GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אודי חן: עניין נוסף, פטור ממס שבשמחה רבה עבר בנובמבר, הצעת החוק הזה, אין סיבה שהיא לא תחול גם על אגודה של אנשים פרטיים שלא יכולים להקים כי אין להם אפשרות להקים על הגג הפרטי והם יקימו מערכת שיתופית.
<אודי חן: אין סיבה שזה לא יחול עליהם.
יעל כהן-פארן: זה לא חל כרגע?
<אודי חן: כרגע יש כמה נקודות מסוימות בתוך הנוסח שאפשר לשנות אותן מאוד בקלות והן יהפכו את זה ל - - -
<יפעת סולל: אולי אני אשלים בשני משפטים?
יעל כהן-פארן: יפעת, אנחנו ממש חייבים לסיים.
<אודי חן: והדבר הרביעי, בנקודה.
<אודי חן: דיברו על זה, אז אני לא צריך להרחיב, הנושא של איזה שהוא מנגנון שיחלק את החשמל שמיוצר על גג של בית משותף, שזה היעדים הבאים שאנחנו רוצים להגיע, אנחנו רוצים בשנים הקרובות ללכת לשם, המנגנון, זה מאוד פשוט לעשות את זה על סמך תקנה שעברה בינואר, פשוט לאפשר שמערכת שמוקמת על בית משותף תוכל להיות מחולקת בין הדיירים בצורה פשוטה.
<אודי חן: אני אשמח להרחיב על זה בהזדמנות אחרת.
יעל כהן-פארן: זה גם איתן פרנס הציג בתחילת דבריו.
יעל כהן-פארן: אוריאל, ממש מילה ואחריו יונתן.
<אוריאל בבצ'יק: רק לגבי הנקודה האחרונה, חשוב לציין שהדבר הזה הוא חשוב ומיוחד דווקא לאוכלוסיות ממצב סוציו אקונומי נמוך שגרות בבניינים שיש להם לפעמים גגות גדולים, אבל חשבון החשמל המשות ףהוא רק של הנורה במדרגות.
<אוריאל בבצ'יק: אז הדבר הזה הוא דווקא חשוב מאוד לאותן אוכלוסיות נזקקות.
<אוריאל בבצ'יק: בגלל זה חשיבות הנושא.
יעל כהן-פארן: יונתן אייקנבאום, גרינפיס.
<יונתן אייקנבאום: כן, אני אשתדל להיות מאוד קצר או לגרום דווקא לזמן להיות גמיש.
<יונתן אייקנבאום: במבט על, למרות שאנחנו מדברים על יעדים של 17% אנרגיה מתחדשת חשוב תמיד לזכור שהעולם, כדי למגר את שינוי האקלים ולעמוד ביעדי פריז, צריך לעבור ל-100% אנרגיה מתחדשת תוך כמה עשרות שנים.
<יונתן אייקנבאום: אפשר להתווכח על כמה זה עשרות, אבל זה לא 50, זה הרבה פחות.
<יונתן אייקנבאום: לגופו של עניין, נפגשנו עם מנכ"ל משרד האנרגיה והוא כבר לא כאן, לפני שנה וחצי בבקשה לבטל את היתר ההפעלה שקשור גם לביקור שלישי, שהוא מיותר לחלוטין.
<יונתן אייקנבאום: אני מברך את חוני על המאמצים למצוא לזה פתרון.
<יונתן אייקנבאום: צריך למצוא לזה באמת פתרון ואז לבטל את הביקור השלישי שהוא ביקור מיותר לחלוטין.
<יונתן אייקנבאום: לגבי הנושא של חברת החשמל.
<יונתן אייקנבאום: נפגשתי עם מספר גורמים בחברת החשמל ולאחרונה גם עוד השבוע עם איתן שרעבי, שהוא מנהל הרשת, והעליתי בפניו הצעה מאוד פשוטה.
<יונתן אייקנבאום: צריך להפוך את כל התהליך הזה למקוון.
<יונתן אייקנבאום: זה מה שצריך לעשות ולא לחייב את האנשים, את המתקינים הסולריים לגרור רגליים ולהגיע פיזית לכל מקום בחברת החשמל כדי להציג את המסמכים, אלא לשלוח את הכול מקוון וכשבאים לביקור אחד ויחידי, שיהיה ביקור חובה, שזה הביקור השני, אז בעצם יציגו את המסמכים ויראו שזה לפי המקור.
<יונתן אייקנבאום: הוא ראה את זה די בחיוב, שגם לכם אני מבין שזה יקל וזה חיובי.
<יונתן אייקנבאום: לגבי תלונות ודברים כאלה של חברות סולריות, אז כאמור חברת החשמל היא זו שעושה את הבקרה על התהליך.
<יונתן אייקנבאום: פניתי לחברות סולריות בבקשה שיציפו מקרים.
<יונתן אייקנבאום: הם הציפו בפניי מקרים, לא מעט מקרים, שלוקח זמן וזה.
<יונתן אייקנבאום: כשביקשתי שיציגו את זה, אף אחד לא מוכן להיחשף בנושא הזה, וזה ברור גם למה, כי למעשה גם מחר וגם מחרתיים הם יהיו בקשר עם חברת החשמל ולא נעים להם ואני יכול להבין את זה.
