GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנואל טרכטנברג: וכמובן האתגר השני, הגדול יותר, זה למנוע כמה שניתן את תוצאות הלוואי השליליות של הטכנולוגיה, והיושב ראש פירט חלק מהם, חלק מהאתגרים האלה, ורבים מהם עוד לפנינו, אפילו אנחנו לא יודעים מה יביא יום מהבחינה הזאת.
מנואל טרכטנברג: אני אגיד כך, לגבי הדיגיטציה בפרט.
מנואל טרכטנברג: התועלות הגדולות של הדיגיטציה, תמונות לא בהחלפה של משהו מכני או אנלוגי במשהו דיגיטלי, זה קל, זה לא, אלא בשינוי דרמטי בדרך שאנחנו עושים את הדברים עצמם.
מנואל טרכטנברג: אני אתן דוגמה אחת.
מנואל טרכטנברג: עד שאולי בטעות נכנסתי לפוליטיקה לפני שנתיים ניהלתי את ה - - -
נחמן שי: הטעות היא שהגעת או הטעות היא שלא הגעת לפני כן?
מנואל טרכטנברג: זה נראה בהמשך.
מנואל טרכטנברג: בכל אופן, לפני זה אני ניהלתי את מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל, את המערכת האוניברסיטאית המחקרית.
מנואל טרכטנברג: מה שקורה בהשכלה הגבוהה, זה שחר של מהפכה, למה?
מנואל טרכטנברג: מכיוון שהדיגיטציה בין היתר באמצעות מה שנקרא מוק, הקורסים המתוקשבים והפריצה של כל הגבולות הבין דיסציפלינריים מביאים לשינוי דרמטי באיך ההשכלה הגבוהה תתנהל, לא מחר, לא מחרתיים, בעוד חמש שנים, בעוד עשר שנים, וזה כבר מתחיל לקרות.
מנואל טרכטנברג: ולכן הנקודה היא לא להגיד אוקיי, אז עכשיו אתה יודע במקום שיהיה בספרייה בכרטיסיות יהיה ממוחשב, לא, השאלה איך אנחנו נערכים כדי לקחת את אותם מוסדות שבמשך עשרות שנים ולפעמים מאות שנים התנהלו בצורה מסוימת ומביאים אותם למקום אחר.
מנואל טרכטנברג: בתחום הרפואה, אנחנו מדברים על רפואה מותאמת אישית, בזכות הטכנולוגיה שתאפשר זאת.
מנואל טרכטנברג: זה לא עניין של רק המדיקל רקורד, הרשומה הרפואית, לא, זה אבן יסוד בתוך זה, אלא שלא יהיו יותר מחלות אלא אנשים חולים וכל אדם חולה זה משהו אחר, אתה יכול לאפיין את האדם ואת מה שדרוש כדי לטפל בו.
מנואל טרכטנברג: זו המהפכה שבדרך.
מנואל טרכטנברג: איך אנחנו עושים זאת?
מנואל טרכטנברג: אלה האתגרים הגדולים ויחד עם זאת להיאבק בתופעות שציינת, ולא רק באלה, להיאבק גם בעובדה שחלק ניכר מכוח האדם במשק יהיה עוד מעט חסר תועלת בגלל התהליכים האלה.
מנואל טרכטנברג: מה אנחנו עושים מולם?
מנואל טרכטנברג: איך אנחנו מכשירים אותם כדי שיוכלו להמשיך ולתרום וכדומה?
מנואל טרכטנברג: ועוד כאלה אתגרים.
מנואל טרכטנברג: סליחה שהארכתי.
אורי מקלב: אתה מתכוון למקצועות שיהפכו ללא רלוונטיים?
מנואל טרכטנברג: בשל הדיגיטציה.
נחמן שי: אבל חברי כנסת, זה יישאר רלוונטי.
מנואל טרכטנברג: לא ברור, אני מסופק.
אורי מקלב: מקסימום בגרמניה ייקחו אותנו.
מנואל טרכטנברג: רק כדי לסכם, באנגלית אומרים brave new world, זה עולם חדש מדהים ואנחנו לא צריכים לברוח ממנו, אנחנו צריכים לחבק אותו כשאנחנו מודעים גם לפוטנציאל וגם לסכנות ואני מאוד מאמין בשיתוף פעולה בין מדינות כדי שאפשר יהיה להביא את התועלות לכל האנושות.
מנואל טרכטנברג: זה לא עניין של מדינה זו או אחרת, זה פורץ את כל הגבולות, יחד עם זאת ביחד נימנע מהסכנות.
אורי מקלב: תודה רבה, פרופ' מנואל טרכטנברג על הדברים.
אורי מקלב: אנחנו גם נבקש מחבר הכנסת נחמן שי, שהוא, זה לא ידעתי, אני מתנצל, שהוא יושב ראש אגודת ידידות ישראל-גרמניה.
נחמן שי: הפרלמנטרית.
אורי מקלב: הפרלמנטרית, שגם תברך ותתייחס למפגש הזה.
נחמן שי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ואני רוצה לברך את האורחים המכובדים שהגיעו אלינו.
נחמן שי: כפי שאמרת, זאת כבר כנסת שנייה שאני מלווה את הקשרים הפרלמנטריים בין הבונדסטאג לבין הכנסת כיושב ראש קבוצת הידידות.
