GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאת מעוז: אז שוב, אני רוצה לברך את האקדמיה על הדו"ח המאד מעמיק ורחב שנכתב וגם ברכות למאיר והרבה הצלחה בהמשך, מאיר שליווה אותנו הרבה שנים.
<ליאת מעוז: רציתי לדווח אחרי שנה של משא ומתן אינטנסיבי בין ות"ת לבין האוצר.
<ליאת מעוז: בספטמבר האחרון נחתמה תכנית שש שנתית קדימה ורציתי לספק מבט קצת יותר אופטימי קדימה ולספר קצת על ההצלחות והכוונות שלנו קדימה לפחות וגם להודות לאוצר, שהנציג שלו פה, על תכנית שהושקעה בה הרבה מאד מחשבה משני הצדדים והרבה מאד כוונות טובות לשיקום ועידוד המערכת קדימה.
<ליאת מעוז: חתמנו על הסכם שבמהלך שש שנים במצטבר הולכים להתווסף למערכת עוד שבעה מיליארד שקלים, מה שאומר שהתקציב שעומד היום על כ-10 מיליארד שקלים יגיע בסוף התקופה ל-12 מיליארד שקלים.
<ליאת מעוז: החשיבות היא גם - - -
אורי מקלב: בסוף התקופה - את מתכוונת בעוד שש שנים.
<ליאת מעוז: בתשפ"ב.
אורי מקלב: תשע"ז זו השנה הראשונה.
<ליאת מעוז: נכון, השנה הראשונה ע"ז על פ"ב, 6 שנים.
<ליאת מעוז: החשיבות היא באמת כפולה, גם מבחינת הסכומים עצמם, שהם סכומים מאד משמעותיים אשר מאפשרים לנו לקדם מספר יוזמות שאני תיכף אזכיר בקיצור וגם מבחינת אופק התכנון.
<ליאת מעוז: זאת אומרת לאפשר שש שנים אופק תכנון לקרן הלאומית למדע, למוסדות להשכלה גבוהה, למערכת כולה, זה גם דבר שיש לו חשיבות עצומה.
<ליאת מעוז: התכנית הרב שנתית - - -
אורי מקלב: סליחה שאני קוטע אותך, אבל כאן יש לי ביטחון תקציבי לאותו תחום, או שכל אחד יודע שזה שהוא יקבל הוא יכול לראות באמת אופק רחוק יותר, או שזה יכול להיות נתון לשינויים פנימיים באפיקים שאתם תרצו לקחת את התקציבים.
אורי מקלב: השאלה, בתוך התחומים האלה עליהם אתם מדברים, בתוך הכספים האלה, אם יש למחקר את הביטחון - - -
<ליאת מעוז: מבחינת היוזמות הגדולות, נחתמו מול האוצר הסכמים, שוב, במיוחד יוזמות גדולות שאני תיכף אזכיר, שבהן יש ודאות תקציבית קדימה ואנחנו עכשיו בדיונים עם הקרן הלאומית למדע וגם להם תהיה ודאות תקציבית שש שנים קדימה.
<ליאת מעוז: זאת אומרת הכוונה היא באמת לאפשר לכל הגופים לעבוד בצורה המיטבית ולא עד כדי אי ודאויות שגם אנחנו חשופים אליהן, ליצור ודאות.
אורי מקלב: שפוגמות בעצם בתהליכים האלה.
אורי מקלב: האופק והביטחון התקציבי נותנים תכנון.
אורי מקלב: גם עשייה וגם תכנון.
<ליאת מעוז: והאמת היא שגם בדו"ח של האקדמיה הם הצביעו על הצורך הזה בעצם ביכולת של בניית אסטרטגיה ואופק תכנוני קדימה.
<ליאת מעוז: לתכנית של ות"ת יש מספר מרכיבים, חלקם קשורים יותר להוראה ולכן אני לא ארחיב עליהם בהקשר הזה, אבל רציתי להציע שאולי בהזדמנות נוכל להציג לוועדה הזאת את התכנית הרב שנתית במלואה.
<ליאת מעוז: אני חושבת שזה יכול להיות מעניין לכלל הגורמים שנמצאים פה.
<ליאת מעוז: מכל מקום, בהקשר של מחקר יש כמה יוזמות גדולות, שגם האקדמיה התייחסה אליהן ולכן חשוב לי להזכיר.
<ליאת מעוז: אחת זה הנושא של קרנות מחקר ותשתיות.
<ליאת מעוז: באמת אם שש השנים הקודמות הוקדשו יותר לנושא של גיוס סגל חדש, השבת מוחות והגדלת המשאבים, בפרט ה-ISF, החומש הזה הוא יותר בסימן של תשתיות מחקר, ציוד מחקר ותשתיות מחקר והנושא הזה של קרנות ותשתיות.
<ליאת מעוז: אגב גם קרנות בינלאומיות, גם הקרן הלאומית למדע, גם ציוד ותשתיות מחקר – הוקדשו מאות מיליוני שקלים, אפילו יותר, מתוך כלל התקציב וזה הפוקוס שלנו.
<ליאת מעוז: בנושא הזה של ציוד ותשתיות אנחנו התייחסנו לארבעה צרכים עיקריים, גם לנושא של ציוד אישי, שבאמת פרופסור טנא הזכיר, גם לנושא של תשתיות בין מחלקיות ומוסדיות, גם לנושא של תשתיות לאומיות וזה בהתאם לדו"ח ועדת הורן, שמיפה את כל הצורך הלאומי בתשתיות וגם פרופסור פרידמן לקח חלק בוועדת מדעי הרוח שהייתה פה.
