GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפעת צור: אני לא אזכיר פה את כל המחקרים, יש באמת די הרבה, מאד נשמח אם מישהו רוצה או רוצה, יפנו אלינו בסוף הדיון וניתן איזושהי רשימה.
<יפעת צור: אני כן אזכיר מחקר שפורסם ממש לאחרונה, של פרידמן שלמשל משווה בין שלושה סוגי תזונה.
<יפעת צור: אחד מהם הוא תזונה כללית, השני הוא תזונה שהיא צמחונית והשלישי זה תזונה שהיא טבעונית כלומר, רק מזון שהוא צמחי.
<יפעת צור: יש פה הרבה מאד משתנים במחקר הזה ובשורה התחתונה הוא מגיע לנתוני הפחתה של עד כדי 70% פחות פליטות גזי חממה, בהשוואה בין תזונה כללית לבין תזונה שהיא לגמרי צמחית.
<יפעת צור: באמת - - - מאוד מאוד רציני.
<יפעת צור: מחקר נוסף שאני אזכיר פה הוא המחקר של קרלסון-קניאמה, שנמצא כאן מימין, שמשווה בין שלש ארוחות שונות בשבדיה.
<יפעת צור: ארוחות שיש בהן אותם ערכים תזונתיים.
<יפעת צור: הראשונה היא ארוחה שכולה חומרים מן הצומח, השנייה והשלישית כוללות מוצרים מהחי וכמו שאפשר לראות, הארוחה הראשונה כוללת 0.42 ק"ג של Co2 equivalent והארוחות השנייה והשלישית הן 1.3 ואפילו 4.7 כשמדובר בהוספה של בשר פרה, בשר בקר.
<יפעת צור: נשאלת השאלה איך מגיעים למספרים האלה, מהם כל ההבדלים ואני רוצה להסב את תשומת הלב לבזבוז המובנה של משאבים שנמצא בעצם השימוש במזון מן החי.
<יפעת צור: אנחנו מגדלים כמות אסטרונומית של מזון צמחי ואותו מזון צמחי במקום לצרוך אותו ישירות אנחנו מעבירים אותו לבעלי החיים ואוכלים חלק קטן מהם.
<יפעת צור: כלומר, חוסר ההתייעלות נמצא פה כחלק מובנה מתוך המשוואה הזאת.
<יפעת צור: גם בזירה המדינית אנחנו רואים הרבה מאד התקדמות, בזמן האחרון בעיקר.
<יפעת צור: יש את המלצות האו"ם שהולכות וגוברות להפחתה בעיקר בבשר ובחלב.
<יפעת צור: בדנמרק יש הצעות חוק שיצאו ממש לאחרונה שמדברות על מיסוי של מזון מזהם ובראשו כמובן בשר.
<יפעת צור: באיטליה הצעות חוק שמדברות על הנגשה מאוד מאוד רצינית של מזון צמחי, בסין דיברו על הפחתה של 50% בצריכת הבשר כדי להפחית פליטות גזי חממה ובכל אחד מהדברים האלה, מה שמאד משמעותי הוא שהם משתמשים בחינוך והסברה מאד רציניים, בכלים כלכלים, בהנגשה ובהצבה של יעדים ומדדים מאד ברורים, מה שכרגע חסר לנו בכלל בשיח בישראל.
<יפעת צור: מילה אחת על מה שקורה בישראל.
<יפעת צור: מצד אחד יש לנו פה צריכה מאד מאוד גבוהה של בשר, אחת הגבוהות בעולם.
<יפעת צור: השנה דיברו על מקום שלישי, שזה די הזוי.
<יפעת צור: צריכה מאד גבוהה של חלב פרה, של ביצים ובכלל, של מזון מהחי.
<יפעת צור: מצד שני, יש פה התעוררות מאד גדולה של אוכלוסייה של צמחונים וטבעונים במגמת עלייה.
<יפעת צור: יש כאן צרכנים אכפתיים.
<יפעת צור: ראינו את זה למשל השנה, בירידה במכירות הבשר המעובד בעקבות - - - של ארגון הבריאות העולמי על הנזקים מבשר, זה משהו שהייתה לו תגובה מאד מהירה בישראל.
<יפעת צור: יש כאן אוכלוסייה שתרבותית קל לה לקבל מזון צמחי.
<יפעת צור: אנשים פה אוהבים פירות וירקות, אנשים הולכים לאכול חומוס בלי לשים לב שהופה! הם הלכו לאכול ארוחה טבעונית, זה פשוט קרה.
<יפעת צור: כלומר, הפתיחות נמצאת, הפוטנציאל קיים, הפתיחות לקראת הנושא הזה היא מאד מאוד גבוהה, בואו נקבע מדדים ברורים ונצא לדרך עם הסיפור הזה.
<יפעת צור: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאמנון, להציג כמה נתונים ספציפיים על - - - בישראל.
<אמנון יונש: אני אמנון יונש, גם מ"מגמה ירוקה".
<אמנון יונש: יש טבלה שמראה את המצב בישראל, כאשר הנתון החשוב הוא שבתרחיש עסקים כרגיל ל-2030 אנחנו צפויים לכ-9.6 מיליון טון פליטות גזי חממה כתוסף - - - למאכל ויש לנו אפשרות סבירה להפחית מתוכם 6.9 מיליון עד 2030.
