GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני מודה לכולם, תודה רבה לך, אדוני השר.
אורי מקלב: כל טוב ובהצלחה, הישיבה נעולה.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לפתוח את הדיון של ועדת המשנה הבוקר, ועדת המשנה לאנרגיות מתחדשות ולמעקב אחר יישום החלטת פריז או הצטרפות הממשלה להסכם פריז.
יעל כהן-פארן: אנחנו היום נדון בנושא שאני חושבת שאין חשוב ממנו, באמת.
יעל כהן-פארן: בעיניי גגות והשטח העירוני, השטח הבנוי, שם הפוטנציאל להקמת, אולי לא מרבית, אבל חלק מאוד מאוד גדול מאנרגיה מתחדשת, אנרגיה סולרית, בכלל אנרגיה מבוזרת.
יעל כהן-פארן: אנחנו רואים היום את העולם הולך לכיוון יותר ויותר של ייצור חשמל קרוב לנקודת הצריכה, יש בכך הרבה מאוד חיסכון והרבה מאוד יתרונות למשק בכללותו וכמובן לצרכנים.
יעל כהן-פארן: יש שינויים מאוד גדולים שנעשים בעולם בתחום הזה, גם בזכות המתחדשות וגם בעקבות כניסה של גז טבעי, גם בארצות הברית הרבה מאוד גז טבעי שנכנס בשנים האחרונות.
יעל כהן-פארן: הדיון היום יהיה בעיקר על המתחדשות ועל הסולרי, על פוטנציאל הגגות, על החסמים, על האתגרים, בוא נגיד את זה ככה, שהמדינה עומדת בפניהם, כדי לאפשר יותר ויותר ייצור של אנרגיה מתחדשת על גגות.
יעל כהן-פארן: בכל שטחי הגגות בישראל יש, למיטב ידיעתי, מעבודה שנעשתה על ידי החברה להגנת הטבע ומכון וייצמן עוד לפני כמה שנים, פוטנציאל שהיום אנחנו לא רק לא מתחילים לראות את הגירוד שלו בגגות, אנחנו לא מתחילים לראות אותו גם ברמה ארצית.
יעל כהן-פארן: מדובר על פוטנציאל של אלפי מגה ואטים.
יעל כהן-פארן: רק לסבר את האוזן, במדינות כמו גרמניה, שיש להם חצי מהשמש שלנו, יש כמעט פי שלושה מייצור החשמל בישראל רק על גגות.
יעל כהן-פארן: אז נכון שזו מדינה יותר גדולה, עם קצת יותר אנשים וייצור חשמל בערך פי שלושה מישראל ויותר, פי עשרה מישראל באופן כללי, אבל סדר גודל של 40,000 כמעט מגה ואט, 40 ג'יגה ואט ייצור חשמל סולרי, פוטנציאל ייצור חשמל מטורף בגגות בגרמניה.
יעל כהן-פארן: אנחנו רואים את האפשרות להגיע למשהו.
יעל כהן-פארן: אפילו לא פרומיל זה כאן.
יעל כהן-פארן: אני באמת מברכת את הגעתו היום לוועדה של מנכ"ל משרד האנרגיה, שאול מרידור.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שמשרד האנרגיה השנה, אנחנו שומעים אותו יותר ויותר בהתבטאויות של השר ושלך, המנכ"ל, בצורך ובהבנה של קידום הנושא הסולרי ובכלל של אנרגיה מתחדשת והגדיר המנכ"ל, כבר בסוף נובמבר, לדעתי, בכנס אילת, שהשנה, 2017, תהיה שנת האנרגיה המתחדשת.
יעל כהן-פארן: אנחנו ממתינים ורוצים לשמוע ואנחנו ניתן למנכ"ל להיות ראשון הדוברים, באמת איך אנחנו רואים את ישראל הולכת ומתחילה לצעוד בכיוון שהיא חייבת לצעוד ולא להיות אחרונת הצועדים, אלא ראשונת הצועדים.
יעל כהן-פארן: אני מודה ומברכת אותך, חבר הכנסת דב חנין, שהצטרפת אלינו, יושב ראש השדולה הסביבתית בכנסת ובאמת מוותיקי חברי הכנסת הירוקים, אני רק הצטרפתי.
יעל כהן-פארן: נפתח את הדיון, זה בסדר מבחינתך שנפתח עם שאול?
יעל כהן-פארן: ולאחר מכן נשמע דוברים שהגיעו לכאן, אורחים נוספים, ואני אשמח, שאול, שאתה תישאר איתנו כמה שתוכל וגם תגיב לדברים שיעלו כאן בהמשך הדיון.
יעל כהן-פארן: אז, בבקשה.
<שאול מרידור: בשמחה.
<שאול מרידור: אני רק אגיד כמה מילים ונפתח לדיון כי זה באמת נראה לי הדבר החשוב.
<שאול מרידור: אל"ף, אמרתי, ואנחנו מתכוונים לזה, אנחנו סיימנו לפני שבוע ויום, לדעתי, מכרז ראשון סולרי.
<שאול מרידור: אני עוד לא יכול להגיד לכם, לצערי, את התוצאות, אבל היום אני מקווה שאנחנו נדע אותן.
<שאול מרידור: אני כן יכול להגיד שהמכרז היה מאוד מוצלח, גם מבחינת כמות המשתתפים בו וגם מבחינת התחרותיות שלו והדבר הזה לנו היה מאוד חשוב להתחיל איתו, כדי להניע את השוק הזה קדימה.
