GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הרצל בר-מג: בסדר הגודל הזה ועם המשקלים של החבילות אין בהם פתרון בתחום של כלי הטייס הבלתי מאוישים.
אורי מקלב: אני רואה בדמיון שלי איך שהם מעבירים דברים למקומות - - -
<הרצל בר-מג: בינתיים אנחנו רק מגדילים את הנפח של המשאיות.
אורי מקלב: יש גם דברים קטנים מאוד שנשלחים.
אורי מקלב: אתם צריכים להבדיל בקריאות האלקטרוניות האלה בין דואר כבד יותר.
אורי מקלב: הרי מה שהם אמרו פה שאת הרחפנים קנו בדואר האלקטרוני.
אורי מקלב: רק זה יגביר לך את ה - - - רבותיי, באמת הארכנו מאוד ואולי גם ריחפנו קצת, אבל אני חושב שמאוד השכלנו.
אורי מקלב: זאת הישיבה הראשונה, שמענו את הדברים בתחילה, בקציר העומר, אנחנו יודעים שיש לנו הרבה עבודה.
אורי מקלב: אנחנו לעצמנו נעשה עוד עבודה, יכול להיות שבחלק מהדברים נצטרך לעשות עוד עבודה משותפת עם ועדת חוץ ובטחון וגם מבחינתנו זה חדש, אנחנו נבחן אצלנו כתכנית עבודה איך אנחנו מתקדמים הלאה.
אורי מקלב: אני מאוד מודה לכם על המאמץ שעשיתם לבוא לכאן.
אורי מקלב: אנחנו עוד ניפגש בהמשך, ואין לי ספק, החובה שלנו היא להדביק את ההתקדמות והפיתוחים הטכנולוגיים בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה הראשונה של ועדת המשנה לאנרגיות מתחדשות ולמעקב אחר יישום הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: גם בבוקר זה, עם החדשות הדרמטיות מארצות הברית, אנחנו ממשיכים כרגיל ואני מקווה שגם הסכם האקלים ימשיך כרגיל כי הסכם פריז נכנס לתוקף ממש לפני מספר ימים, ב-4 לנובמבר, לאחר שמעל מאה מדינות אשררו אותו.
יעל כהן-פארן: אני שמחה לומר שגם ממשלת ישראל הניחה אותו על שולחן הכנסת ב-31 לאוקטובר והמשמעות של זה היא ששבועיים לאחר מכן, שזה בעוד שבוע, הממשלה צפויה לקבל החלטה.
יעל כהן-פארן: מאחר שהכנסת לא מביעה התנגדות ולהיפך, זה לא עולה אמנם להצבעה בכנסת אבל אני מכאן יכולה להגיד שיש תמיכה, כמובן, לאשרור הסכם פריז, הסכם האקלים שנחתם בפריז לפני שנה.
יעל כהן-פארן: הוא יובא לאישור הממשלה בשאיפה בשבוע הבא ואפילו בתקווה, אם יספיקו ועל זה יעדכנו בוודאי עוד מעט.
יעל כהן-פארן: אם יספיקו לעשות זאת אז אני מניחה שהשר להגנת הסביבה יודיע על כך בכנס במרקש, בוועידת האקלים במרקש שנפתחה רק שלשום ושאליה גם יש משלחת של הממשלה.
יעל כהן-פארן: כבר יש מספר נציגים מן הממשלה במרקש, יוצאת משלחת מהכנסת ואני בתוכה, משלחת של ועדת הפנים והגנת הסביבה, שיוצאת מחר לוועידת האקלים במרקש.
יעל כהן-פארן: השר להגנת הסביבה, השר אלקין מצטרף גם הוא ביומיים של הדרג הגבוה מה שנקרא בוועידת האקלים, תמיד יש יומיים של דרג גבוה של שרים וראשי מדינות ובהחלט אני מקווה שהוא יודיע על אשרור האמנה.
יעל כהן-פארן: כמו שנראה כך זה הולך להיות.
יעל כהן-פארן: זה הדיון הראשון מאז תחילת המושב שבסך הכול נפתח לפני שבוע ומאז הדיון הקודם בתחילת אוגוסט, ממש ב-1 באוגוסט, בשבוע האחרון של המושב הקודם, התקדמו כמה דברים ואני שמחה לומר את זה, בנושאים שאנחנו מדברים עליהם.
יעל כהן-פארן: מעבר להנחת האמנה על שולחן הכנסת ואשרורה הקרוב, אנחנו ראינו גם שינוי מעניין ודרמטי בהחלטה בנושא תחנות הכוח הפחמיות, נושא שעלה לדיון גם כאן בוועדה, גם בוועדת הכלכלה, דיון שאני יזמתי בהצעה לסדר והתקיים בתחילת אוגוסט ואכן, ב-24 באוגוסט הודיע שר האנרגיה שההחלטה שהוא מקבל היא לסגור את תחנות 1-4, תחנות הפחם הישנות ביותר של חברת החשמל בחדרה וב"אורות רבין" בטווח של עד שש שנים.
יעל כהן-פארן: אני כמובן מקווה מאד וקוראת לכך שזה יהיה לפני כן, הרבה לפני כן ושהתכנית לצמצום הפליטות שהיא סולקנים, לא תוקם.
