GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני אומר מה שעובר בראשי, אני הקטן ואחד שלא מיומן, מי שמדבר אחרי חמש-שש שנים, זה שנות אור בנושא כל הטכנולוגיה שמשרד ממשלתי מתחיל להתכנס לאיזה סוג של תהליך בתרבות ארגונית שעוד שנה, עוד שנתיים, בחשש שהיא כבר תהיה רלבנטית וכל שינוי, איך אנחנו מדביקים את ההתפתחויות הטכנולוגיות המהירות ביותר ואפשר לראות אותם במגזר הפרטי והמגזרים העסקיים, מול משרדי הממשלה.
אורי מקלב: אני משתף אותך במה שעבר לי בראש תוך כדי הדברים שלך.
<יאיר פראנק: מצוין.
<יאיר פראנק: אני אומר עוד פעם, אנחנו עושים היום שימוש בטכנולוגיה עכשווית וחושבים מה נעשה עם השימוש של הטכנולוגיה של הדור הבא.
<יאיר פראנק: לצורך העניין, אם רוב אזרחי מדינת ישראל מבלים חלק נכבד מזמנם בתוך הסלולאר, אז היום שירותי הממשלה בתוך האתר האחוד הזה מוגשים להם בסלולאר.
<יאיר פראנק: אני משתמש תמיד בדוגמה אישית על החתן שלי שנתן שם לילוד, לנכד שלי, עשה את זה ב-12 בלילה בסלולאר, במקום ללכת ללשכה של רשות האוכלוסין מה שהיה צריך לעשות קודם.
<יאיר פראנק: אם מישהו מגיש תביעה לדמי מילואים, הוא עושה את זה בסלולאר.
<יאיר פראנק: יש היום המון המון שירותים בסלולאר.
<יאיר פראנק: זה קורה עכשיו.
<יאיר פראנק: אמרתי, כשאנחנו מדברים על נושא של ניהול הידע בממשלה ואיך אנחנו מעבירים את הממשלה למצב שמקבלים החלטות וזה מה שחשוב, מקבלים החלטות על בסיס נתונים מידע וידע, זו תרבות ארגונית שאנחנו יחד עם השותפים שלנו נעבוד עליה, היא תיקח את הזמן שלה, יש משרדים שכבר נמצאים שם, יש משרדים שנצטרך ל- - -
אורי מקלב: אני רוצה לספר לך בסוד שהצעת חוק, שיתוף הפעולה של משרדי הממשלה הם מאוד מאוד מוגבלים.
אורי מקלב: הצעת חוק שלי ושל עוד חברי כנסת שעלתה לוועדת שרים לענייני חקיקה ביום ראשון הזה שבה נדרוש מחברות התחבורה הציבורית יותר שקיפות, יותר נגישות, ומשרד התחבורה מתנגד לזה.
אורי מקלב: זה מטיל עליהם עוד עלויות, או ש"אנחנו כבר נעשה את זה, אנחנו בשלבים לעשות את זה" ואנחנו דיברנו על שפה אחת, מה שברור שדרך הטלפון אנשים ידעו ויקבלו את המידע הזה, לא תמיד יש שיתוף פעולה ואני לא רוצה להגיד, אפילו פחות מכך.
אורי מקלב: ברשותך, הזמן שלנו קצר, אני רוצה רק שתתייחס לנושא אחד ממש בקצרה, אם יש לכם חסמים משפטיים, משרד המשפטים כמה הוא שותף לעניין הזה.
אורי מקלב: אני יכול להגיד, אנחנו הקטנים כוועדה, מנסים כבר שנה וחצי לקבל אישור על האנציקלופדיה החקלאית שהזכויות שלה מתחלקות בין משרד החקלאות והחינוך, שהיא יצאה לאור לפני 25 שנה, אין לה היום, אי אפשר להגיע אליה, והחומר הזה נמצא.
אורי מקלב: זה חומר חשוב שיש בו התעניינות.
אורי מקלב: פנו מויקיפדיה וביקשו להעלות את זה.
אורי מקלב: אנחנו לא מצליחים להעלות את זה, ולקבל את האישור.
אורי מקלב: כל אחד זורק לשני, אף אחד לא נותן.
אורי מקלב: כחומר שיש, אני רק מביא דוגמה כמה חומר יש היום שיש לו חסמים משפטיים.
אורי מקלב: אני לא מדבר על זה שבוועדה אחת לפני האחרונה שהוועדה קיימה כאן זה היה נושא המידע לגבי תאונות דרכים, לגבי הצלת חיים.
אורי מקלב: התברר לנו כמה חומר יש בתוך המשרדים.
אורי מקלב: אם המידע הזה היה מסונכרן בין כולם, כמה הוא יכל היה להשפיע באופן מיידי בלי כל ספק.
אורי מקלב: אני הבאתי דוגמה אישית, שכשהייתי עוד חבר מועצה בעירית ירושלים, איך שבאו לפניי וחשפו לפניי או פנו אליי, על תאונות דרכים שקורות בצומת מסוימת, אבל כשהבאתי את אנשי המקצוע הם אמרו שהכל בסדר והם לא יודעים למה זה קורה.