אורי מקלב: דווקא מדעי הרוח, שם תחום התשתיות גם חשוב מאד - - -
<ליאת מעוז: ודאי.
אורי מקלב: שם אולי צריך לשים דגש.
אורי מקלב: אם הדגש עכשיו הוא תשתיות, בשאר הדברים - - -
<ליאת מעוז: לא, הוא לא בשאר.
<ליאת מעוז: מדעי הרוח הוא אחד מארבעת התחומים שסימנו בנושא של תשתיות.
<ליאת מעוז: בדיוק באתי לומר, החלק השלישי הוא תשתיות לאומיות והחלק הרביעי הוא תשתיות מערכתיות, חוצות סקטורים וחוצות תחומים, ששם בעצם אנחנו שמים דגש מאד גדול על נושא של דיגיטציה.
<ליאת מעוז: סימנו ארבעה תחומים מרכזיים שבהם יש לדיגיטציה חשיבות קריטית בשנים הבאות כדי לקדם את התחומים ואחד מהם בהחלט זה מדעי הרוח והחברה, אחד מאותם ארבעה תחומים.
<ליאת מעוז: כל הנושא של דיגיטל הומניטיס הוא בפוקוס שלנו, גם מהפריזמה של תשתיות וגם מהפריזמה של מדעי הרוח שתיכף נגיע אליהם, כיוזמה נוספת; ואנחנו מאד מאד רוצים לקדם את הנושא הזה.
<ליאת מעוז: אז זה בהקשר של ציוד ותשתיות מחקר.
<ליאת מעוז: הנושא של בינלאומיות הוא גם דגל מאד גדול בתכנית הרב שנתית, גם בהקשר של סטודנטים בינלאומיים שהגיעו לישראל, ופה לענייננו אולי יותר מעניינים פוסט דוקטורנטים וסטודנטים לדוקטורט, שאנחנו רוצים להביא לפה סטודנטים ברמה מאד גבוהה, במספרים גדולים יותר ולשלב אותם בקבוצות המחקר הישראליות, משהו שאני חושבת שיש בו צורך מאד גדול שלא מקבל היום.
<ליאת מעוז: גם בנושא של קרנות מחקר משותפות, היום יש לנו כבר את הקרנות שאנחנו מממנים מול סין, הודו וסינגפור דרך ה-ISF,קרנות מאד גדולות תקציבית.
<ליאת מעוז: גם את קרן BSF מול ארצות הברית, BSF-NSF שהזכרתם ואכן יש מחשבות איך ובכמה להגדיל אותן בשנים הבאות וגם את החברות בהורייזן 2020 מול אירופה.
<ליאת מעוז: ואנחנו בהחלט רוצים להסתכל האם יש מקום להרחיב וגם לחשוב על מנגנונים גנריים יותר, כמו הגלו-גרנטס, שהקרן הציגה בפנינו, כדי לאפשר שיתופי פעולה מול מדינות נוספות.
<ליאת מעוז: אני אזכיר עוד שני דברים ובזה אני אסיים.
<ליאת מעוז: אחד זה מדעי הרוח - - -
אורי מקלב: אם אני מבין מה שאת אומרת, את אומרת שהגדלת התקציבים לפעמים זה מנוף למצ'ינג ולדברים אחרים.
<ליאת מעוז: וודאי.
אורי מקלב: שזה לא רק הסכום הזה, אלא זה מביא הרבה יותר.
<ליאת מעוז: ללא ספק.
<ליאת מעוז: אנחנו למשל עכשיו במגעים מול משרד החינוך הסיני.
אורי מקלב: 1 1 זה אחד, אבל 4 4 זה כבר 8 ביחד.
אורי מקלב: וזה מכפיל הרבה יותר ויש גם אפשרות לפעמים ליישם גם דברים שכמדברים על המינימום אז אי אפשר להגיע לזה, אבל כשיש קצת יותר אפשרויות אז אתה יכול גם להגיע למנף את זה לשיתופי פעולה במצ'ינג, בהרחבה ועוד דברים כאלה.
<ליאת מעוז: התועלות הן עצומות.
<ליאת מעוז: הן הרבה מעבר להשקעה עצמה.
<ליאת מעוז: אני אזכיר עוד שתי יוזמות רלבנטיות, אחת עם מדעי הרוח ואכן מעבר לדברים שאנחנו כבר עושים, שהוזכרו, כמו הקרן המשותפת של ות"ת ויד הנדיב.
<ליאת מעוז: יש לנו ועדה חדשה שמוקמת בימים אלה ברשות פרופסור יוסי שיין, חבר ות"ת, שאמורה גם לקדם את הנושא של דיגיטל הומניטיס, אבל גם להסתכל על כל הנושא של מיצוב מדעי הרוח.
<ליאת מעוז: זה גם בהמשך לדו"חות שהאקדמיה כתבה ונושאים שהיא התעסקה בהם.
<ליאת מעוז: לראות איך להגדיל את מספרי ואיכות הסטודנטים לתואר ראשון, לדוקטורט, לתת כלים ביד החוקרים בתחומים האלה וכן הלאה.
<ליאת מעוז: הנושא הנוסף זה הנושא של העברת ידע, שגם הוזכר פה.
<ליאת מעוז: אכן לפני כמה שנים ות"ת הקימה חברת מסחור ידע שתשרת את כלל המכללות – רוזטה סנה.
