GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יורם הכהן: בשנה האחרונה, בשנת הדו"ח השינוי המרכזי שנוגע לניהול שמות המתחם זו ההחלטה שקיבל הוועד המנהל בהמלצתי שהאיגוד יפסיק לפעול כרשם שמות מתחם.
<יורם הכהן: אגב, הוא פעל כרשם שמות מתחם כי הכנסה של רשמים נעשתה בשנת 2007 לגופים מסחריים ולקח זמן כדי להבין שהדבר הזה עובד.
<יורם הכהן: כשאני נכנסתי לתפקידי המלצתי שהאיגוד יכול לסגת מהפוזיציה הזאת של להיות גם רשם ולהתמקד אך ורק בניהול המרשם ולכן נכון מאוקטובר 2016 רישום שמות המתחם נעשה אך ורק על ידי הגופים המסחריים.
אורי מקלב: אם אפשר לעשות הפסקה קצרה, לחברת הכנסת יפעת שאשא-ביטון יש ועדה אחרת לנהל אז היא תגיד את הדברים ואחרי זה נמשיך.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה כבוד היושב ראש, אני באמת מתנצלת כי יש לי ועדה שאני כבר מאחרת בשש דקות לנהל אותה, אבל מאוד היה חשוב לי להגיע וגם לומר את הדברים ואני ממש מצטערת שאני לא יכולה להישאר פה לדיון גם כדי לראות לאן זה מתקדם ולתת את ההיי-לייט במקומות שא ני חושבת שצריך.
יפעת שאשא ביטון: אני כאן כי שמעתי שבעצם הוועדה אמורה לדון בכל הנושא של ניהול המרחב המדיני, הדומיינים ואני מוכרחה לומר שעלתה בי שאלה, ממה נובע הצורך, ממה פתאום מעלים הצעה כזאת.
יפעת שאשא ביטון: מי שנחשף לפעילות של איגוד האינטרנט מזהה שיש פה פעילות מאד מקצועית עם איזה שהוא ערך נוסף שאני לפחות כאשת חינוך מזהה אותו וזה בעיקר בפעילות החברתית, בכל הניסיונות שלנו למנוע בולינג ברשת בשיתופי הפעולה שלנו מול גורמים נוספים יחד עם איגוד האינטרנט כך שמעבר לכל הנושא של ניהול הרישום או רישום בעצמו או כל הסיפור של הדומיינים יש כאן משהו מאוד משמעותי ונותן לנו ערך מוסף כחברה ופתאום עולה הצעה לבוא ולשנות את סדרי העולם בתוך הזירה הזאת ואני אומרת לך ביושר, כבוד היושב ראש, זה עורר בי לא מעט שאלות.
יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לך את זה כי אשמח אם אחר כך תקח את מקומי בסיטואציה הזאת ובמהלך הדיון תשאל את השאלות הקשות, למה צריך להחליף, למה צריך לשנות, אם יש פה איזה שהוא קושי שאנחנו מזהים או איזה כשל בניהול הקיים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על ניהול שהוא למשך תקופה מ אוד ארוכה, מדברים כאן מ-1994, נכון?
יפעת שאשא ביטון: שבעצם התחלתם את התהליך.
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת זה לא מעט זמן של גוף שנבנה בשטח.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו בכלל הלכנו לכיוונים אחרים של למסד אותו כקו חירום למשל כמו שיש את ער"ן ואת אלו"ט ועוד קווים נוספים, לראות איך אנחנו ממצבים באמת את האיגוד הזה כמקום שנותן מענה לילדים שנפגעים ויהיה להם למי לפנות.
יפעת שאשא ביטון: אני בכלל ראיתי את המקום של להרחיב את השירותים ופתאום שמעתי שיש פה דיון שבא ומבקש לשנות את זה למקום אחר.
אורי מקלב: אם אני אשקף את דברייך את אומרת אם אין בעיה למה צריכים.
אורי מקלב: זאת אומרת משנים סדרי בראשית כשיש איזו שהיא בעיה.
יפעת שאשא ביטון: מה השיקולים שעומדים, ואני אומרת את זה מאוד בזהירות כי חלילה שלא יישמע שאני מטילה דופי במישהו או במשהו, אבל אני אומרת מה השיקולים שעומדים מאחורי החלטה כזאת, אחרי כל כך הרבה שנים שיש גוף שמנהל את זה בשטח, מנהל את זה נכון וטוב, לפחות עד כה לא שמענו שום התייחסות אחרת, יכול להיות שאתה תשמע במסגרת הוועדה, ושיש לו ערך נוסף מאוד משמעותי לחברה.
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת הסיפור פה הוא לא רק כלכלי וברור לי שתשים לב גם שבכל העניין הגדול של איגוד האינטרנט מבקשים להתייחס רק להיבט הכלכלי, יש פה עניין של כספים שיושבים על השולחן ולי זה נותן תחושה לא נוחה.
יפעת שאשא ביטון: אני מרגישה שזה המקום שבו אנחנו ככנסת צריכים לשאול את השאלות הקשות.
יפעת שאשא ביטון: שוב, דווקא בגלל זה נורא קשה לי ואני מצטערת שאני לא יכולה להיות כאן לאורך כל הדיון אבל אני אשמח אם אתה תעשה את זה עבורי.