יעל כהן-פארן: המכרז, אתה מדבר על ה-1,300 מגה ואט?
<שאול מרידור: לא, המכרז הראשון היה 150 עד 300 וזה ארבעה מכרזים שייקרו כל חצי שנה מלפני שבועיים ועד עוד שנה וחצי כשהכוונה היא לייצר לא רק כמות, אלא גם רצף.
<שאול מרידור: השוק יוכל להיערך לזה וזה חלק מהעניין.
<שאול מרידור: אני חושב שהדיון היום מתמקד, ואני חושב שבצדק, בתחום מסוים של החלק הסולרי וזה לא סתם PV ושדות, אלא הצד של הגגות, וגם השר וגם אני אמרנו בצורה מאוד ברורה שאנחנו מבינים שאם אנחנו רוצים להגיע ל-17% אנרגיה מתחדשת ב-2030, זה לא אם, אנחנו נגיע ל-17% ב-2030, או לכל הפחות ל-17%, אנחנו מבינים שה-100 מגה ואט הראשונים בשדות סולריים הם יחסית קלים, ברמה, גם התכנונית, גם אפילו הסביבתית, אנחנו בטוחים שהמגה ואט ה-5,000 וה-6,000 יהיו מאוד מאוד קשים.
<שאול מרידור: בלי קשר לשאלה אם אנחנו בעד או נגד, הם לוקחים הרבה מאוד שטחים לדבר הזה והדבר הזה יתחיל להיות מאוד כואב לכולנו, כי בסוף מי שנוסע מאשלים, אני ממליץ לכם דרך אגב לנסוע, זה מאוד מרשים, אבל זה גם מאוד פוצע את המדבר, והמדבר, ואני בתור מי שגדל בשיזפון בצבא מאוד אוהב את המדבר, זו בעיה שאנחנו נצטרך להתמודד איתה, כי אנחנו רוצים הרבה מאוד סולרי ואחת ההתמודדויות הטובות זה לקחת שטח שכבר הופר ולהשתמש בו והערים והגגות של המבנים שכולנו גרים בהם הם חלופה נהדרת לדבר הזה.
<שאול מרידור: מעבר לעלות הסביבתית או הציבורית, או איך שלא תרצו לקרוא לה, יש כמובן גם תועלות למשק החשמל ולמשק האנרגיה בזה שאנחנו מאפשרים את הביזור הזה לבתים, בעצם קרוב למרכזי הצריכה.
<שאול מרידור: אנחנו הקמנו לאחרונה, למשל, את תחנת דליה, זו לדעתי האחרונה שקמה, היא תחנה די גדולה ליד קיבוץ כפר מנחם, או היה קיבוץ, לדעתי הוא כבר לא קיבוץ, אבל כפר מנחם, אז זו תחנה שמייצרת הרבה מאוד מגה ואטים אבל היא די רחוקה מאיפה שצורכים את החשמל.
<שאול מרידור: היתרון הגדול של ה-PV על הגגות הוא שהוא נמצא איפה שצורכים את החשמל.
<שאול מרידור: הבעיה הגדולה עדיין של ה-PV, ואנחנו מקווים שגם אותה נפתור בקרוב, המשק הישראלי משקיע בה לא מעט שכל, פחות משאבים בשלב זה, אבל לא מעט שכל, ולא רק המשק הישראלי, הוא עניין האגירה.
<שאול מרידור: ביום שבו האגירה תהפוך להיות כלכלית ולדעתי היום הזה לא מאוד רחוק, כל ההסתכלות על PV בכלל ועל PV גגות בפרט בעיניי תעשה שינוי דרמטי.
<שאול מרידור: אנחנו צועדים אל הדבר הזה, אין לנו ספק בזה, ולכן אנחנו צריכים להסתכל על PV גגות כאחד היעדים שלנו.
<שאול מרידור: עוד פעם, זה שטח מופר, זה שטח שממילא נמצא שם, יש לו תועלות, אמרתי לכם, גם בחשמל, גם באנרגיה, כשיש PV על הגג אז הקירור בקיץ, צריך פחות לקרר את הבית, כי יש מה שקולט את השמש.
<שאול מרידור: יש הרבה מאוד תועלות, אנחנו צריכים להסיר הרבה מאוד חסמים בעניין הזה, אנחנו פועלים בוועדה בראשותי, רשות החשמל עובדת היום על הסדרה חדשה שאני מקווה שתכניס יותר גם עניין וגם יכולת ליישם את זה.
<שאול מרידור: אנחנו הוספנו 300 מגה ואט נוספים להסדרה הקיימת של מוני נטו והכיוון בעינינו הוא חד משמעית, גם אמנם שדות, אבל גם ללא ספק גגות, כי בסופו של דבר זה הפוטנציאל הלא ממומש שצריך לממש.
<שאול מרידור: עד כאן בשלב זה.
יעל כהן-פארן: בשלב הפתיחה, תודה.
יעל כהן-פארן: לפני שנעבור לשמוע קצת יותר לעומק על הבעיות והאתגרים באמת ביישום ואיפה אנחנו רואים שמה לעשות, אנחנו רוצים ואנחנו שומעים מדבריך שרוצים, אבל בפועל יש הרבה מאוד קשיים, אז בבקשה, חבר הכנסת חנין.