יעל כהן-פארן: בוועדה, גם בוועדת הכלכלה וגם כאן, דנו בכך שלא בטוח שהתכנית הזו בכלל יכולה לצאת לדרך.
יעל כהן-פארן: בסופו של דבר באמת הוחלט שהיא לא תצא לדרך וההפחתה תתבצע על ידי סגירת התחנות, שהיא טובה יותר לכולם ולאיכות הסביבה ברמת איכות האוויר ופליטות גזי החממה של ישראל.
יעל כהן-פארן: למעשה הייתה אמירה ממש חד משמעית של המשרד להגנת הסביבה שאם תחנות 1-4 ימשיכו לפעול, גם עם סולקנים, הן ימשיכו לפלוט כמובן גזי חממה וישראל לא תוכל לעמוד ביעדים שהציבה לעצמה במסגרת הסכם פריז.
יעל כהן-פארן: היא פשוט לא תעמוד בהם, גם אם היא תעשה שמיניות באוויר עם אנרגיות מתחדשות היא לא תעמוד בהם ולכן התקבלה ההחלטה ואני חושבת שהיא החלטה מאד נכונה ואני מברכת עליה.
יעל כהן-פארן: כבר בירכתי עליה כמובן את השר כשהוא החליט באוגוסט וכו'.
יעל כהן-פארן: החלטה נוספת שהתקבלה רק השבוע היא הצעת חוק שאני חייבת לומר שיזמתי אותה והממשלה הגישה הצעה מקבילה, ההצעות הוצמדו ביחד עם חבר הכנסת חאמד עמאר מהקואליציה, הובלנו אותה ביחד, עשרות חברי כנסת הצטרפו להצעה הזאת.
יעל כהן-פארן: אני חייב לומר שבאמת לא ראיתי אף פעם הצעה שהיה לי כל כך קל להחתים עליה את חברי הכנסת כמו בנושא של גגות סולאריים ביתיים: פטור ממס כדי לקדם אותם, כדי לתת לכך דחיפה משמעותית כי היום אנחנו רואים שזה פשוט לא קורה.
יעל כהן-פארן: אנשים לא באים ומקימים מערכות סולריות על גג ביתם ואחד החסמים שם היה רשות המסים.
יעל כהן-פארן: הם הסכימו להסיר את החסמים והשבוע, ביום שני, עברה לקראת ההצבעה של קריאה שניה ושלישית לוועדת הכספים ועברה.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת שזה יעלה ממש בשבוע הבא.
יעל כהן-פארן: אני אהיה במרקש, אני לא אהיה פה לברך אבל אני לא רוצה שזה יידחה ובוודאי שיעלה להצבעה.
יעל כהן-פארן: ההחלטה הזאת, אני חושבת שתעשה מהפכה בשוק הסולארי בישראל, אני מקווה שזה אכן יניע אותו קדימה.
יעל כהן-פארן: אני כבר שומעת הרבה מאד תגובות מן החברות שזה אכן פותח פתח, שאנשים יותר פונים.
יעל כהן-פארן: קודם כל עצם זה שיש פטור ממס והממשלה מאותתת שהיא רוצה שיקימו מערכות סולאריות על הגגות, זה האיתות המרכזי, זה העידוד.
יעל כהן-פארן: עצם ההחלטה, עצם ההליכה לכיוון ברור.
יעל כהן-פארן: הפטור הוא לעשרים וחמש שנה והצעת החוק, נאבקנו על זה, היא לא מוגבלת בזמן.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר בהתחלה רצה להגביל אותה בעשר שנים.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לציין את יושב ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת גפני, שעמד על הרגלים האחוריות ואמר: לא יקום, אני רוצה שההצעה הזו תהיה קבועה.
יעל כהן-פארן: תרצו עוד עשר שנים לבטל אז תבואו, תביאו חקיקה.
יעל כהן-פארן: אני עכשיו רוצה לסמן ודאות שזה הקו שמדינת ישראל רוצה להגדיר.
יעל כהן-פארן: לאור הדברים המעניינים והשמחים שאמרתי עד עכשיו, שקרו בחודשים האחרונים מאז הפגישה האחרונה של הועדה, אני גם רוצה כמובן להביא לדיון כאן את האתגרים הנוספים והם כמובן בלתי נגמרים ולשאול איך מדינת ישראל קודם כל עומדת בהחלטת הממשלה שלה, החלטה מספר 1403 מאפריל 2016, שבה למעשה הייתה רשימה מאד ארוכה של צוותים ממשרדים שונים, שצריכים לעמוד בהגשת תכניות, בקבלת החלטות, בהקצאת תקציבים ובקידום התכניות שהם מציעים.
יעל כהן-פארן: תיכף אנחנו נעשה סבב בין כל משרדי הממשלה הרלבנטיים שיענו על השאלה איפה הדברים עומדים.
יעל כהן-פארן: האם ב-30.9.2016 הוגשו מסקנות של הצדדים שהיו אמורות להיות מוגשות או לפני כן או אחרי כן?
יעל כהן-פארן: מרבית התאריכים שם כבר עברו, אנחנו כבר ב-9 בנובמבר והרבה מהיעדים שם הפכו ל-30 בספטמבר, 31 באוקטובר.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור על מרביתם.
יעל כהן-פארן: לקראת הישיבה הזאת, פניתי לכל משרדי הממשלה הרלבנטיים כדי לקבל מהם את ההתייחסות.