יפעת שאשא ביטון: אני סומכת עליך גם שתעשה את זה.
אורי מקלב: אין לי דעה בעניין הזה, אנחנו כל הזמן מציפים את הנושא.
אורי מקלב: אני יודע שלמר רפי - - - יש דעה בעניין הזה, אבל היא לא תוכל להישאר לשמוע אותך אבל היא תעבור על הפרוטוקולים.
אורי מקלב: אני רק יכול להגיד לך שאתמול עשינו ועדה מסודרת, ביום ראשון יש לנו וועדה, וישבנו בוועדת הכנה של אנשים שקשורים להנהלת הוועדה הזאת כדי לעשות הכנה ולראות מה אנחנו מחר דנים ובאמת העלינו ועשינו סימולציות ומצד אחד מה שאת אמרת זה עקרון מנחה.
אורי מקלב: הוא גם שונה מדברים אחרים, שירותים שניתנו ועכשיו קמה מדינה או לא משנה מה, מבחינת תשתיות, משאבים, שאנחנו אומרים, שאף אחד לא יחשוב גם בחשמל גם אם תהיה חברה או כל תאגידי המים יהיו הכל פרטי, בסופו של דבר לא צריך לעשות את ההסדרה בעניין הזה.
אורי מקלב: גם מישהו הביא דוגמה מכל מיני ארגונים, גם מגן דוד אדום נניח שהוא עובד לבד כעמותה, אבל יש לו הסדרים, בעניין הזה יש חוקים, מתי מותר לך לקחת, הכל נוגע לכסף וגם המחויבויות שהן לא כספיות ונכון, את חילקת את זה מאוד נכון.
אורי מקלב: יש את החלק הכלכלי הכספי, העלות, שצריך לראות אם יש תחרות אין תחרות, היום כשלמשל הם גם לא רשמים בפועל הם רק מנהלים את זה, זה כבר משהו אחר, זה יותר יקר ממקומות אחרים, זה דברים שצריך למצוא במסגרת הפתרונות.
אורי מקלב: לא שכאן נמצא עם זה משהו ממשלתי אבל אם אנחנו דנים בנושא העקרוני האם צריך לעשות הסדרה, באמת אני - - -
יפעת שאשא ביטון: אני תמיד בעד הסדרה של הדברים במקום שצריך להסדיר אותם ובמקום שמזהים שמשהו קצת מקרטע.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על תקופה מאוד מאוד ארוכה שיש בה מציאות בשטח, שאני אומרת ש אם לא הוטל בה דופי אז קצת תמוה בעיני שדווקא בנקודת הזמן הזו עולה הצורך או הבקשה לשינוי והיא עולה לשינוי דווקא בהיבט הכלכלי.
יפעת שאשא ביטון: אגב, אף אחד לא מבטיח לי שאם הדומיינים יעברו לצורך העניין למקום אחר, אני אמשיך לקבל את אותו שירות חברתי שהוא בעיני פי כמה יותר חשוב ומשמעותי בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים, במציאות הפרוצה ואתה הצגת אותה מאוד יפה, של המרחבים הווירטואליים ואנחנו יודעים כמה אנחנו זקוקים לזה.
יפעת שאשא ביטון: לצורך העניין, איגוד האינטרנט בצד הכלכלי שהוא מייצר, הוא מחזיר לחברה משהו שהוא חשוב לכולנו והשאלה אם אנחנו נוכל לקבל את זה בכל קונסטלציה ולא בטוח שאם אנחנו נפתח את זה עכשיו מחדש אנחנו נצליח לייצר את אותה מציאות שהייתה לנו.
יפעת שאשא ביטון: שוב, אין לי דעה, יש לי הרבה מאוד שאלות, הרבה מאוד סימני שאלה שמתעוררים דווקא בגלל העניין של לגעת רגע בכסף ולנסות להסיט אותו למקומות אחרים ואני אשמח אם הוועדה תשים את האצבע גם במקום הזה.
אורי מקלב: את מתכוונת, אם הבנתי אותך נכון, תסכימי למשפט שאומר עצם האינטרנט, אם אנחנו עושים עליו רגולציה, זה כבר לא אינטרנט פתוח וזה לא משנה עכשיו אם זו המשמעות.
אורי מקלב: עצם זה, זה כבר לא האינטרנט הפתוח שאנחנו יודעים מה זה אינטרנט, יכול להיות שהוא לא ייגע, לא ישנה שום דבר, אבל זה כבר משהו שיש מעל זה, זו מסגרת אחרת.
אורי מקלב: המסגרת הזאת הפתוחה היא הייחוד של האינטרנט וזה אם אין סיבה לא לשמר אותה, צריך לשמר אותה.
יפעת שאשא ביטון: גם לא ממש מבקשים פה רגולציה.
יפעת שאשא ביטון: מבקשים הסטה של ההיבט הכלכלי למקום אחר.
אורי מקלב: זה גם רגולציה.
אורי מקלב: זה לא רק נושא של - - - זה גם פיקוח, הסדרים, להכניס את כל הנושא הזה למקום אחר, לא במסגרת עמותה אלא במסגרת דברים אחרים מפוקחים שהם עם כל הכללים אפילו יכול להיות שיפתחו, אבל זו מסגרת אחרת.
