פחות או יותר מה שאנחנו יכולים להגיד.
אורי מקלב: כללים שנעשים, או הבנות שנעשות, לא חקרתם.
<גלעד נווה: לא, לא נכנסנו לדברים האלה כי הבקשה הייתה מאוד ממוקדת.
<גלעד נווה: יכול להיות שאם מרכז המידע והמחקר יכינו איזו שהיא בקשה שהיא רחבה יותר לגבי איך ההסדרה מתנהלת, איך הפיקוח נעשה, איזה מנגנונים מרכזיים קיימים נניח בתוך ההסכמים ולא דווקא בחקיקה, דברים שקשורים לדיווחים - - -
אורי מקלב: אני גם יכול להבין את זה, בהודו זה - - -
<גלעד נווה: בהודו זה התחיל כממשלתי והפך להיות מלכ"ר.
אורי מקלב: המדינה כנראה עוד לא הייתה מפותחת בחלק הזה.
אורי מקלב: גם יכול להיות שכאן אם המדינה הייתה מתחילה בתהליך של אינטרנט אז גם היה כאן כמובן איזה הסדר, אבל אנחנו הקדמנו את הממשלה והרשויות בעניין הזה.
אורי מקלב: אני מלין גם בדיון שיש פה על שר התחבורה שהוא מעכב או לא מסכים לתחבורה שיתופית למשל, מה שיקרה אחר כך בתקנות כאלה ואחרות, אני אומר שאנחנו מפסידים את הרכבת.
אורי מקלב: זה קיים כבר היום, תרצה לא תרצה, תסכים לא תסכים, כן חוקי או לא חוקי.
אורי מקלב: זה קיים ומתרחב וכל חודש זה כמעט שנת אור בעניין הזה.
אורי מקלב: אחרי זה ירצו להלביש הסדרה על דברים קיימים ובינתיים אנחנו מפסידים את הרכבת בגלל שאנחנו רוצים להילחם נגד, אנחנו לא מסכימים או עדיין לא השלמנו עם זה.
אורי מקלב: לכן בחלק הזה של האינטרנט יש כאן פעילות שנעשתה.
אורי מקלב: כשהמדינה תיכנס, אני אומר מצד שני, צריך סיבות למה.
אורי מקלב: אם למשל יש משהו לא טוב, יש סיבה שצריך להכנס.
אורי מקלב: או שמחליטים שלא, גם אם הכל בסדר ואנחנו חושבים שזה משהו שהוא כל כך מרכזי שאני חושב שאני צריך להיות בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רואה בזה משהו טכני, ופחות החלק הרעיוני.
אורי מקלב: אני חושב שלאינטרנט אסור לאבד מהחלק הרעיוני שלו.
אורי מקלב: הוא דבר פתוח ושקוף.
אורי מקלב: את זה אסור לו לאבד ולפעמים גם החשש שכל פלטפורמה במסגרת אחרת תפגע בו, זו סיבה לבד לא להעביר אותו, גם אם לפעמים יש תועלת גם בעניין הזה.
אורי מקלב: כדי להשלים את מה שאתה אומר, הייתי אומר כך, אם למשל הממשלה הייתה באה ואומרת, וזה לא נמצא בהצעת החוק הזו אבל באה הממשלה ואומרת תשמעו, לעמותות יש את הכללים שלהן ואם הוא עומד בכללים, אני לא מתערב, אבל בנושא של האינטרנט אני חושב שהחברות צריכות להיות עוד יותר לא עסקיות, אחוז הרווח שלהן או משהו שלא יעבור, לדוגמה 30%.
אורי מקלב: עדיין לא מעבירה את זה אבל המדינה יוצרת כללים ואומרת אמנם עובדים חוקית והכל, אני רואה את זה בצורה אחרת כדי להנגיש את זה לעם ולעשות את זה יותר עממית, וכדי כך וכך.
אורי מקלב: בדברים מסוימים הממשלה עשתה בתחום הסלולאר.
אורי מקלב: גם אין מקום שלא עובדים לפי כללים, גם חברות הסלולאר לפי רשיון ותנאים.
אורי מקלב: אבל נניח בתחום המספרים, בהתחלה המדינה לא התערבה.