<אמנון יונש: איך אנחנו עושים את זה?
<אמנון יונש: אנחנו מדברים פה על הפחתה של 5% בשנה, זו הפחתה הדרגתית שתביא אותנו עד 50% לקראת 2030.
<אמנון יונש: והשאלה אם זה באמת מעשי.
<אמנון יונש: קודם כל ראינו שבעולם מתייחסים לזה ברצינות.
<אמנון יונש: אם במדינות בעולם רואים את זה כאפשרי, בישראל זה על אחת כמה וכמה.
<אמנון יונש: כמו שיפעת אמרה זו מגמה שקיימת פה - - - תזונה טבעונית, צמחונית, סמי צמחונית, הפחתות שונות וזו בהחלט מגמה שיש בה מוכנות של הצבור.
<אמנון יונש: יש לנו פה תשתית, מזון צמחי מאד נגיש פה, במסעדות, במרכולים, יש טכנולוגיות קיימות מפותחות בתחום, הנושא הזה גם מתלכד עם כמות - - - שאנחנו רוצים לקדם.
<אמנון יונש: אנשי הבריאות ממליצים על מעבר למזון צמחי, זכויות בעלי חיים, נושא של חלוקת משאבים, דווקא אותן מדינות שמייצרות מזון לפיטום בעלי חיים שם המון הרבה מאד ילדים סובלים מרעב, נושא של הורדת יוקר המחיה, במקום להוריד מחיר של מזון מן החי, שמראש יקר יותר גם בגלל חוסר היעילות של התעשייה הזו, עדיף להוריד את המזון הצמחי וכך נגיע לסל מוצרים שהוא גם יהיה יותר זול, גם יותר בריא עם הרבה יותר בטחון תזונתי לשכבות החלשות.
יעל כהן-פארן: אמנון, אם אפשר לסיים.
<אמנון יונש: דקה.
<אמנון יונש: יש את הנושא של אדפטציה, שאנחנו צריכים להיערך לקראת שינויי האקלים.
<אמנון יונש: ישראל מאד רגישה, אנחנו על ספר המדבר ובמצב שבו צפוי מחסור עולמי במזון חשוב מאד שאנחנו ניערך לזה ונוכל לספק את צרכי המזון של המדינה בעצמנו.
<אמנון יונש: זה - - - צמחית, שזה מה שמסוגל לספק לנו מזון ומשאבים שתמיד יהיו קיימים בארץ.
<אמנון יונש: להגביל את תעשיית המזון מהחי שצורכת הרבה מאד מזון צמחי כדי להחזיק כמות קטנה בהרבה של מזון מן החי.
<אמנון יונש: איך אנחנו מממשים את זה, כמו שיפעת אמרה, שלש זרועות, חינוך והסברה של מערכת החינוך, תזונה ורפואה, הסברה בתקשורת, להקים מועצה למזון בריא במקום - - - שמקדמות את התעשייה, כלכלה, עם כל - - - שלהם, מיסוי, דברים שקיימים וצריך להפנות אותם כדי לקדם את מה שאנחנו רוצים לקדם.
<אמנון יונש: נושא של נגישות, לוודא שמזון צמחי יהיה נגיש בבתי ספר, במקומות עבודה, בסופרים, במסעדות, לקדם תעשייה.
<אמנון יונש: אנחנו לא רוצים שאף אחד יפסיד מקום עבודה אז מדברים על מעבר הדרגתי עם תמיכה לתעשייה שתעשה הסבה הדרגתית למזון צמחי, כשבסופו של דבר יש פה הרבה פוטנציאל כלכלי, טכנולוגיות יצרניות שאפשר לקדם, נושא של תיירות אקולוגית שמאד - - - בעולם, בסופו של דבר זה משהו שנוכל גם להרוויח ממנו כלכלית.
יעל כהן-פארן: נשמח עוד מעט, רגע, אנחנו נשמע בהמשך את תגובת משרד החקלאות ומשרדי הממשלה השונים, גם את המכון הוולקני לדברים שהועלו כאן.
יעל כהן-פארן: משרד החקלאות, מי הנציג?
יעל כהן-פארן: שמך?
<ענת לוינגרט: ענת לוינגרט.
<רוני כהן גינת: אם אפשר לחזור לשקף הזה עם פוטנציאל ההפחתה.
יעל כהן-פארן: מיד אבקש את תגובתה של רוני כהן גינת מן המשרד להגנת הסביבה, בפרט לגבי השאלה היכן כל ההסתכלות הזו נמצאת או לא נמצאת בעבודה של המשרד להגנת הסביבה, שהכינה בשנה האחרונה והציגה תכנית להפחתת פליטות שהוגשה לאו"ם ואושרה על ידי הממשלה, היכן זה נמצא אבל לפני כן אני אבקש לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת חיים ילין.
יעל כהן-פארן: כמו שכולכם יודעים יש הרבה מאד ועדות במקביל בכנסת באותן שעות.
יעל כהן-פארן: אנחנו בשבוע אחרון של הכנסת אז חברי כנסת נאלצים לרוץ מוועדה לוועדה אז חיים יהיה אתנו חלק מהזמן אבל הוא בא לשמוע וזה מאד חשוב.
יעל כהן-פארן: חיים הוא מהמקדמים המרכזיים של כל נושא החקלאות והמזון בכנסת.