דב חנין: תודה, גברתי יושבת הראש, אני מנצל את ההזדמנות כדי לחזור ולהודות לך על העבודה שלך ועל העבודה של הוועדה הזו ואני שמח, שאול, שאתה איתנו היום.
דב חנין: אני רוצה להעיר איזה שהיא הערה כללית שבעצם מנסה לנצל את ההזדמנות שיש לנו היום גם שר אנרגיה וגם מנכ"ל משרד אנרגיה, שיש להם יכולת לראות את הדברים במבט יותר רחב.
דב חנין: אני דווקא לא רוצה להיכנס לפרטים של הדיון שתיכף ניכנס אליו.
דב חנין: מילת המפתח שצריך להגיד עליה קצת יותר היא המילה ביזור.
דב חנין: אנחנו עושים שינויים מאוד גדולים במשק האנרגיה שלנו שהם ברובם שינויים מבורכים, למשל המעבר לגז הוא מעבר מבורך, אבל במעבר הזה יש גם בעיות.
דב חנין: אני לא מדבר כרגע על הנושאים הסביבתיים המובהקים, כי גם גז הוא בסופו של דבר משהו שמייצר גזי חממה, ואני גם לא מדבר על ההיבטים הכלכליים, אלא אני מדבר על המבנה הארכיטקטוני של משק האנרגיה שלנו.
דב חנין: גם אם יהיה לנו עוד צינור, אני מקווה שהוא יהיה מהר, עדיין משק אנרגיה שמסתמך על מאגרים גדולים ועל צנרת הוא משק אנרגיה בסופו של דבר מאוד מאוד ריכוזי.
דב חנין: ריכוזי מבחינת המבנה הארכיטקטוני שלו.
דב חנין: הדבר הזה, למדינה כמו מדינת ישראל מהרבה מאוד סיבות הוא בעיה ולכן החשיבה שמסתכלת על הדברים לטווח יותר כללי צריכה לשים דגש על איך אנחנו בונים משק אנרגיה שיהיו בו יותר ויותר אלמנטים מבוזרים.
דב חנין: זה בוודאי נכון מול סוגי האיומים שמדינת ישראל נמצאת מולם היום, אבל גם לצערי תימצא מולם בשנים הקרובות ואולי גם מעבר לזה.
דב חנין: לכן החשיבה על משק אנרגיה שבו אנחנו מייצרים חשמל על הגג של הבניין שמשתמש בחשמל הזה, זה דבר מאוד מאוד נכון.
דב חנין: ככל שאנחנו נייצר מנגנונים שהם יותר מבוזרים אנחנו בעצם מתאים את משק האנרגיה לאופי המאוד מיוחד של מדינת ישראל והמציאות שבתוכה היא נמצאת.
דב חנין: לזה יש גם תועלות נוספות.
דב חנין: לנו יש את האינטרס הספציפי שלנו למה משק האנרגיה שלנו, חשוב שהוא יהיה מבוזר, אבל ככל שאנחנו נדע ליצור פיתוחים טכנולוגיים שנותנים מענה, אתה דיברת על נושא של צבירת האנרגיה כדוגמה, שנותנים מענה לקשיים שיש היום במשק אנרגיה מבוזר, אנחנו גם נוכל להיות סוג של מקדימים לתהליכים ומגמות שקורות בעולם כולו.
דב חנין: זאת אומרת האינטרסים הפרטיקולריים של מדינת ישראל מעמידים אותנו היום במצב שיש לנו אינטרס ייחודי לקדם פתרונות שבעולם גם כן יש אינטרס, פחות פרטיקולרי, לקדם אותם ואני חושב שזה דבר מאוד מאוד משמעותי.
דב חנין: לכן הייתי שם את הנושא הזה כנושא בעל חשיבות ממש אסטרטגית לפיתוח משק האנרגיה.
דב חנין: מעבר לשאלה של כמה אנרגיה אנחנו מייצרים בצורה הזאת, מעבר לשאלת המספרים, שאלת המתכונת והמבנה של משק האנרגיה היא שאלה נורא נורא חשובה והיא שאלה שהיא צריכה להיות במרכז סדר היום.
דב חנין: אני מתנצל, אני לא אוכל להישאר בדיון עד הסוף, יש לי דיון שאני יזמתי בוועדה אחרת, אבל אני שוב חוזר ומעריך.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה, דב.
יעל כהן-פארן: טוב, אז כולם רוצים ובכל זאת כנראה שיש כמה קשיים אז אנחנו נפתח בך, איתן פרנס, איגוד אנרגיה ירוקה לישראל.
יעל כהן-פארן: בוא תספר לנו.
<איתן פרנס: תודה, יעל, תודה לוועדה.
<איתן פרנס: אני חייב, לפני שאני צולל לתוך הדברים הלא טובים הייתי רוצה בכל זאת לנצל את זכות הדיבור באמת קודם כל לשים את הדברים על השולחן ולפרגן למשרד האנרגיה, בראשותו של ד"ר יובל שטייניץ ושאול מרידור, שמשנים היום את פניו של תחום האנרגיה המתחדשת בישראל.
<איתן פרנס: מרגע כניסתם אל המשרד הם שותפים לנושא ולכן הדיון הזה וההשתתפות פה של מנכ"ל המשרד, מר מרידור, הם חשובים ביותר.
<איתן פרנס: עכשיו, לסוג הזה של הטכנולוגיה.