<ליאת מעוז: ות"ת גם נותנת מצ'ינג לכל אוניברסיטה שמביאה כסף מהתעשייה.
<ליאת מעוז: היא מקבלת מצ'ינג כמעט אחד לאחד נכון להיום מות"ת.
<ליאת מעוז: זה אחד התמריצים העיקריים לשיתוף בהעברת ידע; וזה גם אחד הנושאים שלנו בתכנית הרב שנתית קדימה, לבחון איך לעודד יזמות באקדמיה.
<ליאת מעוז: אגב גם של סטודנטים ושל בוגרים וגם של חברי סגל.
<ליאת מעוז: וזהו, בזה אני חושבת שאני אסיים.
אורי מקלב: קודם כל אנחנו רוצים להודות לך, ד"ר ליאת מעוז, על הדברים.
אורי מקלב: באמת את נותנת רוח יותר אופטימית.
אורי מקלב: אי אפשר לא להתייחס לפעילות הממשלה בעניין הזה.
אורי מקלב: אני חושב שקל מאד לבקר ממשלה, מאד קל לבקר ממשלה, אבל כאן אמנם אולי זה קומץ משביע את העין, אין הקומץ משביע את העין, זה לא קומץ.
אורי מקלב: אי אפשר לזלזל בדברים האלה.
אורי מקלב: אפשר לתת מנוף, צריך לראות את הרוח האופטימית.
אורי מקלב: דיברו על 10 שנים של עבודות.
אורי מקלב: אנחנו בתחילת השבוע קוראים על חלום פרעה, אז הוא דיבר על 7 שנים של שובע ואחרי זה שבע שנות של רעב.
אורי מקלב: כאן היו אולי 6 או כמה שנים של רעב ואנחנו לקראת, ונדמה לי שצריך לבחור את החלום – מה החלום שיותר ורוד, יותר אופטימי, זה קודם כל.
אורי מקלב: יותר גרוע זה שובע ואחר כך רעב, מה שהחלום היותר טוב זה רעב ואחרי זה שובע.
אורי מקלב: זה הרבה יותר טוב.
אורי מקלב: אז אם אנחנו נמצאים בפתרון כזה של חלום משנים אבודות, משנים של רעב אנחנו הולכים לשנות יותר שובע, או לא שובע, אבל בכל אופן שנים יותר טובות.
אורי מקלב: אז באמת צריך לחזק אתכם ולדעת שאנחנו מעריכים את זה ושיש הערכה של כל הגופים, גם כשהדו"חות מראים שיש חסר וצריך לתת ויש מחסור.
אורי מקלב: זה רק כלי, יוצרים את כלי הקיבול כדי שיהיה אפשר באמת לצקת בו תכנים ואפשרויות מכל מה שלצורך.
אורי מקלב: שלמה, אני יודע שאתה מבקש לדבר ואני באמת רוצה גם לציין את דברים, רק אני צריך לתת למיכל פלדמן.
אורי מקלב: זה נכון שזה הנושא עכשיו, אבל אם זה משפט אחד אז בבקשה.
אורי מקלב: השעון גם רץ.
אורי מקלב: אוקיי שלמה, זו גם יותר הזדמנות להודות לך.
<שלמה פשקוס: זה בסדר גמור.
אורי מקלב: אנחנו רגילים מנציגי האוצר, שלפעמים גם כשמדברים על תקציבים הם יותר קפואים ואומדים את זה בלשון כפייה.
אורי מקלב: כאן בעניין הזה אתה אורח לא נדיר פה בוועדה, אתה אורח קבוע ואנחנו רואים את הרצון ושאתה מאמין גם בדברים האלה ואתה בא מתוך נפש חפצה ולב רחב, יותר מאשר לשמור כל הזמן איך לא, אלא רואים הסתכלות כמה שיותר וזו תפיסה חשובה מאד כשמדברים מול האוצר.
אורי מקלב: אז באמת אפשר משפט.
<שלמה פשקוס: אז כמה דגשים קטנים שחשובים לי.
<שלמה פשקוס: אני לא אחזור.
<שלמה פשקוס: ליאת פרטה.
<שלמה פשקוס: שמי שלמה פשקוס, רכז השכלה גבוהה, מחקר ופיתוח, אגף התקציבים משרד האוצר.
<שלמה פשקוס: אז אני חושב שברור לכל וגם אתה, כבוד יושב הראש ציינת, את סדרי העדיפויות הגבוהים שאנחנו רואים במערכת ההשכלה הגבוהה ככלי מחולל צמיחה, ככלי מצמצם פערים בחברה ואנחנו רואים חשיבות מאד מאד גבוהה למערכת הזאת וזה מתבטא במספרים, זה לא רק דיבורים בעלמה.
<שלמה פשקוס: אני אתייחס לשתי סוגיות.
<שלמה פשקוס: כשאנחנו סוגרים תקציב במערכת ההשכלה הגבוהה ובכלל, סוגרים תקציב עקרוני לנושאים גדולים.
<שלמה פשקוס: אנחנו לא יורדים לרזולוציה של גוף-גוף.
<שלמה פשקוס: נתקן את עמיתתי המלומדת, לעולם המחקר, תשתיות, קרנות מחקר וכו' הוקצו בתכנית כ-2 מיליארד שקלים.
<שלמה פשקוס: אני מקווה מאד שפרופסור גיגר ומנהלים נוספים יקבלו ממש בקרוב מות"ת את הוודאות שהם נדרשים קדימה.