נחמן שי: אני מוכרח לציין שזאת אחת מקבוצות הידידות העסוקות ביותר שבכלל קיימות בכנסת, אני חושב שהיא אולי העסוקה ביותר, כי באמת אנחנו בני מזל וחברינו מגרמניה מגיעים לכאן לעתים תכופות ובכך הם יוצרים קשר אנושי בינינו לבינם שבו אנחנו יכולים לקיים הידברות שלפעמים היא בנושאים מקצועיים כמו הנושא היום, לפעמים היא בנושאים מדיניים, כמובן ביטחוניים, היסטוריה, הווה.
נחמן שי: יש הרבה מאוד על מה לדבר ואני באמת שמח, אפילו היום יש פה שלוש קבוצות מגרמניה.
נחמן שי: רק לפני שבוע היה כינוס של האיגוד הבין פרלמנטרי הבינלאומי, ה-IPU, International Parliamentary Union.
נחמן שי: המשלחת הגרמנית ואנחנו עבדנו מאוד קרוב, עזרנו למשלחת מגרמניה להעביר הצעת החלטה על המשבר ההומניטרי בסוריה מול הרבה הרבה מתנגדים.
נחמן שי: לא צריך להגיד לכם מי מתנגד לדון במצב בסוריה, והצלחנו, לא רק אנחנו, עוד.
נחמן שי: אני באמת שמח שאנחנו מצליחים לקיים קשרים בין פרלמנטריים כל כך טובים.
נחמן שי: בפברואר תהיה פה קבוצת הידידות, אם לא הצטרפתם אליה, אתם מוזמנים להצטרף, בינינו לביניכם, ואחר כך יימשך השיח שבין פרלמנט לפרלמנט, P to P, שבו היינו לפני חצי שנה בברלין ועכשיו תגיע לכאן קבוצה לשיחה על צעירים.
נחמן שי: בחרנו את נושא הצעירים.
נחמן שי: זה קצת פחות רלוונטי לי, אבל זה רלוונטי מאוד לעתיד.
שרן השכל: נחמן, זה מאוד רלוונטי לגביך.
נחמן שי: לא, אתם רואים פה לפניכם את חברתי, שרן, שהיא עכשיו נבחרה, בעזרתכם גם, לפורום של הצעירים ב-IPU.
נחמן שי: שם יש בעיה שאפשר להצטרף רק עד גיל 35.
שרן השכל: 45.
נחמן שי: 45?
נחמן שי: אז יכול להיות שאני כבר יכול להיכנס.
נחמן שי: אבל שרן היא - - - וכמובן שגרמניה תמכה.
נחמן שי: אז קודם כל באמת תודה שבאתם ותודה שאתם מקיימים איתנו קשרים טובים כל כך.
נחמן שי: הדבר השני, לעניין עצמו שדיברנו עליו, אנחנו מתלבטים באותה התלבטות שלכם, איך ליהנות מהפירות של הטכנולוגיה ושל הקדמה מבלי לשלם את המחיר, את הנזקים, וזו דילמה קבועה ומתמשכת.
נחמן שי: כל דבר כמעט שנעשה שהולך קדימה, יש לו עלויות, לפעמים העלויות האלה נסבלות ולפעמים העלויות האלה אינן נסבלות, כולל השעבוד שלנו למכשירים האלה, שמצד אחד זה מריץ ומזרז כל דבר, מצד שני, לדעתי, מפחית משיקול הדעת ומהחשיבה ואולי מהזמן שיכולנו לפעמים להקדיש לנושאים מסוימים כי אנחנו כל הזמן באיזשהו שיח עם כל כך הרבה אנשים.
נחמן שי: יש לרשתות האלה גם סכנות, לעולם הזה יש סכנות, אנחנו נחשפים לסכנות של ההסתה נגד ישראל, הסתה ברשתות פה, הפלסטינאיות, שקוראות לטרור.
נחמן שי: יש לנו בעולם מאבק באנטישמיות שגם כן מצאה לעצמה כמובן מסגרת חדשה ונוחה להפיץ מסרים ולהפיץ שנאה נגד היהדות ונגד עם ישראל באמצעות הרשת.
נחמן שי: השאלה איך מתמודדים עם זה היא שאלה מסובכת.
נחמן שי: כל החברים שדיברנו איתם בשבוע שעבר במפגש בז'נבה, כולם מתלבטים כמונו, עד כמה מותר להתערב ולפעול כדי להצר את הקומוניקציה הזאת ומה המחיר של זה מבחינת זכויות אדם, human rights.
נחמן שי: הנושא של ה-IPU היה human rights, כל אחד מבין שאנחנו צריכים לשמור על human rights, שזה דבר בסיסי, אז human rights זה גם חופש הביטוי, להגיד כל מה שאתה או את רוצה, כמעט, וההתלבטות הזאת מלווה אותנו.
נחמן שי: הכנסת עכשיו נמצאת בחשיבה בוועדה הזו ובוועדות אחרות.
נחמן שי: זה לא עניין טכני, זה עניין מהותי, כמה אפשר להתערב בשיח המורכב והסוער הזה שמתקיים ברשתות.
נחמן שי: אני מאלה שחושבים שלא צריך להתערב, אלה פני העולם ונלמד לחיות עם זה, אבל יש דעות הפוכות וממשלות מאוד מוטרדות כי הן רואות בזה לפעמים איום או סכנה.