<איתן פרנס: אנחנו מדברים פה על אנרגיה סולרית פוטו וולטאית על גגות.
<איתן פרנס: קודם כל צריך להזכיר שהאנרגיה הסולרית היא הטכנולוגיה היחידה בתחום האנרגיה המתחדשת שהיא טכנולוגיה מתפרצת, disruptive, משנה דרך והיא זו שתוביל מעבר לכל התועלות למעשה להפחתת יוקר המחיה.
<איתן פרנס: אנחנו מדברים כאן על תחום שהולך להוזיל את מחירי החשמל בוודאות בטווח הארוך, בטווח הבינוני גם כן ובטווח הקצר וזה האתר לשלב אותו במודלים הנכונים, כדי לא לעשות טעויות ולא להעמיס על הציבור נטלים שאחרי זה לא נצטרך בהם, ולכן המלאכה פה היא מאוד מאוד מורכבת, אבל צריך לצעוד קדימה.
<איתן פרנס: למה אני מתכוון?
<איתן פרנס: אני חילקתי את המצגת הזאת לחמישה סוגי מבנים, טייפים של ייצור, מבננים אפשר לקרוא לזה, ומתוך כל אחד מהם אנחנו נראה את החסמים שעוצרים את ההתפתחות של אותו סגמנט.
<איתן פרנס: אנחנו מדברים על הבית הפרטי.
<איתן פרנס: זו תמונה מישראל כמובן, זה כבר הפך להיות חלק מהנוף ביישובים הכפריים.
<איתן פרנס: כאן אנחנו רואים פטור ממס הכנסה ומע"מ, פטור מהיטל בנייה, פטור מהיטל השבחה עד 200 מטר.
<איתן פרנס: נמצאים כאן מרכז השלטון המקומי, צריכים לשאול אותם וצריכה להיות אולי כאן עבודה של הוועדה, למה הפטור הזה ניתן לשנתיים בלבד.
<איתן פרנס: מה זה אומר?
<איתן פרנס: זה אומר עוד שנתיים כן ייגבו?
יעל כהן-פארן: זה מה שעבר בחוק ההסדרים עכשיו.
<איתן פרנס: נכון, כבר מתחילים לשאול את אנשי המכירות את השאלות הקשות.
<איתן פרנס: אם הממשלה רצתה, אז מה זה אומר שנתיים?
<איתן פרנס: האם בעוד שנתיים יבוא הגרזן וינחת על ראשו של כל מי שהקים?
<איתן פרנס: או האם בתוך השנתיים האלה כל מי שנכנס מוגן ועצם השאלה הזו לפעמים עוזרת לאנשים לקבל החלטה שלילית ולדחות את ההחלטה.
<איתן פרנס: ברור שהיטל ההשבחה, אם יגיע, יהיה מה שיגרום לכלכליות של המיזם הקטן הזה על גג הבית לא לקרות כי הוא משמעותי והוא מחצית מההשבחה ומחצית למעשה מהרווח, ולכן הנושא הזה מונח לפתחו של משרד הפנים והעמדה הנחרצת שהם הביעו כאן, כנגד הפטור, לא נמצא כאן סיון להבי, שמוביל את הנושא הזה במשרד הפנים, אבל הוועדה בהחלט לדעתי צריכה לקרוא למשרד הפנים לבוא ולתת הסברים והבהרות למה היא הטילה את הצל הזה שעדיין קיים על הגגות הפרטיים.
יעל כהן-פארן: נראה לי שזה לא היה משרד הפנים, אני זוכרת נכון, זה מרכז השלטון המקומי.
<איתן פרנס: ובפירוש משרד הפנים, כעמדה רשמית של המשרד, כי המשרד יכול היה לבוא ולהגיד 'אנחנו רוצים לעמוד ביעדים שהממשלה הציבה לנו ולכן לא צריך להטיל היטלי השבחה'.
<איתן פרנס: מעבר לזה, בבתים הפרטיים כמעט שאין חסמים.
<איתן פרנס: הפעם הבאה שאנחנו רואים בו חסם והחסם הוא משמעותי הוא בטיפול של חברת החשמל ומשרד האנרגיה, ויסלחו לי אנשי חברת החשמל, שרגילים גם לשמוע רק דברים טובים מאיתנו, כן, נשארתם החסם האחרון כרגע, חוץ מהיטל ההשבחה, שגם יש פטור לשנתיים.
<איתן פרנס: הכדור מונח לפתחכם, חברת החשמל ורשות החשמל, למצוא דרך לא להעמיד על צרכן פרטי שישה חודשים של טיפולים כדי להקים גג סולרי בישראל, כולל שלושה ביקורים של חברת חשמל.
<איתן פרנס: נכון שהביקור הראשון הוא ביקור רשות, אבל בשביל מה צריך להגיע פעמיים, פעם שנייה ופעם שלישית, וכאן זה משרד האנרגיה עם היתר ההפעלה, בשביל מה צריך בכלל להגיש לכם ניירות וטפסים ולמה אי אפשר לשנות את זה למשהו להגשה אלקטרונית.