<יונתן אייקנבאום: אני חושב שלא צריך להתחיל לריב, זה מיותר, צריך ללכת על קו שהוא קו בטוח, שזה הקו של להפוך את התהליך הזה למקוון.
<יונתן אייקנבאום: ושתי נקודות אחרונות.
<יונתן אייקנבאום: בנושא של גגות משותפים, מונה נטו וירטואלי וכו', צריך להתקדם מצד אחד מאוד בזהירות כי אסור לייצר שוק פרוץ שלאחר מכן אנחנו נאכל אותה, מה שנקרא, אבל מצד שני צריך למצוא די מהר את המנגנונים שיאפשרו לדברים כמו סול-קו לצמוח, כולל הגדלת חיבור הרשת ובין השאר לתת יותר גמישות גם בנושא המימון.
<יונתן אייקנבאום: אחד הפתרונות שעלו, ואז איתן העלה את זה לפני מספר חודשים, זה אגרת חוב ממשלתית או מוניציפלית, כי למעשה מכיוון שאנחנו מדברים על גגות סולריים על תשואה מאוד גבוהה, בסופו של דבר, 10%, 12%, 14%, למה שלא כולנו גם נהפוך למשקיעים סולריים, באמצעות הממשלה, אגרת חוב מוניציפלית או ממשלתית שלמעשה תנגיש את הדבר הזה לכולם, לרבות לשכבות המוחלשות.
יעל כהן-פארן: אנחנו חייבים לסיים.
<יפעת סולל: רק משפט לפחות לעניין של המימון, אם הוא כבר עלה.
יעל כהן-פארן: ממש משפט, יפעת.
<יפעת סולל: עורכת דין יפעת סולל, בהקשר הזה חברת ועד מנהל של אופק, אגודה שיתופית, אגודת אשראי.
<יפעת סולל: אנחנו הולכים עכשיו לקמפיין מאוד גדול שיאפשר לבעלי גגות שרוצים להקים פאנלים סולריים לקבל מימון בתנאים הכי נוחים שאנחנו יכולים לאפשר, זאת אומרת צריך להבין שאנחנו עובדים על בסיס שהוא לא למטרת מקסום רווחים, אלא על מנת להנגיש עד כמה שאפשר קידום של מטרות חברתיות וסביבתיות.
<יפעת סולל: הסיפור של הקמת פאנלים סולריים, שמנו אותו כנושא מרכזי בפעילות הראשונה של אופק ולמעשה כבר יצאנו לדרך.
<יפעת סולל: אנחנו יוצאים לדרך בזמן הקרוב מאוד על כמה פרויקטים כאלה שיאפשרו תכניות מימון כמה שיותר נגישות.
<יפעת סולל: ואני אגיד חצי משפט בהקשר באמת היותר כללי ואופרטיבי פה, משום שבכל העולם, כשהמודל הקואופרטיבי הוא אחת מהדרכים המרכזיות לקידום של אנרגיות מתחדשות.
<יפעת סולל: אם אנחנו מסתכלים על גרמניה, אנחנו מדברים על 900 קואופרטיבים של אנרגיות מתחדשות בשבע השנים האחרונות.
<יפעת סולל: פה למעשה החסמים שהוסרו בחודשים האחרונים הוסרו אך ורק באמת לאנשים פרטיים שיש להם יכולות כלכליות ובעצם הדרך היחידה לפתוח את האפשרות הזאת גם למי שאין לו רכוש זה באמצעות התארגנויות קואופרטיביות, התארגנויות שיתופיות, שאינן למטרות מקסום רווחים ופה בדיוק הפער, כי למעשה מה שמאפשרים היום ברמה הקולקטיבית זה לגופים מסחריים ומה שאנחנו מנסים לומר זה בואו תאפשרו גם לאנשים פרטיים להתארגן שלא למטרות רווח ולייצר את החשמל הסולרי באופן קולקטיבי.
יעל כהן-פארן: אני מתנצלת בפני מי שלא קיבל את רשות הדיבור, הזמן שהוקצה לנו התקצר מעט בגלל שיש דיון בוועדה בעוד עשר דקות ואנחנו חייבים לפנות את החדר.
יעל כהן-פארן: אני מאוד מודה לכל המשתתפים ולדברים המאוד חשובים שנאמרו.
יעל כהן-פארן: אני חוזרת על הדברים, האנרגיה הסולרית כבר כאן, היא כבר זולה, היא זמינה, אנחנו רק צריכים להסיר את כל הגורמים שלא מאפשרים לה לצמוח ולהביא לכך שקודם כל גגות יהיו מלאים וחשופים באנרגיה סולרית.
יעל כהן-פארן: הכי קל זה לבוא ולפתוח שטחים פתוחים ואנחנו יודעים שיהיו שם גם חסמים והחברה להגנת הטבע, שלא פצתה פה בדיון הזה, כי אם על דבר אחד יש הסכמות ואין שום מריבות זה על היכולת ועל האפשרות ועל הצורך לשים את האנרגיה הסולרית והמתחדשת האחרת על גגות והמודלים של ייצור מבוזר, גם שהוצגו כאן בגז טבעי בצורה מאוד יעילה, אלה דברים חדשניים שישראל צריכה להפנים כמה שיותר מהר והמערכות השלטוניות ואני כאן בתוך הוועדה, אני קוראת למשרדי הממשלה לראות איך אנחנו מביאים לכך שהאנרגיה המבוזרת ואנרגיה סולרית על גגות תהיה בסדר עדיפות לאומי בדרגה ראשונה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכל המשתתפים, אני נועלת את הדיון.