אורי מקלב: ואז יכול להיות שהשלטון או מישהו, יחליט לו שהוא בהחלטה שלו, לא כל מי שמבקש, אני לא אתן למקרים כאלה.
אורי מקלב: הוא כבר נמצא שם.
אורי מקלב: וזאת השאלה העקרונית.
אורי מקלב: הצגת את הדברים האלה, אני לא מאמין שאנחנו נסגור ונחליט עכשיו אבל אנחנו ודאי נתחיל את הדיון, במיוחד שזה רק חלק מתוך הדו"ח.
אורי מקלב: צריך לציין את זה, ואני רוצה לציין שהם מתנהלים כמו עמותה אבל אף עמותה לא ביקשה מאיתנו, גם - - - לא ביקשה להופיע, שהיא אימצה לעצמה דברים שהם ציבוריים יותר.
אורי מקלב: התנהלות ציבורית.
אורי מקלב: אנחנו יכולים לבקר אותה, בשביל זה הם נמצאים פה, הם רוצים לשמוע, אולי אנחנו לא מספיק שקופים, אולי לא מספיק דברים אחרים.
אורי מקלב: בא איגוד שבא ואומר "אני רוצה לאמץ לעצמי סוג של התנהלות ציבורית שהיא מקום אחר במסגרת וולונטרית" זה בעצם המטרה, לכן הם משתפים פעולה, לכן מרגישים מחויבות, זו עמותה פרטית שעוזרת לוועדה בכנסת למשל להביא את פייסבוק ואת הדברים האלה כחלק מהדיון, להיות שותפים בתהליכים כמו מחויבות ציבורית חזקה עמוקה.
אורי מקלב: אבל זה לא אומר שאנחנו לא יכולים לשמוע ויש כאן וודאי, אחד אני מכיר, רפי כבר רצה להצביע שיש לו דעה אחרת בעניין אבל זה יהיה בהמשך.
יפעת שאשא ביטון: אני מבטיחה לקרוא את הדברים שלך וגם לראות את השידור אחר כך, אם עדיין אפשר דרך האינטרנט אז אני גם אצפה בוועדה כי זה מאוד חשוב לי.
יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לך מתוך סקרנות פנימית אמיתית מה עומד מאחורי הבקשה הזאת.
<רפאל הוידה: יש דברי הסבר מאוד מפורטים.
אורי מקלב: זה מביא אותנו, השאלה אם זה רק מעשי או בחלק העקרוני.
יפעת שאשא ביטון: בדיוק, שמעבר לכסף והכל יש - - -
אורי מקלב: בכסף צריך לראות אם יש תחרות או אין תחרות, אם זה יקר, אם זה נכון, זה נושא בפני עצמו אבל אני חושב שהנושא הכי חשוב הוא הנושע העקרוני והערכי.
אורי מקלב: יש לי שאלה אליך, אדוני יורם, וגבירתי אורטל.
אורי מקלב: אני קורא בעמוד 21 בדו"ח "יישוב מחלוקות סביב שמות מתחם" במהלך תקופת הדו"ח טופלו במסגרת שלכם ארבעה סכסוכים.
אורי מקלב: אמרתי ארבעה כי עברתי על הדו"ח אתמול בלילה וזכרתי ארבעה סכסוכים.
אורי מקלב: אמרתם שהיו - - -
<אורטל מאלדונאדו: השנה היו שמונה.
אורי מקלב: אבל שאלתי על הדו"ח.
אורי מקלב: שאלתי כמה היו ואמרתי שזכרתי שהיו ארבעה.
אורי מקלב: כי פתחתי את עמוד 21.
<יורם הכהן: יש באופן תמוה גידול, בחודשים האחרים יש גידול בכמות הסכסוכים ולצורך זה אפילו הגדלנו את כמות הדיינים שלנו מכיוון שהגענו למצב שבו אנחנו חסרים דיינים לדון בכל הסכסוכים.
אורי מקלב: יש לזה סיבה?
<יורם הכהן: אני רוצה ברשותך להגיע, שניה לפני ההגעה לפעילות הציבורית והחברתית שלנו, להתייחס ל עוד פעילות טכנולוגית מאוד משמעותית של איגוד האינטרנט והיא נקראת IIX, מחלף האינטרנט הישראלי.
<יורם הכהן: זה מין מתג תקשורת, נקרא לזה כך, שמקצר בין כל ספקי הגישה לאינטרנט ובעצם מאפשר לכל פעילות אינטרנטית שמתקיימת בין שני ישראלים להישאר בגבולות מדינת ישראל.
<יורם הכהן: המיזם הזה הוקם על ידי איגוד האינטרנט בשנת 1996 אחרי שמשרד התקשורת הורה למחב"א להפסיק לתת שירותי קישור לגופים העסקיים, לספקי גישה לאינטרנט ובעצם אסר עליהם לשתף פעולה ואז איגוד האינטרנט שוב בפוזיציה הציבורית שלו בא ואמר "אנחנו רוצים להגן על הגולש הסופי ולא לגרום לזה שהוא יצטרך לשלם על הגלישה לארצות הברית וחזרה" כי אי אפשר יהיה להעביר את המידע באופן ישיר והוא הקים את המתג הזה שמקשר ,המתג הזה פועל מ-1996, מחוברים אליו נכון להיום כל 17 ספקי הגישה לאינטרנט המרכזיים בישראל לרבות מדינת ישראל ממשל זמין.