אורי מקלב: אבל הגיע שכן ואומר, הוא ירד למטה, ראה שהיינו בסיור עם אנשי המקצוע, הוא בא ואומר "אני אגיד לכם, זה קורה פעמיים בשנה בין 6:45 ל- 7:05 בבוקר כשהשמש נמצאת בזווית מסוימת ואז היא מסנוורת נקודה מסוימת בצומת ואותו נהג לא רואה את המדרכה, לא רואה את השינוי הקל שהוא צריך לעשות סטיה, הוא נוסע על עיוור כמה מטרים ואז הוא נכנס בתמרור הקטן שיש בתוך אי התנועה, שינוי גיאומטרי קטן פתר את כל הבעיה, אני מדבר אתכם, כבר 12 שנה שלא קרתה שם שום תאונת דרכים.
אורי מקלב: מידע שהיה לבן אדם שעקב אחרי הדברים.
אורי מקלב: ידע.
אורי מקלב: אם היה סינכרון בתאונות דרכים והטכנולוגיה של היום הייתה מזהה שזה קורה בשעה מסוימת, וזה חוזר על עצמו בתקופה מסוימת, היא הייתה לבד מציפה את זה.
אורי מקלב: והיינו יודעים את זה.
אורי מקלב: וזה שאלה של חיים.
אורי מקלב: הבאתי דוגמה לסבר את האוזן לאנשים.
<יאיר פראנק: אתה נותן דוגמה מסוימת איך אפשר בתוך בסיסי נתונים למצות תובנות.
אורי מקלב: שמגיעות לשאלת חיים גם כן.
אורי מקלב: בוודאי שיש לזה השלכות כלכליות ויעילויות.
<יאיר פראנק: נכון.
<יאיר פראנק: אז יש היום טכנולוגיה שפעם אחת יודעת למצות את זה בלי שתשאל את השאלה, היא תנסה לחפש כל מיני קורלציות וכן הלאה, ותציף לך את זה בלי שתשאל שאלה, ויש טכנולוגיות שיודעות לתת לך את התשובה בהינתן זה שתשאל את השאלה הנכונה ותקבל את התשובה הנכונה.
אורי מקלב: אני אקצר את הדברים ברשותך, אני בוועדה הבאה אבקש גם כן שמשרד המשפטים יגיע לעניין הזה, ייעוץ וחקיקה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להציף את הנושא.
אורי מקלב: הבאתי דוגמה אחת אבל קיימות הרבה דוגמאות לגבי חופש המידע והגנת הפרטיות, שהם דברים חשובים אבל הם מעכבים וחסמים מאוד גדולים וצריך לקבל החלטות בעניין הזה.
<יאיר פראנק: אנחנו עובדים עם ייעוץ וחקיקה שכם אל שכם ואכן יש סוגיות שהן סוגיות מורכבות, יש דברים שנדרשים להרבה מאוד ליבון.
<יאיר פראנק: אני חייב להגיד שאנחנו מקבלים אוזן קשבת, לא דוחים אותנו ואומרים לנו "חבר'ה, אין על מה לדבר וזה לא חשוב" ומנסים להתמודד עם הסוגיות האלה כשבאמת המרכז שעומד לנגד עיניהם, ואנחנו כאזרחים צריכים לכבד את זה, זה הנושא של הגנת הפרטיות.
אורי מקלב: אני מקבל תוך כדי דיון בקשות שגם אעלה את הנושא של הסייבר, של הגנת המידע, אבל זה נושא לדיון אחר.
אורי מקלב: לא נוכל להתפזר על הכל.
אורי מקלב: זה אני אומר כתשובה לפניות שיש גם בנושא אבטחת המידע.
אורי מקלב: אחרי הדברים החשובים האלה אנחנו פותחים את הדיון כדיון כללי יותר וראשון הדוברים זה דוקטור גילעד אריאלי.
אורי מקלב: מי שלא נרשם עדיין וככל שהזמן יתאפשר, אפשר להירשם אצל מנהלת הוועדה ענת לוי.
<גיל עד אריאלי: אני מרצה לניהול ידע בממשל וממשל מקוון במרכז הבינתחומי בהרצליה, אני גם מנהל ידע במכון לחקר הטרור.
<גיל עד אריאלי: עסקתי בתחום של ניהול ידע בממשל החל מבמערכת הצבאית שבה כתבתי את הספר התורתי הראשון בתחום והחל מגופי ממשל שונים בארץ ובממשל האמריקאי, כולל בהסתכלות על התהליכים הנפלאים של הכנסת, שחלקם יצא לי להיות שותף מהצד בשנים האחרונות, שאני חושב שהיא מודל להרבה מאוד היבטים, גם בהיבטים של ניהול ידע וגם בהיבטים של ממשל מקוון.
<גיל עד אריאלי: אני אולי אגיד משהו בסוף על הקשר וההבדל בין ממשל מקוון וניהול ידע, ניהול ידע בהחלט כמאפשר פנים ארגוני לשקיפות ולממשק בטוח.
<גיל עד אריאלי: אחרי רצף מצגות מפרה כזה, חשוב לי להעיר מימד אחד שהוא אתגר עיקרי בניהול של ידע בעיקר בממשל והוא מה שונה וחייב להיות שונה בין ניהול מידע, information management, שעלה פה, לבין ניהול של ידע, knowledge management, בעיקר אותו ידע סמוי או לא מוחשי שנהוג לקרוא לו - - -, זה שנמצא, שגלום באנשים, ומהמתח הזה שהוא לא תיאורטי בכלל נגזרות השלכות מאוד אופרטיביות ליישום בגופי ממשל.