נחמן שי: אז אני הבעתי פה את הפרספקטיבה שלי, אני אשמח כמובן לשמוע מכם איך אתם רואים את הדבר הזה.
נחמן שי: ועוד פעם תודה רבה ליושב ראש על המפגש ועל הישיבה ולכם, שבאתם לבקר אותנו
אורי מקלב: תודה רבה, חבר הכנסת נחמן שי.
אורי מקלב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת שרן השכל, שאת פעילה גם כן ביחסי הידידות בין גרמניה לישראל, ככה הבנתי עכשיו וככה נאמר לי, אתם בפרויקט משותף?
שרן השכל: וגם בוועדה.
אורי מקלב: ובוודאי שבוועדה, כחברת ועדה.
אורי מקלב: אנחנו נבקש, ברשותכם, אני גם מתנצל מראש שיש חברים שיוצאים ונכנסים מכיוון שאת ההודעה על קיום הישיבה קיבלנו בפרק זמן מאוד קצר.
אורי מקלב: היום זה יום פעילות בכנסת ויש מחויבויות לחברי הכנסת.
אורי מקלב: אני לא יודע איך זה נעשה אצלכם, אבל אצלנו זה יכול לקרות - - - אותו דבר.
אורי מקלב: אז הם לא יכולים להיות פה כל הזמן.
אורי מקלב: אני עכשיו אבקש מראש המשלחת, אם הוא יכול להתייחס.
אורי מקלב: (אומר דברים בגרמנית, להלן התרגום החופשי) כבוד יושב הראש, נחמן שי, חבר הכנסת פרופ' טרכטנברג וגב' השכל, חברת הכנסת, אנחנו קודם כל שמחים שאנחנו יכולים להתארח כאן אצלכם בכנסת.
אורי מקלב: אנחנו היום הקבוצה השלישית, כפי ששמענו, וזה באמת מעיד על החשיבות שאתם - - -
אורי מקלב: אני קצת רציתי להוריד את הווליום שלו.
<תומס ז'רזומבק: אם אתה לא מדבר בריש גלי או בקול רם בפרלמנט הגרמני אין לך נחישות, כך אנחנו חייבים לדבר בפרלמנט הגרמני.
<תומס ז'רזומבק: אנחנו שמחים שאנחנו יכולים להיות אצלכם היום והעובדה שאנחנו המשלחת השלישית זה באמת מעיד על החשיבות שאנחנו מייחסים לידידות עם ישראל.
<תומס ז'רזומבק: אני ברצון אציג את המשלחת, אנחנו הוועדה לאג'נדה דיגיטלית, אנחנו חמישה חברי פרלמנט, אחת מהעמיתים היא בבית חולים, היא חלתה ואנחנו שומעים שהיא מרגישה קצת יותר טוב.
<תומס ז'רזומבק: סאסקייה אסקן מהסוציאל דמוקרטים, יוהן ג'ורג דורטץ, מריאן ונדט ואנוכי, אנחנו חברים במפלגה הנוצרית דמוקרטית בפרלמנט הגרמני.
<תומס ז'רזומבק: הוועדה לאג'נדה דיגיטלית.
<תומס ז'רזומבק: אנחנו הנהגנו אותה בכהונה הזו, היא קיימת שלוש שנים ואנחנו אחת מ-21 ועדות, ועדת הפנים, ועדת הביטחון, הוועדות המסורתיות ואנחנו מדברים על ההזדמנויות, אבל גם על הסיכונים עקב הדיגיטציה.
<תומס ז'רזומבק: השאלה שנשאלת מנקודת המבט שלנו, מה תפקיד הממשלה והמדינה ומה התפקיד של הפרט.
<תומס ז'רזומבק: פרופ' טרכטנברג דיבר על המהירות של ההתפתחות הטכנולוגית, שהיא מהירה יותר מאשר התגובות של הממשלה.
<תומס ז'רזומבק: אנחנו יכולים באמת לחזק את הסברה הזו.
<תומס ז'רזומבק: מה שמרשים אותנו כאן בישראל זה מערכת הסטרט אפ, זה באמת בקנה מידה עולמי.
<תומס ז'רזומבק: אני מבקר בפעם השנייה כאן בישראל ואנחנו יכולים ללמוד המון מישראל, גם בנוגע למסגרת הפוליטית וגם הרוח, רוח היזמות של המדינה.
<תומס ז'רזומבק: זה מרשים אותנו ואנחנו באמת מצפים לשיתוף פעולה ויש שיתוף פעולה.
<תומס ז'רזומבק: יש משלחת של יזמים גרמנים שמבקרים פה ואנחנו יכולים באמת לשתף פעולה גם בעתיד.
<תומס ז'רזומבק: ונושא שני זה הביטחון בתחום המחשוב כאן, הסייבר.
<תומס ז'רזומבק: ישראל מובילה, אנחנו ניהלנו שיחות רבות אתמול בבאר שבע וזה היה מאוד מעניין עבורנו.
<תומס ז'רזומבק: לוח הזמנים בוודאי לא יפתיע אתכם, איך אנחנו יכולים לבנות מערכת של סטרט אפים, שהיא מצליחה כמו המערכת שלכם.