חיים ילין: אני בעצם, לפי התיאור פה כנראה שאני אויב.
יעל כהן-פארן: אויב – מה פתאום?
חיים ילין: כי אני בא ממדינה שרק אוכלת בשר אבל כנראה שחינכתי טוב את הילדים כי חלק מהם טבעוניים.
חיים ילין: הם לא אוהדי מכבי תל אביב, הם הפכו להיות אוהדי מכבי חיפה אז נכשלתי בחלק - - -
יעל כהן-פארן: חיים, אם אתה מחשיב את זה כחינוך טוב אז זה מאד - - -
חיים ילין: נכשלתי לגמרי בחינוך.
חיים ילין: המילה היא מידתיות.
חיים ילין: יעל ואני יושבים בהמון ועדות משותפות ואנחנו נלחמים גם על צפיפות אוכלוסין וגם על פינוי-בינוי ואנחנו נלחמים בהמון תחומים וגם פה.
חיים ילין: בוועדה הזו, לפני בערך חודשיים לדעתי, אם לא יותר, היה דיון על שיטות אחסנה של ירקות או של מזון כדי שלא ייזרק ועל אורך החיים של המזון הצמחי, שהוא אחת הבעיות.
חיים ילין: זה לא פשוט.
חיים ילין: בשר אפשר להקפיא ולהוציא אותו.
חיים ילין: אי אפשר להקפיא מזון מן הצומח.
חיים ילין: מאד בעייתי אלא אם הוא מעובד ואז אנחנו נכנסים שוב לתחום אחר לגמרי - - -
<יפעת צור: לא כשמדובר בקטניות.
חיים ילין: יש פה חוקים.
חיים ילין: מקשיבים אחד לשני.
חיים ילין: יש ועדות שצועקים אחד על השני אבל פה מקשיבים אחד לשני.
יעל כהן-פארן: בוועדה הזאת אנחנו - - - במיוחד.
חיים ילין: זו ועדה תרבותית.
חיים ילין: ואני מדבר על מידתיות ועל איזונים.
חיים ילין: זאת אומרת, מאז ומתמיד בין אבותינו היו כאלה שאכלו צמחי והיו כאלה שליקטו והלכו לצוד.
חיים ילין: תמיד זה היה.
חיים ילין: אלא מה, תמיד היה איזון.
חיים ילין: היינו כנראה על פני כדור הארץ מעט מאד אנשים עם הרבה בעלי חיים ועד לא מזמן, דרך אגב, אנחנו נתנו, לא רק במדינת ישראל אלא גם בעולם, אישורים לצייד של חיות מסוימות שמפרות את האיזון העולמי בכל מיני תחומים.
חיים ילין: תמיד אני אומר לכל מי שצועק עליי "מה" ו"אולי" ו"אני טבעוני", אני אומר להם: חבר'ה, צריך פרופורציות בחיים כי לפעמים אנחנו הולכים ישר לצד אחד ושוכחים מאיפה אנחנו באים.
חיים ילין: אין לי ספק שכל נושא המזון המעובד, כמעט בכל תחום שיש בו, מכימיקלים עד כל מה שאתם רוצים הוא מבחינתי – והקמפיין הזה דרך אגב, שעשתה אותו, חלק מהמחקר, זו קרובת משפחה שלי שגרה בלוס אנג'לס, גם ארגנטינאית דרך אגב, מחקר אדיר שחוצה את כל העולם, הוא לא תגלית אבל הוא רק מראה מהי המשמעות של חלק מהדברים - - - לגבי המזון המעובד ואת זה צריך לשים על השולחן.
חיים ילין: זה תופס גם לגבי בשר וגם לגבי המזון הצמחי והמחקרים מוכיחים את זה.
חיים ילין: מה שאני מצפה מהדיון בסופו של דבר שנבוא גם עם המלצות.
חיים ילין: שנבין דבר אחד, מדינת ישראל חתמה אם אני לא טועה לפני עשרים שנה על אמנת קיוטו, או חמש עשרה שנה - - -
יעל כהן-פארן: הסכם פריז - - -
חיים ילין: אני יודע, אני יודע אבל גם אז כולם בהו-הא, שום דבר לא קרה, תאמינו לי, אני אומר לכם את זה, יופי, הייתה חתימה ובסוף לא קרה כלום.
חיים ילין: כי היה באמת צריך להוריד משמעותית בנושא הרפתות, את השימוש בזבל לצורכי גז ואנרגיה חלופית, כל התחום של קו-גנרציה, אף אחד בכלל לא התחשב בזה.
חיים ילין: היינו יכולים להוריד, תאמינו לי, את כל מה שאתם רוצים ועוד לקבל כסף, כי אמרו שלפי הכמות שאנחנו נוריד אנחנו נקבל גם כסף.
חיים ילין: אז לא קיבלנו כסף, חתמנו, הרבה פרסום ואנחנו תקועים כמעט באותו מקום למרות שחלק ירדו על אותם שרים ואותם אנשים שחתמו.
חיים ילין: בסוף, אני אומר לכם, איפה האיזון – אני לא יודע אבל הדיון הוא מבורך.