אורי מקלב: היא אמרה אתה מקבל את המספר מ-10,000 עד 100,000 תעשה בזה מה שאתה מבין, עד שהמדינה ראתה שיש כאן כשל שוק ואמרה שהיא לא יכולה יותר לאשר את זה, זה משהו צרכני ובדבר של צרכנות המדינה נוהגת להתערב כשהיא רואה או מונופול או קרטל ודברים אחרים או שהיא רואה הפקעת מחירים.
אורי מקלב: המדינה אומרת שהיא רואה בעיה בהעברת מספרים.
אורי מקלב: שלא תחשוב שזה היה כל כך קל.
אורי מקלב: כולנו הרווחנו בכיס בעניין הזה, אבל בסופו של דבר זו הייתה התערבות חזקה בתוך התחום הזה יותר מרק הסדר.
אורי מקלב: בתחום הסלולאר התערבנו אגרסיבי מאוד.
אורי מקלב: כמעט כמו מדינה שהיא קובעת את הכללים ולא מדינה דמוקרטית, בעניין הזה.
אורי מקלב: עם כל זה הבינו משהו שהם גם לא ידעו את הגבולות, ומישהו הגזים.
אורי מקלב: וכשמגזימים, - - - כשמוכפפים משהו, רוצים ליישר משהו, מכופפים אותו לצד השני כדי שאולי הוא יצליח.
אורי מקלב: אין ספק, ראינו את המאזנים, היה כאן משהו שדרש התערבות רצינית.
<רפאל הוידה: רק ברשותך משפט אחד.
<רפאל הוידה: תודה אדוני היושב-ראש.
<רפאל הוידה: אני סייעתי קצת בהעברת מידע להכנת הסקירה המשפטית ואני רק רוצה שתי הערות.
<רפאל הוידה: בארצות הברית משרד המסחר האמריקאי הוא זה שנתן את החוזה לחברה שמנהלת את מרשם השמות הלאומי של ארצות הברית US.
<רפאל הוידה: וכמובן אם היה לנו את המקבילה בארץ הבעיה הייתה פתורה.
<רפאל הוידה: הערה שניה – ארגון אייקן שזה הארגון העולמי לסיומות בחן נדמה לי כ-70 מדינות לגבי המרשם הלאומי שלהם, פורסם דו"ח לפני כשנתיים-שלוש והממצאים העיקריים הם שבמרבית מדינות העולם יש מעורבות ממשלתית בניהול פיקוח המרשם הלאומי של שמות מתחם.
<רפאל הוידה: ישראל לא השתתפה.
<קריאה: 70 זה כולל את אפריקה.
<קריאה: תסתכל על אירופה בבקשה.
<רפאל הוידה: עזוב, יש ממצא.
<רפאל הוידה: אם ישראל הייתה משתתפת אז ישראל הייתה גם בתוך הסטטיסטיקה הזאת.
<רפאל הוידה: מתוך ה-250 מדינות וטריטוריות, ישראל היא אחת המדינות שיש בה גם שמות מתחם ואני מניח שבשנים הקרובות יהיה דו"ח נוסף ואז נדע מה המגמה העולמית בתחום הזה.
<רפאל הוידה: לא רק אייקן עשה דו"ח כזה אלא גם ITU, ועם אותם ממצאים.
<רפאל הוידה: זה רק להשלמה של הדו"ח המשפטי.
אורי מקלב: יואב קרן בבקשה.
<יואב קרן: אני אציג את עצמי.
<יואב קרן: אני מנכ"ל דומיין דנט.
<יואב קרן: דומיין דנט היא רשם דומיינים של איגוד - - - הישראלי, וגם עוד יותר, עוד לפני רשם מורשה של אייקן, איגוד האינטרנט העולמי.
אורי מקלב: כמה רשומים דרככם?
<יואב קרן: אנחנו רושמים בכל מיני סיומות, לא רק ב- .
<יואב קרן: IL גם ב-.COM, בכל הסיומות בעולם.
<יואב קרן: אנחנו מנהלים היום קרוב ל-30% לדעתי מ-IL.
אורי מקלב: 72,000?
<יואב קרן: טיפה פחות מזה.
