GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אופירה אילון: למיטב ידיעתי, וכשעבדנו במסגרת מרכז הידע ישבנו ליד החדר של חברת חשמל והדבר שהכי הימם אותם בכל הנושא הזה זה הנושא של הגברת אובדנים ברשת כתוצאה מטמפרטורות גבוהות יותר.
<אופירה אילון: אני לא חושבת שאתה התייחסת לדברים האלה וממה שאני יודעת זה יכול להגיע ל-20% אובדנים, זאת אומרת נצטרך לייצר יותר חשמל כדי לספק ממילא את צריכה החשמל המוגברת, כי אנחנו צריכים לאקלם את המבנים ש - - -
יעל כהן-פארן: גם כל מערכות המחז"מ והתחנות הקיטוריות עובדות ביעילות נמוכה יותר כשהטמפרטורות עולות.
<שמעון פישר: זה אנחנו יודעים.
<שמעון פישר: כשאנחנו עושים היערכות, אני אמרתי בהתחלה, ההיערכות השוטפת, כל שנה, קיץ וחורף, לוקחת בחשבון את הירידה בהספק של היחידות וכמובן בטמפרטורות, זה משהו שנלקח בתכנון, לפי זה אנחנו קובעים את הרזרבות.
<שמעון פישר: בוודאי שזה נכנס - - -
<אופירה אילון: אז הרזרבות יגדלו.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לך, אבל כמו שאני מבינה, גם קצת כמו תשובת משרד הביטחון, עבודת המטה היא עוד תיקח זמן מסוים.
יעל כהן-פארן: זאת אומרת אין לכם תכנית עכשיו שהיא רלוונטית.
יעל כהן-פארן: שוב, אתם לוקחים בחשבון מזג אוויר קיצוני להערכות של בניית התשתית, בסדר, אבל לגבי הסיכון לתשתית הקיימת אני מבינה ממך שאין היערכות, היא בעבודת מטה ומתי שהוא תהיה.
<שמעון פישר: נכון שזה חלק מהתשובה, כי כן נעשות בדיקות והערכות, חשוב לי להזכיר, כשאנחנו מדברים על שיפור מערכת ההולכה שהיא צוואר הבקבוק בעצם בכל האירועים, כי הייצור עצמו גדל במדינה והרזרבות גדלות, בנושא של ההולכה, שיפור המערכת בשגרה ייתן מענה גם לאירועי קיצון, הרבה יותר טוב.
<שמעון פישר: זאת אומרת אנחנו שמה כל הזמן טוענים שאנחנו לא מספיק מספיקים מכל מיני סיבות, חלקן סטטוטוריות, חלקן כאלה, לשדרג ולשפר את מערכת ההולכה.
<שמעון פישר: ברגע שזה יהיה זה ישפר את ההיערכות, גם השוטפת וגם את אירועי הקיצון.
יעל כהן-פארן: ומחברת חשמל ומייצור חשמל אני אשמח לעבור למשרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: אדי, אתה הנציג, אני מבינה שאתה יותר רלוונטי מגדעון, כי באמת השאלה היא מה אנחנו עושים גם בהיבט של הפחתת הצריכה, אם אנחנו מדברים על תופעות מזג אוויר קיצוניות, חום וקור, בנייה ירוקה, בנייה חוסכת אנרגיה, איפה אנחנו נמצאים בתחום הזה והאם בכלל היערכות המשרד, המשרד לאנרגיה, משרד התשתיות הלאומיות, גם בהיבט של תשתיות לאומיות לשינויי אקלים, איפה הדברים נמצאים?
<אדי בית הזבדי: אני קודם כל רוצה לציין שצריכת האנרגיה הראשונית במשק בין 2012 ל-2015 ירדה בכ-2 מיליון טון נפט, אני מקווה שכולם יודעים לקרוא את הדברים האלה.
<אדי בית הזבדי: אני לוקח את זה מהלמ"ס, יש לי את המסמכים פה.
יעל כהן-פארן: אבל מאז היא עלתה?
<אדי בית הזבדי: לא, יש עלייה בצריכת החשמל, אבל זה תלוי באיזה שנה זה, ב-2015 הייתה עלייה, ב-2014 הייתה ירידה.