חיים ילין: יעל, אני מברך אותך על הדיון ואני מבקש מכולם תמיד תמיד לחשוב ולשמור על פרופורציות, כי בסוף צריך להאכיל עולם שלם ואי אפשר להאכיל אותו רק מהצומח, במיוחד שבברזיל היום מגדלים כמעט את כל התירס אתם יודעים לְמה?
חיים ילין: בכלל לא למאכל אלא לדלק אז אני מנסה להגיד חבר'ה, בואו, לשמור על פרופורציות, לא כל מה שמגדלים ולא כל הגרעינים הולכים לבעלי חיים, חלק גדול הולך לדלק.
חיים ילין: כל פעם מוצאים פטנט חדש - - -
יעל כהן-פארן: זו בעיה בפני עצמה, במקום מזון לגדל לדלק.
יעל כהן-פארן: יש פה בעיה.
חיים ילין: אנחנו במדבר - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו במדבר בכלל - - -
חיים ילין: אנחנו יכולים לבוא ולתת חשמל כמעט לכל העולם פה - - -
יעל כהן-פארן: גם בעיה.
חיים ילין: מהמדבר ואנחנו לא עושים כלום עם זה.
חיים ילין: רק מדברים.
חיים ילין: אז הגיע הזמן.
חיים ילין: אני אמרתי שאם מייסדי המדינה היו צריכים היום להקים את המדינה, יש לי הרגשה שהם היו נכשלים אבל למזלנו - - -
יעל כהן-פארן: היום - - - לא באותו מצב.
חיים ילין: פעם כנראה היה יותר טוב והצליחו למרות כל הבעיות להקים את המדינה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה רבה.
יעל כהן-פארן: כן, הוא נשאר כמה שהוא יכול כי יש ועדות נוספות.
יעל כהן-פארן: רוני כהן גינת, אלייך.
יעל כהן-פארן: אם אפשר תשובה קצרה.
יעל כהן-פארן: האם המשרד בכלל מכליל את התחום הזה בכל החשיבה שלו, מה קורה עם תכנית פריז, אם יש לך איזשהו עדכון אבל האם זה נכנס, אחד, להפחתת הפליטות ומיתיגציה ושתיים, בחשיבה על אדפטציה, על מזון ועל חקלאות.
<רוני כהן גינת: כן, זה נכנס.
יעל כהן-פארן: רגע, תפקיד לפרוטוקול.
<רוני כהן גינת: רוני כהן מהמשרד להגנת הסביבה, אגף איכות אויר ושינוי אקלים.
<רוני כהן גינת: אני כן אגיד שיש לנו, כמו שרובכם יודעים, תכנית לאומית להפחתת גזי חממה וכן בדקנו את הפוטנציאל להפחתה - - - 2030 וכעת הצוותים השונים בעיצומה של עבודה להכין את התכניות המפורטות ליישום.
<רוני כהן גינת: יצאו לדרך להכנת התכניות להשגת היעד שהגשנו לאו"ם.
יעל כהן-פארן: האם יש צוות שעוסק במזון?
יעל כהן-פארן: עד כמה שאני זוכרת בהחלטת הממשלה לא, נכון?
<קריאה: יש צוות - - -
יעל כהן-פארן: קיי, אז עוד רגע, אני רק שואלת את רוני.
יעל כהן-פארן: בהפחתת פליטות, האם יש צוות שעוסק בחקלאות ומזון?
<רוני כהן גינת: בתכנית הלאומית, בין הצוותים שעוסקים במיתיגציה איך להציג את היעד הלאומי, לפי מה שאני יודעת, אין צוות שעוסק במיוחד - - -
יעל כהן-פארן: האם הנושא בכלל נבחן או שזה - - -
<קריאה: נבחן, נבחן.
יעל כהן-פארן: בסדר, אז תיכף נגיע.
יעל כהן-פארן: עד כמה שאת יודעת, הוא נבחן ונפסל כי הוא לא כל כך משמעותי בישראל?
<רוני כהן גינת: אנחנו התמקדנו יותר במיתיגציה וכן, כמובן אני מבינה שזה קשור, זה בין מיתיגציה לאדפטציה אבל, הועדה הבין משרדית לא העמיקה ממש את הבחינה של ההפחתות מן המזון החי.
<רוני כהן גינת: זה דינמי, זו ועדה בין משרדית דינמית, שמתייחסת גם לנושאים חדשים.
<רוני כהן גינת: זה שלא התייחסו כרגע לעומק לבחינת פוטנציאל ההפחתה, זה לא אומר שזה לא יכול להיות, כי עכשיו אנחנו עובדים על יישום התכנית הלאומית.
יעל כהן-פארן: את השקף הזה שביקשת להחזיר - - -
<רוני כהן גינת: אני ביקשתי - - -
יעל כהן-פארן: אתם מכירים אותו במשרד?
<רוני כהן גינת: רציתי לדעת וזה יכול להיות גם - - - רציתי לדעת מי הכין את הסקירה, מי בדק.
<רוני כהן גינת: אנחנו יכולים גם לחשוב כי הועדה הבין משרדית גם עשתה עבודה מאד מקיפה על פוטנציאל ההפחתה.
<רוני כהן גינת: צריך להסתכל ולראות.
<אמנון יונש: שלחנו לכם דוח עם כל החישובים.