<גיל עד אריאלי: לפני הכל אני חייב לברך את דוקטור איריס נחמיה והצוות הקטן שלה, שפגשה אותי לפני שלוש שנים בתחילת תפקידה ובאה להתייעץ, שעות רבות ישבנו על תהליכים ולראות לאיפה היא והצוות הגיעה בנציבות ובגורמים שמושפעים על ידי הנציבות, בפרק הזמן הזה עם המשאבים האלה, זה פשוט מנבא לבאות.
אורי מקלב: תודה על המחמאה.
<גיל עד אריאלי: אחת הבעיות בהבנת ההבדל בין ניהול ידע וניהול מידע נובעת מהדמיון בעברית בין ידע ומידע שמקורן באותו שורש, אבל בין המושגים האלה יש הבדל מהותי, הוא משליך על התנהגות שונה של ידע ושל מידע, - - - מגישה שונה לגבי ההתנהלות או הניהול שלהם.
<גיל עד אריאלי: חייבים להזכיר, למרות שבקצרה נאמר לפני, מידע הוא נתונים, דאטה, בתוך צורה או סדר מסוים.
<גיל עד אריאלי: Information In formation, צורה שמקנה משמעות.
<גיל עד אריאלי: אבל רק כששמים אותם, את המידע בתוך קונטקסט, הקשר, הרי שהוא הופך להיות ידע והקשר הוא תמיד דינמי.
<גיל עד אריאלי: הקשר שהופך אותם רלבנטיים לעשייה, משתנה, ידע הוא תלוי הקשר, ניהול ידע הוא תמיד דינמי והרבה יותר מניהול מידע.
<גיל עד אריאלי: ניהול ידע בעיני, אדוני היושב ראש, זו הדוגמה של שני המקרים בשנה שאתה גילית שמישהו גילה שמנעו תאונות דרכים וזה לא קיים ואני בספק אם אי פעם יהיה קיים במערכת טכנולוגית, לא משנה, משוכללת ומתוחכמת ככל שתהיה במיצוי ידע ממידע ומידע מהנתונים, אלו תובנות שמצרפות את הפן של הידע האנושי וההבנה האנושית.
<גיל עד אריאלי: אנחנו עוד לא שם ובספק מתי נהיה, אם נהיה בהיבט של מכונה.
<גיל עד אריאלי: אני חושב שלפעמים לנהל ידע בלי להבין את השוני בדינמיות של ההקשר יכול אפילו להיות בעייתי, אם אני מעדן את המושג.
<גיל עד אריאלי: הלקח של אתמול יכול לא להתאים היום, מה שמועיל בארגון ממשל אחד יכול לסכן בארגון מקביל בהקשר שונה.
<גיל עד אריאלי: המתח הוא לפעמים בין הסטנדרטיזציה, ההאחדה, שאנחנו רוצים אותה שהיא שימושית בניהול של מידע.
<גיל עד אריאלי: ולעתים גם בניהול של ידע, אותו ידע שהוא מפורש, מוחשי, מה שנקרא - - - בהמשגה המקצועית, מצגות, אפילו השיח שנערך כאן, ברגע שהוא מתועד וניתן לחיפוש אחרי.
<גיל עד אריאלי: הוא מתנהג יותר דומה לניהול מידע, המתח הוא בין זה לבין יצירתיות, חדשנות והתאמה להקשר ייחודי.
<גיל עד אריאלי: אנחנו לא יכולים או רוצים לשלוט בידע, נסיונות למשטר ידע בכפייה ינטרלו אותו מההקשר.
<גיל עד אריאלי: זה מה שמקנה לו משמעות רלבנטית, זה שונה מחלק מהתהליכים שקשורים למידע, לגביו ניתן לשאוף לאחידות תשתיתית טכנולוגית, וזה חשוב.
<גיל עד אריאלי: אם כך נגזר גם עקרון בסיסי בניהול ידע ואיריס נגעה בו, הוא קיים בחומר התורתי של הנציבות, גמישות ויישום.
<גיל עד אריאלי: מאוד מאוד חשוב.
<גיל עד אריאלי: שנית, אם ידע הוא משאב עיקרי בעידן המידע, לפחות כמו קרקע הון ועבודה, הוא רק מתנהג שונה כי אין פחת על ידע, יש פחת על אי שימוש בידע, תופעת המחסור לא קיימת על ידע אלא על השימוש בידע, אז ההנהלה מנהלת את הידע.
<גיל עד אריאלי: המנכ"ל והמטה.
<גיל עד אריאלי: לא מנהל ידע נפרד.
<גיל עד אריאלי: צריך להיזהר, זה לא אומר שלא חיוני בעל תפקיד כזה.
<גיל עד אריאלי: להיפך, אני הראשון שחושב שצריך בעל תפקיד, אותו CKO, מנהל ידע, כמוקד ידע מתודולוגיה, וחשוב שיהיו כאלה בארגוני ממשל, לא רק הצוות של דוקטור איריס נחמיה בנציבות שירות המדינה אלא בכל אחד מהמשרדים.