יעל כהן-פארן: חלק נתקבלה בכתב, חלק מהמשרדים שלחו התייחסות בכתב, מרביתם הודיעו שהם יהיו כאן לדווח אבל בכך נעסוק בחלק הראשון של הישיבה.
יעל כהן-פארן: בחלק שני נעסוק בשאלה עם מה ישראל מגיעה למרקש, מה הולך להיות שם, מה החזון של ועידת האקלים הקרובה שנפתחה השבוע, נפתחה ביום שני ה-7 בנובמבר ותימשך עד סוף השבוע הבא, עד 18 בנובמבר.
יעל כהן-פארן: לפני שנגיע אל השאלות למשרדי הממשלה אני רוצה לבקש ממספר ארגונים לא ממשלתיים להציג את תפיסתם ואת העבודות שנערכו על רקע הסכם פריז ואיפה נמצאת ישראל בהקשר של ביצוע ויישום, אז אני רוצה לבקש מד"ר ערן ברוקוביץ' מהאגודה הישראלית לאקולוגיה.
<ערן ברוקוביץ: תודה, בוקר טוב לכולם.
<ערן ברוקוביץ: האגודה בהחלט מברכת את הממשלה ואת מדינת ישראל על הצטרפות ואישור הסכם פריז, צעד מאד מאוד חשוב בכיוון של הפחתת פליטות וכל התועלות שמצטרפות לזה.
<ערן ברוקוביץ: עם זאת ולמרות מאמצים גדולים שנעשו במשרדי הממשלה ובממשלה עצמה, יש צורך להתייחס למספר היבטים שהם די קריטיים בהסכם ובהתחייבויות של המדינה.
<ערן ברוקוביץ: נסקור חמישה סעיפים שאנחנו רוצים להתייחס אליהם.
<ערן ברוקוביץ: אני אנסה לעשות את זה בקצרה.
<ערן ברוקוביץ: באופן כללי חילקתי תיקיות צבעוניות, יש שם את כל הסיכום ואת כל הדברים שאני הולך להגיד.
<ערן ברוקוביץ: דבר ראשון, ההתחייבויות של המדינה בהסכם פריז לדעתנו צנועות מדי - - -
יעל כהן-פארן: נוסיף שזה גם באתר הוועדה, למי שרוצה להוריד את זה לאלקטרוני.
<ערן ברוקוביץ: צריך ליישם תכניות שאפתניות יותר להתייעלות ולהפחתת פליטות.
<ערן ברוקוביץ: כל העניין זה שבצורה אבסולוטית, לפי ההתחייבות שלנו בהסכם פריז, אנחנו בעצם לא נפחית פליטות.
<ערן ברוקוביץ: האירופאים, ביחס ל-2005 התחייבו להפחית 33% מהפליטות שלהם.
<ערן ברוקוביץ: אנחנו בעצם, לפי 2005 נגדיל את הפליטות ב-14%.
<ערן ברוקוביץ: אנחנו צריכים לזכור את זה שאנחנו חייבים לשאוף להרבה יותר ואין שום סיבה שמדינה כמו ישראל שטופת השמש לא תצליח לעשות יותר טוב.
<ערן ברוקוביץ: בתכנית הממשלתית שהגיש המשרד להגנת הסביבה כבר ראינו הפחתה נוספת לנפש, שזו התקדמות וצעד גדול בהחלט בכיוון נכון וטוב אבל, לדעתנו אפשר גם להגיע ל-6.9 מיליון טון לנפש, כמו שהיה בדיונים המוקדמים במסגרת הממשלה ואפשר לעשות יותר.
יעל כהן-פארן: דיונים בוועדה הבינמשרדית שהייתה?
<ערן ברוקוביץ: בדיונים בכלל בין המשרדים.
<ערן ברוקוביץ: אחד הדברים העיקריים שגם הוגש בתכנית של הגנת הסביבה הוא הנושא של מעבר מתמהיל הדלקים לשימוש מורחב יותר בגז טבעי.
<ערן ברוקוביץ: יש עשרות מחקרים מהעולם שמראים שמַעבר לשימוש בגז טבעי אינו מפחית פליטות גזי חממה וזה חשוב מאד הנושא הזה.
<ערן ברוקוביץ: לא בעניין השריפה שלו בתחנת הכוח אלא בתהליך ההפקה.
<ערן ברוקוביץ: בצורה גסה, בתעשייה אומרים שעד 3% מהגז שמופק נפלט אבל במחקרים שבדקו את זה הלכה למעשה נאמר על בין 5%-20% מהגז שמופק נפלט לאטמוספירה וגז מתאן זה גז שיש לו יכולות של גז חממה הרבה יותר גבוהות מ CO2 - - -
יעל כהן-פארן: ערן, האם זה תלוי בשיטת ההפקה - - -
<ערן ברוקוביץ: זה גורף - - -
יעל כהן-פארן: גם ביָמי?
יעל כהן-פארן: בקידוחים ימיים?
<ערן ברוקוביץ: גם בימי, בארות שנסתמו יש להם קצב של פליטת גז שהיא יותר גבוהה מן הקצב הטבעי.
<ערן ברוקוביץ: יש - - -
יעל כהן-פארן: כשזה מחלחל בים, זה לא נטמע במי הים?
יעל כהן-פארן: זה בכל זאת בעומק, זה לא יוצא ישר לאטמוספירה.