<אדי בית הזבדי: אני רוצה לציין בנוסף לזה שאפילו צריכת החשמל באופן למה שחזינו, בעקבות החלטות הממשלה ב-2010 והתכנית הלאומית שנכתבה ב-2010 הם אפילו יותר נמוכות ממה שציפינו.
<אדי בית הזבדי: כך שאני לא יודע למה לייחס את זה, בין היתר, אם ירידה בצריכת החשמל אז זה כתוצאה כנראה מפעילות וכתוצאה מצריכה נמוכה יותר בשנת 2014 יש ירידה בצריכת החשמל, למשל מזג האוויר היה יותר נוח.
<אדי בית הזבדי: בשנת 2015 מזג האוויר היה קצת יותר קיצוני אז יש עלייה בצריכת החשמל, אבל העלייה היא עדיין מתחת לתחזיות שהיו ב-2010 שיהיו, עם התייעלות אנרגטית, לא בלי התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: אבל אם אתה יכול להתייחס לתרחישים עתידיים ולאן זה הולך.
<אדי בית הזבדי: המשרד הכין איזה שהיא תכנית לאומית ל-2030, 2050, אני לא יודע, תלוי איך מסתכלים על זה ומי מסתכל על זה.
<אדי בית הזבדי: אני מניח שאנחנו נהיה שם, יש צפי כמובן של עלייה בצריכה של האנרגיה - - -
יעל כהן-פארן: אדי, תכנית לאומית של התייעלות אנרגטית או תכנית אב למשק החשמל?
<אדי בית הזבדי: תכנית אב למשק החשמל.
יעל כהן-פארן: היא פורסמה איפה שהוא?
<אדי בית הזבדי: אני לא יודע להגיד לך.
יעל כהן-פארן: עד כמה שאני יודעת היא לא פורסמה, היא עדיין נמצאת אצלכם, אולי הייתה מצגת לתמ"א 41 במינהל התכנון, אבל הציבור לא חשוף למה שיש בתכנית הזאת.
<אדי בית הזבדי: עם זאת גם בנושא של התכנית הלאומית אנחנו משדרגים אותה למנהלת, התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית ואני מקווה שבזמן הקרוב אנחנו נוציא דרפט להערות הציבור ואחרי זה.
<אדי בית הזבדי: אנחנו עושים היום פעילות רצינית ורחבה בנושא של שדרוג תקנות, תקנות למכשירי חשמל ביתיים.
<אדי בית הזבדי: אני רוצה לציין שמאז שהתחלנו לטפל בנושא הזה צריכת החשמל, האנרג'י אינטנסיטי למכשיר חשמל ירד במשהו בין 50 ל-70 - - -
יעל כהן-פארן: אדי, אני מתנצלת לעצור אותך, זה לא הדיון עכשיו.
יעל כהן-פארן: אנחנו נעשה דיון על התייעלות אנרגטית בוועדה הזאת, אבל אנחנו כאן מדברים על התמודדות עם שינויי אקלים.
יעל כהן-פארן: חלק מההתמודדות היא להביא לכך שיצרכו פחות, שחברת החשמל תצטרך לייצר פחות, אבל גם ובעיקר להביא לכך שאנשים יוכלו להתמודד עם תופעות מזג אוויר קיצוניות בבית שלהם באמצעות שדרוג המבנה בבניינים יעילים אנרגטית.
יעל כהן-פארן: אם אתה יכול להתייחס בעיקר לזה.
<אדי בית הזבדי: אז אני אתייחס גם לזה.
<אדי בית הזבדי: אנחנו מקדמים כרגע, ידוע לכם שנעשית פעילות רחבה בנושא של בנייה - - - אנרגיה, בנייה ירוקה, 5282, אנחנו מקדמים מהלך של חקיקה לכיוון הדבר הזה.
יעל כהן-פארן: שזה יהיה חובה?
<אדי בית הזבדי: בשלב הזה התבקשנו על ידי הממשלה להביא הצעות לדרכים איך לקדם את הנושא הזה.
<אדי בית הזבדי: אנחנו שואפים שלפחות הדירוג האנרגטי יהיה חובה.