<איתן פרנס: אני רק מספר כאן, ואני לא ארחיב בכל מצגת, אבל זה קשור לכל מתקן סולרי, אנחנו אפילו לא יכולים להיכנס למשרדים של חברת חשמל כדי לפתוח תיק, אנחנו צריכים לבקש שיזמינו אותנו ואז אנחנו מקישים בקשה להזמנה ואז כשמזמינים אותנו בסדר היום ובלוחות הזמנים שהחברה יכולה לעמוד בהם, אני מניח שיש לזה גם משמעויות, מזמינים אותנו ואז אנחנו - - -
יעל כהן-פארן: כמה זמן זה מעכב?
<איתן פרנס: זה עיכובים של חודשים רבים.
יעל כהן-פארן: חודשים?
יעל כהן-פארן: רק מלהזמין בשביל להסתכל?
<ענת אורן-אלעד: זה לא נכון.
<איתן פרנס: לא, לא.
<איתן פרנס: התהליך הוא מסורבל, נקודה.
<איתן פרנס: אין בשום מקום בעולם, בשום מדינה מתוקנת, ויש כאן אנשים שחווים את זה ברגליים, אנחנו רק ארגון, מה שנקרא יספרו פה חברות שנתקלות בתהליך ופונות אלינו, זה תהליך של חודשים כאשר בעולם בכלל חלק מהמדינות החליטו על רישוי עצמי, זאת אומרת שבכלל לא צריך היתר בנייה ובכלל לא צריך להודיע לחברות חשמל, אבל עוד פעם, תלוי באיזה חברת חשמל ותלוי באיזה מדינה.
<איתן פרנס: אז כאן אנחנו בסך הכול מבקשים, עוד פעם, אנחנו לא באים כביקורת, עד היום כמעט שלא היו התקנות, כי גם התחום הזה התפתח, זה הזמן לבוא ולהמציא מחדש תהליך שהוא קצר ביותר.
יעל כהן-פארן: בדיוק, אנחנו רוצים שהתחום הזה יתפתח ושזה בטח לא יהיה צוואר בקבוק.
<איתן פרנס: אז אני אומר, אנחנו רודפים אחרי תשובות, אחרי לוחות זמנים, אחרי פגישות, זו הכוונה, לא משהו אחר.
<איתן פרנס: אני יודע שזה לא בא מכוונה זדונית, זה לא בא מכוונות רעות, אני באמת אומר את זה, אנחנו מפרגנים לחברת חשמל על כל הטיפול שלה בתחום, אבל הבירוקרטיה הישראלית קיימת והיא קיימת בכל פינה וצריך למצוא דרך להציג פתרונות.
<איתן פרנס: הנושא הבא שחוסם את הבתים הפרטיים היום, וזה הרמה להנחתה, חוסר המודעות.
<איתן פרנס: אין הסברה ממשלתית של התחום.
<איתן פרנס: צריך להגיד לציבור בישראל, הממשלה צריכה להגיד לו שיש דרך אחרת לייצר חשמל, צריך להגיד לו 'יש לכם זכות לייצר חשמל על הבית', אפשר לעשות את זה בחשבונות החשמל ואני חושב שבעבר פנינו למשרד האנרגיה, לא למשרד הזה, למשרד הקודם, והצענו להם להפיץ בחשבונות החשמל חומר הסברתי לכל צרכן, שהצרכנים יידעו על זה שאפשר להקים גגות סולריים פרטיים.
<איתן פרנס: זה נושא הגגות הסולריים הפרטיים.
יעל כהן-פארן: אגב, אני זוכרת שרשות החשמל אמרה לפני זמן די רב שהולך לצאת קמפיין בנושא הזה, למודעות, לבתים.
יעל כהן-פארן: אתם מתכננים עדיין דבר כזה או שזה ירד מהפרק?
יעל כהן-פארן: אני זוכרת את זה כאמירה לפני כמה חודשים טובים.
<חוני קבלו: אני יכול להגיד שבמהלך 2015 היה מהלך גדול של הנגשת מוני נטו לצרכנים קטנים, צרכנים פרטיים.
יעל כהן-פארן: מה זה הנגשה?
<חוני קבלו: הייתה הסדרה, עשינו הסדרה למוני נטו לצרכנים פרטיים ואז לאחר מכן היה את המהלך הארוך מול רשות המסים בעצם לפטור ממע"מ והפטור ממס הכנסה.
<חוני קבלו: עכשיו, כשכל החסמים האלה הוסרו אנחנו בהחלט נשקול כל אפשרות וכל חלופה על מנת - - -
יעל כהן-פארן: 'אנחנו בהחלט נשקול' זה לא כבר יש משהו בקנה.
<חוני קבלו: לא, אין משהו בקנה.
<איתן פרנס: ככל הידוע לנו, המאמץ המשמעותי ביותר בזמנו היה של המשרד להגנת הסביבה ושהוא נעצר בגלל הפטור ממס והנושא הזה של חוסר מודעות והסברה ממשלתית הוא חסם בפירוש לבית הסולרי הפרטי.
<איתן פרנס: אני עובר למה שכולם רוצים שיקרה פה, אנחנו כבר נזכיר לכם - - -
יעל כהן-פארן: מאיפה התמונה הזאת?
<איתן פרנס: זה מקליפורניה.
יעל כהן-פארן: אלה דודי שמש.
<איתן פרנס: אנחנו שיאני יצאני דודי השמש.
<איתן פרנס: אנחנו למעשה המצאנו את דודי השמש ומעלה 94% ממשקי הבית בישראל מחוברים לדוד שמש.