<ערן ברוקוביץ: קודם כל תלוי בעומק - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים בישראל על קידוחי מים עמוקים.
יעל כהן-פארן: עד כמה זה רלבנטי?
יעל כהן-פארן: לא שיש לי - - -
<ערן ברוקוביץ: אין מחקר על זה בארץ ואין בדיקה כרגע של זה בארץ.
<ערן ברוקוביץ: זה משהו שאנחנו אומרים שצריך לבדוק, צריך ללוות את התהליך הזה ולראות בדיוק כמה פליטות יש בתהליך.
<ערן ברוקוביץ: זה משהו שצריך לחשב אותו בפליטות של ישראל.
<ערן ברוקוביץ: עד שלא יבדקו את זה צריך להיות איזשהו דגל אדום לגבי היישום של התכנית.
יעל כהן-פארן: ערן, אם אתה יכול משפט סיכום, להתקרב לסיכום.
<ערן ברוקוביץ: אני אגיד את הסעיפים שאנחנו מתייחסים אליהם בדוחות שחילקנו.
<ערן ברוקוביץ: יש צורך מידי בבקרה ופיקוח כמו שהוועדה הזו עושה אבל יש גם צורך מידי בפיקוח על הפליטות עצמן.
<ערן ברוקוביץ: כמה אנחנו פולטים הלכה למעשה היום.
<ערן ברוקוביץ: להקים מנגנון ומערכת של בקרה שתספור את הכמויות ולראות שאנחנו עומדים בהסכמים ואם אנחנו לא עומדים צריך לעשות שינוי במדיניות כדי לראות שכן עומדים.
יעל כהן-פארן: אתה בעצם אומר שאין מנגנון בקרה?
יעל כהן-פארן: שמנגנון בקרה הוא רק על התכנית ואם עושים צעדים כאלה ואחרים אבל לא על הפליטות בסופו של דבר?
<ערן ברוקוביץ: ממש מנגנון שבודק בפועל ולא משהו סטטיסטי כללי כזה.
<ערן ברוקוביץ: אין משהו שהוא מבוסס מדדים ובדיקות וממש הערכה - - -
יעל כהן-פארן: נשאל את המשרד להגנת הסביבה תיכף בעניין הזה.
<ערן ברוקוביץ: נשמח לשמוע אם יש כבר משהו שעובד.
<ערן ברוקוביץ: צריך לזכור ששינויי האקלים יהיו כאן גם אם נפחית את כל הפליטות.
<ערן ברוקוביץ: זאת אומרת, אם כל כדור הארץ יפסיק להשתמש בדלקים פוסיליים אנחנו עדיין תרמנו כבר מספיק Co2 לכדור הארץ בשביל ששינויי האקלים יתרחשו ברמה זו או אחרת אז צריך להיערך לשינויי האקלים וצריך להוציא את התכנית של היערכות לשינויי האקלים מהמגירה של המשרד להגנת הסביבה, לקדם אותה בכנסת ולקדם אותה בממשלה.
<ערן ברוקוביץ: טובה שעה אחת קודם כי העלות הכלכלית של אי הערכות גדולה לאין שיעור מאשר היערכות.
<ערן ברוקוביץ: יש לנו כאן הזדמנות כלכלית ומדעית.
<ערן ברוקוביץ: המדינה שלנו היא מדינת סטארט אפים, אפשר לנצל את הנושא של שינוי האקלים לחדשנות.
<ערן ברוקוביץ: כל הנושא הסולארי, כל הנושא של מידבור בעולם, אפשר לנצל את הפיתוחים הישראלים של חקלאות, שימוש חוזר במים, התפלה וכדומה, לנצל את זה.
<ערן ברוקוביץ: חשוב מאד הנושא של חינוך והסברה והעלאת המודעות של הצבור.
<ערן ברוקוביץ: דבר שנפלו עליו בכל רחבי העולם בנושא שינויי האקלים וצריך להסביר לצבור למה צריך להפחית פליטות, למה צריף להיערך לשינויי האקלים, לעשות איזשהו קמפיין רציני שיבוא מהממשלה עצמה אפילו, לדעתי חשוב מאד.
<ערן ברוקוביץ: תודה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה רבה לערן, האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה.
יעל כהן-פארן: הם שלחו לנו בטרם עת את הדוח שלהם והוא נמצא גם באתר של הוועדה כמו שאמרתי.
יעל כהן-פארן: האם נמצאת כאן כרמית?
יעל כהן-פארן: עדיין לא הגיעה אז היא תציג מאוחר יותר.
יעל כהן-פארן: יונתן, האם אתה רוצה להציג עכשיו?
יעל כהן-פארן: האם אתה רוצה להגיב לדברים שייאמרו על ידי הממשלה או עכשיו?
יעל כהן-פארן: אתה מוזמן, בבקשה.
יעל כהן-פארן: ד"ר יונתן אייקנבאום, גרינפיס.
<יונתן אייקנבאום: שלום לכל הנוכחים, בוקר טוב.
<יונתן אייקנבאום: קודם כל בבוקר שהוא כה סוער מן העבר השני של האוקיאנוס אני רוצה להתחיל באמירה ששינוי האקלים הוא לא דעה פוליטית, הוא מציאות מדעית שהיא נמצאת תקפה לצערנו בהרבה מאד ממצאים מדעיים ו-97% מן הקהילה המדעית תמימי דעים על כך שזה קורה מהר יותר ממה שאנחנו מצפים.