אורי מקלב: שני מיליארד שקלים שנתיים.
<שלמה פשקוס: 2 מיליארד על פני 6 שנים.
אורי מקלב: ליאת דיברה על כמה?
<ליאת מעוז: רק לתשתיות.
אורי מקלב: אז זה גם ביחד.
<שלמה פשקוס: המערכת מקבלת גם אופק תכנון, שזה לא טריוויאלי.
<שלמה פשקוס: התייחסות אחרונה, אבל אחת כביקורת על הדו"ח.
<שלמה פשקוס: הדו"ח מתייחס – ואני יודע שזה מצב המדע וזה כאילו בעיקרון המנדט של האקדמיה הלאומית למדעים – אי אפשר לנתק בין מחקר להוראה במוסדות להשכלה גבוהה.
<שלמה פשקוס: אני אתן דוגמא.
<שלמה פשקוס: מדברים על צב מדעי הרוח והחברה, גם מתייחסים למצב מדעי החברה.
<שלמה פשקוס: כל עוד באוניברסיטאות במדעי הרוח, הסטודנטים לא ישכילו למצוא דרך שהרלבנטיות של התואר שלהם לחיים אחרי זה, אם הם לא ממשיכים לתארים מחקריים, למשל באמצעות דו חוגים יצירתיים כאלה ואחרים, או במנגנונים כאלה שתואר במדעי הרוח יוכל לשמש בשוק התעסוקה אחרי זה, הסטודנטים ימשיכו לברוח ממדעי הרוח.
<שלמה פשקוס: אז יהיה אפשר לחזק וכו', אבל יחס הסגל לסטודנט ימשיך להתרחק ובסופו של דבר אנחנו נמצא את עצמנו עם מחלקות עם שני תלמידים וחמישה חוקרים.
<שלמה פשקוס: זה לא סביר.
<שלמה פשקוס: אז רוצים לטפל וצריך לחשוב גם על הקשר בין מחקר לבין הוראה, ולהתעלם מהקשר בין הדברים זאת הסתכלות חסרה ולא חכמה על המערכת.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך לעשות שולחן עגול בעניין הזה.
אורי מקלב: גם אם יש תכניות, צריך להיות מימון לתכניות האלה.
אורי מקלב: אם אתה מעלה את זה, אז אני חושב ש - - -
<שלמה פשקוס: בתכנית הרב שנתית, כמו שציינה ד"ר מעוז - - -
אורי מקלב: אבל להציע, לתת דגשים בדברים האלה.
<שלמה פשקוס: יש תקציבים גם להוראה וגם למחקר.
אורי מקלב: כן, אבל צריך אולי באמת - - -
<שלמה פשקוס: וצריך לראות את הקשר בין הדברים ולא להתעלם.
אורי מקלב: גם אם יש תכניות, לאקדמיה יש תכניות, אני מניח שזה תלוי במימון, במשאבים, בהכוונה.
אורי מקלב: זה לא רק שיש לנו את הפטנט והם רק צריכים להוציא אותו.
אורי מקלב: זה לא קסם.
אורי מקלב: לכן דווקא אנחנו נקיים דיון מיוחד בעניין הזה.
<נילי כהן: אני בכל זאת רוצה לומר הערה קטנה.
אורי מקלב: נילי, אני חושב שזה יכול להיות באמת - - -
<נילי כהן: דיון נפרד.
<נילי כהן: אני אקח לדוגמא את החוג לתלמוד.
<נילי כהן: אני מוקירה את המורשת התרבותית שלנו ואני חושבת שהאוניברסיטאות צריכות לטפח אותה.
<נילי כהן: אבל מה לעשות?
<נילי כהן: תלמידים לא נוהים לחוג לתלמוד וכל תמריץ שלא תיתן, לא יועיל.
<נילי כהן: אז מה, אנחנו נסגור את המחלקה לתלמוד?
<נילי כהן: בשום פנים ואופן.
אורי מקלב: למה, אבל אם יש לתלמיד אופק - - -
<נילי כהן: אז אני אומרת - - -
אורי מקלב: נילי, אבל אם יש לו אופק תעסוקתי - - -
<נילי כהן: אין אופק תעסוקתי במקרים האלה, אבל מה שאני אומרת, אנחנו באמת צריכים לקיים שולחן עגול.
<נילי כהן: אבל אני אומרת – יש תחומים שהם כל כך חיוניים, שצריך לשחרר אותם מהסד של מספר תלמידים ולעשות יחידות מחקריות, בלי קשר לשאלת ה - - -
<שלמה פשקוס: בשום שלב לא אמרתי שצריך לסגור את החוג לתלמוד.
<שלמה פשקוס: לא אמרתי כזה דבר.
<שלמה פשקוס: אבל דוגמא טיפה יצירתית.
<שלמה פשקוס: תצרי תכנית מובנית של מצטיינים בחוג לתלמוד, עם חטיבה במדעי המחשב ומצאת פתרון.
<שלמה פשקוס: זו דוגמא קטנה ואפשר לתת עוד הרבה רעיונות יצירתיים.
אורי מקלב: שלמה, שנייה.
אורי מקלב: אני לא יודע בדיוק איפה זה נמצא, באיזה דף, אבל אתם מזכירים בסוגריים להרחיב את ה - - - לעוד מגזרים כמו חרדים וערבים.
אורי מקלב: זה מוזכר בדו"ח.
אורי מקלב: כתבתם את זה בסוגריים.
