GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גיל פרואקטור: זה לגבי הדוח והמעקב.
<גיל פרואקטור: לגבי איפה אנחנו עומדים בפועל.
<גיל פרואקטור: ממש בקצרה ואז אני גם אתן לנציגים השונים.
<גיל פרואקטור: חזי יושב פה ולתת - - -
יעל כהן-פארן: אני אתן.
<גיל פרואקטור: אֲת.
<גיל פרואקטור: סליחה.
<גיל פרואקטור: קיי.
<גיל פרואקטור: איפה אנחנו עומדים.
<גיל פרואקטור: בדברים המרכזיים.
<גיל פרואקטור: נחלק את זה לנושאים.
<גיל פרואקטור: נושא התייעלות אנרגטית הוא בעצם האמצעים המשמעותיים ביותר קרי, 300 מיליון שקל למענקים, 500 מיליון שקל לערבויות ועוד קולות קוראים מתקציבים אחרים כמו לדוגמה 70 מיליון שקל שהמשרד להגנת הסביבה פרסם ועכשיו נמצא בשלבים סופיים - - -
יעל כהן-פארן: 70 מיליון שקל של הפרויקט עם קק"ל?
<גיל פרואקטור: כן, להתייעלות אנרגטית ברשויות בפריפריה או יותר נכון באזורי עדיפות לאומית.
<גיל פרואקטור: כל הפעולות האלה הן פעולות שנמצאות בשלבים שונים.
<גיל פרואקטור: 70 מיליון הם כבר בסיום, בוצע, עכשיו אנחנו רק צריכים לסיים את הבדיקה ולהוציא כתבי אישור.
<גיל פרואקטור: אני יכול להגיד שממה שאנחנו שומעים מהשטח זה הביא ממש לשינוי דרסטי, קפיצת מדרגה בשוק, גם בשוק של התייעלות אנרגטית וגם באנרגיות מתחדשות.
<גיל פרואקטור: לגבי ה-300 מיליון - - -
יעל כהן-פארן: יהיה שיפוץ בניינים?
<גיל פרואקטור: לא, התייעלות אנרגטית - - -
יעל כהן-פארן: בבניין.
<גיל פרואקטור: לא, לא, לא, זה פרויקט אחר שלנו גם כן אבל לא נדבר עליו, נדבר על התייעלות אנרגטית במבנים, בתי ספר, עיריות, תאורת רחוב, מערכות שונות נוספות וסולאריים.
<גיל פרואקטור: לגבי ה-300 מיליון כל הדיונים המקצועיים הסתיימו כבר לפני בערך חודשיים, על ידי ארבעת המשרדים הרלבנטיים.
<גיל פרואקטור: כרגע זה נמצא בשלבי אישור סופיים בלשכה המשפטית של משרד הכלכלה.
<גיל פרואקטור: יושב כאן איתי יחזקאלי, שיכול לתת לנו פירוט איפה זה בדיוק עומד, אבל זה אמור להיות מאושר תוך שבועיים שלושה להערכתי ואז להיחתם על ידי מנכ"ל משרד הכלכלה ולהתפרסם כמקצה של 75 מיליון שקל.
<גיל פרואקטור: זה boost מאד משמעותי וזה יהיה 75 מיליון שקל כל שנה על פני ארבע שנים.
יעל כהן-פארן: אלה ה-300 מיליון, 75 כל שנה למשך ארבע שנים.
יעל כהן-פארן: האם כך זה גם בא לידי ביטוי בתקציב?
יעל כהן-פארן: אז זה רק 75 מיליון כל שנה?
<גיל פרואקטור: דבר נוסף, שם ההתקדמות היא איטית באופן משמעותי.
<גיל פרואקטור: ערבויות מדינה 500 מיליון שקל.
<גיל פרואקטור: עד היום - - -
יעל כהן-פארן: סליחה, איטית בהתקדמות מול האוצר או בכלל בהתקדמות של הפרויקט?
<גיל פרואקטור: איטית בהתקדמות שלה.
<גיל פרואקטור: עד היום, ארבעה חודשים פחות או יותר או שלושה חודשים מאז שהתכנסנו, רק בפגישה האחרונה אני יכול להגיד, לפחות מההתרשמות שלי, שהתחלנו סוף סוף להתקדם ואז מתחיל מה שנקרא To scratch the surface, אתה מתחיל לבוא ולהתחיל לדבר על מנגנונים, רשתות בטחון, ערבויות מדינה, איך זה יהיה.
<גיל פרואקטור: התהליך הזה הוא תהליך מאד מאוד מורכב מטבעו.
<גיל פרואקטור: לפי החלטת הממשלה, אנחנו צריכים רק לקראת סוף 2017 או אמצע 2017 לפרסם את זה אבל יש הרבה מאד עבודה עד אז.
<גיל פרואקטור: אני מקווה שהפגישה האחרונה מסמלת את תחילתו של התהליך הזה.
<גיל פרואקטור: בשבוע הבא גם צפויה לנו ישיבה בעניין הזה.
<גיל פרואקטור: הפוטנציאל הוא מאד גדול אבל אני לא יכול לדווח על איזושהי התקדמות משמעותית.
יעל כהן-פארן: שתי שאלות: אחת, מי עוצר את זה, מהם החסמים?
יעל כהן-פארן: שתיים, האם זה בתקציב?