<תומס ז'רזומבק: אנחנו הקמנו תכניות מצד המדינה כדי להשפיע ולתמוך בחברות בתקופות הראשוניות ובהמשך.
<תומס ז'רזומבק: דיברנו גם על הטרנספורמציה ועל השינויים של מעמד הביניים, הכלכלה הגרמנית מאופיינת על ידי עסקים בגודל בינוני ויש לנו המון המון יוזמות כדי לתמוך בעסקים הבינוניים בגודלם ולעזור להם לעבור לעידן הדיגיטציה.
<תומס ז'רזומבק: סוגיה חשובה נוספת היא שיש לנו אזורים מסוימים שאין לנו קשר או אין לנו את הרשת הפועלת כמו שהיא פועלת בערים הגדולות.
<תומס ז'רזומבק: אנחנו צריכים באמת לעשות עוד רבות כדי לאפשר רשת או חיבור לרשת גם באזורי הספר.
<תומס ז'רזומבק: יש לנו את הדור החמישי בטלפונים הסלולריים, אנחנו באמת פעלנו בתחום החוק ואנחנו פעלנו רבות ויש לנו גם את הנושא של הביטחון, גם ביטחון בסייבר, גם שם אנחנו פעילים וגם אצלנו יש דרכון אלקטרוני.
<תומס ז'רזומבק: אתם עוסקים בדרכון ביומטרי, גם אלה סוגיות שבהן אנחנו עוסקים.
<תומס ז'רזומבק: זה רק מבחר מצומצם מתוך מכלול של נושאים שבהם אנחנו עוסקים ואנחנו שואלים את עצמנו איך להתמודד עם הסוגיות.
<תומס ז'רזומבק: אני דיברתי רבות ואני אתן את רשות הדיבור לעמיתים שלנו כדי שהם יוכלו לתרום את שלהם לדיון.
<תומס ז'רזומבק: תודה רבה שאתם מקבלים אותנו במסגרת של ישיבה רשמית.
אורי מקלב: תודה רבה גם כן.
אורי מקלב: באמת התרשמנו מהדברים שלו ואנחנו נתייחס בהמשך.
אורי מקלב: בבקשה, גב' Esken.
<סאסקייה אסקן: (אומרת דברים בגרמנית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה.
<סאסקייה אסקן: אני רציתי להדגיש שאנחנו כוועדה, אנחנו לא רק מסתכלים על דיגיטציה בהיבט הכלכלי אלא גם בהיבט החברתי, מה שפרופ' טרכטנברג התייחס, יש לזה השלכות על מערכת הבריאות, איך אנחנו מדברים, אנחנו לומדים ועובדים ביחד.
<סאסקייה אסקן: השינוי העצום נגרם גם על ידי השקיפות, על ידי הפתיחות של הרשת, זה משנה את החברה מבלי שהטכנולוגיה משחקת תפקיד וזה באמת היבט נוסף בו אנחנו עוסקים.
<סאסקייה אסקן: אנחנו אמורים להתעסק ולגשת להיבט הזה מבחינה פילוסופית וחברתית.
<סאסקייה אסקן: פרופ' טרכטנברג דיבר על הפער הדיגיטלי, זה באמת גם מעמיק את הפער החברתי שקיים ואם אנחנו לא פועלים נגד הפער הדיגיטלי אנחנו נימצא בבעיה.
<סאסקייה אסקן: אנחנו צריכים להיזהר ולפעול גם נגד הסיכונים.
<סאסקייה אסקן: מיומנות, איך להתמודד עם האפשרויות ואנחנו צריכים גם באמת להכשיר את האנשים לזהות את ההסתה, את ההודעות הלא נכונות, שנותנות תמונה מזויפת ואנחנו צריכים להכשיר אנשים שיש להם מיומנות להתמודד עם הקדמה החברתית.
<סאסקייה אסקן: זה באמת אתגר עצום.
<סאסקייה אסקן: הביטחון, IT סקיוריטי, זה אחד האתגרים הגדולים ולא רק בתחום הסייבר, אלא שהתשתית שלנו פגיעה.
<סאסקייה אסקן: כל הכלכלה, כל החברה פגיעה ואנחנו צריכים להתגונן.
אורי מקלב: יש עוד דוברים?
<יוהן ג'ורג' דורטץ: (אומר דברים בגרמנית, להלן התרגום חופשי) תודה רבה.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: כדי להראות לכם איך אנחנו עובדים, אנחנו הקמנו את הוועדה ואז החברים מהוועדות האחרות נשלחו לוועדה של אג'נדה דיגיטלית.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: זאת אומרת אנחנו גם חברים בוועדה מקצועית אחרת ואת נושא הדיגיטציה אנחנו מכניסים לוועדה הנוספת שבה אנחנו חברים וההיפך, זה דו כיווני.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: אנחנו מנסים ליצור מין רשת ואנחנו מנסים גם להכניס את הרעיון לעבודה הפוליטית ולממש את ההיבט הזה.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: אנחנו לא מצאנו את הדרך רק בתחום אחד, איך אפשר באמת להחדיר את זה לתוך המשרדים.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: יש לנו שלושה משרדים שעוסקים בנושא הדיגיטציה, אבל אנחנו חושבים גם איך אחרי הכהונה, אחרי הבחירות הבאות, האם אנחנו יכולים למצוא אולי מערכת אחרת, מבנה אחר לעסוק בנושא הזה.