<איתן פרנס: אנחנו מעצמה סולרית, נקודה, ללא ויכוח ויש לנו זכות ראשונים בתחום הזה, אבל כשזה מגיע לייצור חשמל ויש מקומות שבהם אפשר לייצר חשמל, הבית המשותף בישראל הוא בעייתי ולמעשה אנחנו לא רואים מתקנים בבתים משותפים.
<איתן פרנס: זאת למה?
<איתן פרנס: הסדרת רשות החשמל, דבר ראשון, לא מאפשרת ייצור משותף.
<איתן פרנס: להסביר שבמקומות שזה כן עובד, מה שעושים בקליפורניה הוא לאפשר למעשה לצרכנים לייצר בצוותא במונה ייעודי שהוא מונה גנרציה, מונה ייצור, לייצר על הגג והם מודיעים לחברת החשמל המקומית שלהם, פעם בשנה, ואם הם רוצים להודיע פעמיים בשנה זה גם בסדר, רק הם משלמים קצת כסף קנס על זה, איך לחלק את הקרדיטציה, את כל הייצור, את כל הקרדיט מהייצור, את ערך הייצור בין בעלי הדירות ואז בעלי הדירות, למעשה כל אחד מהם מקבל הטבה דרך חשבון החשמל שלו מתוך חשבון הגנרציה המשותף.
<איתן פרנס: אז הפתרון הזה כרגע לא קיים בהסדרת רשות החשמל.
<איתן פרנס: מה שאנחנו רואים פה עד היום זה ניסיונות של בתים משותפים דרך נציגות הבית, שהיא ישות משפטית מוגבלת ביותר, בטח שלא יכולה לקבל מימון בבנק, אנחנו כן רואים ניסיונות שהסתבכו גם בגלל היבטים של מיסוי.
<איתן פרנס: הנושא הזה לא מתאים וצריך לתקן אותו וצריך לאפשר, כמו במקומות אחרים בעולם, לעשות חשבון של מונה ייצור משותף.
יעל כהן-פארן: לפעמים אין צורך בהתחשבנות כי יש מעליות ויש משאבות בבניינים יחסית חדשים, שיש בהם הרבה מערכות וזה רק יכסה את העלות של ועד הבית, השאלה אם יש איזה שהוא ועד בית שכן נכנס להסדרה הזו?
<איתן פרנס: יש.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אחר כך נשמע.
<איתן פרנס: לא, יש ועדי בתים גם בבנייה ירוקה, פרויקטים של בנייה ירוקה.
<איתן פרנס: אפשרי, גם יש לו פתרון בתוך חקיקת המיסוי החדשה שרשות המסים הציגה.
<איתן פרנס: מה שיש לנו, בעיות ידועות בבתים משותפים, אין רוב יחסי, מה שנקרא בחוק המקרקעין, מבחינה קניינית צריך 100% הסכמת כל הדיירים בבניין כדי להקים גג סולרי.
<איתן פרנס: השימוש של הגג הסולרי הוא עוד לא נראה, אני עוד פעם אומר, זו לא חוות משפטית, אבל לא נראה כמו שימוש סביר ברכוש המשותף, שאז לא צריך 100% הסכמה.
<איתן פרנס: שימוש סביר ברכוש המשותף זה שימוש שמאפשר למי שלא עושה את אותו שימוש לעשות את אותו שימוש, אבל אם אתה תקים גג סולרי ותיקח את כל שטח הגג ואותו אדם שלא רוצה לא יוכל, אז זה לא שימוש סביר ולכן נדרש כאן תיקון של חוק המקרקעין להשיג רוב יחסי, כי בדרך כלל בבית משותף יהיה דייר שלא יסכים או יורשים של מישהו שצריך תהליך ארוך כדי להשיג את ההסכמה, או חוסה שלא יכול לקבל הסכמות ואז הדבר הזה עלול להסתבך.
<איתן פרנס: המציאות בבתים משותפים ידועה לנו והיא בישראל בהרבה מאוד מקומות עוצרת פיתוח.
<איתן פרנס: עלויות העתקת התשתיות.
<איתן פרנס: כמובן כשאתה מגיע לבית משותף אז רוב הסיכויים שאתה תצטרך להזיז תשתיות ולהזיז תשתיות מים, דודי שמש וכו'.
<איתן פרנס: חוץ מזה, מעבר לסוגיית ההסכמות והצרות שזה עלול לעשות כאשר יש התנגדויות, כמובן זה יוצר בעיה אמיתית של מקום.
<איתן פרנס: אבל בכל זאת אפשר.
<איתן פרנס: פטור ממס הכנסה, כמו שאמרתי, הוא כרגע לנציבות בלבד.
<איתן פרנס: ברגע שיהיה חשבון ייצור, ונמצא כאן, אני חושב, נציג של רשות המסים, ואם לא, אני כן דיברתי איתם כבר מראש, הם יתאימו את עצמם לכל מה שרשות החשמל תקבע.
<איתן פרנס: היה ויהיה חשבון ייצור הם ימצאו את הדרך להטמיע את זה בחוק כי הכוונות הן טובות.
<איתן פרנס: אלה החסמים למעשה בבית המשותף.
<איתן פרנס: המתקן המסחרי, למי שלא מכיר, מתקני ביג בכל הארץ מכוסים, זו דוגמה טובה מאוד.