<נילי כהן: נכון, נכון.
אורי מקלב: אני לא חושב דווקא בנושא של התלמוד, שזה צריך לבוא מהמגזר הזה ומהמגזרים האלה, כי אולי לאוכלוסייה הזאת יש סגנון אחר וזה לא סגנון שהם רגילים, אבל אני רק אומר שאין לי ספק שיש אפשרות - - -
<נילי כהן: האקדמיה - - -
אורי מקלב: האנשים האלה הם אנשים שרוצים את זה ונמשכים לזה וחושבים שהם יכולים לתרום בעניין הזה, הם נמצאים.
אורי מקלב: צריך למצוא, לראות איפה החסמים.
אורי מקלב: צריך להציף את החסמים.
<נילי כהן: זה ברור.
<נילי כהן: זה נכון.
אורי מקלב: אחרי שאנחנו מציפים את החסמים, לראות איך מתמודדים עם החסם הזה.
<נילי כהן: אני רוצה לומר עוד משפט אחד.
<נילי כהן: האקדמיה בזמנו - אני תומכת במחשבות יצירתיות ובשילובים - בדו"ח שלה משנת 2007, הציעה ליצור מה שנקרא תכנית של ליברל ארטס.
<נילי כהן: כלומר, תכנית שבמסגרתה תלמידי מדעי הרוח ילמדו מספר מקצועות במדעי הטבע וההיפך.
<נילי כהן: זאת אומרת אצלנו, אצלנו אני אומרת – אני באה מאוניברסיטת תל אביב, הייתי רקטורית של האוניברסיטה, אז זה בית, אז זה אצלנו.
<נילי כהן: עמוס עוז נותן קורס על ספרות רק לתלמידים של מדעי הטבע ויש מקצועות מהתחום של ביולוגיה למשל או מתחומים אחרים, שנותנים אותם לתלמידי מדעי הרוח והחברה.
<נילי כהן: זאת אומרת זו גם דרך של הפריה וגם דרך של חשיפת תלמידים - - -
אורי מקלב: צריך שילוב.
אורי מקלב: את אומרת שילוב אפילו יכול להיות של שני תארים.
אורי מקלב: שילוב ביחד.
<נילי כהן: שילוב, כן.
<נילי כהן: אז אנחנו עושים את זה.
<נילי כהן: ות"ת נותן תמריצים לתכניות האלה.
אורי מקלב: צריך לעשות שולחן עגול שמעלה רעיונות, רואים איך עושים את זה ואיך ממשים את זה.
אורי מקלב: השעון אומר גם את דבריו, בלי שהוא מדבר כאן ואנחנו לא רואים אותו.
<יוחנן פרידמן: ו - - - התלמידים בתחומים שונים הם תנודתיים מאד.
<יוחנן פרידמן: משתנים מעת לעת.
<יוחנן פרידמן: בניית מקצוע זה עניין לשנים רבות ואם המקצוע אינו זוכה לעדנה, שלא לומר יותר מזה, קשה מאד להקים אותו מחדש כשהתנודתיות תהיה.
<יוחנן פרידמן: אני כבר כמה שנים במערכת הזאת.
<יוחנן פרידמן: היו כמה מלחמות עם העולם הערבי בזמן שאני פועל במקצוע.
<יוחנן פרידמן: אחרי מלחמות מסוימות, מספר התלמידים ירד ואחרי מלחמות אחרות מספר התלמידים עלה.
<יוחנן פרידמן: אנחנו לא יודעים להסביר את זה.
אורי מקלב: זה שווה מחקר.
<יוחנן פרידמן: זה היה הבדל גדול בין 1967 ל-1973.
<יוחנן פרידמן: אני לא יכול להסביר מדוע.
אורי מקלב: אחרי 1967 באו יותר.
<יוחנן פרידמן: אני לא בטוח.
<יוחנן פרידמן: זה לא בטוח, אבל היו הבדלים גדולים והתנודתיות הזאת היא כאוטית למדי ולכן נורא קשה ל - - -
אורי מקלב: זה שווה דיון, אבל אנחנו לא יכולים עכשיו למצות את זה.
<שלמה פשקוס: אינני מסכים עם הדברים האמורים, אבל לא זה הנושא.
אורי מקלב: בסדר, תודה רבה.
אורי מקלב: פרופסור מיכל פלדמן, בבקשה.
<מיכל פלדמן: כן, תודה.
<מיכל פלדמן: אני אשמח אם אפשר לראות את השקף שנמצא בדסק-טופ.
<מיכל פלדמן: שמי פרופסור מיכל פלדמן מאוניברסיטת תל אביב.
<מיכל פלדמן: אני פה בכובעי כחברת הוועדה המנהל של האקדמיה הצעירה.
<מיכל פלדמן: אני אספר לכם קצת על הגוף הזה, לא כולם פה מכירים אותו.
<מיכל פלדמן: ראשית אני רוצה להצטרף לברכות על הדו"ח המעמיק מאד וגם לברכות למאיר, שאנחנו - - -
אורי מקלב: את מתכוונת לשקף הזה?
<מיכל פלדמן: לא, לא, שקף אדום שנקרא יאנג אקדמיה.
<מיכל פלדמן: הוא נמצא בצד ימין של המסך.
<מיכל פלדמן: אני רוצה שתראו את הפנים שעומדים מאחורי הגוף שעליו אני מדברת.
<מיכל פלדמן: אז אלה חברי האקדמיה הצעירה.