<יואב קרן: אנחנו מנהלים את הפורטפוליו של הדומיינים של כל החברות הגדולות בארץ, מהבנקים, חברות ההייטק המרכזיות טבע וכולי.
<יואב קרן: אני לא פה בכובע הזה.
<יואב קרן: במסגרת הפעילות שלנו דווקא כרשם אייקן אני מעורב מזה 16 שנה בארגון אייקן ובארגונים נלווים אחרים.
<יואב קרן: ישבתי במועצה שנקראת מועצת ה-GNSO, זו בעצם מועצת המדיניות המרכזית של הארגון שעוסקת בכל נושא הסדרת נושא הדומיינים בעולם.
<יואב קרן: אני ייצגתי שם את הרשמים.
<יואב קרן: אני רוצה לדבר על הנושא בכובע הזה וגם בכובע נוסף, יש לנו סטארט אפ שיצא מהחברה שלנו שהוא בתחום של אבטחת מותג.
אורי מקלב: שעת הפרסום עברה.
<יואב קרן: לא, אני ממש לא בזה.
<יואב קרן: כדי להבין מאיפה אני בא.
אורי מקלב: תכלס, איך אתה יכול לתרום.
<יואב קרן: אני מיד אומר מה אני יכול להוסיף לדיון כי לדעתי חסר פה ידע משמעותי ל-איך הדברים מתנהלים והבעיות שקיימות.
<יואב קרן: ואני לאו דווקא רוצה להתייחס ל-האם צריך או לא צריך חוק, זאת לא הנקודה, זה כבר נושא שאפשר לדבר עליו באמת אם החוק יגיע לדיון בוועדה.
<יואב קרן: קודם כל איגוד האינטרנט הישראלי, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה רב שנים והוא עושה פעילות מבורכת ציבורית שהיא מעבר לנושא של ניהול המרשם.
<יואב קרן: אין לי פה באמת מה להוסיף בעניין הזה.
<יואב קרן: מה שאני חושב שצריך להבין ואני לא בטוח שמבינים את זה הרבה גורמים חשובים במדינה שלנו, המרשם הוא תשתית חיונית לכל דבר.
<יואב קרן: הפסקה בפעילות המרשם תהיה נזק אדיר כלכלי למדינת ישראל.
<יואב קרן: גם הפסקה זמנית.
<יואב קרן: וצריך להבין את זה, זה נושא מאוד רגיש.
<יואב קרן: לצורך העניין, דומיינים הם שלטר של פעילות האינטרנט.
אורי מקלב: למה אתה חושב שתהיה הפסקה?
<יואב קרן: לא, אני אומר.
<יואב קרן: הפסקה טכנית.
<יואב קרן: במידה שקרה.
אורי מקלב: יש נושא אחר שאנחנו רוצים, לא נגענו בו, שאין מספיק כתובות.
אורי מקלב: אבל לא לזה אתה מתכוון.
<יואב קרן: לא, אני לא מדבר עכשיו על כמות הרישומים.
<יואב קרן: אני מדבר קודם כל על התשתית עצמה.
אורי מקלב: תכוון אותי.
<יואב קרן: אני מדבר על החשיבות של מרשם הדומיינים.
אורי מקלב: אתה רואה בעיה בפתח?
<יואב קרן: כן.
<יואב קרן: ישנן בעיות.
אורי מקלב: החוק מפחיד אותך?
<יואב קרן: לא, החוק לא מפחיד אותי.
אורי מקלב: אז איפה הבעיה?
<יואב קרן: נשאלה פה שאלה גם על ידי חברת הכנסת שאשא, וגם על ידך למה צריך לשנות, האם צריך לשנות.
<יואב קרן: אני לא יודע אם הפתרון הוא חוק או לא חוק אבל מה שאני צריך להגיד ולענות לדברים האלה, זה שהנסיבות השתנו.
<יואב קרן: מהיום שבו התחיל לעבוד איגוד האינטרנט, בימים שדורון כמו שסיפר חיבר את הכבל הראשון, הדברים השתנו.
<יואב קרן: הבעיות שקיימות היום בעולם שאנחנו עוסקים בהן ביום יום הן בעיות שקשורות לעולם הסייבר, עולם הפרטיות, עולם של הפרת סימני מסחר.