<גיל פרואקטור: זה לא ענין תקציבי כי הממשלה כבר אישרה את זה - - -
יעל כהן-פארן: זה מופיע בתקציב המדינה?
<גיל פרואקטור: לא, אבל זה לא העניין.
<גיל פרואקטור: העניין הוא שמדובר כאן על לזהות ולהגדיר את קהלי היעד השונים.
<גיל פרואקטור: לדוגמה, שכבה אחת של חברות ESCO וחברות חדשות שאולי יקומו כמו שנעשה בארצות הברית בצרפת בבריטניה ובמדינות אחרות, שהן בעצם יהיו חברות גדולות, יהיה להן ההון והן ישקיעו בהתייעלות אנרגטית.
<גיל פרואקטור: הנושא הזה הוא מאד מורכב ולהיכנס לכאן זה שעות על שעות לדבר.
<גיל פרואקטור: נושא אחר זו שכבה יותר קטנה כמו ערבויות מדינה, שכאן זה יותר קל ויהיה כנראה יותר מהיר לעסקים בודדים שצריכים רשתות בטחון או יותר מזה, צריכים הלוואות בריבית אטרקטיבית על מנת להניע פעולות ולעורר את השוק הזה, אבל כל הפעולות האלו שנעשות, גם ה-70 מיליון שזה הכי מתקדם גם המענקים הנוספים וכל הדיון הזה, אנחנו לפחות, זו ההתרשמות שלנו ונשמע תיכף את משרד האנרגיה אבל ההתרשמות שלי לפחות היא שלפחות השוק מתעורר ויש כאן תנועה חיובית.
<גיל פרואקטור: זה מחבר אותי לנושא השני של מתחדשות.
<גיל פרואקטור: כאן נעשתה הרבה מאד התקדמות.
<גיל פרואקטור: גם ועדה בראשות משרד האנרגיה להסרת חסמים, גם הפעולות של מליאת רשות החשמל, אנחנו יושבים שם כמשקיפים אבל בהחלט משפיעים על התהליכים שם וכמובן משרד האנרגיה, האוצר, רשות החשמל.
<גיל פרואקטור: פורסם שימוע מאד מאוד משמעותי וגדול להיקפים שלא מכירים עד היום, מינימום של סדר גודל של כ-1,300 מגה ואט לאנרגיות מתחדשות בדמות של מכרזים תחרותיים.
<גיל פרואקטור: אני מניח שיתקבלו פידבקים על השימוע הזה אבל זה צעד מאד משמעותי שאני מקווה שממש בחודשיים שלושה הקרובים אנחנו נתחיל לראות יציאה לפועל של המכרזים הראשונים, גם במתח עליון וגבוה למתקנים גדולים - - -
יעל כהן-פארן: אולי באמת רשות החשמל תיכף תפרט.
<גיל פרואקטור: הדבר האחרון, שאולי אני אתייחס אליו כאן ואז ניתן לשאר האנשים גם לדבר, הוא הנושא של מבנים, שזה נושא שאנחנו במשרד להגנת הסביבה מרכזים.
<גיל פרואקטור: גם כאן סיימנו עבודה מאד מקיפה בהשתתפות של לא רק משרדי ממשלה אלא הגופים השונים הרלבנטיים; קבלנים, התאחדות בוני הארץ, מומחים למיניהם, הרשויות המקומיות, פורום ה-15 ונציגים אחרים.
<גיל פרואקטור: נעשתה כאן עבודה מאד משמעותית לזיהוי החסמים ולמתן פתרונות, להציע פתרונות.
<גיל פרואקטור: אנחנו בעצם עכשיו צריכים לעבוד וזו עבודה מאד סיזיפית, לעבוד עם ה- stakeholders הרלבנטיים השונים בשביל באמת לקדם את זה.
<גיל פרואקטור: הדבר הכי משמעותי כאן הוא הרצון שלנו, שהעלינו אותו גם בהחלטת הממשלה, שזה לא בא לידי ביטוי בסוף כחלק מהמשא ומתן, לעשות חיוב גורף לתקן 5281 לכל הארץ.
<גיל פרואקטור: זאת אומרת, לקחת את ה- lead של פורום ה-15 ולחייב את זה בכל ישראל.
<גיל פרואקטור: את זה לא הצלחנו עדיין להשיג אבל אני חושב שהתקדמנו משמעותית לפחות מבחינת העבודה שלנו מול משרד האוצר, כדי להראות ולהוכיח להם שלא מדובר כאן על פעולות שיעלו, בטח לא באופן משמעותי, את עלויות הבניה ושהתועלות מהן, החיסכון הוא לאין שעור משמעותי ולכן התועלות המשקיות המידיות הן מטורפות.
<גיל פרואקטור: בעניין הזה הייתה לנו התקדמות גדולה גם עם הקבלנים ואני שמח להודיע את זה.
<גיל פרואקטור: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד הוא שאנחנו כמובן מאד שמחים ומברכים ואנחנו ממשיכים לעבוד בצורה מאד אינטנסיבית עם משרד האנרגיה ורשות החשמל והאוצר, על היישום של ההחלטה הדרמטית מבחינתנו, סגירה של יחידות 1-4, לקבע את זה בתוך החלטת ממשלה שצריכה לעבור עד מרץ.