אורי מקלב: היום יום שני, י"ב בכסלו תשע"ז, ה-12.12.2016.
אורי מקלב: על סדר יומנו ניהול ידע בשירות המדינה.
אורי מקלב: אין ספק שמי שלא מבין בתחום ולא נמצא בתחום, ניהול ידע בשירות המדינה או ניהול ידע בכלל נשמע שם כללי מאוד.
אורי מקלב: אבל ודאי אתם רובכם, אנשי המקצוע, אנשים שבתוך הנושא הזה, אנחנו באופן כללי, אנחנו גם כן כוועדה, ככנסת, יודעים שמאחורי ניהול הידע יש תורה גדולה מאוד, יש דברים חשובים מאוד, ואנחנו הקדשנו את הישיבה הזאת במיוחד לא על נושא טכנולוגיה ולא על נושא של מידע אלא על ניהול ידע.
אורי מקלב: ניהול ידע, הוא ודאי שימור ידע, שיתוף של הידע, פיתוח של ידע, הנגשת ידע, יש עוד מגוון נושאים וכולנו יודעים שנושא של ניהול ידע זה בעצם המפתח למקצועיות, ליעילות, זמינות, שקיפות, כמובן אבל לפיתוח, גם בהסתכלות עכשווית וודאי בהסתכלות עתידית.
אורי מקלב: הכוונה שלנו בדיון הזה היא ניהול ידע במשרדי ממשלה, כמובן כל משרד ומשרד, בתוך המשרדים הארגונים השונים אבל כמובן גם לכלל המשרדים ביחד בהסתכלות הבין משרדית, בין המשרדים בתוך הממשלה, כמובן שהמשמעויות של הנושא הזה הן לא רק פנימה, המשמעויות של ניהול ידע בתוך הממשלה ובתוך המשרדים בממשלה יש לזה חשיבות והכנסות למקבלי שירות, נותני שירות, לאזרחים וכמובן למסחר, כלכלה, לתעשייה, לבריאות.
אורי מקלב: בכלל למרחב הכלכלי הציבורי ואני גם יכול להגיד, אנחנו מדברים על משרדי ממשלה, כמובן הדבקת פערים, לא יכול להיות שמצד אחד גופים רבים בתוך המדינה מתקדמים הלאה בנושא ניהול ידע ואנחנו נמצאים מאחור, הממשלה נמצאת מאחור, זה פערים שהם מאוד לא רצויים ולנו יש חשיבות בהדבקת הפערים גם כן כמשימה.
אורי מקלב: לאחר ההקדמה הזאת אני רק רוצה להגיד לכם שהמפגש הזה הוא מפגש ראשון.
אורי מקלב: יש הרבה משתתפים, אנחנו מקדמים את כולם בברכה, לא את כולם כמובן נוכל לשמוע בישיבה הראשונה ולתת להם להתייחס אבל ח שובה לנו ההשתתפות שלכם כדי שיהיה לנו רצף של ידע או בכל אופן רצף של דיונים בנושא הזה כדי שתהיה לזה המשכיות.
אורי מקלב: אנחנו דנים כמובן בנושא משרדי הממשלה ואנחנו נרחיב אחר כך, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, לשאר הגופים והארגונים הרלבנטיים.
אורי מקלב: יחד עם זאת אני גם רוצה לקדם בברכה את גוף המדיה הגדול בישראל בתחום המחשוב והטכנולוגיה שזה אנשים ומחשבים.
אורי מקלב: נמצא כאן גם יהודה קונפרטס, היושב ראש, המנכ"ל של הארגון הזה.
אורי מקלב: אני מבין שיש לכם היום יום מיוחד, יום מקצועי, אתם משתתפים בדיונים הרלבנטיים לתחום שלכם בתוך הכנסת והנושא שלנו משתלב בתוך מסגרת הדיונים שלכם, נקדם אתכם בברכה ונאחל לכם הצלחה ביום הזה.
אורי מקלב: לסיכום עוד משפט אחד ברשותכם.
אורי מקלב: המטרה שלנו בדיון הזה ובדיונים אחרים זה בעצם למנף ולהגביר את הנושא של ניהול ידע, לפקח על ההתקדמות בנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו רואים את המטרה הזאת כשלעצמה לתוך משרדי הממשלה אבל גם במטרה לשיתוף מגזרים, סקטורים, גופים נוספים בתוך ניהול הידע הזה של הממשלה.
אורי מקלב: אין ספק שאנחנו יודעים שלצורך הדבר הזה צריכים תקציבים, צריכים תקנים, צריך אולי אפילו שינוי של תרבות ארגונית שזה גם חלק חשוב, אנחנו גם את הנושא הזה מבקשים להוסיף.