<גיל עד אריאלי: אבל זה לא מידה אחת שווה לכולם, one size fit all, צריך להיזהר מגישה שהיא ריכוזית ושלטנית, כן סטנדרטיזציה בניהול מידע שהיא top down, שהיא מלמעלה למטה, אבל מתן משאבים וגמישות בניהול ידע שהוא bottom up, שהוא מלמטה, הם יכולים להיות משאבים מרכזיים אבל לא ריכוזיים.
<גיל עד אריאלי: ההשלכות למה שאמרתי עכשיו הן מאוד מעשיות.
<גיל עד אריאלי: כמובן גם לגבי צורך במשאבים שעלה כאן, לאגף בנציבות ולעתים במשרדים אבל לצידם הסיכון שקיים תמיד שקיום בעל תפקיד לא פוטר את מנהל הידע האמיתי שזה הנהלת המשרד והמטה.
<גיל עד אריאלי: למעשה כל עובד ידע, הביטוי שתבע פיטר ברוקר, בממשל, וזאת הכשרה אגב שנדרשת לכולם, בדיוק כמו אוריינות דיגיטלית.
<גיל עד אריאלי: במסמך של הנציבות נאמר שלמרות קשר בין תהליכי ניהול ידע לטכנולוגיות מידע,
אורי מקלב: אפשר לקצר קצת?
<גיל עד אריאלי: זה משפט הסיום.
<גיל עד אריאלי: במהותו תהליך ניהול ידע הוא אסטרטגיה ניהולית, טכנולוגיה היא רק - - - כלים.
<גיל עד אריאלי: ולכן צריך להתחיל מאותו מוביל עסקי כפי שפראק מאוד מסכים.
<גיל עד אריאלי: אני רק מוסיף שקיים חשש שנסיון לשנות את התנועה של ידע בתוך ארגונים באמצעות ניהול מרכזי והתוויה של פתרון כוללני שמתעלם מתרבות ארגונית ומהקשר של ארגון ספציפי ודפוסי תנועת ידע בו ינחל כשלון ובמובן הזה אין בהכרח זיקה ישירה בין יעילות של מערכות מידע בהשפעה, תפוצה של מידע או ידע מפורש, להשפעה של הכלים האלה על יצירת ידע ושיתוף בו.
<גיל עד אריאלי: ידע לפעמים הוא אינטואיטיבי, הוא הרבה פעמים אנושי והוא בנוי לא רק על מידע ועל נתונים.
<גיל עד אריאלי: אם לחבר באותו משפט את הנושא של ממשל מקוון שהוזכר פה קודם, בשלושת המעגלים המקובלים של ממשל מקוון, ממשל לממשל, ממשל לעסקים וממשל לציבור, בהרבה מהפרויקטים המוצלחים, למשל זה שהוזכר של עירית תל אביב, כמו שיציג מנהל הידע למי שישאל אותו, הוא ממצב את ניהול הידע בקדמת הפרויקט, רק ארגון שקודם כל מנהל היטב את הידע פנימית בתוכו יכול להחצין את הידע הזה לשירות עסקים והציבור.
<גיל עד אריאלי: לכן התחומים לא זהים אבל חופפים.
אורי מקלב: המשפט האחרון שאמרת, אין ספק, מי שלא יודע לא יוכל להשתמש, אין ספק שכדי להשתמש בדברים האלה צריך ניהול.
אורי מקלב: רק תרשה לי לחלוק עליך בזה שראית את הדוגמה שאני הבאתי כדבר מאוד רחוק, דווקא בנושא תאונות הדרכים הוא גם נכון מכיוון שכפי שהתרשמנו ושמענו מהגופים שמדברים על הידע שיש, חלק מהדברים שמנתחים אותם זה המקום, השעה, האזור, זה חלק מהפרמטרים שהם בזה רואים בחלק המחקרי שלהם, ובידע שיש להם, שזה נותן משמעויות וזה נותן תובנות לפעולות שלהם וליישומים שלהם.
אורי מקלב: לכן מאוד מהר הנתון הזה היה צף מכיוון שגם החתירה אל הכיוון הזה, הם גם יוצאים מנקודת הנחה שיש תרבות, יש דברים מקריים שחוזרים על עצמם, יש סיבות לדברים האלה.
אורי מקלב: בחקר הסיבות הם היו מגיעים לזה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאנחנו עדיין רחוקים מהעניין הזה.
<גיל עד אריאלי: אני מסכים, רק אתן דוגמה אחרת, עובד רווחה בעירית חיפה שנותן פיסת ידע שלו איך הוא מוצא ילדים אבודים, זה בתוך סמינר שהעברתי, והוא ברשת עמיתים, קהילת עשייה שמשרד הרווחה הקים, מעביר את זה מלמטה למעלה, זה משהו שטכנולוגיה לא בהכרח יכולה או צריכה להחליף.
<גיל עד אריאלי: היא צריכה לאפשר לזה לזרום בקלות.
אורי מקלב: אשר גליקמן בבקשה.
אורי מקלב: אני רק מבקש ממך לא יותר משלוש דקות, לא לפגוע באף אחד, זו יחידת זמן מכובדת פה בכנסת.
אורי מקלב: ואני אומר זאת גם לדוברים הבאים.
<אשר גליקמן: זה אחד מהאתגרים הכי גדולים להסביר מה זה ניהול ידע וניהול מסמכים בשלוש דקות, אבל אני אנסה לתת אג'נדה קצרה שקשורה לתחום שבו אנחנו עובדים אצלנו בשלטון המקומי.