<מיכל פלדמן: אני אספר לכם קצת עלינו, אבל פני כן אני רוצה גם להצטרף לברכות למאיר, שהיה כוח מאד מאד מרכזי בהנעה ובתמיכה לאורך כל הדרך של הגוף הזה.
<מאיר צדוק: קבלו אותי לאקדמיה הצעירה, נראה.
אורי מקלב: אפשר להתחיל מחדש את הכל.
<מיכל פלדמן: אתה עוד לא הגעת לגיל המתאים.
<מיכל פלדמן: אז האקדמיה הצעירה הוקמה בשנת 2012 בחסות האקדמיה הלאומית למדעים, מתוך רצון לקדם את מעמד המדע, המדענים הצעירים והשיח מדע – חברה.
<מיכל פלדמן: האקדמיה הצעירה מאגדת בתוכה כ-30 מדעניות ומדענים - אתם רואים אותם פה - עד גיל 45 בעת בחירתם – מאיר, לשיקולך – ממגוון תחומי המדעים, השותפים לרצון לחזק את המערכת המדעית בישראל.
<מיכל פלדמן: החברים נבחרים לכהונה של 4 שנים על סמך מצוינות אקדמית ומעורבות חברתית.
<מיכל פלדמן: מהות האקדמיה הצעירה היא לשמש כחממה של רעיונות ויוזמות שנועדו למנף את הידע והיכולות של האקדמיה הישראלית.
<מיכל פלדמן: היעד המרכזי שהצבנו לעצמנו הוא פיתוח הקשר בין מדע לקהילה, ובכלל זה שיתופי פעולה בין האקדמיה, קובעי מדיניות, גופי חינוך ועוד.
<מיכל פלדמן: תחומים אחרים בהם אנו עוסקים הם מיצוב מדיניות המדע, קידום שוויון ההזדמנויות במדע, השמעת קולם של מדענים ישראלים.
<מיכל פלדמן: עידוד מחקרם של מדענים צעירים, קידום מצוינות מדעית ומחקרית וטיפוח שיתופי פעולה מדעים בין לאומיים.
<מיכל פלדמן: בשביל לתת קצת תחושה לפעילות שלנו, אני בחרתי ממש שלוש דוגמאות קטנות לפעילות שמתבצעת בזמנים אלה ממש על יד ועדות האקדמיה.
<מיכל פלדמן: אז באמת אבקש לגעת בכמה נקודות שעומדות בבסיס פעילותנו: הנושא הראשון אני רוצה לדבר עליו, מתוך הבנת החשיבות הרבה בהשמעת קולם של מדענים צעירים וכדי להבין את צרכיהם העיקריים, ערכה האקדמיה הישראלית הצעירה סקר בקרב חוקרים וחוקרות בישראל הנמצאים בראשית דרכם.
<מיכל פלדמן: הסקר פנה לאנשי האקדמיה אשר החלו את עבודתם בעשר השנים האחרונות במסלול לקביעות באחת מאוניברסיטאות המחקר בארץ.
<מיכל פלדמן: ענו על הסקר כ-600 חברי סגל צעירים, שמהווים בעצם כשליש מין החוקרים שנקלטו באותה תקופה באוניברסיטאות.
<מיכל פלדמן: מהסקר עולים קשיים של המדענים הצעירים בתהליך הקליטה ואני רוצה לציין שבמיוחד אלה הנקלטים בפקולטות למדעי הרוח והחברה.
<מיכל פלדמן: זה עלה בצורה מאד מאד חד משמעית מהסקר.
<מיכל פלדמן: ועדות האקדמיה הצעירה גיבשו לאחרונה דרכי פעולה לקידום נושאים שעלו מן הסקר.
<מיכל פלדמן: הוצג גם עלון עם סיכום תוצאות הסקר.
<מיכל פלדמן: למי שזה מעניין, העלון הזה יהיה נגיש; ונערכו מפגשים בין חברי האקדמיה הצעירה, עם כל ראשי האוניברסיטאות.
<מיכל פלדמן: כבר נערכו כל המפגשים האלה.
<מיכל פלדמן: במפגשים האלה אנחנו גם מציגים בפני ראשי האוניברסיטאות את הנתונים שהם ספציפיים לכל אוניברסיטה ואוניברסיטה ואפילו לתוך פקולטות מסוימות בתוך האוניברסיטה.
אורי מקלב: יש לכם גם קשר וגישה לקרן הלאומית למדע?
אורי מקלב: גם איתם אתם יוצרים מפגשים, או שאין לכם צורך בזה?
אורי מקלב: כי אני דווקא חושב ש - - -
<מיכל פלדמן: אמור להיות.
אורי מקלב: גם זה קשר בלתי אמצעי, אבל לפעמים - - -
<מיכל פלדמן: כן, למעשה אמור בקרוב מפגש.
אורי מקלב: מפגש ישיר כזה.
אורי מקלב: בלתי אמצעי.
אורי מקלב: אני חושב שזה לתועלת.
<מאיר צדוק: היו גם מפגשים.
אורי מקלב: היו גם?
<מאיר צדוק: ודאי.
<מיכל פלדמן: אחד הנושאים שעלה מן הסקר והדבר הזה דובר פה כבר כמה פעמים, הוא הצורך הגדול בהבאת חוקרים צעירים להשתלמויות בתר דוקטור בארץ.
<מיכל פלדמן: זירת המדע היא גלובאלית ולכן יש חשיבות עצומה בעידוד שיתופי פעולה בין לאומיים, ובפרט בהבאת צעירים מצטיינים ממדינות שונות למעבדות המחקר בארץ.