<איתן פרנס: עכשיו תשאלו למה הגג השלישי לא מקורה, הגג השלישי לא מקורה בגללנו, אנחנו בני אדם ובמקרה הזה רשות החשמל, יצרנו הסדרות שלמעשה לא מאפשרות לנו לממש את כל פוטנציאל הייצור הסולרי ואז אנחנו רואים גגות שהם חשופים וזה לא טוב כי יש כאן צרכני חשמל שהיו יכולים ליהנות מהחשמל הזה.
<שאול מרידור: מה זה?
<שאול מרידור: איפה זה?
<איתן פרנס: ביג, כל מרכזי ביג - - -
יעל כהן-פארן: לכמה הם מגיעים?
יעל כהן-פארן: נגיד 50 קילו ואט ואסור להם יותר?
<איתן פרנס: לא, אני אסביר.
<איתן פרנס: הגג הסולרי, במקרה הזה אני חושב שזה לא מערכת מונה נטו, אבל במקרה של מערכות מוני נטו, הן נבנות לפי הצריכה המקסימלית של אותו צרכן.
<איתן פרנס: היה ויש צרכן סמוך שנמצא תחת אותו שנאי, שגם צריך את החשמל, אין דרך היום להתקשר עם אותו צרכן סמוך ולעשות ייצור מה שנקרא ייצור מרוחק, או ייצור בצוותא, תיכף אני אגיע לזה.
<איתן פרנס: לטיפוס הזה של מתקנים מסחריים, קודם כל אנחנו מדברים על הסדרת מונה נטו, שצריך לשים את זה על השולחן, שהיא לא מתקדמת בקצב שמישהו תכנן שהיא תתקדם.
<איתן פרנס: 25% מימוש, 100 מגה ואט מתוך 400 מגה ואט יישום, בעיקר בגלל שהסדרת מונה נטו, אין אפשרות לממן אותה מימון חיצוני, היא רובצת על תיק המימון של אותו צרכן עם הסיכונים ועם היכולות שלו ועם גם סדרי העדיפויות של אותו צרכן חשמל שלא תמיד רוצה בכלל לעסוק בנושא האנרגיה.
<איתן פרנס: אנחנו מכירים את זה מתחום ההתייעלות האנרגטית.
<איתן פרנס: אז בנושא הזה של - - -
יעל כהן-פארן: עוד לא פתרו את העניין של המימון?
<איתן פרנס: יש בתוך ההסדרה פתרון שהוא כרגע לא ישים, בדקנו אותו בדיוק בימים אלה, כי הבנקים ניסו עוד פעם להפעיל את אותה אמת מידה שנמצאת בתוך ההסדרה שמאפשרת למעשה במקרה של כשל פיננסי, שצרכן פושט את הרגל, הבנק יכול להיכנס בנעליו ולבקש להעביר את כל הייצור לרשת החשמל ולקבל על זה מעין תעריף לעשר שנים.
<איתן פרנס: הדבר הזה, עצם המילה להיכנס בנעליו מצריכה פעולה משפטית.
<איתן פרנס: הבנקים, ברגע שהם צריכים את הפעולה המשפטית הזו הם אומרים 'זה לא מעניין אותנו, מבחינתנו להיכנס - - -
יעל כהן-פארן: אין את אותה שיטה של שעבוד, כמו שהיה בהסדרה הגדולה של ה - - -
<איתן פרנס: לא, אין המחאת זכות, מה שבאמת היא פעולה אוטומטית שלא מצריכה להפעיל הליך משפטי ובאמת זה מה שהבנקים מחפשים.
יעל כהן-פארן: יש התנגדות של רשות החשמל להמחאת זכות?
<איתן פרנס: אני לא חושב שיש התנגדות, פשוט רשות החשמל לא עסקה בנושא הזה עד עכשיו בצורה שהיא מתכוונת לעסוק בה.
<איתן פרנס: אני בטוח שחוני ירחיב, שהם נמצאים בפתחו של תהליך ואנחנו מחכים לראות, באמת כאן צריך לבוא עם משהו חדשני כי ההסדרה הזו היא הסדרה צרכנית בסופו של דבר והנושא המימוני פה הוא אתגר אמיתי.
<איתן פרנס: מעל 50 קילו ואט כן צריך היתר בנייה, במתקנים של 50 קילו ואט, כ-700 מטר קירוי.
<איתן פרנס: אפשר לשנות את זה, אנחנו פנינו למינהל התכנון, משרד הפנים, הנושא הזה ייבחן, כי אפשר להגדיל, אם כבר לא צריך למערכת של 700 מטר אז אפשר אולי גם למערכות של 2,000 מטר, הרי בסופו של דבר אנחנו מקימים מערכות על גגות שהם עומדים כאבן שאין לה הופכין, גגות שכבר מבחינה תכנונית מאושרים וההשפעה של הקירוי היא השפעה מינורית.
<איתן פרנס: אז יכול להיות שהבשורה תגיע כאן ממינהל התכנון והנושא הזה נמצא בבחינה להגדלת הפטור מהיתר בנייה.
יעל כהן-פארן: למה בכלל להגדיר גודל?
יעל כהן-פארן: למה צריך היתר בנייה על גג למערכת סולרית?
יעל כהן-פארן: אם זה גג שהוא חזק ויציב.
<איתן פרנס: יש דברים שונים שקשורים להליך התכנוני, של השפעות, כולל - - - יושב לידי כאן כיבוי אש ואחרים, הם לא כל כך מהר מה שנקרא יוותרו על תהליך היתר הבנייה, שיש בו, וצריך להגיד את זה, דברים חשובים שקשורים לזכויות צדדים שלישיים והשתלבות בסביבה הקרובה ועוד דברים אחרים.