יעל כהן-פארן: בואו, אני מציעה שאני אעביר בתום הדיון פנייה למשרד להגנת הסביבה לקבל פירוט נרחב יותר לשאלה האם הדברים הובאו לידיעתו, האם זה בכלל היה בתוך התכנית, האם נשקל בתכנית להפחתת פליטות ואם לא נשקל מדוע, אז אני אשמח לקבל את זה מכם לוועדה למעקב ולפני כן אפילו - - -
<רוני כהן גינת: וגם לצערנו סינַייה נתניהו המדענית הראשית לא יכלה להגיע היום.
יעל כהן-פארן: אבל סינייה לא עוסקת כל כך בהפחתת פליטות אלא יותר באדפטציה.
<רוני כהן גינת: אבל יש בכל זאת - - -
יעל כהן-פארן: קיי אבל בתכנית של הפחתת פליטות, שוב, הנתונים שהוצגו כאן, אני מבינה שהם נבחנו לעומק.
יעל כהן-פארן: אולי אפשר לדון במספרים אבל האם בכלל היה דיון?
יעל כהן-פארן: זו השאלה הראשונה אבל למיטב הבנתי וכמו שאני מבינה גם מנציגי "מגמה ירוקה", אין דיון בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: טוב, אני משאירה את זה לשאלות המשך.
יעל כהן-פארן: אני אשמח עכשיו לתת את רשות הדיבור לנציגי הפורום הישראלי לתזונה בת קיימא.
יעל כהן-פארן: דורית ואלון.
יעל כהן-פארן: מי פותח ותציגו את עצמכם לפרוטוקול.
יעל כהן-פארן: הם הכינו את הדוח בתוך דוח דרכים לקיימות, שהוכן על ידי "חיים וסביבה", ארגון הגג של ארגוני הסביבה, לקראת ועידת פריז.
יעל כהן-פארן: אתם הכנתם את הדוח, את החלק שעוסק בתזונה וחקלאות, בבקשה.
<אלון שפון: בוקר טוב, שמי אלון, אני גם שייך לפורום לתזונה בת קיימא ובעיסוק שלי אני מדען סביבתי ואני חוקר את הקשר בין מזון ובעיקר מזון מן החי לסביבה.
<אלון שפון: אלה תחומי המחקר שלי במכון ויצמן.
<אלון שפון: אני רוצה להתייחס בקצרה, אני אעשה את זה מאד בקצרה, לדברים שדיברו נציגי "מגמה ירוקה" ולחזק את ידם בנושאים האלה.
<אלון שפון: בשתי מלים להציג את המחקר העכשווי העולמי בנושאים האלה, בשביל לחדד את הדיון.
<אלון שפון: קודם כל, מבחינת פליטות פחמן עולמיות, משק המזון נמצא בסביבות ה-30% מסך הפליטות ולכן אני מאד סקרן לדעת מבחינת המשרד להגנת הסביבה, כיצד הנושא הזה אינו חלק מן החשיבה לפחות, בנושא של פליטות פחמן.
<אלון שפון: בתוך זה מזונות מן החי הם בערך 80%, אנחנו מדברים על כך שמעל 20% מפליטות הפחמן העולמיות קשורים למזונות מן החי.
<אלון שפון: לכן הדיון שהתחיל היסטורית על איך אנחנו מצמצמים את פליטות הפחמן התחיל גם כמו בנושא של התייעלות ברמה החקלאית.
<אלון שפון: גם שם התחיל הדיון בשאלה איך לייצר עוד מזון.
<אלון שפון: בשנים האחרונות אנחנו רואים שינוי בשיח ומחקרים שהולכים ומגבים את זה שאנחנו לא נוכל לעמוד ביעדים של ה-º2 האלו רק עם השינויים שנעשים ברמת החקלאות, הם חייבים לבוא גם עם שינויים מרחיקי לכת בדפוסי תזונה.
<אלון שפון: זו נקודה שבאה לחזק את הדברים שנאמרו על ידי מגמה ירוקה.
<אלון שפון: אנחנו לא נוכל לעמוד, כנראה, ביעדים המאוד נוקשים האלה, ביחס למצב של עסקים עכשיו ללא שינויים מעמיקים בתזונה.
<אלון שפון: נקודה נוספת, גם כשמדברים היום על מיתיגציה ברמה של חקלאות, חלק גדול מזה קשור למזונות מן החי.
<אלון שפון: איך אנחנו יכולים לצמצם את פליטות הפחמן כשחלק מרכזי מהחקלאות רק בייצור עצמו, מקורו במזונות מן החי.
<אלון שפון: לכן זה שוב מחזיר אותנו לנושא של פליטות שמקורן בתעשיית המזון מן החי.
<אלון שפון: נקודה חשובה.
<אלון שפון: המחקרים העכשוויים שוב ושוב קושרים דיאטות ושינוי בהרגלי תזונה עם נושאים סביבתיים ומיתיגציה של פליטות פחמן, יחד עם הטבות מרחיקות לכת בנושא של בריאות.
<אלון שפון: מִספרים, כמותית, לא נפנופים בידיים וגם רווחים כלכליים אדירים שבאים בעקבות כל השינויים האלה.
<אלון שפון: לכן חשוב להבין שאמנם אנחנו מתעסקים פה בנושא של פליטות פחמן אבל שינוי בצריכה, בתזונה, בעיקר צמצום של מזונות מן החי, ייגע בהמון סקטורים רחבים מעבר לדיון לנושא הזה.