<גיל פרואקטור: זה מוטמע באופן ברור וחד בהיתר הפליטה שאנחנו נתנו לחברת החשמל ולכן אנחנו שם ונמשיך להיות חלק מן הדבר הזה, כדי לוודא שזה קורה ולוודא שזה קורה כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: האם יש עוד מישהו מן המשרד להגנת הסביבה שצריך לדבר?
יעל כהן-פארן: אני רוצה לעבור בבקשה למשרד האנרגיה שבאמת הרבה דברים מוטלים לפתחכם.
יעל כהן-פארן: עד כמה זה מתקדם?
יעל כהן-פארן: חזי ליפשיץ, בבקשה, סמנכ"ל משרד האנרגיה המים והתשתיות הלאומיות.
<יחזקאל ליפשיץ: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב ליושבת הראש.
<יחזקאל ליפשיץ: אל"ף, אני שוב, כמו תמיד אני רוצה לברך אותך על המעקב שלך כי באמת חשוב שיהיה פה מעקב של הכנסת על הנושאים האלה.
<יחזקאל ליפשיץ: קודם כל אני אקדים ואומר שהתחושה שלי היא שבאמת משרדי הממשלה הרלבנטיים נרתמו ליישום ההחלטה הזאת, זו החלטה מאד מאוד כבדה.
<יחזקאל ליפשיץ: משרדי הממשלה הרלבנטיים באמת נרתמו ליישום שלה וגם אם היעדים פה מאתגרים, אולי חלק יחלקו עליי אבל אנחנו חושבים שהיעדים פה כן מאתגרים, יש פה רצון אמתי וכן לעמוד ביעדים האלה.
<יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שאחד הדברים שקורים הוא שכל משרד מתרכז בפעולות שלו, מנסים לשלב ידיים בניגוד למשרדים מסוימים שניסו להיכנס לפרוגרסיבה של משרדים אחרים.
<יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שכל משרד מתרכז רק בפעולות שלו ואני רואה בזה רק יתרון, כי כך כל אחד מתמקד בעבודה שלו ולא עומד לנסות לבלום כניסות של אחרים למגרש המשחקים שלהם.
<יחזקאל ליפשיץ: אני כן הכנתי מכתב ושלחתי לך את מכתב ההתייחסות לגבי הסעיפים שלנו ובאמת יש פה הרבה מאד סעיפים שמוטלים על משרד האנרגיה שזה כולל כמובן גם את רשות החשמל, אז ברשותך אני אתייחס לסעיפים שציינת במכתב ששלחת לשר שטייניץ לגבי הפעולות של משרד האנרגיה ואחר כך אם תרצי אז כמובן רשות החשמל תוכל להתייחס לסעיפים שלה.
<יחזקאל ליפשיץ: מענקים לקרן המענקים, אין לי מה להוסיף על מה שגיל אמר.
<יחזקאל ליפשיץ: עשינו פה עבודה אינטנסיבית של כל משרדי הממשלה הרלבנטיים, האוצר, כלכלה, הגנת הסביבה ואנחנו.
<יחזקאל ליפשיץ: הגענו לאיזשהו מנגנון מוסכם, זה אמור לצאת באמצעות חוזר מנכ"ל של מנכ"ל משרד הכלכלה.
<יחזקאל ליפשיץ: אמור לצאת סכום ראשון של 75 מיליון שקל באמצעות חוזר מנכ"ל ואיתי יוכל להשלים אם תרצי.
<יחזקאל ליפשיץ: הפקנו לקחים מן הסיבוב הקודם שהיה ב-2010 של קרן המענקים שהייתה אז ואני חושב שהסדרנו אותם, זה אמור לצאת בקרוב.
<יחזקאל ליפשיץ: נתנו כמה חודשים להגשת ההצעות, ההצעות האלו יישפטו כמובן, אני מקווה שיהיה לזה ביקוש ואני חושב שחלק מהתפקידים שלך או של ארגונים ירוקים ואחרים, הוא לעורר את המודעות של חברות, של רשויות מקומיות ושל גופים שיכולים להתייעל אנרגטית שלא תמיד הם מודעים לדבר הזה.
<יחזקאל ליפשיץ: אני עושה את זה באופן שוטף אבל אם זה יבוא גם ממך וגם מארגונים ירוקים וגם מארגונים אחרים, תהיה היענות לקרן הזאת כי 75 מיליון שקל הם לא מעט כסף.
יעל כהן-פארן: כמה אתם משקיעים בפרסום של הדבר?
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו כרגע מדברים על זה בכל כנס שאנחנו נמצאים בו.
<יחזקאל ליפשיץ: ברגע שזה יצא לפועל, כמו שאמרתי, נתנו כמה חודשים להגשת הצעות ואז כדאי שנצא באיזשהו - - -
יעל כהן-פארן: האם יש תקציב לקמפיין פרסום?
<יחזקאל ליפשיץ: אני לא חושב שצריך קמפיין לדבר הזה.
<יחזקאל ליפשיץ: צריך להודיע, צריך לדבר, יש לנו כל מיני מיזמים משותפים עם הרשויות המקומיות שהן לדעתי קנדידט מאד טוב להגיש הצעות - - -
יעל כהן-פארן: ידברו כאן נציגי הפורום.
<יחזקאל ליפשיץ: במסגרת המיזם הזה אנחנו נפרסם את הדבר הזה ואני חושב שזה מוטל על כל אחד ואחד מאתנו לפרסם את הנושא הזה של קרן המענקים.