<איתן פרנס: אבל עוד פעם, יש גודל מסוים שאפשר יהיה להגיד שהוא סביר וגודל מסוים שכבר יהפוך לתחנת כוח.
<איתן פרנס: אני מניח שעד 630 קילו ואט אפשר להגיד בצורה ברורה שיהיה אפשר לקבל פטור מהיתר ואז אולי תחת כמובן סייגים מסוימים שקשורים באמת לבטיחות.
<חוני קבלו: השאלה היא, אגב, למה 50 קילו.
<חוני קבלו: מאיפה מספר האצבע של 50 קילו?
יעל כהן-פארן: זה נוצר מהסדרות קודמות - - -
<חוני קבלו: נכון, אבל זה פרדוקסלי, שכלל שאמור לבטא סוגיות של תכנון ויכולת לתכנן ולתת היתר בנייה או לא לתת היתר בנייה, הוא תוצאה של הגדרה שהיא הגדרה בסוף - - -
יעל כהן-פארן: רואים את זה גם בהרבה דברים, גודל של צינורות גז ענקיים, הם תלויים בגודל של המנהרה של הרכבת שיכולה להעביר אותם ולמה היא נקבעה ככה?
יעל כהן-פארן: בגלל רוחב הסוס, כל מיני דברים כאלה.
יעל כהן-פארן: איתן, אליך.
<איתן פרנס: אז אני עובר להסדרת המכרזים, שהיא באמת הישג מקומי אזורי, הייתי אומר, אנחנו מחכים לתוצאות שאמורות להתפרסם ממש בקרוב ואני חושב שהן יפתיעו רבים.
<איתן פרנס: הסדרת המכרזים, עלויות הקרקע כחסם, מה זה אומר?
<איתן פרנס: זה אומר שבמקרה בו מישהו רוצה למעשה להתמודד על הקמה של מתקן על גבי גג ובאותו מרוץ יש מתקנים קרקעיים בהכרח הוא לעולם לא יצליח לנצח את המכרז הזה, כי מה לעשות, בעיר ובכלל גגות הקרקע יקרה יותר ואף אחד לא נותן לך לעלות על הגג שלו, תדמיינו לבד, אני לא אגיד את המספר, עבור 1,000 וגם לא עבור 2,000 שקל לשנה וגם לא עבור 3,000 שקל לשנה ואני לא אמשיך עם זה כי עלויות הקרקע היום הן ידועות ואנחנו יודעים שזה בערך קרוב ל-1,500 שקל לשנה לדונם.
<איתן פרנס: אז יש כאן תחרות - - -
<משה אהרוני: כן, אבל על גגות לא משלמים עבור הקרקע בכלל.
יעל כהן-פארן: אבל בעל הגג רוצה את השכירות שלו.
יעל כהן-פארן: בסדר, זו טענה שעולה כאן, שבעצם למרות שהגג כבר קיים והוא לא מנוצל הדרישה של בעל הבניין היא גבוהה מהדרישות הקרקעיות וזה חסם שצריך להתייחס אליו.
יעל כהן-פארן: יכול להיות שזה נכון או לא מבחינה ערכית, אבל מבחינה עניינית זה השטח.
<שאול מרידור: לא הבנתי כל כך את הטענה.
<שאול מרידור: ברמה הכלכלית, בהנחה שאנחנו נוציא מספיק מגה ואטים ובהנחה שבעלי גגות ירצו להרוויח מהגגות שלהם, בגדול מחיר הגג אמור לשקף את מחיר הקרקע שנקבע בסיכום בין רמ"י לרשות החשמל.
<שאול מרידור: כי החלופה של היזם הזה תהיה קרקע והקרקע, אנחנו יודעים כמה היא עולה.
<שאול מרידור: הסיכום, שאני מאוד מברך עליו, זה היה באמת קריעת ים סוף בין שני הגופים האלה והגיעו להסכמה והיא מאוד חשובה, אבל מרגע שזה קרה, אז יהיה עוד מכרז ועוד שניים, בסופו של דבר השוק, אפשר לעשות הרבה דברים, הכלכלה עובדת, בסוף לא יעזור כלום, ברגע שיש מחיר קרקע קבוע אתם תראו שמחיר הגג בסוף מגיע לשם, כי יש לו חלופה.
<שאול מרידור: אני לא מצליח להבין את הטיעון, הטיעון הוא מה?
<שאול מרידור: שאנשי הגגות רוצים שכירות על הגגות?
<שאול מרידור: זה בסדר שהם ירצו שכירות, זה לגיטימי, זה גג שלהם.
<איתן פרנס: לא, גם האגודות החקלאיות מרוויחות מהמתקן הסולרי.
<איתן פרנס: מעבר לתשלום לרמ"י אגודה חקלאית שמחזיקה בשטח הרי היא חלק מהמיזם ולכן גם בעל הגג הוא חלק מהמיזם.
<איתן פרנס: מה שאני מנסה להגיד הוא שלעלות על גג, להבדיל מקרקע חקלאית הוא חסם שאנשים לא ייתנו לך להיכנס למקרקעין ולעסק שלהם ולהתקין להם מתקן על הגג עבור סכום מסוים בשנה.