<אשר גליקמן: אני מנהל תחום ניהול מסמכים וידע בחברת מטרופולין נט.
<אשר גליקמן: החברה הזאת עוסקת בהטמעה של תהליכי עבודה ברשויות מקומיות ובשלטון המקומי הרבה מאוד שנים, אחת מהחברות המובילות, ואחד מהאתגרים הכי גדולים שקיימים שם זה נושא של ניהול מסמכים וניהול ידע.
<אשר גליקמן: אני יכול לתת דוגמה אחת של רפורמה חדשה לתכנון ובניה שהכניסה את נושא הסריקה והשימור של הידע התכנוני, הווה אומר מסמכים סטטוטוריים כמו היתרי בניה וגרמושקות לתוך העולם של השלטון המקומי וזה בהחלט צעד מבורך.
<אשר גליקמן: הערה אחת לגבי הדיון ששמעתי וזה דיון מאוד מבורך לדעתי, זה הנושא שלמעשה כל עוד התחום הזה של ניהול ידע יהיה nice to haveבארגונים ולא must to have יהיה מאוד מאוד קשה לשנות את התרבות הארגונית כדי להנחיל אותו, כדי לגרום לזה לקרות.
<אשר גליקמן: לפעמים דברים צריכים להיעשות דווקא דרך דברים שמוריה לוי אמרה כמו תקנים, ותיעדוף לחברות או לפתרונות שיש להם תקנים בתחום הזה, אני חושב שזה באמת יכול לעודד חברות להתקדם קודם כל בתוך עצמן, לעבור תהליכים של ניהול ידע ולהבין מה זה אומר לפני שהן מוציאות את זה החוצה.
<אשר גליקמן: בשלטון המקומי זה מאוד חסר, לפני עשר שנים כשהתחלנו בתהליך של הטמעה של עולמות של ניהול מסמכים בתוך רשויות מקומיות לא הבינו מה זה בכלל, לא הבינו את הצורך בזה, היום אני יכול להגיד שכמעט בכל מכרז מערכות שיוצא בשלטון המקומי מתייחסים לנושא ה זה של ניהול מסמכים, לא בניהול הידע, רק בניהול מסמכים.
<אשר גליקמן: אנחנו עוד בשלב א' מה שנקרא, אבל זו גם איזו שהיא התקדמות מסוימת.
<אשר גליקמן: הקושי העיקרי הוא באמת בתוך התרבות הארגונית, בתוך שיטות עבודה ותהליכים שהתנהלו הרבה מאוד שנים בצורה מאוד מסוימת, של ניירות ותהליכים בירוקרטיים מאוד מורכבים, היום אנחנו מנסים לקדם את העניין הזה, זה תהליך ארוך מאוד ואנחנו בהחלט נלך לשם.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לך שהצעת חוק שלי שמבקשת להשתמש במה שאתם מקדמים כשהרשויות המקומיות ישתמשו בתכניות קונסטרוקציה וחשמל בצורה ממוחשבת, זה נמצא בתוך תהליך שהקונה של הדירה יקבל את זה בתוך דיסק און קי, כל התכניות האלה ביחד שיהיה לו את זה לעתיד, שיוכל להשתמש כשהוא רוצה לשפץ, כשיהיה לו איזה קלקול בביוב יוכל להשתמש.
אורי מקלב: המשרדים עצמם מתנגדים להעברת המידע בגלל, לדוגמה, אם היה שינוי אז אחרי זה יתבעו אותו ודברים צדדיים למידע הזה שאנחנו רוצים אותו, לתת את זה לציבור.
אורי מקלב: דווקא כרגע הממשלה, הגופים שיש להם את הגישה לזה, יש להם את המידע הזה, שיעבירו אותו, מה קורה כשקונה דירה יקבל על דיסק און קי את כל התכניות האלה שיכולות להיות רלבנטיות שלו לא להרבה זמן ועדיין להמשך של עוד שנים.
אורי מקלב: הוא יכול גם לייעל גם להוזיל וגם בצורה בטיחותית יותר, מי לא מכיר את הוויכוחים בין מהנדסים, זה כן אפשר, אי אפשר, אפשר חצי.
אורי מקלב: זה אומר ככה, אתה מביא שלישי, אתה לא גומר עם העניין הזה, כשאתה יכול, במידה שקיים, שהיום קשה להגיע אליו לאחר עשר שנים או לאחר 15 שנים, אבל אם היה לך את הדברים האלה, ויש את זה, וגם לציבור.
אורי מקלב: אני קראתי קריאת ביניים.
אורי מקלב: עמית שניצר.
<עמית שניצר: תודה.
<עמית שניצר: אני סגן מנהל חטיבת המידע בכנסת.
<עמית שניצר: חטיבת המידע יש לה שני תפקידים עיקריים.
<עמית שניצר: קודם כל תפקיד אחד ליצור את המידע, פשוט יוצרים את המידע.
<עמית שניצר: יש לנו את נציגי ה-מ.מ.מ, מרכז המידע והמחקר של הכנסת, הם עושים מחקרים אקדמיים, אפילו ברמה מאוד, אם אפשר להגיד רמה אקדמית, לחברי הכנסת, לוועדות, כדי שהדיונים יהיו מקצועיים, הם מתבססים על נתונים פוריים, כדי שאפשר יהיה לקבל אותם, להסיק מסקנות נכונות.