אורי מקלב: האפשרות לעשות שיחת טלפון לארצות הברית במחיר מקומי זה המתג הזה עושה את זה?
<יורם הכהן: לא, אם אתה מדבר על סקייפ, אתה מדבר בתוך ישראל, אז אתה תעשה את זה בישראל.
<יורם הכהן: לא.
אורי מקלב: בבוקר הרמתי טלפון לרועי, דבר ראשון אמרתי לו "תגיד לי מה זה IIX" את זה לא הבנתי כל כך מכל קריאת הדו"ח וגם עכשיו אני עדיין לא מבין.
<יורם הכהן: אני אסביר.
<יורם הכהן: האינטרנט עובד באופן כזה שהוא מוצא לעצמו נתיבים באופן עצמאי.
<יורם הכהן: ספקי הגישה ל אינטרנט ברגע שמשרד התקשורת אסר עליהם לשתף משאבי תקשורת ביניהם, כל אחד מהם היה מחובר לעולם, במקרה הזה לארצות הברית, בתקשורת בין לאומית.
<יורם הכהן: אם אני מנוי של נטויז'ן, אני רוצה לשלוח, או לראות אתר שנמצא מאוכסן, הייתי צריך לעבור דרך ארצות הברית.
אורי מקלב: מסלקה פנימית.
אורי מקלב: סוג של - - -
<יורם הכהן: מסלקה זו המילה הכי נכונה.
<יורם הכהן: וכמובן אנחנו מנהלים את זה באופן ניטראלי ונכון להיום יש לפעילות הזאת ערך מאוד חשוב בשני היבטים.
<יורם הכהן: אחד- ביצירת תחרות, כי כל ספק גישה חדשה לאינטרנט שרוצה לפעול, ברגע שהוא מתחבר ל-IIX, הוא מחובר לכל האינטרנט הישראלי ואז קל לו להכנס לשוק, זה דבר אחד.
<יורם הכהן: הדבר השני, כמובן שיש לזה ערך סייברי מאוד מאוד גבוה כי אז כל הפעילות המדינתית נעשית בתוך גבולות מדינת ישראל ואז אם יש אירוע חירום או מישהו חתך את הכבל, למען ההגינות צריך להגיד שמשרד התקשורת ביטל מתי שהוא בשנת 2001 את אותה מגבלה, והיום הגדולים עצמם מחוברים גם כן בינם, ואיגוד האינטרנט משמש כקו שני, אבל עדיין יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לפעילות הזאת והעובדה היא ש אנחנו רואים את זה פה בגידולים של הפעילות, זה שקף שקשה לראות, אבל אנחנו מגיעים לאזורים של- - -
אורי מקלב: אני קצת אכוון אותך.
אורי מקלב: מילה אחת בכל אופן על הנושא של - - -
<יורם הכהן: הגענו לאזור של הדיון הציבורי.
<יורם הכהן: בסדר?
<יורם הכהן: כפי שאמרנו, איגוד האינטרנט במקביל לפעילות התשתיתית שלו מנהל מיום הקמתו פעילות ציבורית בסוגיות של אינטרנט.
<יורם הכהן: אחד הנושאים החדשניים שאנחנו עשינו בשנה האחרונה, הוא לא חדשני כי האיגוד כותב וכתב מתמיד מסמכי מדיניות אבל השנה תקצבנו וניהלנו את זה באופן אחר, הגדרנו שאנחנו מתחילים לכתוב באופן סיסטמתי מסמכי מדיניות על נושאים שקשורים לאינטרנט הישראלי מתוך כוונה להניע תהליכים, בין היתר בבית המחוקקים אבל לא רק בבית המחוקקים, שקשורים לאינטרנט.
<יורם הכהן: הנושאים שנבחרו לשנת 2016 היו אלה, הראשון בהם הוא נושא של פרטיות ילדים ברשת, סיימנו לכתוב מסמך מקיף ביותר ברמה מאוד מאוד גבוהה ויש לנו במסגרת המסמך הזה גם הצעה לשינוי חוק הגנת הפרטיות באופן שיגן על פרטיות של ילדים.
<יורם הכהן: הנושא השני הוא נושא שכבר נדון בוועדה בשנת 2011 והוא חייב להידון שוב, זה הסטטוס של פרישת פרוטוקול האינטרנט IPV6 בישראל.
<יורם הכהן: בישראל, כמו ברוב העולם אנחנו נמצאים במצב שבו כתובות האינטרנט הולכת ופגה, בעצם מעשית היא פגה ויש צורך לעבור לפרוטוקול חדש שנקרא IPV6, ישראל לצערנו נמצאת מאוד מאוד מאחור בתהליך הזה, מאחור מול המדינות המתוקנות, ואנחנו חושבים שצריך לקדם את הנושא הזה.
<יורם הכהן: אני מעריך שתוך משהו כמו שלושה חודשים נוכל להעביר מסמך מדיניות מפורט לכנסת בסוגיה הזאת.
<יורם הכהן: הנושא השלישי מאוד מעניין, הסוגיה של עזבון דיגיטלי, מה יעלה בגורל מידע על אודותינו עם לכתנו לעולמנו.