<יונתן אייקנבאום: המצב בעולם כרגע הוא ש-120 מדינות אשררו את האמנה, מתוך 197 אני חושב, מדינות חתומות.
<יונתן אייקנבאום: כרגע מדינות כבדות משקל יותר שחסרות, שצריכות עוד לאשר, הן רוסיה, טורקיה, אוסטרליה ואנגליה, אלו הכי גדולות ומדינות קטנות יותר כמו ישראל אבל גם הן משמעותיות.
<יונתן אייקנבאום: מה שצריך להגיד בעיקר הוא שתי הערות ביחס למה שמתכנס עכשיו במרקש.
<יונתן אייקנבאום: הייתה מצד אחד תאוצה ליישם ולהביא לאישור ולכניסה לתוקף של אמנת פריז וזה מבורך, זה קרה מהר הרבה יותר ממה שציפו אבל יחד עם זאת, החזון של פריז הוא להקטין את ההתחממות של כדור הארץ בשתי מעלות ולשאוף למעלה וחצי אבל, כשמחברים זו לזו את כל ההתחייבויות של כל המדינות, לא מגיעים לשם אלא מגיעים להתחממות של שתיים שלש מעלות צלזיוס, שזה הרבה יותר וזו כבר יציאה של כדור הארץ מאיזון.
<יונתן אייקנבאום: לכן, מה שיקרה במרקש ויצטרך לקרות מעבר לזה, זה לראות איך כבר ב-2020 כל המדינות כולן, לוקחות את היעדים שלהן ומשדרגות אותם.
<יונתן אייקנבאום: זה ודאי תקף עבור ישראל ולכן, היעדים שהוצבו על ידי הממשלה הם יעדים שאנחנו מברכים עליהם אבל אנחנו גם מבקרים אותם וחושבים שהם צנועים מדי.
<יונתן אייקנבאום: בכל מקרה, ב-2020 כבר צריך להיערך לשדרג אותם ולזה יש כללים ובזה אני אסיים, יש פה שני כללי אצבע מאד פשוטים לדבר הזה ואני חושב שלא צריך להפוך את הסיפור הזה למסובך מדי.
<יונתן אייקנבאום: כלל אצבע ראשון, לא מקימים שום יצור חדש בישראל שהוא לא מאנרגיה מתחדשת וכלל האצבע השני הוא שסוגרים את מה שצריך לסגור.
<יונתן אייקנבאום: בהתחלה את הפחם כי זה הדבר המזהם ביותר והתורם את חלק הארי לפליטות גזי חממה.
<יונתן אייקנבאום: הדבר הקונקרטי שיוצא מתוך כך הוא שאם סוגרים את יחידות 1-4 שבחדרה שזה צעד מבורך ואני גם מברך על כל מה שעשית בתוך הכנסת למען זה, אז בוודאי שזה לא נכון להחליף את זה בתחנת גז, זה מסנדל אותנו למשאב הזה שהוא גם מזהם ופה ערן הביא נתונים שהם נתונים מאד חשובים וצריך לטפטף אותם לצבור הישראלי, כי הם כה חסרים.
<יונתן אייקנבאום: צריך להחליף על סמך העבודה שעשה המשרד להגנת הסביבה.
<יונתן אייקנבאום: אפשר להשבית את היחידות האלו בהדרגה כבר בשנים הקרובות ובוודאי שלא צריך להקים תחנת גז במקום.
יעל כהן-פארן: אתה מתייחס לעבודה שעשה המשרד להגנת הסביבה בהתייחס לשימור תחנות הכוח הפחמיות ואפשרות הפעלתן במקרי חירום?
יעל כהן-פארן: משרד האנרגיה ותיכף כמובן תבוא התייחסות המשרד רואה את הצורך בפוסילי שיעבוד באופן בטוח.
יעל כהן-פארן: השמש לא זורחת כל היום וכל הלילה אז אנחנו רוצים שיהיה משהו שעובד ואותם 1,500 מגה ואט יוקמו בגז.
יעל כהן-פארן: זו התכנית כרגע לפחות.
יעל כהן-פארן: היא עדיפה מבחינת זיהום אויר על פחם כמובן אבל לא עדיפה בראייה גלובלית.
<יונתן אייקנבאום: בראייה ארוכת טווח זה אומר עוד חמישים שנה של גז כשבפועל, אם אנחנו עומדים ביעדים של הפחתת פליטות גזי חממה וזו הייתה אחת המסקנות ולדעתי המסקנה החשובה מן הדוח שהמשרד להגנת הסביבה עבד עליו, עד 2029 בקירוב לא צריך להקים חלופה.
<יונתן אייקנבאום: זאת אומרת, משרד האנרגיה צריך היום להתרכז בהשגת היעדים ועמידה ביעדים ואפשר אפילו לשרטט ואנחנו נרצה לשרטט מצב שבו אנחנו יודעים באיזשהו שלב שיש הפקת מתחדשות ויללה, אפשר להשבית יחידה אחת.
<יונתן אייקנבאום: הגענו למצב שני שאפשר להשבית שתי יחידות וכן הלאה ובוודאי לא לייצר מצב שבו ישביתו רק אחרי שיחברו כל מיני מאגרי גז, וגם יקימו את היחידות האלו על גז, שבמידה והדבר הזה יתעכב זה גם יעכב את ההשבתה והזיהום יימשך.