<עמית שניצר: זה מצד אחד, 30 חוקרים.
<עמית שניצר: מצד שני, כל הרשמים הפרלמנטריים.
<עמית שניצר: כל הדיונים במליאה ובוועדות מתועדות גם בווידאו וגם בכתב, הם מונגשים לציבור.
<עמית שניצר: נושא של מערכת דברי הכנסת, רואים את כל מהלך הדיונים, גם במליאה וגם בוועדות, בסדר הנכון שלו, בקונטקסט הכנון.
<עמית שניצר: כמובן ארכיון הכנסת ששם בכל רגע ורגע אפשר לשלוף מידע.
<עמית שניצר: ומצד שני זה הנושא של ניהול הידע ושימורו.
<עמית שניצר: מצד שני, מטה החטיבה הוא גם יוזם את הפעילות ואת הפרויקטים להרחבת המידע, אני חושב שאנחנו נמצאים בתהליך.
<עמית שניצר: רציתי להגיד שאנחנו מנהלים גם את הידע הגלוי וגם את הידע הסמוי.
<עמית שניצר: אנחנו עושים את זה על ידי מיפוי תהליכים של הפעילויות, בכל יחידות הכנסת.
<עמית שניצר: אנחנו לא מחכים, כפי שכתבו במחקר, עד שמישהו יצא לגמלאות, אנחנו עושים את זה על בסיס שוטף.
<עמית שניצר: אני יכול להגיד שחשוב לנו גם המדדים, יאיר פחות התייחס לזה, למשל אנחנו מנגישים את דיוני המליאה באותו יום.
<עמית שניצר: זאת אומרת אנחנו בודקים את עצמנו על ידי נתונים רמת השירות היא גם לא רק להנגיש אותו אלא גם להנגיש אותו בזמן ובמהירות.
<עמית שניצר: אני יכול להגיד שמבחינת החקיקה, הקשר שלנו עם משרדי הממשלה הוא קצת, הייתי אומר שאנחנו רק בתחילת הדרך, למשל חקיקת משנה נקבעת בחוק אבל אחר כך צריכה להיעשות במשרדי הממשלה עצמם, על ידי היועצים המשפטיים, זה פחות חוזר לכנסת ולוועדות, אז יש מה לשתף פעולה.
<עמית שניצר: אני אתן שלוש דוגמאות קצרות.
<עמית שניצר: בפרויקט של פניות ציבור, שיתפנו פעולה, למדנו, עשינו סיורים במספר ארגונים כמו המשרד לביטחון פנים, כמו רשות המים, כמו משרד מבקר המדינה, למדנו גם את הקשיים כדי לעקוף אותם ולתת פתרונות עוד לפני הפרויקט ועכשיו התחלנו את הפרויקט, מה שחשוב לנו בפניות ציבור, גם הכנסת פונה, הוועדות, הוועדה לפניות ציבור היא רשאית והיא פונה למשרדי הממשלה לקבל תשובות, אז אנחנו בתחילת הדרך, אנחנו שמחים ונשמח לשיתוף פעולה.
<עמית שניצר: זה פרויקט ראשון.
<עמית שניצר: פרויקט שני- ניהול מסמכים.
<עמית שניצר: כל היחידות בכנסת יעבדו על פלטפורמה אחת.
<עמית שניצר: את ההנחיות ואת מסגרת הפרויקט קבענו יחד עם ארכיון המדינה, פשוט לשימור הרשומות האלקטרוניות.
<עמית שניצר: אנחנו לא רוצים להגיע לסוף הפרויקט ולדעת שאנחנו צריכים לעשות איזה שהם שינויים.
<עמית שניצר: מהתחלה אנחנו בקשר טוב.
<עמית שניצר: שוב, אני ממליץ לכל משרדי הממשלה להיות עם הצוות שלהם, זה צוות דינמי ואפשר ללמוד ממנו.
<עמית שניצר: נושא שלישי – פיקוח על פעולות הממשלה.
<עמית שניצר: היום בתוך הכנסת במערכות הפרלמנטריות הדיגיטליות של הכנסת אנחנו פחות עוקבים על ידי הנחיות, בעצם על ידי החלטות על חקיקת המשנה, על ויכוחים שצריכים להגיע לוועדות, אנחנו התחלנו את ה פרויקט הזה כשבסופו של דבר אנחנו רוצים שיונגש גם לבעלי התפקידים בכנסת וגם לציבור הנושא של הפיקוח, מתי הוא נעשה, מתי הוא צריך להיעשות, האם הוא נעשה, אם הוא נעשה בצורה מלאה או בצורה חלקית.
אורי מקלב: אין ספק שהכנסת יכולה לשמש דוגמה לביצועים טובים בנושא ניהול ידע ושקיפות מאוד גדולה, גם מבחינת משאבים שהכנסת נותנת לזה.
אורי מקלב: אם ניקח דוגמה את כמה הכנסת משקיעה ומייחדת תקציבים לעניין הזה, אז באמת התוצאות הן בהתאם, ללמדנו שאם זה לא נעשה ככה, אז יכול להיות שזה גם כן הסיבות שזה לא נעשה במקומות אחרים.