<יואב קרן: אלה דברים שכולם מתקשרים לנושא הדומיינים.
<יואב קרן: אחד הדברים שקרו בעולם בארגון אייקן בשנים האחרונות היא עלייה משמעותית במעורבות של ממשלות במה שמתרחש במרשמי הדומיין.
<יואב קרן: זה גם בפעילות של המרשמים וגם בפעילות של רשמים, שלנו, אנחנו כיום כרשם דומיינים של אייקן - - -
אורי מקלב: זה טוב שהממשלות מתערבות?
<יואב קרן: חד משמעית כן.
<יואב קרן: את זה אני אומר בכובע של מישהו שעבד פה בבניין הזה במשך שנים כיועץ וחבר כנסת ואחרי זה יועץ לשר, חד משמעית כן.
<יואב קרן: כן, יש חשיבות למעורבות הזאת כיון שהנושאים האלה הם נושאים שצריכים התייחסות ואיזה שהיא מעורבות ממשלתית.
<יואב קרן: אני לא יודע אם החוק הוא העניין, אם דרך החוק, או יכול להיות שאחרת.
אורי מקלב: אני לא מהשטח הזה.
<יואב קרן: אני אתן דוגמה, היום רישום של דומיינים הוא חופשי.
<יואב קרן: הדומיינים משמשים כתשתית לאתרים.
<יואב קרן: אותם אתרים יכולים לשמש כאתרים שמקדמים טרור, אתרים שעושים פעילות פלילית, אתרים שמפרים סימני מסחר, מפרים זכויות יוצרים וכולי.
<יואב קרן: כל נושא ההסדרה סביב זה, סביב פרטי המחזיקים, סביב ההפעלה שלהם, נכון להיום אין מעורבות ממשלתית בישראל.
<יואב קרן: בעולם יש לזה הרבה מאוד חשיבות.
<יואב קרן: מהצד השני יש את נושא הפרטיות, זאת אומרת ישנם ארגונים שבאים להגן על הפרטיות ואומרים, "רגע, מה אנחנו כן חושפים, מה אנחנו לא חושפים, מה אנחנו נותנים.
<יואב קרן: יש מאגרי מידע עם מידע רגיש פה, יש נושא של הדומיינים המסחריים, כמו שראינו פה את המספרים, חלק גדול מהעסקים המרכזיים בישראל פועלים תחת דומיין CO.IL ובמידה ומחקר יקרה משהו ומישהו יחטוף להם את זה או ייקח להם את זה, ודברים כאלה לצערי קורים, יכולה להיפגע הפעילות הכלכלית שלהם.
אורי מקלב: אני רוצה לשאול אותך כמה זה עולה אצלכם, שמות המתחם?
<יואב קרן: בנושא הזה יש לי הסכמה עם רפי, אצלנו גובים כולל מע"מ 79 שקלים לשנה, אני לא חושב שנושא המחיר, כשאני משווה גם לסיומות אחרות, סיומות שאנחנו מוכרים בעשרות דולרים רבים וגם מאות דולרים, אני לא חושב שזה הנושא שבגללו יש יותר או פחות דומיינים.
<יואב קרן: לכן אני אומר, הנושא העקרוני של איזה שהוא מעורבות, פיקוח, איזו שהיא מעורבות בנושאים האלה היא בהחלט חשובה ואמרתי את זה גם לחבריי מהאיגוד במשך שנים שאני חושב שזה דבר חשוב.
<יואב קרן: עוד נושא שאני רוצה לתקן וגם את עו"ד נווה, קודם כל, אכן רוב הסיומות בעולם, ה-CCTLD, ה-COUNTRY CODES, מנוהלות בפיקוח כזה או אחר של מדינה.
<יואב קרן: בודדות ללא מעורבות של המדינה.
<גלעד נווה: לא אמרתי אחרת.
<יואב קרן: רגע, אני אתקן, בנושא של ארצות הברית לחלוטין בשליטת הממשלה.
<יואב קרן: הדיפרטמנט אוף קומרס הוא הגורם שאחראי על הסיומות US.