יעל כהן-פארן: עלה כאן גם מדבריך, מדברי יונתן מגרינפיס וגם מדברי ערן מהאגודה לאקולוגיה, נושא פליטות המתאן והגז הטבעי והאם מתייחסים לכך בארץ ובדיוק על הנושאים האלה רצתה להציג דר' מרים לב-און, ממוסד שמואל נאמן מהטכניון, בבקשה.
<מרים לב און: אפשר להציג - - -
יעל כהן-פארן: את יכולה אבל אני חושבת שאין צורך.
יעל כהן-פארן: יותר נוח בדיון בוועדה בלי שקפים, זה ממש לפעמים עוצר את הדיון.
<מרים לב-און: סליחה על האיחור - - -
יעל כהן-פארן: לא פתרו את התחבורה הציבורית בארץ, כן.
יעל כהן-פארן: תקרבי אלייך את המיקרופון.
<מרים לב און: בוקר טוב לכולם, ד"ר מרים לב און, אני עמיתת מחקר במוסד "שמואל נאמן" בטכניון ואנחנו עשינו עבודה למדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה בקשר לפליטות מתאן ממגזר הנפט והגז הטבעי.
<מרים לב און: רציתי להביא רק כמה המלצות קצרות לאור המסמך ולאור פורום האנרגיה שהיה במוסד "שמואל נאמן" בספטמבר האחרון.
יעל כהן-פארן: את המסמך את שלחת לנו?
<מרים לב און: שלחנו שקפים.
יעל כהן-פארן: אם את יכולה לשלוח לנו את המסמך אנחנו נשים אותו באתר הוועדה.
<מרים לב און: אני אדבר עם אופירה שישחררו את המסמך.
<מרים לב און: קודם כל למה הנושא חשוב?
<מרים לב און: מתאן הוא המרכיב העיקרי של גז טבעי והשימוש בו גובר בכל העולם.
<מרים לב און: מתאן הוא גז חממה בעל השפעה קרינתית מאד גבוהה, לפחות פי 25 מאשר פחמן דו חמצני והמודעות גוברת בעולם בקשר להשפעת המתאן.
<מרים לב און: תעשיית הגז הטבעי בישראל עדיין בחיתוליה אבל יש הרבה התקדמות וחשוב להתחיל לבדוק מהן ההשלכות למרות שהגז הטבעי כשלעצמו, כשמעבירים אותו לייצור חשמל, יש פליטות נמוכות הרבה יותר של גזי חממה אבל הדליפות שישנן מכל המערכות שמסביב בגז הטבעי יכולות לנטרל חלק מהיתרונות שיש לגז טבעי בהפעלתו לייצור חשמל.
<מרים לב און: התמקדנו דבר ראשון בשאלה איך לכמת את הפליטות האלו מכיוון שכיום הן לא מפורטות היטב במצאי הפליטות הלאומי וגם החברות עדיין אין להן את כל השיטות, את כל המתודולוגיה אז הסתכלנו על השיטות של IDCC של האו"ם, שמובאות בנדבכים.
<מרים לב און: נדבך ראשון שהוא מאד פשטני, נדבך שני ונדבך שלישי, שאין כאן זמן לדבר יותר על מתודולוגיה והסתכלנו על נתונים ראשוניים שישנם בישראל.
<מרים לב און: במרשם הפליטות וההעברות לסביבה, ב-PRDR הישראלי, חברת נובל אנרג'י דיווחה על פליטות מאסדת "תמר" והיא דיווחה על 2,000 טון מתאן, קצת למעלה מ-2,000 טון מתאן בשנת 2014 ומספר מאד דומה לשנת 2015.
<מרים לב און: הנתונים האלה עדיין לא השווינו אותם לנתונים אחרים בעולם אבל שוב, זה רק החלק של אסדת "תמר".
<מרים לב און: אין כרגע בישראל שום נתוני פליטות ממקורות שהם במורד שרשרת הייצור והשימוש, כמו דחיסה, העברה, תהליכי עיבוד של הגז ותהליכי אחסון של הגז המונזל, או הקונדנסט, אלה דברים חשובים מאד.
<מרים לב און: אנחנו פרסמנו במסמך שלש חלופות ליישום בישראל: שימוש במקדם גנרי, שימוש במקדם פליטה של ה-IDC ואיסוף נתוני פעילות תקופתיים, כמו שמקובל במפרץ מקסיקו בארצות הברית מהאסדות.
<מרים לב און: שם יש survey של משרד הפנים שפעם בשלש שנים אוספים או עורכים סקירה של כל הפעילות של כל האסדות ואז יש מידע מסודר על הפליטות.
<מרים לב און: אנחנו ממליצים בקיצור שמדינת ישראל תיישם שיטות משופרות לפליטות מתאן מכל מגזרי המשק.
<מרים לב און: יש לבדוק את מידת ההתאמה בין השיטות הישימות במערך המפלס לבין שיטות הכימות הבינלאומיות, שעדיין לא עשינו את הבדיקה הזאת וההמלצה שלנו היא לאמץ בשלב ראשון את חלופה מספר 2 שנמצאת במסמך, שהיא מבוססת על נתוני ה-DCC, כפי שהם נמצאים היום במסמך ההנחיות למדינות, על יישום של מצאי פליטות פחמן דו חמצני ומתאן אבל יש לבחון במקביל את האפשרות ליישם את חלופה מספר 3.