<יחזקאל ליפשיץ: זה לגבי הקרן.
יעל כהן-פארן: זה אמור היה לצאת לפי החלטת ממשלה ב-1.9.
<יחזקאל ליפשיץ: ב-1.9.
יעל כהן-פארן: אתה אומר שזה יצא עד תחילת דצמבר ויפורסם?
<יחזקאל ליפשיץ: כן.
<יחזקאל ליפשיץ: אני אומר שוב, איתי יכול להרחיב יותר ממני כי כרגע זה נמצא במגרש שלהם אבל כן נעשתה פה עבודה משותפת בין כל המשרדים, הייתה התערבות של כל המשרדים והצלחנו לגבש נוהל טוב של קרן המענקים.
<יחזקאל ליפשיץ: הוא נמצא כרגע ממש בניואנסים אחרונים, עבר גם לשכות משפטיות וכאן איתי יוכל להרחיב.
<יחזקאל ליפשיץ: לגבי תכנית לאומית להתייעלות אנרגטית, אקדים ואומר שהיעדים בהחלטת הממשלה היו יעדים מאתגרים, אבל התכנית שלנו נמצאת בשלבי סיום.
<יחזקאל ליפשיץ: הכרתי לך גם את הגברת אצלנו שעורכת בעצם את התכנית הלאומית, היא ממש נמצאת בשלבי סיום ועוברת עדכונים אחרונים במשרד ובגופים הרלבנטיים.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו נצא בקרוב עם התכנית הזאת, לא יודע אם לשימוע ציבורי אבל נפרסם אותה להערות הציבור, כי אנחנו רוצים לעשות שיתוף ציבור עם התכנית הזאת ולשמוע הערות, גם מקצועיות וגם אחרות.
<יחזקאל ליפשיץ: את צודקת מבחינת לוח זמנים, אבל אנחנו לא מתעכבים בהרבה וזה ייצא בקרוב.
<יחזקאל ליפשיץ: מנגנונים נוספים, השגת יעד צמצום צריכת חשמל, אנחנו מקדמים תיקון חקיקה.
<יחזקאל ליפשיץ: לאחר דיונים רבים אצלנו הגענו למסקנה שצריך לקדם תיקון חקיקה לחוק משק החשמל.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה יחד עם רשות החשמל - - -
יעל כהן-פארן: תיקון חקיקה שֶמה?
<יחזקאל ליפשיץ: שיאפשר את המנגנון הזה של הנגה ואט שהוא מוזכר בהחלטת הממשלה.
<יחזקאל ליפשיץ: ברגע שתהיה לנו התכנית הלאומית, ברגע שהיא תסתיים, נוכל גם להציע מנגנון.
<יחזקאל ליפשיץ: בהחלטה נתבקשנו להציע מנגנונים נוספים לרבות הנגה ואט אבל אנחנו גם נוכל להסיק מהתכנית גם על מנגנונים אחרים שיכולים לעזור לנו להגיע ליעד ההתייעלות האנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: זה לגבי הסעיף הזה.
יעל כהן-פארן: איפה זה עומד מבחינת חקיקה?
<יחזקאל ליפשיץ: בהתחלה היו דיונים ארוכים על הצורך בתיקון החקיקה, אולם לאחר שהגענו למסקנה שזה מצריך תיקון חקיקה הצלחנו לגבש טיוטה, שהיא בדיונים בינינו לבין רשות החשמל.
<יחזקאל ליפשיץ: כרגע קשה לי לתת מועד אבל אני מניח שעד סוף השנה יהיה לנו נוסח סופי של תזכיר החוק.
<יחזקאל ליפשיץ: לגבי דירוג אנרגטי למבנים, אני לא יודע אם הילה פה, העמותה לבנייה ירוקה, האם היא פה?
יעל כהן-פארן: הסגנית שלה תדבר עוד מעט.
<יחזקאל ליפשיץ: יש לנו מיזם משותף עם המועצה לבנייה ירוקה.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו לקראת סוף החודש הזה מכנסים צוות שכולל את משרד השיכון, משרד האוצר, אנחנו, המשרד להגנת הסביבה, כמו שהתחייב מהחלטת הממשלה, שבו אנחנו נציג את העבודה שהכנו יחד עם המועצה לבנייה ירוקה.
<יחזקאל ליפשיץ: העבודה הזאת אמורה להיות מושלמת עד סוף החודש ולאחר מכן נוכל להניח אתה על שולחן הממשלה.
<יחזקאל ליפשיץ: עבודה מאד מקיפה שנותנת סקירה בינלאומית על מה שקורה בעולם ואגב לדעתי, ב-23 מדינות מתוך 24 מדינות ה-OECD יש דירוג אנרגטי מבפנים.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רוצים כמובן, כיוון שאנחנו מדינה שחברה ב-OECD אנחנו רוצים שזה יהיה גם אצלנו.
<יחזקאל ליפשיץ: השאלה היא אם זה יהיה חובה, איך לעשות את זה בצורה מדורגת.
<יחזקאל ליפשיץ: הכול נמצא בעבודה, באמת עבודה רצינית ואני מקווה שעד סוף החודש היא תושלם.
יעל כהן-פארן: לפי החלטת הממשלה הייתה אמורה להיות מופנמת "בחינה של כל האמצעים הנדרשים לצורך גיבוש תקנות לפי חוק מקורות אנרגיה" – האם זה הכיוון?