אורי מקלב: כפי שסיכמנו אנחנו נתחיל את הדיון במצגת קצרה שתתן כמה דברים יסודיים בנושא של ניהול ידע, מה זה, מדוקטור מוריה לוי יושבת ראש הפורום הישראלי לניהול ידע, את מרצה וגם חוקרת בתחום, הכנת מצגת, ולאחר מכן נעבור, לאחר שניתן את הדברים העקרוניים, נבקש מדוקטור איריס נחמיה, מרשות האגף לתכנון אסטרטגי בנציבות שירות המדינה שגם תציג בפנינו מצגת.
אורי מקלב: בבקשה דוקטור מוריה.
<מוריה לוי: צהריים טובים לכולם.
<מוריה לוי: בדקות אלה ממש עושים את דרכם נשיא המדינה, ראש הממשלה ובכירים אחרים לכיוון בסיס נבטים, בסיס חיל האויר, שם הם הולכים לקלוט את מטוס ה- F35I, שהוא בעצם המטוס החזק - - -
אורי מקלב: זה קצת מתעכב בגלל מזג האויר באיטליה, אבל זה יהיה.
אורי מקלב: המטוס הזה מגיע מהר.
<מוריה לוי: עדיין ראש הממשלה עושה את דרכו והנשיא עושה את דרכו לשם ובעזרת השם עוד מעט גם כן המטוסים יסיימו לעשות את דרכם לשם.
<מוריה לוי: המטוס הזה שהוא בחזית הטכנולוגיה פותח על ידי חברת לוקהיד מרטין והחברה הזאת שמה לה במרכז האסטרטגיה שלה את נושא ניהול הידע כחלק מהאסטרטגיה הרשמית שעליו היא מכריזה.
<מוריה לוי: בלי שיתוף ידע בין צוותי הפיתוח לצוותים הניהוליים, בלי שיתוף ידע איתם עם התעשייה, עם הצבאות השונים, לא היו מצליחים להגיע למטוס שכזה ולא מעניין אותם לבזבז כסף על דברים שבאמת לא יקדמו אותם והמטוס והאסטרטגיה הם דוגמה לניהול ידע משמעותי שלוקח חברה ועוזר לה ללכת קדימה.
<מוריה לוי: אני באמת אתן מספר דקות קצרות רק בתור פתיחה.
<מוריה לוי: יושב הראש התייחס פה למהות ניהול הידע כשיש בניירות שיצאו בצורה מאוד יפה הסבר על מה המשמעות של ניהול ידע כאסטרטגיה ניהולית, אבל כשאנחנו שואלים בשורה התחתונה בסוף, כאשר רוצים לגשת ברמה המעשית לעסוק בניהול ידע מה אנחנו עושים בארגונים, בממשלה, בציבור וגם בארגונים הפרטיים, אנחנו עוסקים בשימור כדי שמחר נדע את מה שידענו אתמול, שמיטב המוחות של המומחים שלנו לא ילכו יחד עם המומחים במקומות אחרים ויפרשו יחד איתם, אנחנו עוסקים בשיתוף ידע גם בתוך הארגון וגם לציבור וללקוחות שלנו, אנחנו עוסקים בהנגשה של ידע, הרבה מאוד אנשים שאמרו הבוקר שהיו שותפים בדיון הקודם בכל הנושא של השקיפות והנגשת הידע מהכנסת לציבור, ואנחנו עוסקים הרבה מאוד בפיתוח ידע שמחר נדע יותר מאשר ידענו אתמול, שנפיק לקחים, שנפתח תורות מקצועיות, שנעשה עבודה של חדשות.
<מוריה לוי: על כל אלה חולשות מתודולוגיות, תורות של ניהול ידע.
<מוריה לוי: הרבה ארגונים כבר עוסקים בזה, חלקם עדיין דרך הגיון בריא עם הרבה קומן סנס, ניהול ידע מציע דוקטרינת עבודה, מציע לעשות את זה באופן מתודולוגי עם מתודות סדורות, כתפיסה ניהולית, כתפיסה מדעית שכבר מוכרת בעולם כדי לקדם מטרות עסקיות וארגוניות.
<מוריה לוי: אני לא אכנס לדוגמאות אבל אני רוצה לתת לכם רק את רוחב היריעה.
<מוריה לוי: אפשר לעשות את זה כדי לנהל לקחים יותר טוב שלא יהיה לנו הפקות לקחים ואחרי שנה-שנתיים נחזור על השגיאות שוב ושוב, כדי שיהיו לנו פחות תאונות.
<מוריה לוי: אפשר לעשות את זה כדי להנגיש ידע לציבור, עירית תל אביב עושה את זה באופן מופלא בדרך שהיא מנגישה את הידע שלה פנימה והחוצה עם שקיפות מלאה לכל מה שקורה ולמדתי שבימים האחרונים ובשבועות האחרונים גם הכנסת עשתה קפיצת מדרגה בנדון.
<מוריה לוי: אפשר לעשות את זה כדי לפתח ידע ויש דוגמאות רבות נוספות.
<מוריה לוי: אם אני מסתכלת על הכנסת ועל הממשלה, הדיון שאנחנו נמצאים בו היום, למה לכנסת חשוב לקדם ניהול ידע, אז ברמה הטכנית הפשוטה ביותר, כדי לחסוך.
<מוריה לוי: כדי לייעל תהליכי עבודה ולחסוך במשאבים, כדי להקטין את אחוז הטעויות החוזרות, כדי להתמודד עם זה שיש לנו כמות משאבים שהיא תמיד פחותה מיחס למה שאנחנו צריכים לקדם וניהול הידע מאפשר לנו לעשות הרבה יותר בפחות.