<אלון שפון: לגבי המצב בישראל, מדינת ישראל מייבאת חלק גדול מהמזונות שלה, בעיקר מזונות עתירי פליטות פחמן ומשאבים.
<אלון שפון: לכן היום, כשאנחנו מדברים על צמצום פליטות פחמן אנחנו למעשה מדברים על צמצום פליטות פחמן שייעשו במדינות אחרות, בעיקר בגלל שזה קשור - - -
יעל כהן-פארן: בגלל איך שסופרים את הפליטות.
<אלון שפון: נכון אבל אנחנו, כחלק ממאמץ גלובלי, לא יכולים עכשיו לשים את הראש שלנו בתוך האדמה ולהגיד: זה נעשה מחוץ לגבולות ישראל, זה לא קשור אלינו, אנחנו מתמקדים בחקלאות הישראלית.
<אלון שפון: אנחנו חלק עכשיו מזירה עולמית ולכן, גם אם לנו אין נגיעה ישירה במה שקורה במקומות אחרים, יש לנו כזו דרך דפוסי התזונה שלנו ולכן יש לנו פה חשיבות מאד גדולה במה שאנחנו עושים.
יעל כהן-פארן: אתה מעלה פה משהו שהוא בדרך כלל מעבר ל scope של המדינה, היא לא מסתכלת על זה.
יעל כהן-פארן: לצערנו, כן?
יעל כהן-פארן: ברמה של ישראל היא מסתכלת על התכנית שלה להפחתת פליטות גזי חממה משטחה.
<אלון שפון: אבל מה זה "משטחה"?
<אלון שפון: אם אני בצריכה ישירה שלי משנה עכשיו ופולט פליטות פחמן במדינות אחרות בעולם דרך היבוא של המזון, אני לא יכול להגיד שזה לא קשור אלי אלא רק מה שנעשה בתחום הגיאוגרפי שלי.
יעל כהן-פארן: אתה צודק אבל זו התפיסה היום של כל הספירה של הפליטות בעולם, אגב, לא רק בישראל.
יעל כהן-פארן: מה עם כל הייצור בסין בתעשייה כבדה שעברה לסין, שם היא פולטת בלי המגבלות האירופאיות והאירופאים קונים את זה מהם.
יעל כהן-פארן: אתה יודע, זה קורה בעוד תחומים.
יעל כהן-פארן: לא שאני לא מסכימה אתך, אני רק אומרת שהבעיה היא באיך שמגדירים את הפחתת הפליטות מראש, כנראה.
<אלון שפון: בסדר, אז - - -
יעל כהן-פארן: האחריות היא גם שלנו.
<אלון שפון: אני חוזר למקום שבעיניי הנושא של תזונה ושינוי דפוסי תזונה הוא בלב לבו של הדיון פה, בעיקר מזונות מן החי, כי הם כרגע חלק הארי של פליטות הפחמן ולכן, מה שנדרש ופה אני אסיים, הוא שינוי חשיבה מאד מאוד גדול שצריך לעבור דרך כל הסקטורים ודרך כל מקבלי ההחלטות.
<אלון שפון: צריך לבוא בעיניי, דרך בניה של תכנית לאומית למזון, שצריכה לגעת בהמון נושאים שהם לא כרגע ב scope של הוועדה פה אבל יש להם חלק מרכזי באישור של מזון.
<אלון שפון: מזון הוא אינו רק תזונה או בריאות אלא הוא מכלול רב של דברים וזה יכול להיעשות רק אם תהיה ההסתכלות הרחבה הזאת.
יעל כהן-פארן: אני נותנת למשרד החקלאות, עוד דקה.
יעל כהן-פארן: דורית, יש לך משהו להשלים?
<דורית אדלר: אנחנו מדברים על זה שלמעשה התזונה היא זו שמשפיעה על הגידולים - - - יש כאן כמה אלמנטים.
<דורית אדלר: דבר ראשון, חייבים לשנות את סביבת המזון שבה אנחנו חיים.
<דורית אדלר: מדינת ישראל מצד אחד ממליצה על דברים מסוימים מבחינת בריאות ומצד שני, עם הורדת המסים מאפשרת יבוא בשר כרגע, מעובד או לא מעובד.
<דורית אדלר: יש כאן הסתכלות של יריות באוויר ולא הסתכלות כוללת על הדבר הזה.
<דורית אדלר: חייבים להסתכל על המכלול.
חיים ילין: ברוכה הבאה למדינת ישראל.
<דורית אדלר: דבר ראשון, ההמלצה להפחית את צריכת המזונות מהחי עולה בקנה אחד עם ההמלצות הבריאותיות שמתכנסות היום.
<דורית אדלר: מדובר על - - - עם נגיעות של מזונות מן החי.
<דורית אדלר: זאת אומרת שאנחנו מדברים פה על win win.
<דורית אדלר: גם הנושא הבריאותי שקשור למרבית התחלואים - - - ההשמנה בהם.
<דורית אדלר: אז דבר ראשון, חייבים לשנות את סביבת המזון ולהסתכל על כל ההיבטים.
<דורית אדלר: יש הרבה מאד דיונים בוועדות השונות בכנסת שנוגעים לעניין הזה ומקבלים החלטות הפוכות כל פעם.
<דורית אדלר: חייבים לעגן את הדבר הזה.