<יורם הכהן: נושא שגם הוא לא מטופל היום, אנשים חיים באינטרנט, מידע על אודותם נמצא באינטרנט.
<יורם הכהן: האיגוד ממש בשלבים אחרונים של התקשרות לכתיבת המסמך, זה גם כן יהיה מסמך ברמה מאוד גבוהה, אנחנו כבר יודעים את זה.
<יורם הכהן: זו סוגיה מרתקת.
אורי מקלב: מה זה, מבחינת זכויות?
<יורם הכהן: גם מבחינת זכויות ולמי יש זכויות, למשל האם אנחנו נמצאים - - -
אורי מקלב: למה אתם לא - - - למה שקיים היום בספרות, בפרסומים.
<יורם הכהן: זה לא זכויות יוצרים.
אורי מקלב: לא, לא זכויות יוצרים.
אורי מקלב: יש שאלה עקרונית, האם אדם אחרי שהוא נפטר האם יש ביזוי או אין ביזוי.
<יורם הכהן: האם יש לו פרטיות.
<יורם הכהן: לשון הרע.
אורי מקלב: כן, הוא לא נמצא.
אורי מקלב: עד היום המדינה לא הגיעה, לכן לא - - -
<רפאל הוידה: למשל בפייסבוק, האתר שלו ממשיך לעבוד.
<יורם הכהן: בוא נציג את זה ככה, עד כניסת שירותי האינטרנט העולמיים, קרי פייסבוק, גוגל, רובנו, עיזבונות שלנו היו מונחים ככל הנראה באיזו שהיא קופסת תמונות ורשימת מכתבים.
<יורם הכהן: אבל ברגע שהאינטרנט נכנס ובו האנשים משתמשים בתקשורת אלקטרונית לתיעוד, המידע הזה בעצם נמצא אצל צדדים שלישיים, כי הקופסה בבית יודעים מה לעשות איתה, אבל את התמונות ואת האימיילים שחלקם יכולים להיות אימיילים שיש עליהם פרטיות בכלל של מישהו אחר, לדוגמה פסיכיאטר מנהל תכתובות עם המטופלים שלו ועכשיו הולך לעולמו זה לא מידע ששייך למשפחה כי זה העיזבון, אז זה מעלה המון סוגיות ואנחנו הולכים לכתוב מסמך.
אורי מקלב: למה אתם לא צמודים למה שקיים היום.
אורי מקלב: אם אני שולח מכתב למישהו ומישהו ירש את ה, מי שאני שלחתי לו והוא רוצה לפרסם את זה, וזה מכתב שאני שלחתי לו.
אורי מקלב: האם יש בזה פרטיות שלי, או זו זכות שלו.
<רועי גולדשמידט: זו סוגיה אחת, אבל יש סוגיית בעלות.
<רועי גולדשמידט: גוגל למשל נותנת לך אפשרות להשתמש בשירותי הדואר האלקטרוני שלה, עכשיו אתה בעל הזכות שימוש כשאתה חי, מה קורה כשאתה מת.
<רועי גולדשמידט: מי יקבל את זכות השימוש והאם מישהו יקבל את הסיסמה.
<רועי גולדשמידט: למשל יש חברות שהכריזו בצורה מפורשת שהן לא נותנות גישה לאף אחד אחר.
<רועי גולדשמידט: אם אני משתמש ביאהו - - -
אורי מקלב: אני שלחתי מברק לפני הרבה שנים, דבר כזה נמצא אצל החברה - - -
<יורם הכהן: יש לו מחזיק.
<יורם הכהן: המחזיק של המברק - - -
אורי מקלב: כן אבל הוא עבר בדרך בצינור מסוים.
<יורם הכהן: היום עיקר התיעוד נמצא אצל צדדים שלישיים, קרי שירותי חינם מסוג פייסבוק וגוגל ופיקאסה, אגב, זה עולה עכשיו במקרה של עורך דין יוסף יוסיפוב והגישה לחשבון הג'ימייל שלו.
<יורם הכהן: יש הרבה התעסקות.
אורי מקלב: צריכים להצמד לדברים, אני לא יודע אם יש לכם דברים מיוחדים, בסך הכל יש כאלה תקדימים כבר.
אורי מקלב: אתמול שמעתי אמירה טובה, הקופסה שייכת לו והרכוש שלו, אתמול אמרו לי בשם איזה - - - אמירה מאוד חכמה לכן אני גם מרגיש להביא את זה גם לאחרים.
אורי מקלב: אנשים טועים בהסתכלות שלהם, כשרואים מישהו יוצא מהבנק עם חבילה גדולה של מזומנים אומרים "יצא מהבנק עכשיו עם חבילה גדולה.
אורי מקלב: האיש מאושר לכאורה, יש לו חבילה גדולה ביד.
אורי מקלב: ואם מישהו יוצא מהבנק בידיים ריקות, מסכן כזה.
אורי מקלב: ככה מסתכלים.
אורי מקלב: הוא אומר בדיוק הפוך.
אורי מקלב: "זה שהוציא מזומנים הוא מרוקן את הקופסה שלו, לא משנה מה הוא עושה עם זה אבל הוא הולך לרוקן את זה.