<יוהן ג'ורג' דורטץ: הרשתות שאנחנו יוצרים באמצעות הוועדות, זה הוכיח את עצמו, המעבר של הנושאים לוועדות מקצועיות אחרות, זה באמת פורה מאוד.
אורי מקלב: אני באמת רוצה להתייחס בקצרה לכמה דברים שנאמרו פה.
אורי מקלב: אני רק רוצה להתייחס למה שאמרתם, שמאוד הרשים אותי, שבעצם אומר שכולם מתמודדים עם אותן בעיות פחות או יותר, על אף שיכול להיות שוני במנטליות של אנשים, אבל הבעיות הן משותפות.
אורי מקלב: למשל הפערים החברתיים שיכולה ליצור ההתפתחות הדיגיטלית מול האנשים שאין להם, כפי שאתם הסברתם.
אורי מקלב: אנחנו עשינו כמה פעולות, ראשית יש לנו היום, נקרא לזה מודל או יותר ממודל, משימה שנקראת פרויקט להב"ה, שדרך הפעילות החברתית והעירונית אנחנו מלמדים אנשים יותר ויותר להשתמש בטכנולוגיה המתקדמת.
אורי מקלב: סיפרתי כאן בוועדה פעם שההורים שלי, שיהיו בריאים, למעלה מ-80, כבר עמוק למעלה מ-80, ובשנתיים האחרונות הם הכניסו מייל הביתה וההתכתבות עם הנכדים, יש להם בלי עין הרע, עשרות נכדים ועשרות נינים, למעלה מ-100, והם מתכתבים הרבה והמסרים המשפחתיים עוברים דרך המיילים.
אורי מקלב: יש אפשרות דרך הפייסבוק, אבל במקרה שלנו יש ציבור גדול בישראל שלא שותף במודע לכל ההתפתחויות והם לוקחים את זה סלקטיבית.
אורי מקלב: ועדת השרים לענייני חקיקה של ממשלת ישראל רק שלשום תמכה בחוק של חברת כנסת שמבקשת לקבוע שברירת המחדל של אינטרנט, שתהיה ברירת מחדל, שזה יהיה מבוקר, דהיינו אתרים פורנוגרפיים, לא יהיה אפשר להתנתק, אלא מי שירצה להתחבר יצטרך לעשות פעולה אקטיבית.
<קריאה: כן, הוא צריך לבקש את זה.
אורי מקלב: כן, זו ברירת המחדל.
אורי מקלב: זה יימכר בלי האתרים האלה.
אורי מקלב: יש דיון ציבורי בעניין הזה, לא בטוח באיזה מידה, זו שאלה ציבורית האם כן או לא.
אורי מקלב: אחד החששות שדיברו עליהם, מה יקרה אם יודלף ותהיה פריצה למאגר המידע על מי שביקש להתחבר, שכאילו יסמן אותו.
אורי מקלב: מה מידת המעורבות של ההורים בבקרה שלהם מול האופי של השימוש בדיגיטציה, מאיזה גיל, עד מתי, מה צריך לבקר, האם בתי ספר יכולים להשתמש, לתת את זה ככלי לגיטימי לגמרי בלי הגבלות, או כן לשים הגבלות.
אורי מקלב: מנגד אנחנו מאוד מאוד שמים דגש, ובזה אני אסיים, אנחנו קוראים לזה ממשל זמין, ישראל דיגיטלית, תקשוב, דהיינו גם להנגיש בצורה מאוד טובה וברורה ומהירה וטכנולוגית ודיגיטלית את האזרחים למשרדי הממשלה.
אורי מקלב: זה נקרא ממשל זמין, ויש אנשים פה שיציגו את זה, ויש לנו גם תכנית שמדברת על הממשלה עצמה, שהיא צריכה להיות מספיק ממוחשבת, פתוחה, גם הזכרתם את זה, שהיא לפעמים מוצאת את עצמה קצת מאחור מול חברות פרטיות.
אורי מקלב: המצב בישראל, שהחברות הפרטיות והמסחריות נמצאות בכמה דרגות הרבה יותר ממשרדי הממשלה, זה גם גורם לפערים.
אורי מקלב: כשהמסחר מדבר היום בשפה אחרת מול משרדי הממשלה זה גורם לבירוקרטיה ולתלונה בקשר לפגיעה בקשר למסחר.
אורי מקלב: אנחנו לאחרונה חוקקנו חוק, הוועדה הזו חוקקה אותו, שמי שרוצה להשתתף במכרזים ממשלתיים או בגופים מתוקצבים, זה הרבה יותר מממשלה, כמו מתנ"סים, טיפות חלב, גופים שמתוקצבים, שנותנים שירות, הם צריכים לגשת למכרזים רק בצורה דיגיטלית.
אורי מקלב: אז אני אתן לאנשים לדבר ולהציג, לפני זה חברת הכנסת שרן השכל, גם כן נבקש ממנה לדבר.
שרן השכל: קודם כל תודה רבה שהגעתם, אני באמת חושבת שוועדות משותפות, ככה אנחנו יכולים ללמוד הרבה מאוד אחד מהשני.
שרן השכל: אני רק רוצה לגעת בכמה מהנושאים שאתם נגעתם בהם.