יעל כהן-פארן: כשאתה מתאר את זה כרגע, סליחה, זה נשמע כאילו איזו עבודה עקרונית, לא תקנות, לא גיבוש תקנות, לא משהו שהוא מאד מאוד קונקרטי.
<יחזקאל ליפשיץ: זו לא עבודה עקרונית, זו עבודה, בסופו של דבר יש היום, תיכף אני אמצא את הסעיף הזה, יש היום בעצם לגבי כל נושא, הנה, אני אקריא את הסעיף "לבחון את מכלול האמצעים הנדרשים לצורך גיבוש תקנות לפי חוק מקורות אנרגיה" זאת אומרת, זה לא הגשת התקנות עצמן, הייתה לזה התנגדות.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רוצים שתהיה הגשת תקנות ממש, הייתה לזה התנגדות מגורמים שונים - - -
יעל כהן-פארן: מאיזה גורמים אם מותר לשאול?
<יחזקאל ליפשיץ: גורמים שחושבים שיש פה נושא של הכבדת רגולציה.
<יחזקאל ליפשיץ: כמו שאת יודעת יש היום בכלל נושא של שינוי רגולציה והוא נמצא היום באיזושהי בחינה מחודשת של הממשלה.
<יחזקאל ליפשיץ: לכן אנחנו נציע את המנגנון הזה, נראה את התועלות שיוצאות בסופו של דבר לאזרחים, כי אנחנו מאמינים שלאזרחים יש תועלות מדירוג אנרגטי של מבנים כמו שיש תועלות מדירוג אנרגטי של מוצרי חשמל.
<יחזקאל ליפשיץ: נציע את המנגנון הזה ואני מקווה שהוא יתקבל באהדה ונוכל להציע.
<יחזקאל ליפשיץ: שוב אני אומר, אני לא חושב שכדאי להציע אותו בתור מנגנון מנדטורי מיד בהתחלה אלא מנגנון מדורג שישיג את המטרות שלו ותוך כדי גיבוש, גם של הקבלנים, גם של משרד השיכון וגם של משרדי ממשלה אחרים, נוכל לגבש את המנגנון הזה, כדי לקדם אותו יחד עם כולם ולתת את הדירוג האנרגטי למבנים כמה שיותר מהר.
יעל כהן-פארן: האם מבחינה חוקית אתה יכול לגבש את זה בתקנות שהן לא יהיו מנדטוריות?
<יחזקאל ליפשיץ: תקנות הן מנדטוריות - - -
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רוצים להציג מתווה לתקנות.
<יחזקאל ליפשיץ: נראה את התגובה למתווה הזה, אני מקווה שהתגובות יהיו אוהדות כי אנחנו נציג את התועלות שיוצאות לאזרחים מהנושא הזה.
<יחזקאל ליפשיץ: כמו שאמרתי היום צריך לראות את העלויות של הנושא הזה כי יש לו עלויות.
<יחזקאל ליפשיץ: לא גבוהות לדעתנו.
<יחזקאל ליפשיץ: יכול להיות שתהיה מחלוקת על העלויות, לדעתנו העלויות אינן גבוהות.
<יחזקאל ליפשיץ: כמו שאת יודעת, היום יש רצון להוריד כמה שיותר את העלויות של הבנייה ואנחנו צריכים לעשות את זה בשום שכל, יחד עם הקבלנים, יחד עם משרד השיכון ויחד עם משרד האוצר כמובן, שמנסה לקדם את הנושא של פיתוח ענף הבנייה בארץ ואני מקווה שנצליח להביא את כולם ביחד לאותו שולחן כדי לקדם את הנושא הזה כי בעינינו הוא מאד מאוד חשוב.
יעל כהן-פארן: מה לגבי מנגנון חסמים לאנרגיות מתחדשות או שאתה רוצה להעביר את זה לטניה?
<יחזקאל ליפשיץ: לא, את תעבירי.
<יחזקאל ליפשיץ: אני מחזיר אלייך ואת תעבירי.
יעל כהן-פארן: לפני שנעבור הלאה, טניה, תציגי לנו את חלקה של רשות החשמל ואת הצעדים שאתם נקטתם.
יעל כהן-פארן: לאחר מכאן אני רוצה לעביר למספר ארגונים לא ממשלתיים, כדי להביע את עמדתם, להגיב, לשאול שאלות.
<טניה אילריונוב: בוקר טוב לכולם.
<טניה אילריונוב: אני טטיאנה אילריונוב, ראש אגף איכות הסביבה ברשות החשמל.
<טניה אילריונוב: אני רוצה להצטרף לכל מה שנאמר קודם, גם למה שגיל אמר וגם לחזי, שלא רק שכל משרד לקח לעצמו לקדם את התכנית להפחתת פליטות אלא שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה.
<טניה אילריונוב: כמו שכבר חזי אמר שחלק מהדברים נעשים בשיתוף פעולה עם רשות החשמל וחלק מהדברים נעשו עם גורמים אחרים, זה מבורך.
<טניה אילריונוב: במשרד האנרגיה, הצוות שהוביל יובל זהר שלצערי לא נמצא כאן, מקיים ישיבות כדי להבין מהם החסמים לקידום של אנרגיות מתחדשות.
<טניה אילריונוב: חלק מהדברים אנחנו הכנסנו כמכרז, כמו שגיל אמר קודם, כדי לקדם את זה.