אורי מקלב: אבל מי שיוצא מהבנק בידיים ריקות הוא הכניס לחשבון שלו, הוא האיש המאושר" ההסתכלות צריכה להיות הסתכלות נכונה, לא הסתכלות חיצונית ושטחית.
אורי מקלב: זו אמירה מאוד יפה שנכונה לעוד דברים.
<יורם הכהן: אגב, יכול להיות שהמסקנה של המסמך שלנו תהיה שצריך להחיל את הכללים הישנים ואין דבר חדש תחת השמש אבל זה צריך להבחן.
<יורם הכהן: זו בדיוק המטרה שלקחנו על עצמנו בהקשר של נושא של עזבון דיגיטלי, אנחנו ב-2017 נכתוב עוד שישה מסמכים בכל מיני סוגיות, אחד מהם זה כנראה BLOCK CHAIN, שאגב, אלה תחומים שהוועדה הזאת על פי חוק מתעסקת בהם כיון שחוק חתימה אלקטרונית שייך לוועדה הזאת וזה קשור לאזורים האלה.
אורי מקלב: מילה על נגישות, תקנה 35 נגישות, הוועדה דנה בכך פעמיים והיו עם זה לא מעט בעיות, לא עומדים בלוחות הזמנים ומחויבויות.
<יורם הכהן: אני אגיע לזה מיד.
<יורם הכהן: עכשיו האיגוד מתייצב בהליכים משפטיים ובהליכי חקיקה, אתם מכירים את זה כמובן בהתייצבויות שלנו, אנחנו באיזה שהוא הליך משפטי שבו חברת צ'רלטון תבעה ספקי גישה לאינטרנט וביקשה בעצם את הזכות לחסום אתרי אינטרנט בתביעה של זכויות יוצרים.
<יורם הכהן: אנחנו התיישבנו כידיד בית המשפט והגשנו עמדה בנושא הזה שכמובן מתנגדת לרעיון שבו גוף פרטי יוכל להורות לגוף פרטי אחר לחסום גישה.
<יורם הכהן: פסק דין אמור להינתן.
<יורם הכהן: גם בנושא של חוק חשיפת פרטי - - - הגשנו עמדה למשרד המשפטים ותקנות הנגישות, אנחנו הולכנו ואני חייב להגיד את זה בגאווה גדולה, שאיגוד האינטרנט ריכז בשנה האחרונה ואני חייב להודות למיטל על ההולכה של התהליך הזה, שיח בין כל בעלי העניין בתחום הנגישות אתרי אינטרנט.
<יורם הכהן: גם הרגולטור שזה הנציבות ומשרד המשפטים, גם בעלי המוגבלויות עצמם, גם אתרי האינטרנט הגדולים והקטנים וגם המומחים, השיח הזה הוביל בסופו של עניין לאותה דחייה בכניסתה של תקנה 35 ואנחנו עושים גם הרבה מאוד פעולות שיעזרו לקהילה, גם לקהילת האתרים להכנס לעניין הזה.
<יורם הכהן: אנחנו חושבים עקרונית שזאת זכות אזרח חשובה מאוד, זו המהות של הזכות לשוויון באינטרנט מחד גיסא ומאידך גיסא אנחנו צריכים להיות במצב שבו מימוש הזכות הזאת לא מטיל נטל בלתי סביר על הציבור ולכן אנחנו נמצאים בדיוק במקום הזה בין שני הגורמים ואנחנו עשינו הרבה מאוד פעילות בעניין הזה.
אורי מקלב: יש לכם כבר עמדה לגבי הצעת החוק שתגיע היום לכנסת ותאושר בוודאי בקריאה ראשונה?
<יורם הכהן: של רויטל סוויד?
אורי מקלב: לא, של שקד וארדן.
<יורם הכהן: אנחנו קיימנו דיון מקיף אצלנו.
<יורם הכהן: קודם כל הבעיה של הסתה לטרור ברשת היא בעיה אמיתית וצריך לתת לה פתרונות ואנחנו לא חושבים שהפתרונות האלה הם פתרונות חקיקתיים.
<יורם הכהן: אנחנו לא חושבים שחקיקה תפתור את הבעיה הזאת ואנחנו חושבים שצריך להיזהר רבות כשאנחנו מחוקקים.
<יורם הכהן: הצעת החוק של ארדן ושקד לא עוסקת אך ורק בהסתה לטרור פיזי ברשת, היא עוסקת בדבר הרבה יותר רחב ואנחנו מפחדים שהצעת החוק הזאת תוליך אותנו להתערבות בוטה בחופש ביטוי.
<יורם הכהן: אנחנו חושבים שהיא גם לא תהיה אפקטיבית מהסיבה שהאינטרנט הוא פלטפורמה גלובלית ונסיון לחסום אינפורמציה יחסום את האינפורמציה הזאת בסופו של דבר מהציבור הישראלי אבל לא מציבורים אחרים שיכול להיות שבחלקם הם אלה שהם הנמנעים של אותה הסתה .
<יורם הכהן: אני אגיד משהו יותר מהעיסוק שלי 30 שנה במשפט וטכנולוגיה.
<יורם הכהן: אני מאוד מאוד מאמין בפתרונות טכנולוגיים.