שרן השכל: ועדת המדע והטכנולוגיה, בייחוד בנושאים של העולם האינטרנטי והרשתות החברתיות, יש איזון שאנחנו צריכים למצוא אותו כאשר מגיעות אלינו חקיקות או צריכים להוציא כל מיני רפורמות או כל מיני חקיקות החוצה לאחר מכן.
שרן השכל: האיזון הזה הרבה פעמים הוא באמת בין חופש הפרט ומה הוא יכול לעשות ואיך להתבטא ומה לומר לבין הגנה על הפרט מפני כל מיני דברים כאלה ואחרים, כמו משהו שנדון אתמול, הנושא של הגנה מפני אתרים בעלי תוכן פוגעני, ביניהם אתרים פורנוגרפיים או אתרים עם אלימות.
שרן השכל: אני אישית נגד החוק הזה, משום שלטעמי הוא פוגע בחופש הפרט במידה יותר מדי נרחבת, של לבוא להגיד לאזרח מה מותר לו ומה אסור לו, או מה הוא יכול או מה הוא לא יכול.
שרן השכל: לטעמי כל אדם היום יכול לשים לעצמו את המגן על האתר, לשים את זה לילדים שלו, על מנת שהם לא יוכלו להיכנס לשם ולדעתי צריך לחנך את ההורים למעורבות גדולה יותר בעולם האינטרנטי וברשתות החברתיות מאשר לבוא ולכפות את זה על כלל האזרחים.
שרן השכל: אבל זו דוגמה קלאסית להרבה דיונים ואי הסכמות שלפעמים יש בינינו שאנחנו צריכים להגיע לאיזה שהיא פשרה.
שרן השכל: נגעתם בנושא של הדרכונים הדיגיטליים, למשל.
שרן השכל: היום אנחנו עומדים בפני שאלה האם להפוך את הדרכונים שלנו לדרכונים ביומטריים, ושאלה נוספת שמתלווה לזה היא גם עניין של מאגר, מתלווה לדרכון הביומטרי הזה גם מאגר שבו שמורות כל טביעות האצבע וטביעות הפנים של כלל אזרחי ישראל.
שרן השכל: זו שאלה מאוד בוערת, לא רק בוועדה אלא גם בציבור עצמו.
שרן השכל: מה יקרה במידה שתהיה מתקפת סייבר ומישהו יצליח לפרוץ לתוך המאגר הזה.
שרן השכל: עוד לא מצאנו מאגר שהוא חסין לחלוטין.
שרן השכל: אמנם יש לנו עכשיו גם את רשות הסייבר וישראל מאוד מתקדמת בתחום של הסייבר, אבל היינו עדים לפני כמה שנים לדליפה של מאגר נתונים ממשרד הפנים שלנו של תעודות זהות ופרטים אישיים.
שרן השכל: וזו שאלה שאנחנו דנים בה כבר כמה שנים, האם לאפשר דרכון ביומטרי, מה יהיה כלול בפנים, טביעות אצבע, טביעות פנים, איך זה ישפיע והאם אנחנו צריכים גם מאגר שישמור את כל הנתונים האלה.
שרן השכל: אני לא יודעת אם יש לכם מאגר - - -
שרן השכל: אז תחשבו שכל הדרכונים הדיגיטליים, היו שמורים גם הפרטים בתוך המאגר ולא רק על הכרטיס החכם, כמו שהיום הוא נמצא בגרמניה.
שרן השכל: אלה לבטים של ביטחון, בטחון מדינה, בטחון הפרט, בטחון האזרחים.
שרן השכל: אז זה רק לשתף אתכם בחלק מההתלבטויות שלנו בתוך עידן הטכנולוגיה ושיפור השירותים הממשלתיים.
שרן השכל: ישראל ידועה גם בבירוקרטיה הממשלתית, הצורה שבה אזרחים פונים למשרדים או לכנסת.
שרן השכל: יש מקומות שעד היום אפשר לפנות רק בפקס, אין טלפון, או בדואר, והעברנו חוק בתחילת השנה שכל המשרדים צריכים להתייעל וחייבת להיות אפשרות לפנייה דרך אי-מייל, שזה התקדמות שלנו ביחד עם העולם, שאנחנו מאוד מרוצים ממנה.
שרן השכל: בנוגע להסתה.
שרן השכל: יש לא רק הסתה לאלימות, אצלנו בישראל אנחנו חווים ברשתות החברתיות גם הסתה לרצח, הסתה לפיגועים, הסתה לבריונות בתי ספר, שזה גם משהו שמדאיג אותנו ואנחנו גם דנים בו כאן.
שרן השכל: אנחנו בדיונים מתמידים עם חברות פייסבוק, יוטיוב, כל הרשתות החברתיות, ומנסים להגיע לשיתוף פעולה יחד איתם כדי לראות איך ניתן לפתור את הדברים האלה.
שרן השכל: יש הצעות לכפתור מיוחד בפייסבוק, שברגע שיש חשש להסתה או משהו כזה, ישירות יהיה אפשר להוריד אותו.
שרן השכל: אבל עוד הפעם, זה איזון בין חופש הפרט וחופש הביטוי לבין ביטחון אזרחי, ביטחון נגד טרור.
שרן השכל: כן היו לאחרונה כמה דפי פייסבוק שהורדו על ידי פייסבוק בגלל שהם עודדו טרור ועודדו אלימות ופגיעה באנשים אחרים, זה משהו שגם מדאיג אותנו ומשהו שאנחנו מתעסקים בו, גם פה בוועדה הזו וגם בוועדת חוץ וביטחון שלנו.