<טניה אילריונוב: אנחנו קיבלנו הרבה פידבקים מיזמות ורוצים לבחון את זה, בסופו של דבר לגבש את זה להחלטה שתצא לדרך.
<טניה אילריונוב: אחד האתגרים שעומדים לא רק מול רשות החשמל אלא מול השוק, הוא להציג מחיר נמוך להקמה של אנרגיות מתחדשות וגם שהמתקנים האלה בסוף יקומו.
<טניה אילריונוב: כי מה שקורה הוא שבעצם חקיקה אפשרה לקדם את המתקנים בלי רישיון כאבני דרך כדי להוריד מצד אחד את הרגולציה אבל מצד שני אנחנו רוצים כמו שאת אמרת, לראות את המתקנים קמים ולא אחרי שנה וחצי לגלות שאותו בן אדם שהכריז על מחיר נמוך בסופו של דבר משהו התקלקל בדרך והוא לא מקים את המתקן, אז קודם כל זה שלב ראשון של לבחון איך זה עובד.
<טניה אילריונוב: כמובן שרשות החשמל פועלת לכך שאם היא מזהה חסמים או כשלים בדרך אז אנחנו מתקנים את הדברים ולא צריך כמו ברשות המסים לקחת שנתיים כדי לתקן את החקיקה, אז אנחנו עם יד על הדופק ופועלים.
<טניה אילריונוב: יחד עם זאת, אחד הדברים שחשוב לציין הוא שאחד האתגרים שעומדים לפני הקמת המתקנים הוא שהמתקנים האלה יקומו ושרשת החשמל תוכל לקבל את האנרגיה ואחר כך למכור, להשתמש בזה.
<טניה אילריונוב: זה אחד הדברים שאנחנו גם צריכים לקחת בחשבון.
<טניה אילריונוב: רשות החשמל עכשיו אחראית על תכנית האב במשק החשמל, שבעצם צריכה לכלול את כל ההיבטים, גם את העניין שככל שתהיה יותר אנרגיה מתחדשת ואת הזכרת את זה בדברייך, צריכים בעצם אמצעי אגירה כי אנרגיית שמש לא פועלת במשך כל היום.
<טניה אילריונוב: אחד הדברים שאנחנו שקלנו יחד עם משרד התשתיות, שסגירה של יחידות פחמיות צריכה לבוא לא רק על ידי הקמת מתקנים של אנרגיה מתחדשת, אלא משהו יותר בטוח מבחינתנו, כי המשרד שלנו או שר האנרגיה, הוא אחראי על כך שכל אזרחי המדינה יקבלו את החשמל מתי שהם צריכים.
<טניה אילריונוב: זה אחד השיקולים שלנו וכמו שגיל הזכיר, אנחנו גם רוצים לקדם את ההחלטה שמוודאת את השלבים של הסגירה של היחידות הפחמיות, שמבטיחה את כל הדברים שאמרתי.
<טניה אילריונוב: מצד אחד סגירה של היחידות הפחמיות ומצד שני גם את האבטחה של אספקת אנרגיה לכל אזרחי מדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: תודה טטיאנה, אני אף פעם לא יודעת אם לקרוא לך טניה או טטיאנה.
<טניה אילריאנוב: מה שבא.
יעל כהן-פארן: אני שמחה על הדברים, בסך הכול הם חיוביים אבל זה נשמע שוב, קצת באוויר.
יעל כהן-פארן: הצוות, לפי החלטת הממשלה, היה אמור להגיש את המסקנות שלו לגבי החסמים ואיך פותרים אותם ומה עושים עד 30.9.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שיובל זהר לא יכול היה להגיע והוא עומד בראש הצוות אבל איפה זה עומד עד כמה שאת יודעת, מבחינת תאריכים?
יעל כהן-פארן: מתי הם יפרסמו את מסקנות הצוות?
<טניה אילריאנוב: לצערי לא אוכל לתת לך את התשובה.
יעל כהן-פארן: אז אם תוכלו לחזור אלי
<טניה אילריאנוב: בטח, אני רושמת לי לחזור.
יעל כהן-פארן: עד עכשיו זה עושה רושם, מכל הדברים שעלו עד עכשיו, שהדברים בכיוון הנכון.
יעל כהן-פארן: מתעכבים חודשיים שלושה, לפחות אנחנו מתקדמים אבל בכל זאת, אנחנו פה בכנסת, 9 לנובמבר, מכל הצעדים שהיו אמורים להיות בסוף ספטמבר, סוף אוקטובר, אין שום תוצר ביד, אין שום תכנית, לא חסמים, לא התייעלות אנרגטית, שום דבר שיוצא בזמן.
יעל כהן-פארן: אני מברכת על שהדברים בכיוון הנכון, נהדר אבל כדי לראות שבאמת דברים קורים צריך dead lines, את יודעת - - -
<טניה אילריאנוב: נחזור, נחזור עם תשובה.
יעל כהן-פארן: זה לא היה רק כלפייך, זה היה כלפי דוברים לפנייך.
יעל כהן-פארן: תודה רבה טניה.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לכמה ארגונים לא מן הממשלה, גם להביע עמדתם ולהביע את שביעות רצונם או את אי שביעות רצונם מן הדברים וכיצד הם מתקדמים.