<יורם הכהן: אני חושב שהטכנולוגיה יכולה לתת פתרונות לדברים האלה וצריך לייצר איזה שהוא ממשק שמטפל במקרים הקשים באופן אפקטיבי, זה לא בחקיקה לשיטתנו.
אורי מקלב: הבעיה הוא אולי שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: אתם ניסיתם, באמת ציינתי בתחילת דבריי, אבל הבעיה בשיתוף הפעולה.
אורי מקלב: זה נכון מה שאתה אומר, אבל הבעיה שלא ראינו מספיק, ראינו התקדמות בשיתוף הפעולה אבל אין מספיק - - -
<יורם הכהן: אני מסכים שהמדינה הייתה צריכה ככל הנראה להפעיל מנוף.
<יורם הכהן: זו אחת הבעיות הגדולות באינטרנט בכלל שקמו גופים שיש להם עוצמה של מדינה ומשמעות של מדינה במרחב הזה והם מצד אחד, אני אגיד את זה ככה, מאיגוד האינטרנט מצפים מה שנקרא דואליות נורמטיבית כי אנחנו מנהלים תשתית מדינתית, אנחנו פועלים לפי עקרונות מאוד מאוד של מינהל ציבורי והארגונים האלה לא מחילים על עצמם עקרונות של מינהל ציבורי לכן אחד הדברים המעניינים בהצעת החוק של ארדן ושקד - - -
אורי מקלב: כמעט וירטואלי.
אורי מקלב: כמעט בקושי - - - אנחנו צריכים לחכות - - -
<יורם הכהן: אני בהחלט חושב שהכנסת צריכה להפעיל את המנוף הזה רק השאלה היא באיזו צורה בסופו של דבר מסיימים את התהליך.
<יורם הכהן: אנחנו באיגוד האינטרנט באופן הסטורי מפחדים מחקיקת אינטרנט שתעוות את הניטראליות ואת חופש הגלישה ברשת ולכן אנחנו חושבים שצריך להיזהר עם זה זהירות רבה.
<יורם הכהן: אנחנו לא אומרים שאין סיטואציות שאי אפשר אף פעם, אבל זה משהו שצריך לקחת אותו מאוד בזהירות.
אורי מקלב: בהמשך נגיע לזה.
<מי-טל גרייבר שורץ: אני רוצה רגע להוסיף מילה בנושא.
<מי-טל גרייבר שורץ: אני חושבת שלוועדה הייתה תרומה מאוד מאוד רצינית בשינוי שחל בפעילות של הגופים הגלובליים ובהתייחסות שלהם למדינת ישראל ולמה שקורה פה בנושא הזה.
<מי-טל גרייבר שורץ: אני חושבת שבזכות הדיונים שהיו הם לקחו צעד קדימה.
אורי מקלב: הייתם הגורם המתווך ואני חושב שאין ספק, יותר מצעד קדימה ויש היום אנשים ויש רצון.
אורי מקלב: אין ספק, אנחנו נמצאים במקום אחר, הגם שנמצאים במצב מאוד קשה מהבחינה הזאת, אולי עכשיו קצת פחות אבל אין ספק שהיה שינוי, הייתה פריצת דרך אולי הרבה יותר מאשר עושים במקומות אחרים או לא, זה חלק מוויכוח, אבל אין ספק שיש שינוי ואנחנו באמת רואים את זה כזכות שאנחנו היינו שותפים לעניין הזה ואתם הייתם שותפים וזה מה שציינתי, שם מאוד בלט שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: אני פותח את הדו"ח לדיון, בהמשך עם חברי האיגוד או מי שירצה להתייחס וודאי, אבל לפני שאתן לרפי, אני אבקש מליאורה ליבוביץ מעמותת אשנ"ב, אנשים למען שימוש נבון באינטרנט.
<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: שלום לכולם.
<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אני דוברת עמותת אשנ"ב, וגם הלובי שלה.
<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אני רוצה להציג בכמה מילים, יש לנו שיתוף פעולה מאוד טוב עם איגוד האינטרנט במשך כמעט כבר שני עשורים, ובשנים האחרונות באמת עם השינויים ששתי העמותות עברו והשינויים הפרסונליים אז גם התהדקו יותר היחסים, כאשר הבסיס לשיתוף הפעולה שלנו הוא בעיקר בתחום החינוך וקידום התכנים, כמו שדיברו כאן על שימור הדמוקרטיה ברשת והשימוש הנבון ברשת, ובהחלט אני מתייחסת לדברים שעלו וגם קראתי את הדו"ח שהציגו שהוא באמת מרשים בפעילות ואני חושבת, מראייה חיצונית אני בעד כל הנושא של סוגיית המרשם, לשמור אותו בידיה של עמותה ניטראלית כמו איגוד האינטרנט שהם לא בעלי עניין מסחרי אלא עם עניין מקצועי מאוד שמורכבת מאנשים מאוד מאוד מקצועיים בכל הדרגים שלה ועוסקת בתחום הזה ובאמת זה מאוד חשוב כי הנושא של חינוך וגם הפנייה לקו חם וגם שמירה על זה שבעצם הכל מנוהל ממקום אחד שיש לו הגנה, אני חושבת שיש לזה ערך מרכזי ביותר ובאתי להביא את זה בפני הוועדה.
<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: תודה.