יעל כהן-פארן: זו שאלה של מי שיושב בחדר.
יעל כהן-פארן: אם החקלאים היו יושבים פה ואין אף חקלאי פה, נכון?
יעל כהן-פארן: אז גם תדבר.
<דורית אדלר: אנחנו קודם כל, אנחנו בעד, רגע, אני רוצה להשלים את הדברים.
<דורית אדלר: אם אנחנו מסתכלים על הנושא התזונתי, אז בטחון תזונתי אישי ולאומי למדינת ישראל חשוב לא פחות מביטחון בטחוני ולכן, אנחנו, בדיוק לגבי מה שאת אמרת, הרי שינויי אקלים ישפיעו גם על היכולת שלנו לגדל אבל גם על היכולת שלנו לייבא גידולים, כי מדינות יעצרו את הייצוא שלהן.
<דורית אדלר: זאת אומרת - - -
יעל כהן-פארן: כי הן ישמרו את זה לעצמן.
יעל כהן-פארן: סין רוכשת אדמות באפריקה - - -
<דורית אדלר: בוודאי.
<דורית אדלר: היו כבר תקדימים כאלה דרך אגב, שמדינות עצרו את היצוא של האורז, למשל.
<דורית אדלר: אנחנו לא יכולים להמשיך לטמון את הראש בחול.
<דורית אדלר: יש לנו פה חקלאות מדהימה.
<דורית אדלר: מזון הוא לא עוד commodity, צריך להבין את זה.
<דורית אדלר: בדיונים האלה בכנסת מסתכלים על זה כאילו זה עוד מוצר, עוד איזה פלאפון, אנחנו לא יכולים לא לתכנן את החקלאות, כן?
<דורית אדלר: כי אם אנחנו למעשה - - - דבר אחד ונהיה חסרים דברים אחרים, נסבול מחסרים תזונתיים.
<דורית אדלר: לכן, חייבים להכניס את הנושא התזונתי ואת אנשי המקצוע לכל הדיונים האלה.
<דורית אדלר: מה שאני רואה זה איזה מן "מסע על העיוורון" אחד גדול, שכולם מנהלים דיונים והמומחים לתזונה לא נמצאים כמעט בצוותים של מקבלי החלטות ולכן מתקבלות פה החלטות הזויות.
<דורית אדלר: דבר נוסף, מאיפה האוכלוסייה צריכה לדעת מה היא צריכה לאכול?
<דורית אדלר: אני חושבת שאנחנו צריכים לקבוע טביעת לשון נוספת: חינוך תזונתי בריא לכל.
<דורית אדלר: הזכות לחינוך תזונתי בריא לכל.
<דורית אדלר: להחזיר את זה לבתי הספר אבל גם דרך חלונות הזדמנות ולא משנה אם זה בטיפות חלב, במחלקת יולדות וכיוצ"ב.
יעל כהן-פארן: אני ממש - - -
<דורית אדלר: אוקי, מסיימת.
יעל כהן-פארן: תודה ואני אשמח לשמוע עכשיו את משרד החקלאות.
<ענת לוינגרט: ענת לוינגרט יחד עם ד"ר משה מהלמ"ס לגיבוי הנתונים.
<ענת לוינגרט: אני חושבת שכדי, כמו שאמר פה חבר הכנסת חיים ילין, שבסוף הדיון נהיה קצת יותר ממוקדים ואלון ודורית חידדו את זה, אנחנו רוקדים פה איזשהו טנגו בין גבולות השדה הלול והרפת לבין כל נושא התזונה והחינוך לתזונה.
<ענת לוינגרט: אני אחזור חזרה להערה שלך - - -
יעל כהן-פארן: יש קשר בין תזונה - - -
<ענת לוינגרט: ברור אבל אם את כותבת פה הקטנת פליטות גזי חממה - - -
יעל כהן-פארן: רגע, רגע, לא.
יעל כהן-פארן: זה גם הנושא של הפחתת פליטות וגם הנושא של הבנה איך שינויי האקלים הגלובליים ישפיעו עלינו ואיך אנחנו צריכים לחשוב על זה.
<ענת לוינגרט: אז אני אחדד את זה כי אלה היו גם השאלות שלך לרוני.
<ענת לוינגרט: לגבי פליטות גזי חממה בסקטור החקלאי, כמו שציינת, זה גבולות מדינה, זה מה שקורה היום בזירה העולמית.
<ענת לוינגרט: לשמחתנו, החקלאות במדינת ישראל היא שחקן קטן מאד.
<ענת לוינגרט: ד"ר משה ינאי יתייחס לנתונים עצמם, הם פחות מ-3% אחוז תרומה למאזן הלאומי.
<ענת לוינגרט: יהיה פה תיכף פירוט על חלקם של משק החי והזבל מהדשן, שאלה המרכיבים העיקריים.
<ענת לוינגרט: נעשתה עבודת מטה ומקצוע עם המשרד להגנת הסביבה לגבי הדוח הלאומי עם בדיקת כל הנתונים ומאחר וזו ברזולוציה כמעט של יכולת המדידה, אז בין ועדת המשנה שהוקמו אין ועדת משנה שעוסקת רק במזון בהקשר של הפחתת פליטות גזי חממה, בגלל ה-3% פלוס מינוס ברמה של הגזרה הלאומית.