<יואב קרן: , והניוסטר הם פועלים מתוקף מכרז שהם זכו בו מהדיפרטמנט אוף קומרס.
<יואב קרן: צריך להבדיל, הם מפעיל טכני.
<יואב קרן: הפיקוח על המדיניות הוא פיקוח ממשלתי.
<יואב קרן: יכול להיות שמה שצריך להיות זה שאיגוד האינטרנט ימשיך להיות המפעיל הטכני ומי שעושה את הפעילות הזאת.
<יואב קרן: האם צריך להיות איזה שהוא קשר יותר הדוק בין ועדת המדע והממשלה - - -
אורי מקלב: אתה מודע אבל שבנושא הסייבר יש מעורבות מאוד מאוד חזקה.
אורי מקלב: לא פחות אם זה היה גוף ממשלתי אפילו.
<יואב קרן: אין ספק.
אורי מקלב: בעוד תחומים, הנה, היום יש לנו את הרגולציה, כמו החוק שאמרתי לכם.
אורי מקלב: זה לא קשור איפה שזה יהיה, גם אם נניח הממשלה הייתה מפעילה את זה וגם אם היה צריך לעשות חוק עכשיו בנושא הסתה.
אורי מקלב: אני מקבל את מה ש אתה אומר, אתה אומר מעורבות תהיה, ככל שזה מתפתח תהיה מעורבות.
אורי מקלב: השאלה באיזו דרך.
אורי מקלב: אבל מעורבות מטבע הדברים, ככל שזה מתפתח, ככל שנעשים שימושים, יש התערבויות שזו התערבות כללית ולא משנה איפה זה נמצא.
אורי מקלב: יואב, אנחנו מודים לך על הדברים, ראיתי את השעון ואני מתנצל.
אורי מקלב: אתה כעוזר של שר ושל חבר כנסת מודע לכך שיש מגבלות של זמן.
אורי מקלב: מיכל שיק הרטוב בבקשה.
<מיכל שיק הר-טוב: אני היועצת המשפטית של עמותת נגישות ישראל ומאוד שמחה להיות פה גם בתחומים שלא כל כך נוגעים אלינו, אני כל פעם מחכימה מחדש.
אורי מקלב: כן הזכרנו אתכם לגבי סעיף 35.
<מיכל שיק הר-טוב: נכון.
<מיכל שיק הר-טוב: האמת שנראה לי שהייתי צריכה לדבר יותר בהתחלה.
אורי מקלב: את צריכה להעלות את זה, לא מספיק חידדנו את זה.
אורי מקלב: המצב לא טוב, נכון?
אורי מקלב: מה המצב עכשיו בנגישות?
<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו לקראת רביזיה בנושא, אני בדיוק מגיעה מבית המשפט העליון היה שם בג"צ של רשויות מקומיות שהתמרמרו נגד חקיקת הנגישות ובית המשפט אמר להם "תודה, שלום, תמחקו את העתירה, כדאי לכם" ואכן עשו כך.
<מיכל שיק הר-טוב: אחד הדברים שעלו משם זה באמת הבעיה של מודעות, עניין תפיסתי שרשויות יש להן בעיה של סדרי עדיפויות, הן לא מבינות שהן צריכות קצת לשנות סדרי עדיפויות ואני אומרת את זה כי באמת כל הנושא של נגישות ונגישות באינטרנט ונגישות טכנולוגית שאלה נושאים שאנחנו דנים פה בוועדה הרבה מאוד פעמים, אני רואה את זה בעסקים, אני רואה את זה ברשויות, במשרדי ממשלה, ממש צריכים לעבור שינוי תפיסתי בדרך כדי שאנשים עם מוגבלות, בעיקר אנשים עם לקויות ראייה ועיוורים יוכלו לגלוש באינטרנט כמו כל אחד אחר ובעניין הזה הגעתי כדי לספר לכם על שיתופי הפעולה המדהימים שיש לנו עם איגוד האינטרנט הישראלי, אנחנו הולכים איתם יד ביד מזה שנים רבות, יש לנו אתר נגיש שבעצם נועד גם לאנשים עם מוגבלות וגם לאנשי מקצוע שמסביר איך מנגישים אתרי אינטרנט.