אורי מקלב: בדברים שלך עוררת - - - שאם הוא היה פונה אליכם במקרה הזה אנחנו נתקלים היום בכך שנוצרים פערים גדולים באוכלוסייה בישראל באופן טבעי, השימוש באינטרנט גובר והולך ומגיע לאוכלוסיות די רחבות ומתרחב, אבל יש עדיין אוכלוסיות שנמצאות מאחורנית והממשלה פועלת בעניין הזה, ויכול להיות שגם לכם יש מה לתרום בעניין הזה במסגרת הפעילות, קשרי קהילה או פעילות קהילתית וולונטרית ואני חושב שיש מה לתרום, יש נכונות היום גם מאנשים שאין להם את הנגישות גם בגלל שההכרח - - - אבל גם בגלל שחושפים אותם.
אורי מקלב: הם רואים שהם יכולים להיות בעניין הזה.
אורי מקלב: אז בסדר, אז אם אשתי סיימה עכשיו בפעם הראשונה לבד את מתן הציונים בתעודות דרך המחשב, היא אומרת "עשיתי את זה רק כי ידעתי שאני יכולה לעשות את זה, ושלא יגידו לי שזה רק לאנשים צעירים" והנה אנחנו עושים את זה וכל המערכת עם כל השילוב, עם כל ההערות, לעשות - -- חבילה מושלמת ולהעביר את זה להנהלת בית הספר, זה בא מתוך רצון בגלל שהציבור רוצה את זה.
אורי מקלב: יש ציבור שרוצה את זה ולא תמיד יש את היכולות.
אורי מקלב: אני מציע את זה כהצעה להנהלה, לשבת, איך יותר - - - מפני שאם אנחנו לא נעשה את זה, אנחנו בפערים מתרחקים ואחרי זה הרבה יותר קשה.
<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אנחנו פעילים גם באינטרנט במגזר הערבי, לקדם אותם וגם במגזר החרדי שמחקר שעשינו גילה ש-50% מהמגזר החרדי משתמשים באינטרנט ואנחנו רוצים להבטיח שאותם 50% עושים בזה שימוש כמו שהם היו רוצים לעשות.
<יורם הכהן: אותם 50% מסתבר עושים שימוש ברמה מאוד גבוהה באינטרנט, זה אחד הדברים המאוד מעניינים שגילינו.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על כך אבל יש אוכלוסייה שזה לא מגיע אליהם, גם אוכלוסייה מבוגרת, במיוחד - - - אבל גם, מתברר שהם משתמשים הרבה בשירותי חסימות, אינטרנט מבוקר, שהם בוחרים לעצמם את רמת הסינון שהם רוצים להגיע וזה דבר טבעי, היום גם משרדי ממשלה.
אורי מקלב: היה יום בחנוכה שהיו ילדים בכנסת, נפגשתי עם אחד מעובדי הכנסת והילד שלו שיחק, והוא אומר "תשמע, הייתי צריך לעשות תמרונים שלמים איך הילד יכול לשחק פה במשחק" גם בכנסת חסום להרבה, צריך לעבוד, באים לעבוד פה, לא באים לשחק.
אורי מקלב: וכשהוא היה צריך, אז בסוף הוא הצליח להשיג משחק שיכול היה לעניין את הילד שלו, אבל לא מעבר לזה.
אורי מקלב: חסימה היא דבר שאני לא רואה אותו כדבר - - - זה גם חלק מחופשיות, אדם צריך לקבוע לעצמו איפה ומה המינון שהוא רוצה את זה ואנחנו משתפים עם זה פעולה, אנחנו חושבים שזה דבר לגיטימי מאוד, במיוחד במרחב האינטרנט.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להכריח אף אחד.
אורי מקלב: צריך לעשות את זה הרבה, בגלל שההתקדמות מהירה, אז צריך גם להדביק.
אורי מקלב: אתה מעשיר אותנו בהרבה דברים, בלעדיך לא הייתי יודע הרבה דברים.
<רפאל הוידה: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני מלווה את נושא האינטרנט מזה הרבה שנים, למעשה נחשפתי לאינטרנט בשנת 1977 כשהייתי בבוסטון וראיתי את המסוף הראשון, הצומת הראשונה של 4 נט.
<רפאל הוידה: מאז עברנו הרבה והגענו עד היום.
<רפאל הוידה: כאמור אני מעורב בנושא האינטרנט עקב שרותי במשרד התקשורת.
<רפאל הוידה: דרך אגב אני לא רואה נציג שלמשרד התקשורת.
אורי מקלב: הם נחבאים אל הכלים.
אורי מקלב: דן נמצא, גם רן שטרית.
<קריאה: הוא היה ויצא.
אורי מקלב: תראה, בסדר הדברים כתבו אחריך מה עמדת משרד התקשורת.
<רפאל הוידה: משרד המשפטים גם.
אורי מקלב: אני לא חושב שמישהו נמצא פה ממשרד המשפטים.
<רפאל הוידה: אין להם עמדה?
אורי מקלב: בסדר, רפי אנחנו - - -
<רפאל הוידה: אם כך, אני כיהנתי במשרד התקשורת כסגן המדען הראשי תקופה ארוכה, פרשתי לפני 11 שנה ואני מלווה את האיגוד בשנים האחרונות.
<רפאל הוידה: כמה הערות מקדימות אדוני היושב-ראש.