אורי מקלב: אני דווקא רוצה להגיד לך עמית, הכנסת היא המקום הכי שקוף ורוב מה שנעשה בו, נעשה בשקיפות ובצורה גלויה ככל האפשר, וזו גם המטרה שתיעשה, ונלחמים נגד זה שייעשו דברים שלא בשקיפות.
אורי מקלב: ומנסים לשנות את התרבות, הפעילות אפילו כמו שלוביסטים ועוד, מנסים למגר תופעות או סוג של תרבות של פעולה עד היום, אבל עם כל זה אני דווקא למדתי גם מהכנסת, אני קרוב בשנים האחרונות, למדתי שגם יש מה לשפר בנושא של תרבות ניהול במידע שהוא לא הגלוי, אלא בין הועדות, משרדי הוועדות, ושם אי אפשר להגיד שכל ועדה יש לה את המשרד שלה ואת האנשים שלה, ואני עוד לא ראיתי שיש בחלק זה, אז משם למדתי שיש מה לעשות.
אורי מקלב: אם בכנסת יש מה לעשות מתוך הדברים האלה, מידע חשוב מאוד שיכול ליעל ולחסוך ולתת תשובות יותר טובות, בוודאי שבמשרדים אחרים.
אורי מקלב: אני יודע שלא מפטרים אותך מחר ושיש לך עוד הרבה מה לעשות גם בעניין הזה.
אורי מקלב: אני מבין שאתה רוצה להתייחס לזה אבל זה ברור שזה קיים, ושיש מה לעשות בעניין הזה.
אורי מקלב: דוקטור אורית צייכנר בבקשה.
<אורית צייכנר: שלום לכולם.
<אורית צייכנר: אני מציגה פה למעשה את הקונספט של משרד החינוך, מי שיזם והגה את הרעיון זה דוקטור אבי כהן, ממונה מגמות טכנולוגיות עתירות ידע ומפמ"ר מינהל מדע וטכנולוגיה, שלצערנו נבצר ממנו להגיע, אנחנו שולחים לו מכאן את הברכות להחלמה, ואנחנו עובדים עם דוקטור מוריה לוי שפתחה היום את ההרצאה פה ובעצם נתנה לנו זוית של ניהול ידע בחינוך.
<אורית צייכנר: יש לנו תכנית שעוסקת בגילוי ואיתור מידע דיגיטלי, עוסקת במידע מול סייבר, התכנית גובשה עם גורמים מובילים בישראל בתחום הסייבר, למידה מתוקשבת, האינטרנט וניהול ידע.
<אורית צייכנר: במסגרת התכנית הזאת מומחים לניהול ידע בארץ משמשים למעשה קואוצ'רים של מורים בתכנית שלנו, ומלמדים את המורים ואת התלמידים בפרויקטים מעניינים.
<אורית צייכנר: התכנית הזאת היא למעשה שנה שניה, החלה בכיתה י'.
<אורית צייכנר: מדובר ב-15 יחידות לבגרות, התכנית מתאימה לתלמידי שפות, היא חלק מהרחבה גם ללימודי השפה, היא כוללת חמש אשכולות לימוד, מידע ומידענות, שימור שיתוף ופיתוח ידע, טכנולוגיות מידע ותקשורת, אינטרנט ומדיה חברתית.
אורי מקלב: יש היענות?
<אורית צייכנר: לתכנית הזאת יש היענות.
<אורית צייכנר: התכנית הזאת למעשה מיועדת לתלמידים טובים, התכנית הזאת מחנכת לשאול שאלות ולחקור, בתכנית הזאת אנחנו מדגישים את הנושא של מחקר איכותני, יש לנו פרויקטים מעניינים ומשמעותיים שילדים, תלמידים בכיתות י', אני אתן לכם דוגמה, אם אנחנו מדברים על ההיבט הערכי, שימור ידע, ניתוח סיפורים של ניצולי שואה, יש פרויקט גדול מאוד שהיום אפשר כבר לראות אותו דרך אתר אינטרנט לא של תלמיד אחד, לא של שניים, אלא קבוצה, כיתה שלמה שמלווה באמצעות מנחים שונים שעוסקים בתחום.
<אורית צייכנר: בתכנית הזאת למעשה יש חמש יחידות מקצוע צוותי, לא חשוב באיזו שפה, אנגלית, ספרדית, איטלקית, יש חמש יחידות מקצוע מוביל גילוי ניתוח ואיתור מידע, לתכנית הזאת גם שותפים הצבא, איגוד האינטרנט הישראלי, ויש פרויקט גמר ש אנחנו מקווים בעזרת השם ששנה הבאה נוכל גם לקצור את הפירות ובאמת לראות תלמידים שעוסקים בתחום ומציגים את המידע שהם אספו אבל גם יודעים לשאול שאלות ולהפיק ממנו תובנות.
<אורית צייכנר: עיקר הדגש שלנו בעצם על תחקירנות.
<אורית צייכנר: לחנך ילדים לשאול שאלות, לחנך לגלות את המידע, להסביר אותו, לנמק אותו ובעצם להציג את הכיוונים השונים.