יעל כהן-פארן: אני אתחיל אתך, איתן פרנס, בבקשה, מאיגוד אנרגיות מתחדשות, בבקשה.
<איתן פרנס: היום הזה חשוב.
<איתן פרנס: וועידת האקלים במרקש מזכירה לנו לפעמים שאנחנו חלק מהעולם.
<איתן פרנס: לא רוצה לחזור על מה שאמרת יעל אבל, אנחנו בכיוון הנכון רק לוחות הזמנים לא קשורים למציאות.
<איתן פרנס: זאת אומרת, לא רואים שהתהליכי מבשילים, הם רק התחילו והכל מתוח בזמן קדימה.
<איתן פרנס: אנחנו מאד חוששים, דווקא בנושא של האנרגיה הסולרית, מן המכרזים של רשות החשמל, שאנחנו רואים שהם מתעכבים.
<איתן פרנס: כרגע, אני אתן דוגמה, היום רשות מקרקעי ישראל - - -
יעל כהן-פארן: סליחה, רגע, האם יש פה פאני מהרשות?
יעל כהן-פארן: את פאני?
יעל כהן-פארן: שלום.
יעל כהן-פארן: אני אתן לך לדבר עוד מעט.
יעל כהן-פארן: כן, בבקשה.
<איתן פרנס: רשות מקרקעי ישראל למעשה מקדמת הצעת החלטה מבולבלת שאני עם כל שנות הלימוד הרבות שעשיתי עם תארים במשפטים וכו', לא מצליח להבין מה כתוב שם, ממש כך.
<איתן פרנס: פניתי גם לגורמים ברשות מקרקעי ישראל כדי לנסות להבין.
<איתן פרנס: אני לא מצליח להבין, לא מצליח להבין מה קורה ברשות מקרקעי ישראל, זה נייר מבולבל לגמרי ושוב, אנחנו נמצאים עם החלטת ממשלה 1403, מערב חג פסח, שהנחתה את שר האוצר להגיש למועצת רשות מקרקעי ישראל החלטה שאמורה לשכלל את המכרזים הסולריים ואם רשות מקרקעי ישראל לא תקבל החלטה שהשוק יודע לקרוא אותה ולתרגם אותה לרמת סיכון נמוכה, אז פשוט רמת הסיכון תהיה עצומה וזה אומר שכל האנרגיה הסולרית בישראל תתייקר והיא לא תוכל למעשה לממש את התכנית להפחתת פליטות גזי חממה.
<איתן פרנס: יש בהחלטה הזו, אם תרצו אני אכנס ליותר פירוט אבל אולי פאני שנמצאת כאן תוכל להסביר לנו אבל יש שם דברים איומים.
<איתן פרנס: לדוגמה, יש שם מגבלה על מתקן סולרי שלא יעלה על גודל של 250 דונם ואין לזה אח ורע בשום מקום בעולם.
<איתן פרנס: זה גם לא בשום שכל, לא מבחינה חשמלית ולא מבחינה כלכלית.
<איתן פרנס: אין שום הגיון להקים תחנת שנאי, תחמ"ש (תחנת משנה), למתקן של 20 מגה ואט ובטח שאין הגיון חשמלי במקום שכבר יש בו תשתית חשמל, שכבר יש בו צמידות דופן לישוב ואין לנו הרבה מקומות כאלה בארץ ישראל, להגביל גודל מתקן.
יעל כהן-פארן: זו הגבלת גודל מתקן בגלל שיקולים של גודל מתקן ורשת, או בגלל שיקולים של קרקע?
<איתן פרנס: לא, מי שקבע את ההגבלה הזאת קוראים לו - - -
<יעל מרום: יש נושא - - -
יעל כהן-פארן: בסדר, רגע, אחרי שאיתן יסיים אני אתן לָך להגיב, בסדר?
<איתן פרנס: זו רק דוגמה.
<איתן פרנס: מספר 250 לדוגמה לא ירד מהשמיים, אני מוכן להפתיע ולספר שאני הייתי אחד מהאנשים במקום שהוא התחיל בו, המספר 250 קבע אותו - - -
יעל כהן-פארן: 250 דונם?
<איתן פרנס: דונם.
<איתן פרנס: קבע אותו היועץ הכלכלי של שר החקלאות בזמנו שלום שמחון.
<איתן פרנס: כאשר הייתה מכסה של 300 מגה ואט שאישרה רשות החשמל בשנת 2010, ידע השר שמחון שהוא מייצג את האינטרס של הרבה מאד גופי התיישבות ואגודות חקלאיות ורצה לחלק את זה בצורה כזו שלא יבוא אליו בטענות, מה שנקרא, למה אגודה אחת קיבל היותר מהשנייה, כך חושב המספר 250.
<איתן פרנס: הנושא יכול להיבדק, האנשים עדיין נמצאים, כולל אותו עוזר כלכלי של השר.
<איתן פרנס: רשות מקרקעי ישראל לקחה את המספר הזה ועושה ממנו משהו קדוש, אולי לא, אני לא יודע, יכול להיות שזה משתנה, יספרו לנו כאן אבל בטח שלא נגיע ולא נעמוד בתכנית להפחתת פליטות גזי חממה, אם במקומות שהם כבר צמודים לישוב, שכבר יש קרקעות שהן מופשרות, כבר יש תשתיות של חשמל שהן לא שטחים פתוחים, אם שם אנחנו מתחילים ומגבילים את התחום אז לאן נגיע?