<מרים לב און: זאת אומרת, לערוך איזשהו סקר תקופתי אחת לשלש אולי חמש שנים, שזה מתאים גם לזמנים של הסכם פריז.
<מרים לב און: איסוף נתונים יותר ספציפי לישראל מכל שרשרת האספקה, ההובלה, התהליכים, העיבודים והתעשייה שמשתמשת בגז טבעי ואז ניתן יהיה לבצע כימות יותר מדויק של הפליטות לטווח ארוך.
יעל כהן-פארן: נאמר כאן לפני כן שיש תחושה שלא מתייחסים לנושא אז כנראה שכן מתייחסים לנושא, כי זו הייתה עבודה שנערכה עבור המשרד להגנת הסביבה – המדענית הראשית אבל זו רק התחלה, זו עדיין התחלה ועדיין צריך לעשות איזשהו חישוב כולל של כמה אנחנו פולטים והאם זה מצדיק את ההפחתה בפליטות עקב המעבר לגז טבעי.
יעל כהן-פארן: בתחושה שלי, אם אני שומעת את המספרים, 2,000 טון בשנה מאסדת "תמר" זה לא משהו דרמטי, גם אם זו טעות וזה 20,000 טון זה לא משהו דרמטי, כי אנחנו מדברים על מיליוני טון בשנה בישראל שנפלטים ועובדים.
יעל כהן-פארן: כל התכנית היא הפחתה של מיליוני טון וחלק מאד משמעותי מזה הוא מהתחנות הפחמיות.
יעל כהן-פארן: אני רוצה להגיע לשאלות למשרדי הממשלה.
יעל כהן-פארן: אתם מוזמנים להתייחס לנושא של פליטות המתאן, המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה בעיקר, אם יש תגובה לעניין, אבל באמת, אני רוצה להתחיל את המעקב אחרי החלטה 1403, המון סעיפים היו שם, המון צוותים שהיו צריכים להתכנס ולהתקדם ולצאת עם תכניות לחסמים באנרגיות מתחדשות ולהתייעלות אנרגטית ולממונה אנרגיה במשרדי הממשלה ולגיבוש אמצעים נוספים ולתכניות של בניה ירוקה ולדירוג בניינים.
יעל כהן-פארן: בואו נתחיל לשמוע מה קורה.
יעל כהן-פארן: גיל, האם אתה נציג המשרד כאן?
יעל כהן-פארן: גם גלית הייתה אבל ראיתי שהיא יצאה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, גיל פרואקטור, ממונה תחום האקלים במשרד להגנת הסביבה.
<גיל פרואקטור: תודה רבה.
<גיל פרואקטור: לפני שאני אתחיל עם הסקירה, רק נקודה בהתייחס למה שנאמר על הגז הטבעי.
<גיל פרואקטור: אני יכול להגיד שבאופן ברור לחלוטין וזה הקונצנזוס המדעי בעולם, אין ספק שגם כשלוקחים את כל הפליטות life cycle של גז לעומת פחם, גז עדיף בהרבה על פחם.
<גיל פרואקטור: המספר שנאמר כאן – 2,000 טון ועל זה אפשר להוסיף עוד fugitive emissions ממערכת ההולכה של הגז, זה לא מתקרב בכלל לפליטות שמגיעות מפחם ולכן, באופן חד משמעי, המעבר מפחם לגז הוא טוב, הוא טוב מהרבה סיבות.
<גיל פרואקטור: ברור שבראייה לטווח ארוך הדבר הנכון ביותר הוא בעצם לעבור לאנרגיות מתחדשות ולכן הגז הטבעי אנחנו מתייחסים אליו כאל הזדמנות, כמעין גשר מזהב, נקרא לזה, שבעצם מאפשר למדינת ישראל לעבור בהדרגה ממשק אנרגיה מוטה או שבאופן מוחלט נשען על דלקים פוסילים לאנרגיה מתחדשת אבל מעבר לגז טבעי הוא דבר מבורך וטוב, גם לסביבה וגם לכלכלה.
<גיל פרואקטור: לגבי החלטת הממשלה, אני אתחיל ואגיד שאנחנו, לפי החלטת הממשלה, נדרשים לדווח לממשלה עד 31 לדצמבר מדי שנה על היישום של ההחלטה כולה ובכלל על ההתקדמות לקראת היעדים, כאשר ההתקדמות לקראת היעדים צריכה להיות מבוססת על נתונים כמותיים.
<גיל פרואקטור: לכן, בהקשר הזה, אנחנו בעיצומו של תהליך של איסוף כל המידע מכל משרדי הממשלה השונים והגופים הנוספים, ואנחנו נגיש עד סוף דצמבר דוח קצר לממשלה, שמציין את הסעיפים השונים ואת הסטטוס של כל אחד ואחד מהסעיפים האלה.
<גיל פרואקטור: פה אני אתייחס רק לדברים המרכזיים כי לא נוכל בדיון כזה לדבר על כל הדברים, זה שעות.