אורי מקלב: דווקא משרד החינוך אני חושב שזה משרד שצריך הרבה לעבוד על המידע, לא רק על הידע, אני מדבר לא בתחום המטה אלא בתחום השדה במה שקורה, ידע פדגוגי, ידע חינוכי רב מאוד שאין לי ספק שיש את זה למחנכים מסוימים, להנהלות בתי ספר, שאני לא בטוח שאפילו המידע הזה נמצא באיזה שהוא מקום, וודאי לא שמשמרים אותו.
אורי מקלב: ואחרי זה באמת הניהול של הידע.
אורי מקלב: אני בטוח בעניין הזה, התוודעתי למחנכת של הרבה שנים שבמסגרת בית ספרית ביקשו ממנה לנתח מצב ולהרצות על איזה מצב שקרה בתוך בית הספר, לאחר מכן הם אמרו שכזה ידע שיש כל כך הרבה שנים, שיש דור צעיר של מורים ומורות ומנהלים שלא משתמשים בו.
אורי מקלב: אני חושב שדווקא במשרד החינוך יש הרבה מה לעשות, מה שאת אומרת זה תחום חדשני וזה דור העתיד שלנו אולי בנושא של ניהול ידע, ולתגבר את העניין הזה.
אורי מקלב: אני אומר, יש עוד הרבה עבודה גם בתחום הזה.
<מוריה לוי: אפשר להתייחס?
<מוריה לוי: יש הרבה עבודה במשרדי הממשלה כולם וגם במשרד החינוך.
<מוריה לוי: הרעיון פה הוא את זה כחינוך לניהול ידע כדי שבדור העתיד יהיו לנו אנשים שידעו לעשות את זה יותר טוב.
<מוריה לוי: יש 15 כיתות שכרגע לומדות את זה, אנחנו מקווים שבשנה הבאה יהיו יותר.
<מוריה לוי: יותר מ-100 מורים עברו השתלמויות.
<מוריה לוי: זה מסע ארוך מאוד, אנחנו זורעים את הזרעים.
אורי מקלב: זה פרויקט מצוין.
אורי מקלב: אבל אני אומר מבחינת משרד החינוך, הרבה ידע ומידע נמצא בחוץ שבכלל לא משתמשים בו, עוד לא נמצא בכלל, לא אוספים אותו בכלל.
<מוריה לוי: אין קשר בין אחד לשלישי.
אורי מקלב: הגענו לאיציק כרמלי, מנהל תקשוב עירוני מנמ"ר עירית ראשון לציון.
<איציק כרמלי: שלום.
<איציק כרמלי: אני מנמ"ר עירית ראשון לציון, אני מייצג את הצד של הרשויות כאן.
<איציק כרמלי: ניהול ידע זה משהו שאנחנו מתחילים, יש לנו כבר תפקיד ראשון שמאויש ב-1.1.2017, ומה שרצינו כאן זה את העזרה דווקא שלכם, של הממשלה.
<איציק כרמלי: כי כבר יש מכרזים, אם דיברת על מכרז סע"ר, אנחנו מנסים לעשות כבר שימוש באותו מכרז מספר שנים, מבינים שהספק לא מוכן, אי.
<איציק כרמלי: אם.
<איציק כרמלי: סי דוקומנטום, וחבל.
<איציק כרמלי: ואם אנחנו מסתכלים על אחידות, או אם אנחנו מסתכלים לעוד כמה שנים ונרצה לדלות מידע גם מהרשויות וגם מהממשלה במערכת אחת או לפחות לשמור על איזו אחידות מסוימת, אתם תראו בעוד כמה שנים שכל רשות שמרה את המידע שלה בצורה אחרת, וזה גם מתקשר מאוד לעיר חכמה, השתתפתי בוועדה הקודמת בנושא עיר חכמה, כל רשות ממציאה את הגלגל לבד.
<איציק כרמלי: זה עיר חכמה לבד, וניהול ידע ומידע באופן עצמאי, ועוד כמה שנים כל אחד יהיה לו את המידע, אנחנו לא נצליח לקשר את המידע בין כל הרשויות לממשלה.
<איציק כרמלי: זה פשוט גופים נפרדים והייתי שמח אם היה איזה גוף שמנחה את הרשויות בעניין הזה או לפחות עם מכרזים כבר שא תם קיימתם, שיהיה מכרז מוביל שיעזור לנו לרשויות להתקדם, רשויות שיש תקציב.
אורי מקלב: בין הרשויות כן יש איזה פעילות שלכם, בשלטון המקומי?
<איציק כרמלי: יש, אנחנו בשיתוף פעולה בין המנמ"רים אבל אין מכרזים - - -
אורי מקלב: באופן מובנה או שזה רק באופן וולונטרי?
אורי מקלב: שיתוף הפעולה הוא טכני, יושבים בישיבות בדברים של עלויות או גם של תוכן?
<איציק כרמלי: גם תוכן.
<איציק כרמלי: בוודאי תוכן.
<איציק כרמלי: יש יושב ראש למנמ"רים, היא מנמ"רית עירית תל אביב, אנחנו יושבים ביחד, יש לנו ועדות לנושאים, יש לנו ועדה לנושא עיר חכמה, נושא ניהול ידע לא קיים.
<איציק כרמלי: אבל אם כבר כן - - - המכרז הספציפי הזה זה אחד מהם, יש עוד מכרזים נוספים שבוצעו בחשק"ל שאנחנו בתור רשות לא יכולים להשתתף בו, וחבל.