<מוריה לוי: זה ברמה הראשונה.
<מוריה לוי: אל מול הציבור, גם צריך לעשות את זה קודם כל בתוכנו, שקיפות, שיפור זרימת המידע בתוך משרדי הממשלה כפי שהיושב ראש אמר גם כן, ביניהם ומהם לציבור.
<מוריה לוי: שיפור הנגשת המידע לכל מי שצורך אותו.
<מוריה לוי: אבל אני רוצה לדבר פה על עוד רמה שלישית, רמה שפחות שמעתי התייחסות אליה.
<מוריה לוי: מדינת ישראל היא כבר מובילה בחזון של ניהול הידע, בכמה היבטים היא מובילה אל מול מדינות אחרות מקבילות לנו בעולם.
<מוריה לוי: נכון שבהרבה, כמו שהיושב ראש ציין, יש לנו עוד כברת דרך מאוד מאוד ארוכה לעשות, אבל כבר הצלחנו לייצר איזה שהם צירים חלוציים ראשונים, אנחנו הראשונים בנושא של בחינות בגרות בנושא של ניהול ידע, יושבת פה דוקטור אורית צייטנר שהיא מרכזת התכנית, ודוקטור אבי לוי נעדר מפה, הוא במחלה, אנחנו שולחים את איחולי החלמתנו.
<מוריה לוי: אנחנו ראשונים בנושא של תקן, גם היינו הראשונים עם תקן חלוץ מקומי וגם היום כשמרכז מכוני התקנים, ה-ISO, הארגון הבין לאומי המוביל בהובלת תקנים בינלאומיים, מוביל תקן גלובלי בינלאומי, אנחנו מדינת ישראל מובילים את כתיבת התקן.
<מוריה לוי: אנחנו יושבים עם עמיתים בכל העולם ואנחנו יושבים בראש, ונושאים אלינו עיניים.
<מוריה לוי: אבל יש לנו עוד הרבה מה לעשות כי אלה שני צירים מאוד מאוד דקים שאותם צריך לפתח וצריך לייצר את הבשר מאחוריהם.
<מוריה לוי: אני רוצה לבוא ולקרוא מכאן בסיום דבריי שאולי זה פתיח לכל השיח, שבאמת אם זה הולך להיות דיון ראשון שאנחנו נסתכל איך אנחנו יכולים ללכת עוד צעדים קדימה.
<מוריה לוי: איך אנחנו באמת יכולים לעזור למשרדי הממשלה, לגופי הציבור השונים, לעשות את קפיצת המדרגה על ידי זה שנחייב אותם למשאבים, נחייב אותם לנהל ידע, נחייב אותם להקצות תקציבים שבסופו של דבר יוזילו לנו את העלויות במדינה ויאפשרו להם לקפוץ גם בחסכון גם בשקיפות וגם בהובלה.
<מוריה לוי: אני חושבת שאנחנו יכולים לקחת את זה צעד אחד קדימה.
<מוריה לוי: נכון שאנחנו כנסת, אנחנו מדברים פה בשירות המדינה, ובשירות גופי הממשלה במדינה, אבל אם אנחנו נדרוש גם מהספקים שעובדים איתנו שהנציגים שלנו יושבים כאן היום, אם נדרוש מהם שלהם יהיה תקן ניהול ידע, לא מיידית – תוך שנה, שנתיים, שלוש, יוכלו להיערך – גם נגרום לשירותים שאנחנו נקבל כגופי ממשלה שיהיו הרבה יותר טובים מבלי שזה יעלה לנו וגם נעלה את הרף ואת הרמה של ניהול ידע בישראל ובסוף היום שלנו, כל מדינה יש לה מחצבים, יש לה משאבים, יש לה יכולות, כוחו של העם היהודי, כוחו של עם ישראל, של מדינת ישראל, בידע שלנו וביכולת שלנו למנף אותו, בואו נעזור אנחנו לכלל הגופים לעשות הרבה יותר עם הידע ולהרקיע לעוד שחקים, זה מה שיש לנו ואיתו ננצח.
אורי מקלב: תודה רבה לדוקטור מוריה לוי.
אורי מקלב: הנושא האחרון שאת העלית, אנחנו מסכימים לכל הדברים אבל בתקן ניהול ידע, זה נושא שצריך להרחיב אותו, דיברת בכותרות, אני חושב שזה נושא ששווה דיון אם זה נכון ומה התקן והאם זה נכון לעשות אותו, ומה המשמעויות של התקן, אבל אנחנו לא נסטה מכל הדברים החשובים שאמרת לסיפא של דברייך, אבל לא יכולתי להשאיר את זה בלי איזו התייחסות קטנה בעניין הזה.