<ענת לוינגרט: יצור החי ברמה הגלובלית הוא בכלל בסדרי גודל אחרים.
<ענת לוינגרט: כמו שנאמר פה ואלון הזכיר את זה, התלות בחלבון מן החי היא כמעט ולא על בסיס היצור המקומי.
<ענת לוינגרט: למעט העוף והודו, הרוב מיובא ושם זה נספר במדינות המייצרות.
<אמנון יונש: והחלב.
<ענת לוינגרט: והחלב.
<ענת לוינגרט: נכון - - -
<אלון שפון: המספוא עצמו מגודל בחו"ל.
<ענת לוינגרט: לא, המספוא דרך אגב, רק בארץ.
<ענת לוינגרט: לא מייבאים - - - גרעינים מייבאים.
<ענת לוינגרט: עכשיו לשאלה שלך, חברת הכנסת פארן, לעומת האימפקט או טביעת הרגל היחסית קטנה ואנחנו לא מזלזלים בכל - - - זה ברור ואין - - - לגזי החממה, כולנו חיים על אותה פלנטה אבל, לעומת טביעת הרגל הקטנה יחסית בפליטות גזי חממה, חקלאות על ספר המדבר כמו שאמר חבר הכנסת חיים ילין, היא האתגר הגדול עם הנושא של ההיערכות לשינויי אקלים.
<ענת לוינגרט: הידיעה עד כמה החקלאות הקטנה הזו, שצריכה להחזיק פה בטחון תזונתי כזה או אחר בהיבטים שונים, מושפעת כבר עכשיו ותהיה מושפעת עוד יותר.
<ענת לוינגרט: כל ההיערכות היא הmain business שבו אנחנו עוסקים.
יעל כהן-פארן: אז מה נעשה בנושאים האלה?
יעל כהן-פארן: האם את יכולה להרחיב או שאת רוצה קודם לתת לד"ר ינאי?
<ענת לוינגרט: נסגור את הפינה.
חיים ילין: כולם מתייחסים באופן תיאורטי לדברים.
חיים ילין: אף אחד לא מתייחס לא רק לחינוך אלא גם למחירים.
<ענת לוינגרט: לאו דווקא.
חיים ילין: מחיר.
חיים ילין: מחיר, כי בסוף מי שרוצה להפוך להיות צמחוני או טבעוני במדינת ישראל צריך משכורת שהיא מעבר ל- 20,000 שקל.
חיים ילין: המעמד, אתם תתנפלו עליי - - -
<קריאה: להיפך - - -
<קריאה: יצור חקלאי - - -
חיים ילין: לא, לא נכון, חברים, לא יעזור לכם כלום, אני אגיד לכם את זה כחקלאי.
חיים ילין: בדרך כלל המזון הזול הוא מזון המתועש.
חיים ילין: המעובד.
חיים ילין: הוא בסוף, תבינו טוב, התעשייה הזו גורמת לרוב הפליטות, לא החקלאי - - -
יעל כהן-פארן: המזון המעובד כן אבל כמה עולה קילו קטניות לעומת קילו בשר?
יעל כהן-פארן: איך אתה משווה?
יעל כהן-פארן: ששה שקלים או מאה שקל.
חיים ילין: הבעיה לא נמצאת בין בשר לבין קטניות, אתם פשוט לא הולכים כי - - -
יעל כהן-פארן: זה כן התחליף, זה הבסיס.
חיים ילין: התחליף הוא בסופו של דבר לא רק בשר, כי כשאת מסתכלת על העוף שהצריכה פה פר נפש במדינת ישראל היא מהגבוהות ביותר שיש בעולם - - -
יעל כהן-פארן: זה משהו - - -
חיים ילין: כן, אז אמרתי - - -
<קריאה: מספר 2 בעולם.
חיים ילין: הנה, אז אמרתי 'בין', בחמישייה הפותחת, אנחנו סוף סוף במשהו טובים.
חיים ילין: בסופו של דבר זה התחליף.
חיים ילין: אל תשימו את הבקר מול זה, כי הבקר, אף אחד עד היום לא מבין שכשמדברים על העולם, אוסטרליה חיה כמעט כולה רק מזה.
חיים ילין: מי שחושב שהם עכשיו יפסיקו את הייצוא ואת הפרנסה של חצי אוסטרליה על הבקר ועל כל מה שיש עם זה בשביל להוריד את הפליטות, חבר'ה, אנחנו בדיון, אני באמת אומר לכם, די הזוי נראה לי, כי אנחנו כאלה קטנים.
חיים ילין: שלום עם השכנים שלנו אנחנו לא מסוגלים לעשות אז האם אנחנו נשנה את העולם?
חיים ילין: אז בואו לא נאבד פרופורציות ונשמור על הפרופורציות ואני חייב ללכת לוועדת הכנסת.
יעל כהן-פארן: טוב, אני לא מסכימה אתך אבל אנחנו נמשיך.
חיים ילין: ברור אבל מה שיפה - - -
יעל כהן-פארן: כן, משה, בבקשה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לחיים ילין שהצטרף אלינו.
<משה ינאי: בוקר טוב, אני משה ינאי, אני ראש תחום חקלאות, סביבה ואנרגיה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<משה ינאי: אצלנו מתבצע חישוב של פליטות גזי חממה של ישראל והדיווח לאום.