שרן השכל: אני גם חברה בוועדת חוץ וביטחון, אז אנחנו גם בנושאים האלה מנהלים הרבה - - -
אורי מקלב: היה להם מפגש.
שרן השכל: היה להם או שיהיה?
אורי מקלב: היה אמור להיות להם.
שרן השכל: עם ועדת הסייבר?
<קריאה: עם מטה הסייבר.
<ענת לוי: לא, זה לחוד, הם נפגשו, ונדמה לי גם עם חברי ועדת חוץ וביטחון.
שרן השכל: הדבר האחרון, הנושא של חדשנות, שאני יודעת שהרבה משלחות מאוד מתעניינות והרבה מפתחים, בכל העולם מנסים לקחת את הנושא הזה של חדשנות ופיתוח טכנולוגיות וסטרט אפים לשלב הבא.
שרן השכל: אני חושבת שאחת הסיבות להצלחה של ישראל טמונה מאוד בתרבות ובאופי הישראלי.
שרן השכל: בלי ההבנה של הדינמיקה והתרבות הישראלית קשה גם להבין את ההצלחה שלנו.
שרן השכל: זה לא הכול, כמובן שגם מדינות אחרות מצליחות, אבל אני חושבת, למשל, שהניסיון שלנו כדור הצעיר יותר בצבא, שיש לנו שירות חובה בצבא הישראלי, תורם הרבה מאוד לזה.
שרן השכל: זה יוצר קודם כל מצבים שאתה נקלע אליהם, שהם לא רגילים, ואתה לומד איך להתגבר על מכשולים, זאת אומרת שהרבה ילדים בני 18, שולחים אותם לאיזה שהן משימות שלפעמים הם לא היו מאמינים שהם מסוגלים לעשות או לעבור והם חייבים לעשות אותן, הם חייבים לעבור אותן.
שרן השכל: האופי הזה או התרבות הזו של לבוא ולהתגבר על כל המכשולים היא חלק מהדבר הזה כשאתה בונה חברה, איך אתה מתגבר על המכשול הבא ואיך אתה ממשיך לשלב הבא ואיך אתה עובר את כל הדברים האלה, כי יש אלפי אם לא מיליוני סטרט אפים, אבל מעטים מהם מגיעים באמת לטופ וזה תהליך מאוד ארוך ומאוד קשה.
שרן השכל: הדבר השני שאנחנו לומדים בחברה הישראלית הוא באמת עבודת צוות, שזה גם מושרש בתנועות נוער וגם בצבא וגם מאוחר יותר.
שרן השכל: עוד פעם אני אקח את הדוגמה מהצבא, שלפעמים אתה נמצא בצוות שהחיים שלך תלויים בזה ואתה לומד להסתדר גם עם אנשים שאתה לא הכי מחבב ואתם לומדים לעבוד ביחד ולתפקד ולצאת למשימות ולעשות עבודה מצוינת יחד, גם אם אתם ביחסים האישיים, אתם לא בהכרח בבית הייתם יוצאים ויושבים על בירה.
שרן השכל: זה גם משהו שנבנה לתוך התרבות הישראלית.
שרן השכל: אני חושבת שהדבר האחרון הוא מן חברה שהיא מאוד פתוחה והיא נרתמת לעזרת השני.
שרן השכל: הרבה אנשים יישבו ויעלו איזה שהוא רעיון והחבר של ההוא הוא מעצב גרפי והחבר ההוא, יש לו חברה באיזה שהוא משהו אחר ופתאום הם מצטרפים יחד ומעלים רעיונות, ואני חושבת שזה חלק מהחום של התרבות הישראלית שיוצר אווירה כזו מאוד פורייה ביחד עם ערכים שאנחנו גדלים עליהם לבנייה של כל מיני סטרט אפים או חברות או כל מיני דברים כאלה.
שרן השכל: הממשלה הרבה פעמים באה ומסייעת כאשר משהו כבר מתחיל להיבנות.
שרן השכל: אנחנו יודעים שהדבר הזה התחיל להיבנות בחברה ואז הממשלה באה והתחילה לבנות infrastructure כדי לסייע להם, כדי להמשיך ולהצמיח את זה.
שרן השכל: אבל אני חושבת שגם היום הרבה פעמים הממשלה היא גם מכשול ואני חושבת שמה שאנחנו חייבים לשים לב, ככנסת, כממשלה, כפרלמנט, הוא איך אנחנו מסירים את המכשולים שלהם בדרך כדי שהם יוכלו להמשיך ולהתפתח.
שרן השכל: כי אם יש מכשולים של בירוקרטיה, מכשולים חקיקתיים או כל מיני דברים כאלה, אלה בעצם דברים שמכשילים אותם ושם הדבר שהוא הכי משמעותי שאנחנו יכולים לעשות בשביל האנשים האלה בחברה כדי להמשיך ולפתח את זה.
שרן השכל: דבר אחרון, אני חושבת שאנחנו, כחברי פרלמנט, חייבים להשתמש ברשתות החברתיות ככלי לבוא ולחבר מחדש את האזרחים לפוליטיקה ולשלטון ולדמוקרטיה בכלל.