<איתן פרנס: עוד לא נכנסתי בכלל לסוגיית מחיר הקרקע שם וכו', שכרגע, לפי ההחלטה - - -
יעל כהן-פארן: יש את הנושא של הפחתת עדיפות לאומית, שביטלו את המענקים שם.
<איתן פרנס: נכון, גם כאן זה סיפור שלם אבל - - -
יעל כהן-פארן: אולי רק תגיד את זה במשפט?
<איתן פרנס: כן, אני אגיד.
<איתן פרנס: בעבר, כדי שיקומו מתקנים באזורים של עדיפות לאומית, במיוחד באזורים של קו עימות עוטף עזה, אפשרו הנחות למעשה, מתשלום דמי החכירה שהמיזם שילם לרשות מקרקעי ישראל.
<איתן פרנס: 90% למשל מיישובי עוטף עזה, אני מקווה שאני לא מטעה.
<איתן פרנס: כך כאמור מתקנים כמו "חלוציות", מתקן של 55 מגה ואט, "כרם שלום" שהופקד במבצע "צוק איתן" והרבה מאד מתקנים שהפריחו פיתוח כלכלי במקומות שכולנו הרבה מאד זמן לא ביקרנו בהם.
<איתן פרנס: ההחלטה הזו שהיא באה בחודש נובמבר אחרי ועידת האקלים, אנחנו שנה אחרי ועידת האקלים ואחרי שתי החלטות ממשלה, מראה על חוסר בשלות, חוסר בשלות של יחידות ממשלה, שלא הבינו שהן חלק מתכנית לאומית שצריך לקיים אותה וזה מאד מאוד מעורר חשש אצל מי שאמורים להשקיע הון רב כדי לפתח את התחום הזה.
<איתן פרנס: ממש כך.
<איתן פרנס: זה נראה מאד לא נכון הכיוון הזה שעל פיו זה מתנהל פה.
<איתן פרנס: יש כמובן דברים נוספים אבל בואו נאמר, זו הייתה דוגמה חיה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה איתן.
יעל כהן-פארן: לפני שאני אבקש להגיב, גם מנהל התכנון ביקש להגיב, הנציג שלו כאן ורשות מקרקעי ישראל אבל אני רוצה לבקש, אולי יהיו שאלות שרלבנטיות גם לכם, מנציגת המועצה הישראלית לתכנון ובניה ירוקה, יעל, בבקשה, התקרבי לשולחן, אנחנו צריכים שתדברי לתוך המיקרופון.
<יעל מרום: שלום, אני יעל מרום ואני מהמועצה הישראלית לבנייה ירוקה.
<יעל מרום: אני אדבר ממש קצר.
<יעל מרום: אנחנו מברכים מאד את הוועדה על פעילותה.
<יעל מרום: אנחנו עובדים במקביל גם עם המשרד להגנת הסביבה וגם עם משרד האנרגיה, תומכים בבניית התכנית.
<יעל מרום: מול משרד האנרגיה, כפי שחזי אמר, אנחנו בעצם בשיתוף פעולה.
<יעל מרום: ביצענו מחקר שמספק הצעה למתווה לדירוג אנרגטי במדינת ישראל, כשבעצם אנחנו מובילים כיוון של ללכת מעבר לתקן של 5282 ולבדוק גם צריכה בפועל של מבנים ולא רק של מבנים בתכנון.
<יעל מרום: אנחנו מרגישים שההצעה נפלה על אוזניים קשובות ובמשרד עכשיו בעצם - - -
יעל כהן-פארן: איזה משרד?
<יעל מרום: האנרגיה.
<יעל מרום: בעצם עכשיו כפי שחזי אמר, מעכלים את זה שם ויגישו.
<יעל מרום: במשרד להגנת הסביבה אנחנו שותפים פעילים בוועדה הבינמשרדית בסקטור המבנים ולהתרשמותנו נעשית שם עבודה מאד מאוד יסודית.
<יעל מרום: כבר היו חמש פגישות, כבר יש תכנית על השולחן, היא צריכה להיות מאושרת.
<יעל מרום: אמנם היה עיכוב אבל אנחנו צופים שעד סוף השנה התכנית תוגש.
<יעל מרום: לראייתנו באמת יש התקדמות, אנחנו חושבים שהאתגר עכשיו יהיה ביישום מלא.
<יעל מרום: אנחנו מאחלים בהצלחה.
יעל כהן-פארן: עד כמה שאת מכירה את הגורמים הפועלים, עד כמה זה יעורר התנגדות מצד גורמי בנייה, יזמים וחברות בניה?
<יעל מרום: בוועדה הבינמשרדית במשרד להגנת הסביבה, יושבים ופעילים נציגי התאחדות הקבלנים.
יעל כהן-פארן: התאחדות בוני הארץ.
<יעל מרום: התאחדות בוני הארץ, סליחה, ולהתרשמותנו יש שם נכונות.
<יעל מרום: כמובן שיש את החסמים המוכרים אבל כן יש התקדמות של השיח.
<יעל מרום: אם ראינו הרבה יותר התנגדות בעבר היום אנחנו רואים שכן מתקדמת ומחלחלת הבנה.
<יעל מרום: שוב, נצטרך לראות יישום וכמה התנגדויות יהיו אז אבל להתרשמותנו השיח מתקדם בכיוון הנכון.