אורי מקלב: לפני שנבקש מדוקטור איריס נחמיה, תדבר חברת הכנסת חברת הוועדה, מכיוון שכפי שידוע יש הרב מחויבויות לחברי הכנסת וגם רבים כבר אמרו לי שהם מעוניינים ורוצים להשתתף בדיון הזה, אבל כאן ועדת חוקה דנה בחוק ההסדרה, ועכשיו חוץ ובטחון וחוק הסדרים ועוד נושאים בוועדות שונות, ורביזיות וכדומה, אנחנו בתקופה מאוד בוערת של הכנסת, לכן אני גם מביע את ההתנצלות מח"כים שלא יכולים להשתתף או שיצטרפו בהמשך, אבל חברת הכנסת יעל כהן פארן שהיא גם חברת ועדה וגם יושבת ראש ועדת משנה של הועדה משתדלת להיות בדיונים, היא צריכה ללכת, אנחנו נעשה הפסקה קצרה נשמע את דברייך ואחרי זה נעבור לדוקטור איריס נחמיה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, אני גם מראש אתנצל שיש לי רביזיה בחוק ההסדרים שאצטרך לצאת אליה בעוד רבע שעה.
יעל כהן-פארן: אני מברכת על הדיון, דיון מאוד חשוב וגם באמת הרבה זמן לא ראיתי כל כך הרבה משתתפים בדיונים שלנו, זה מראה על חשיבות הנושא וכמה הוא קרוב לכל כך הרבה אנשים בתחום המקצוע שלכם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לומר כמה דברים, קודם כל אנחנו כמובן בשיאה של מהפיכת מידע, ודווקא נדמה לפעמים שמרוב מידע, מרוב עצים אנחנו לא באמת מצליחים למצוא את דרכנו ביער.
יעל כהן-פארן: יש כל כך הרבה מידע, חלקו נגיש, חלקו לא נגיש, תיכף אני אתייחס גם לזה, אבל באמת קשה למצוא מרוב מידע, לפעמים קשה למצוא את הידע, לזקק את התובנות, לזקק את המסקנות ולאן צריך ללכת עכשיו מההצפה הזאת.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לומר שהרבה פעמים, ואני נמצאת בדיונים גם של ועדת המדע וגם של ועדת השקיפות לעתים, הרבה פעמים יש תחושה, ונמצאים כאן נציגים ממשרדי הממשלה, שעם כל המידע והידע שקיים, יש רצון לשמור לפחות את חלקו בוא נגיד, מוסתר מהציבור, או לא נגיש לציבור, ופה יש בעיה כי אני חושבת שבתוך הדיון הזה, אולי לא בליבו-ליבו, אבל כן כחלק מהליבה שלו, יש את ניהול הידע והנגשתו ושקיפותו לציבור ולציבור המתעניינים ולציבור גם הלא מתעניינים.
יעל כהן-פארן: בעיני זו אחת מאבני היסוד של הדמוקרטיה ושל התנהלות תקינה של כל הגופים וציינת כאן את הכנסת, הכנסת שקופה, אנחנו כרגע בצילום ישיר לטלוויזיה אבל כל הועדות מוקרנות כל הזמן באינטרנט וכל הפרוטוקולים, מהסיבה שיש רמקולים, כי הכל מוקלד, ממש סטנוגרמות מוקלדות, אפשר למצוא באינטרנט דיונים מלפני עשר שנים לפחות, מתי התחילו את זה?
יעל כהן-פארן: אתה היית פה, אני עוד לא.
אורי מקלב: היום זה הרבה יותר נגיש.
יעל כהן-פארן: היום זה הרבה יותר נגיש כי הכל באינטרנט.
יעל כהן-פארן: השקיפות דווקא של הכנסת היא כמעט מלאה, אני לא אגיד מלאה כי יש למשל בדקות אלה דיונים של נשיאות הכנסת שעולות בהם הצעות לסדר ודיונים מהירים שאין לנו שום מושג מה נדון בהם ומה ההחלטות, אנחנו יודעים רק את התוצאה, לא את התהליך, וגם את זה צריך לתקן בעיני.
יעל כהן-פארן: אבל בסופו של דבר משרדי הממשלה לא מתנהלים ברוב המקרים באותה רמה של שקיפות ומעבר לניהול הידע הפנימי כדי להתנהל יותר טוב, כדי להעביר לדור הבא, למחליפים, אנשים יוצאים לחופשות לידה או חס וחלילה מחלה או חס וחלילה פטירתו של אדם, לא ייתכן שכל הידע וכל מה שהוא ידע בקרבו לא עובר הלאה, וגם חופשה קצרה, גם חופשת מחלה או חופשת לידה, אנשים צריכים להעביר הלאה את הידע כחלק מהתנהלות יום יומית, זה צריך להכנס כחוט השני בעבודה.
יעל כהן-פארן: לפעמים זה דורש קצת תשומות, נכון, תשומות של זמן, אבל זה חייב להכנס בעיני כי אחרת אנחנו מאבדים המון ידע ולא יעילים.
יעל כהן-פארן: והנושא של שקיפות, באמת היום כל משרדי הממשלה צריכים להבין שאין שום סיבה, למעט דברים חסויים וסודיים, אין שום סיבה להסתיר מידע מהציבור וכל מקום שיש איזו שהיא חוסר נגישות למידע, זה מראה שמשהו שם אולי לא כל כך בסדר.
יעל כהן-פארן: בזה אני אסיים, כי באמת באו כל כך הרבה אנשים ואני גם רוצה לשמוע ככל שאוכל את הדברים של החכמים.