<מיכל פלדמן: חוקרים אלה, שמהווים את הנדבך המרכזי בקבוצות מובילות בעולם, אינם נראים מספיק בנוף הישראלי מסיבות שונות.
<מיכל פלדמן: החל משנת 2016 פועלת ועדה המורכבת גם מחברי האקדמיה הלאומית וגם מחברי האקדמיה הצעירה, להבאת בתר דוקטורנטים מצטיינים מהעולם ושילובם במוסדות המחקר בארץ.
<מיכל פלדמן: במסגרת שיתופי פעולה בין לאומיים, פועלת האקדמיה הצעירה גם לקיים קשרים עם אקדמיות צעירות עמיתות בחו"ל.
<מיכל פלדמן: נערכו כבר שני כנסים עם האקדמיה הצעירה הגרמנית.
<מיכל פלדמן: אחד נערך בארץ, אחד בגרמניה בשנה שעברה.
<מיכל פלדמן: כמו כן, כינוס האקדמיות הצעירות האסיאתיות – דיברנו גם על אסיה – עתיד להתארח בישראל בשנת 2018.
<מיכל פלדמן: בד בבד עם ערך המצוינות מנסה האקדמיה הצעירה לקדם את ערך שוויון ההזדמנויות.
<מיכל פלדמן: האקדמיה הצעירה הקימה תכנית בשם ראשונות במדע, שתכלית היא לקשר בין מדעניות וסטודנטיות לתארים מתקדמים במקצועות הסט"מ – סט"מ מי שלא מכיר – סיינס, טכנולוגיה, אנג'ינירינג ומתמטיקה, לבין בתי ספר שונים בארץ.
<מיכל פלדמן: במסגרת יוזמה זו, סטודנטיות לתארים מתקדמים היכולות לשמש מודל לחיקוי, מבקרות בבתי הספר ומרצות בכיתות חטיבת הביניים והתיכון.
<מיכל פלדמן: דיברנו על הצורך להגיע לבנות כבר מגיל צעיר, לא לחכות לתארים המתקדמים.
<מיכל פלדמן: בהרצאות האלה מספרות החוקרות על נושא המחקר שלהן, חושפות את סיפורן האישי ומשתפות בקשיים שליוו אותן לאורך הדרך ובדרכים להתמודד איתם.
<מיכל פלדמן: יוזמה זו הוקמה על מנת לתת מענה לפער הגדול בין ייצוגם של גברים לייצוגים של נשים במקצועות הסט"מ, פער שנפער עוד בשנות בית הספר היסודי והוא הולך ומעמיק בשנות התיכון ולאחר מכן בלימודים לתארים אקדמיים מתקדמים.
<מיכל פלדמן: לבסוף אזכיר גם את תערוכת המדע הישראלית בנתב"ג, שהחלה כיוזמה של האקדמיה הצעירה והוגשמה בשיתוף פעולה עם משרד המדע והטכנולוגיה, משרד התחבורה ולשכת הפרסום הממשלתית.
<מיכל פלדמן: אני רוצה לציין את זה כדוגמא מאד מאד יפה בדיוק לרעיון שאקדמיה צעירה אנחנו רואים בה כחממה של יוזמות ורעיונות.
<מיכל פלדמן: אנחנו לא מוציאים לפועל את הרעיונות, בשביל זה אנחנו יוצרים קשר עם הגופים המתאימים ונערכו פגישות.
אורי מקלב: את התערוכה רואים כשיוצאים או כשנכסים?
<מיכל פלדמן: כשיוצאים משדה התעופה.
<קריאה: יצא אלבום מאד יפה.
אורי מקלב: זו באמת יוזמה יפה.
<מיכל פלדמן: יצא אלבום, המיזם הוא מקסים.
<מיכל פלדמן: יש לו כבר ביקוש.
<מיכל פלדמן: מר פרץ יוכל לספר לכם עוד על ביקוש בעולם לתערוכה הזאת.
<מיכל פלדמן: התערוכה הזאת מציגה תגליות ישראליות פורצות דרך במיצגי ענק ומפגישה את 15 מיליון הנוסעים הפוקדים את נמל התעופה כל שנה, עם התגליות פורצות הדרך של חוקרים ישראלים, עם ענקי הדור, זוכי פרסים יוקרתיים שאת חלקם ראיתם פה במצגת לפני כן ועם דמותם רבת ההישגים והיוקרה של המדען והמדענית הישראלים.
<מיכל פלדמן: אנו חיים בעידן של מהפכות מדעיות וטכנולוגיות.
<מיכל פלדמן: חיזוק התמיכה במדע על כל נדבכיו בעידן זה, הוא קריטי להימצאותה של מדינת ישראל בחזית המחקר העולמית.
<מיכל פלדמן: אנו תקווה שנשכיל בשנים הבאות לחזק את התמיכה במדע, לפתח שיתופי פעולה בין לאומיים וכל זאת תוך יצירת קשר עם שכבות רחבות בחברה וחתירה לשוויון הזדמנויות.
<מיכל פלדמן: ברוח חג החנוכה, מפורסמת מאד המחלוקת בין בית שמאי לבית הלל, האם אנחנו בהדלקת נרות מוסיפים והולכים או פוחתים והולכים.
<מיכל פלדמן: אז כשקוראים את דו"ח המדע ואת הפרק על תפוקות ותשומות, אני רוצה רק להציע שאולי נאמץ בחום את גישת בית הלל ובמדע, כמו בנרות, נוסיף ונלך.