שרן השכל: הרבה מהדור הצעיר יותר לפחות, לא רק בישראל, אלא בכלל בעולם, יש מין תחושה שהם מתחילים לאבד אמון בנבחרים ובמערכת דמוקרטית ומגיעים פחות להצביע בקלפיות ופחות משתתפים בהליך הדמוקרטי הזה.
שרן השכל: הכלי הזה של הרשתות החברתיות יכול להיות כל כך משמעותי בידיים שלנו כדי לחבר אותם מחדש, כדי להפוך אותם להיות יותר מעורבים.
שרן השכל: אני יכולה לתת לכם דוגמאות אישיות ממני.
שרן השכל: לדוגמה אני כל סוף שבוע משתפת את הלו"ז שלי ואת הפעילויות הכי חשובות שאני ביצעתי במהלך השבוע.
שרן השכל: זה לא רק בא ומשתף את הציבור, זה גם נותן להם, בפייסבוק למשל, מקום לענות, להגיד 'למה נפגשת עם זה?' או מה קורה בתחום מסוים שבו ביקרתי.
שרן השכל: זה מכניס אותם לפעילות ולתוך התהליך הזה וכמובן שלי גם מאוד חשוב לענות להם.
שרן השכל: אני חושבת שזה משהו שהוא מאוד חשוב מבחינת שיתוף פעולה בין פרלמנטרי, איך אנחנו משתמשים ברשתות החברתיות כדי להחזיר את אמון הציבור ולהחזיר את הציבור לתוך פעילות בריאה של דמוקרטיה.
אורי מקלב: אני חושב שאנחנו הגענו למצב שהיום הפופולריות של נבחר ציבור זה לפי כמה - - -
שרן השכל: לייקים יש לו בפייסבוק?
אורי מקלב: מתברר שאצלנו ראש הממשלה זוכה במקום הראשון.
אורי מקלב: יש לו הכי הרבה, קרוב לחצי מיליון, במדינה כזאת, מתוך 6 מיליון.
אורי מקלב: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?
<תומס ז'רזומבק: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה על הזמן שלכם, אבל אנחנו צריכים לעזוב בעוד מספר דקות ל-ITC ועם המנטליות הגרמנית אנחנו רוצים לדייק.
<תומס ז'רזומבק: מריין ונדט, הוא המומחה שלנו והוא רוצה לומר משהו על הדרכון, על תעודת הזהות.
<מריין ונדט: (אומר דברים בגרמנית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה.
<מריין ונדט: שרן, אנחנו נפגשנו, אני חושב, לפני שנתיים.
<מריין ונדט: תודה רבה שאת פה.
<מריין ונדט: אנחנו עובדים על כרטיס אחיד של אזרח, יש לנו את המישור המשותף של מדינות המחוז והפדרלי והנתונים בטוחים יותר במערכת כשיודעים מי השתמש בזה ומי הסתכל על הנתונים.
<מריין ונדט: היום זה כתוב בעירייה והם נמצאים בארון, אנשים יכולים לגשת לארון, הם יכולים להסתכל, אבל אם אנשים בודקים דיגיטלית אני משאיר עקבות ואז אנחנו יודעים מי פנה ומי חקר, וזה עדיף לאזרח, כך אני חושב, מאשר נתונים בתיקים בארון.
<מריין ונדט: אנחנו הנהגנו את זה עם הפליטים, אז יש לנו נתונים מרוכזים, כל פליט שמגיע לגרמניה, הוא נותן לנו את הנתונים ויש לנו 31 ממשקים בין המשרדים, אנשים יכולים לגשת ולשלוף את הנתונים על אודות הפליטים.
<מריין ונדט: יש הרבה אפשרויות, בעיקר בתחום הממשל.
<מריין ונדט: כדאי לנו לנסוע לאסטוניה ביחד כי שם עשו דברים רבים שאפשר ללמוד מהם.
<מריין ונדט: אנחנו צריכים באמת להבהיר את היתרונות, לא רק את החסרונות של המערכת ולא רק להעלות חששות.
<מריין ונדט: אנחנו באמת יכולים ללכת לכיוון הזה במשותף ואני מחכה לזה שנעשה זאת.
אורי מקלב: אז השארתם לנו טעם של עוד.
אורי מקלב: לא מיצינו עדיין את הדברים, העלינו את הדברים ובסופו של דבר אני חושב שיש דבר אחד שלא העלינו, האם אנחנו כנבחרים, כפוליטיקאים, יש לנו מספיק את האומץ להוליך מהלכים בנושאים האלה, אם אנחנו לא חוששים לפעמים מפופולריות ולא מה שבאמת צריך לעשות.
אורי מקלב: זה אני משאיר לדיון הבא.
אורי מקלב: אני גם מתנצל בפני הגורמים הממשלתיים שבאו להציג בפניכם את הפרויקטים הממשלתיים שהם מקיימים, אנחנו נעשה את זה גם בפעם הבאה.
אורי מקלב: ואני מסכם במילה אחת, אני חושב שתרבות גלובלית, יש לזה השפעה גדולה מאוד, גם להוליך מהלכים במדינה אחת כשמדינה אחרת לא עושה את זה, אז אנשים אומרים למה כאן.
אורי מקלב: כשיש פעילות ויש שפה משותפת זה יכול לעזור להוליך תהליכים, לטוב ולמוטב.