אורי מקלב: תודה רבה על הדברים החשובים מאוד, אבל בכל אופן אני רוצה מתוך דברייך להגיד שכמה שהכנסת אולי זו דוגמה, בוודאי ביחס למשרדים ממשלתיים אחרים, בשקיפות, בנגישות לחומר, בזמינות החומר, עדיין יש הרבה מה לעשות בנושא ניהול ידע.
אורי מקלב: למה אני מתכוון?
אורי מקלב: אני לא צריך ללכת רחוק.
אורי מקלב: ניקח את הוועדה הזאת, הרבה זמן הכנה, יש הרבה ידע גם גלוי וגם סמוי, להנהלת הוועדה הזאת.
אורי מקלב: בחומר הזה מחר ועדת הכספים תתבקש לדון על נושא של מיחשוב באחד המשרדים הממשלתיים או נושא תקציב המחשוב שיש, על תקנים, על ניהול ידע, היא לא תדע לשאוב מכאן את החומר, את הדברים החשובים באמת, המשתתפים פה מה הגיעו, איך הם מייצגים, אנשים שלא התייחסו כאן, נניח לא ניתנה להם רשות דיבור, יכול להיות שהם לא ידעו, לא רק שרשימת המשתתפים היא גלויה או לא גלויה, שתהיה גלויה, אפשר גם את רשימת המשתתפים לעשות אותה גלויה.
<קריאה: היא גלויה.
אורי מקלב: היא גלויה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על התוכן, מה שעומד בצורת חיפוש, אם יש לנו הרבה מידע ולא נדע להנגיש אותו, לא תהיה לנו שום תועלת.
אורי מקלב: הגענו לעידן שזה מה ש--- לשבת, שיש לנו מה לעשות עם המידע, מידע יכול להיות שתמיד היה, אבל כשאין לך מה לעשות עם המידע, מה יעזור לך, אני זוכר תקופות שאשתי זרקה כל מיני ארגזים וכל מיני ניירות ושקיות "מה יצא לך מזה, מה יהיה מזה, מתי תשתמש, מתי שתרצה כבר לדעת אף פעם לא תוכל להשתמש, אתה לא יכול להגיע לזה", מכיוון שככל שהחומר והמידע מצטבר, כך יותר קשה להגיע אליו.
אורי מקלב: אבל היום הגענו לעידן שאפשר לעשות בו, במחשבה והשקעה, אפשר לעשות אותו מהפרט הכי קטן עד הפרט הכי גדול לנגיש, לזמין, ולתת לו, ובוודאי גם לא רק שאני אדע אותו, אלא להשתמש בו, לעשות אותו יישומי מאוד.
אורי מקלב: זו המטרה שלנו ואני חושב שכאן זו באמת ההכוונה שלנו לנושא הזה.
אורי מקלב: תודה על הדברים, הדברים האלה מה שדיברת עכשיו, על זה יהיה הדיון שלנו כדי באמת להציף את הנושאים ולראות מה אנחנו עושים בעניין.
יעל כהן-פארן: אגב, אני באה בעברי הרחוק מרקע של מודיעין.
יעל כהן-פארן: הטכנולוגיות קיימות, אני הייתי בצבא בתחילת שנות התשעים, הן כבר היו בידי גופי המודיעין, היום הטכנולוגיות בוודאי קיימות בגורמים אזרחיים, טכנולוגיות של עשרים ושלושים שנים כמעט.
יעל כהן-פארן: זה אתגר טכנולוגי, אבל הוא פתיר.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על הניוד, גם לא על המידע, אנחנו מדברים על הידע שיש, ועם הזמן שנשמע גם את האנשים נשמע גם איזה פערים יש, בתוך משרדי הממשלה.
אורי מקלב: אמרת ע ירית תל אביב, נמצא בין הרשויות איזה פערים יש שבלתי מתקבלים על הדעת, ועדת המדע והטכנולוגיה דנה בהצעת חוק שביקשה להגיש את המכרזים לגופים הממשלתיים והנלווים לכך בצורה ממוחשבת.
אורי מקלב: הייתה התנגדות מאוד חריפה וחד משמעית של השלטון המקומי, כולל הסתייגות של משרד הפנים ושר הפנים בגלל שיש רשויות שלא יכולות לקבל את זה בכלל בצורה ממוחשבת.
אורי מקלב: אין מי שיוכל לקבל את זה.
אורי מקלב: איזה פערים יש בין רשויות כמו שנראה, עירית תל אביב כפי שראינו והם היו גם בפרויקט בינלאומי שהיה, עיר חכמה, שהם הופיעו שם, אבל בין משרדי ממשלה כמו משרד הרווחה שאנחנו שומעים, יש בתוך המסמך של הממ"מ של רועי, שנמצא פה שבאמת משקף עבודה גדולה מאוד שנעשית בתוך משרד הרווחה.
אורי מקלב: הדברים האלה, לא רק בגלל שקנאת סופרים תרבה חוכמה, הדברים האלה חשובים מאוד וודאי שצריך לקדם אותם.
אורי מקלב: הממשלה עושה, הממשלה פועלת, ואנחנו רוצים לשמוע מה היא עושה בעניין, איזה אתגרים, מה היא לקחה על עצמה, איפה היא פועלת וראשונת הדוברים בנושא הזה היא דוקטור איריס נחמיה, כפי שאמרתי קודם, מנציבות שירות המדינה.