אורי מקלב: כמו שאנחנו מוסיפים והולך, נכון.
אורי מקלב: כשאת דיברת על 15 מיליון, אני דווקא אמרתי שזה בטח בהגדרה של מוסיף והולך.
אורי מקלב: כשדיברת על 15 מיליון שיוצאים, אמרתי לצערנו הם יוצאים, אבל את הבאת את זה בהקשר הרבה יותר טוב של מוסיף והולך, ואנחנו באמת מאד מתרשמים מהיכולות - - - כשדיברנו על האקדמיה הצעירה, על ההרחבה, על הפעילות והמעורבות שלכם, וזה באמת נותן גם אופק ורוד לכשעצמו, למי שנמצא, ואני חושב שיש באקדמיה הצעיר מסר מאד חשוב.
אורי מקלב: אנחנו כוועדה גם מזמינים אתכם לדיוני הוועדה, שאם לא מעטים בנושאים האלה.
אורי מקלב: אנחנו נשמח גם על הגברת והידוק שיתוף הפעולה גם בהשתתפות שלכם בדיוני הוועדה.
אורי מקלב: אני חושב שיש מה להוסיף.
אורי מקלב: יכול להיות שאולי אפילו נקדיש דיון מיוחד בעניין הזאת.
אורי מקלב: אני שאלתי והבנתי שכולם פרופסורים באקדמיה הצעירה הזו, אנשים שיש להם מעורבות מאד גדולה ויש לזה חשיבות מאד גדולה.
אורי מקלב: אנחנו מודים על הדברים, על אף שזמן הוא קצר, אבל היה חשוב לנו לשמוע את זה.
<מיכל פלדמן: תודה רבה.
אורי מקלב: תודה לפרופסור מיכל פלדמן.
אורי מקלב: פרופסור אלכסנדר בליי, המדען.
אורי מקלב: הראשי.
אורי מקלב: הם יודעים שבחג החנוכה בכנסת זה לא מוסיף והולך אלא זה פוחת והולך בזמני המליאה ואנחנו באחת כבר מתחילים את המליאה.
אורי מקלב: בין כך אנחנו יושבים הרבה זמן ובאמת הזמן חלף מהר.
אורי מקלב: זה היה מעניין.
אורי מקלב: מבלי לפגוע, הדוברים חייבים קצת לקצר ונשמע בהזדמנויות אחרות.
<אלכסנדר בליי: כן, אני לקחתי לתשומת ליבי את הערתך הראשונה לגבי הצורך לקצר.
<אלכסנדר בליי: קודם כל אני קראתי את הדו"ח מכריכה לכריכה באופן טבעי ובאמת עבודה יסודית, ראויה לכל שבח ואי אפשר לומר על כזה דו"ח שנהנתי, אבל באמת אנחנו יכולים כמדעני ישראל לומר כמה מילים טובות לעצמנו ויש כאן.
<אלכסנדר בליי: מאידך גיסא, באמת הרצוי ואיננו מצוי עדיין רב ועדיין לפנינו ובעצם אני אצטרך כאן לקודמי, שהם מאד מוטרדים ממצב התשתיות במדינת ישראל, מפני שמקבלי פרס נובל בעוד 20 – 30 שנה צריכים היום לשבת במעבדה ואינני יודע אם המעבדה באמת הולמת את הצרכים ואת הדרישות העולמיות.
<אלכסנדר בליי: לכן בעניין הזה אני מצטרף מכל הלב לעניין של הקרן לקניות גדולות, לפרויקטים גדולים בין השלושה ל-30 מיליון, כי אני חושב שכאן בעצם הסוד האמיתי למצבנו המדעי בעוד שנים לא רבות.
<אלכסנדר בליי: כמה וכמה נושאים שאנחנו עוסקים בהם והייתי רוצה לחדד אותם, נוכח הדברים שמופיעים בדו"ח.
<אלכסנדר בליי: קודם כל אנחנו עוסקים רבות במחקר או מעודדים רבות סליחה, כמובן לא עוסקים, מעודדים רבות את מחקרי מדעי הים, טכנולוגיות מים ושינויי אקלים, נושאים שהם מאד על סדר יומנו.
<אלכסנדר בליי: זו גם ההזדמנות לומר שהתחלו לשוחח עם האקדמיה, רק התחלנו ואנחנו בהחלט סבורים שיש מקום להגברת התיאום ושיתוף הפעולה בין האקדמיה, מל"ג-ות"ת, ו-ISF.
אורי מקלב: יש הטכניון, יש חקר הים התיכון.
<אלכסנדר בליי: אני מדבר כרגע בהיבט היותר רחב.
<אלכסנדר בליי: אחד הנושאים על סדר יומנו הוא לוודא שכולנו פועלים על פי סדרי עדיפויות קרובים, דומים, כדי שלא ייווצר מצד אחד מצב של כפילויות ומצד שני מצב שבו אנחנו פועלים בתחומים – או כל גוף אחר – פועל בתחומים שהם אולי פחות חשובים וכאן רק שיתוף הפעולה הוא חשוב.
<אלכסנדר בליי: באחד הנושאים שבהם אנחנו עוסקים והועלו מסביב לשולחן הזה, אנחנו פועלים ונפעל גם לקידום שיתוף הפעולה עם ארגון הבריאות העולמי ועם NIH, שהם גופים חשובים, הוזכרו פה גופים אחרים.