יעל כהן-פארן: אני אשמח שתעביר לוועדה - - -
<גיל פרואקטור: אני גם רוצה להגיד עוד משפט אחד לגבי הראייה לטווח היותר ארוך, לפי סעיף 17 באותה החלטה, אנחנו במשרד להגנת הסביבה מקימים מה שנקרא מערך לאומי למעקב ובקרה אחר כל היישום של החלטת הממשלה הזאת וכל ההחלטות הרלבנטיות הנוספות, בשביל להעריך בין השאר את ההתקדמות של ישראל לקראת היעדים השונים, גם בתחומי אנרגיה, תחבורה וכמובן גזי חממה, לשנים קדימה.
<גיל פרואקטור: אנחנו בעיצומו של התהליך המאוד מאוד סיזיפי מקצועי וטכני של גיבוש מתודולוגיות לפי סטנדרטים בינלאומיים מקובלים, זה תהליך ארוך.
<גיל פרואקטור: בתהליך הזה פחות או יותר בחודש הקרוב יתחילו להיות שותפים אליו ולהעיר על המתודולוגיות האלה כל משרדי הממשלה והגופים הנוספים הרלבנטיים שחברים בצוות ההיגוי.
<גיל פרואקטור: לכן הדוח שיוגש - - -
יעל כהן-פארן: צוות היגוי וצוות בקרה, אלה הם צוותים שונים?
<גיל פרואקטור: לא, יש ועדת - - -
יעל כהן-פארן: ועדת בקרה?
<גיל פרואקטור: יש ועדה בינמשרדית שמבצעת מעקב ובקרה.
<גיל פרואקטור: בפועל כל הצד הטכני המקצועי, הדוחות, הנתונים, הכול נאסף על ידי הגנת הסביבה, אנחנו מתכללים את כל העבודה הזאת.
יעל כהן-פארן: האם כל משרדי הממשלה חברים בצוות?
<גיל פרואקטור: לא רק משרדי הממשלה, גם נציגי תעשייה מסחר וארגונים סביבתיים.
יעל כהן-פארן: קיי, באיזה טווחי זמן הם נפגשים?
<גיל פרואקטור: אחת לחצי שנה.
יעל כהן-פארן: האם זה לא מעט מדי?
<גיל פרואקטור: לא, זה לא מעט מדי בגלל שכל חצי שנה נעשית עבודה רציפה עם כל האנשים השונים אבל בפורום הרחב הזה שבו באים ומדווחים על התקדמות, בפחות מחצי שנה לפחות כרגע לא נוכל ממש להראות התקדמות.
<גיל פרואקטור: אנחנו רוצים לעשות דיונים עמוקים ולהראות התקדמות אבל המעקב ומה שנקרא הדיונים הבילטרליים לצורך העניין, הם רציפים, הם כל הזמן.
<גיל פרואקטור: משפט אחד על הדוח - - -
יעל כהן-פארן: אני כן חייבת לומר על פעם בחצי שנה.
יעל כהן-פארן: בתחושה שלי, תכנית שרק החלה באפריל 2016, לפני חצי שנה התקבלה החלטת הממשלה, בתחושתי, כדי להטמיע את המהלכים יש מקום למפגשים יותר תכופים.
יעל כהן-פארן: אתה יודע, כשכולם צריכים להתכנס אז כולם מכינים מהר את כל הניירת, נכון?
יעל כהן-פארן: כדי להיות בסדר?
יעל כהן-פארן: פעם בחצי שנה זה קצת סיאסטה כזה.
<גיל פרואקטור: בסדר, אנחנו מחויבים ללפחות פעמיים בשנה אבל הדיונים והפגישות הם רציפים.
<גיל פרואקטור: מה שאני רק רוצה להגיד על הדוח שיהיה בשנה הבאה, שהדוח בשנה הבאה יהיה משהו אחר לגמרי מאותם חמישה עמודים שנגיש לממשלה היום.
<גיל פרואקטור: הדוח בשנה הבאה יהיה מבוסס בעצם על איסוף מידע כמותי, ניתוחים וביצוע של תחזיות ותרחישים קדימה, על מנת לבוא ולהראות בניתוחי עלות תועלת.
<גיל פרואקטור: אנחנו נבצע בעצם עם כל האמצעים, גם התקדמות וגם נחשב ונראה איפה הפערים צפויים להיות בכל אחת משנות היעד, 2020, 2025 ו-2030.
<גיל פרואקטור: לכן זה יהיה דוח מאד מאוד כבד, אינפורמטיבי, לממשלה, שמאד יסייע להבין ממש לפרטים איפה אנחנו עומדים ואיפה כל - - -
יעל כהן-פארן: ומתי הוא אמור להיות מוגש?
<גיל פרואקטור: הדוח הגדול, ב- 31 לדצמבר 2017.
יעל כהן-פארן: והוא גם אמור להיות מוגש לאו"ם או שזה עדיין דיווח?
<גיל פרואקטור: לא בעברית, לא בדיוק באותו פורמט אבל כן, עד לאותו תאריך גם נגיש את ה-National Communication, שזה הדוח הארבע שנתי.
<גיל פרואקטור: הוא יהיה דוח מאד מאוד מקיף שכמובן אנחנו במשרד להגנת הסביבה, יחד עם כל השותפים שלנו נכין את זה וכמובן שחלק מאד משמעותי הוא באחריות הלמ"ס, של משה ינאי, שאחראי על כל מצאי הפליטות הלאומי.
<גיל פרואקטור: הוא יושב כאן ובוודאי יוכל לפרט.