אורי מקלב: ספרי לנו במה אתם היום, קיבלתם על עצמכם עוד תפקיד, לכן אולי מילה אחת בהתחלה, שמה שהיה סע"ר גם עבר אליכם, מה שידוע כסע"ר.
אורי מקלב: מילה ואחרי זה תוכלי להעביר לנו.
<איריס נחמיה: צהריים טובים.
<איריס נחמיה: אני ממש מברכת על הדיון הזה ששם באמת את הנושא של ניהול הידע על סדר היום ורק לראות את הכמות של האנשים שמתעניינים זה נורא משמח.
<איריס נחמיה: אני אומר באמת בקצרה את ההתקדמות שלנו שהיתה במסגרת התהליכים הספציפיים.
<איריס נחמיה: אני רק אתחיל ואומר שבעצם מדינת ישראל נחשבת כסטארט אפ ניישן, סיליקון ואדי, הרבה מאוד משמעויות שניתנות לה בכל מה שקשור לידע, לאיכות ההון האנושי ומצידו השני של המטבע קיים השירות הציבורי.
<איריס נחמיה: במידה מאוד רבה השירות הציבורי יש פער מאוד גדול בין הסקטור העסקי לבין השירות הציבורי והמטרה היא לנסות לצמצם את הפערים שקיימים, להביא לשיפור הביצועים ולנצל בצורה הרבה יותר טובה את המשאבים שעומדים לרשותנו.
<איריס נחמיה: אני אתחיל ואומר בקצרה מספר דברים, מבוא מטרה והגדרות, מיפוי של מצב קיים, ניהול מידע וידע, אסטרטגיה ותכנית פעולה.
<איריס נחמיה: אז לטובת אלה שלא מכירים, מה זה שירות המדינה?
<איריס נחמיה: שירות המדינה הוא חלק מתוך השירות הציבורי הרחב יותר שמונה כמליון משרות.
<איריס נחמיה: אנחנו מדברים על היקפים של 74,000-75,000 בלבד שזה בעצם משרדי ממשלה, מלבד משרדי הממשלה האלה אנחנו מדברים על גופים סטטוטוריים, תאגידים, חברות ממשלתיות, זה לא נכלל במסגרת ניהול המידע והידע ואני חושבת שכחלק מעבודת הוועדה נכון להרחיב את זה גם לסקטור הציבורי הרחב יותר אבל העיסוק שלנו, מבחינת המנדט שלנו, הוא עבור 75,000 עובדים בקירוב.
<איריס נחמיה: אז בעצם למה נציבות שירות המדינה?
<איריס נחמיה: בארבע השנים האחרונות אנחנו מובילים רפורמה מאוד משמעותית, היא לא רפורמה, צר לי על הביטוי – סקסית, היא עוסקת באמת בשינוי תשתיות הפיתוח וניהול התשתיות האנושיות בתוך שירות המדינה.
<איריס נחמיה: זאת אומרת יש לנו משאבי יצוא, אנחנו רוצים לראות שהכסף שניתן על ידי אזרחים שמשולם לטובת כל השירותים שניתנים מהשירות הציבורי, ייעשו בצורה מאוד מאוד טובה ואיכותית.
<איריס נחמיה: אנחנו רואים שערוץ הכניסה משקיעים בכל חומרי הגלם, אבל התוצר בסופו של דבר עבור, בחלק מהמשרדים, התוצר שמתקבל, השירות שמתקבל הוא לא השירות הכי איכותי ובעצם מה שאנחנו עושים היום במסגרת הרפורמה, מפתחים ומשכללים את כל ניהול ההון האנושי בשירות המדינה, כשניהול המידע והידע כחלק מהחלטת הממשלה שהיתה במסגרת דו"ח הרפורמה, זאת אומרת לא החלטת ממשלה שעומדת בפני עצמה, ההחלטה הזאת בעצם נועדה לפתח את כל התשתיות האנושיות שתומכות בנושא של ניהול מידע וידע, וכשאנחנו מדברים על ניהול מידע וידע הדגש הוא בעיקר דגש על תרבות ועל אנשים כי אנחנו חושבים היום שהטכנולוגיה היא מאפשרת, אבל בסוף צריך לשנות כאן את התרבות ולאפשר שיתוף פעולה יותר טוב בין משרדי הממשלה השונים, הבנה הרבה יותר מרכזית לגבי השימוש הזה בנכס שנקרא ידע, ואיך בעצם משתמשים בו בצורה שהיא יותר טובה.
<איריס נחמיה: נציבות שירות המדינה היא בעצם אחראית על כל ניהול ההון האנושי בכלל שרות המדינה, ומבחינת המנדט שלה יש לה מנדט שהוא רוחבי, והוא חולש על כלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
<איריס נחמיה: רק כדי ליישר קו בעניין של מה זה ניהול מידע וידע, אנחנו התחלנו בניהול הידע ותיכף אני אפרט מספר דברים שעשינו במסגרת הזאת.
<איריס נחמיה: ידע זה יותר מה שקיים במוחם של האנשים, הוא נמצא בתהליכים, הוא ידע שהוא סמוי, פחות ידע שהוא גלוי, ניתן לראות אותו בצורה מוחשית, וניהול המידע, ואנחנו מדברים על כמה סוגים של מידע, יותר קיים במסמכים, במערכות תפעוליות וכולי.