<אדי בית הזבדי: אנחנו סיימנו עכשיו עבודה עם כל מיני גורמים שמתמחים בתחום הזה, אנחנו רוצים לקדם מהלך, אני מניח שלקראת אמצע השנה הבאה אנחנו נוכל להכין הצעה.
<אדי בית הזבדי: אגב, רק שיהיה לכם בתמונה, אנחנו כבר לפני שבע שנים ביקשנו לעשות דירוג אנרגטי חובה, זה לא עלה בידינו בגלל סיבות כאלה ואחרות, אבל בהחלט אנחנו מתקדמים לנושא הזה ומי כמוך יודעת שאני בין הלוחמים הגדולים לדבר הזה.
<אדי בית הזבדי: לדאבוני אני לא היחיד בסביבה ואני לא מתכוון רק למשרד האנרגיה, אלא מסביב.
<אדי בית הזבדי: במשרד האנרגיה כבר ב-2008 הייתה כבר הצעה לדירוג אנרגטי של מבנים.
<אדי בית הזבדי: בנוסף לזה, עם הורדה של הצריכה פר משק בית אנחנו מגיעים למה שנקרא הפחתת פליטות ואי השפעה על אפקט החממה, לפחות מבחינת האזור שלנו.
יעל כהן-פארן: גדעון, יש לך משהו להוסיף בהקשר הזה של ההתמודדות עם משבר האקלים?
<גדעון פרידמן: בעקבות העבודה של סיניה אנחנו הגשנו להם מסמך מפורט של הצעדים שנראה לנו שעלולים לנבוע כתוצאה משינויי האקלים.
<גדעון פרידמן: בסך הכול אנחנו לא רואים איזה שהוא צורך מאוד חזק להגיב לשינויי האקלים ספציפית, אלא זה הכול משתלב לנו בתכניות העבודה הכלליות, אם זה עלייה בצריכת החשמל, בגלל שתהיה פה התחממות מסוימת ותהיה עלייה בצריכת החשמל.
<גדעון פרידמן: כל הדברים האלה הם במסגרת תכנית העבודה הכללית שלנו ונרשמו למסמך הזה, ואנחנו בהחלט מתקדמים, אני חושב שזה נכון להרבה משרדים.
<גדעון פרידמן: אין איזה שהוא משבר אקוטי שאני חייב להתייחס אליו עכשיו, האפקטים, בהחלט עשינו חשיבה מה האפקטים שיהיו והם משולבים במסגרת תכניות העבודה הרגילות של המשרד, לפי מה שמפורט במסמך שלנו.
יעל כהן-פארן: זו הייתה אמירה חשובה, אבל מאוד כללית ואני מצטערת לומר שבסדר, היא לא אמרה שום דבר.
יעל כהן-פארן: בכל זאת אתם הרגולטור של חברת החשמל, זה לא אתה ואדי אישית, אבל גם מההיבט הזה הייתי מצפה, אני מניחה שלזה אתה מתייחס שנכנס בתכניות.
<גדעון פרידמן: בהחלט הייתה התייחסות מאוד מפורטת למשברים שעלולים לנבוע כתוצאה ממשבר האקלים.
<גדעון פרידמן: אנחנו לא רואים איזה שהוא צורך אקוטי לדבר בדברים נקודתיים, אלא במסגרת תכניות העבודה הכלליות של המשרד, הדבר הזה כלול.
<גדעון פרידמן: זו ההתייחסות של המשרד, זה אמנם כללי, אבל זה כן חשוב, זו ההסתכלות שלנו.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול אם נמצא כאן נציג משרד האוצר.
יעל כהן-פארן: הגיע בסוף?
יעל כהן-פארן: לא, אז לפרוטוקול ייאמר שהוזמנו שני נציגי משרד האוצר, גם מאגף התקציבים וגם רפרנט פנים וסביבה וגם מנהל צוות ביטוחי רכוש בשוק ההון מהחשב הכללי והם בחרו שלא להגיע ואפילו תמהו מה הרלוונטיות שלהם לדיון.
יעל כהן-פארן: מה שמעלה גם בעיניי את השאלה, האם הם לא רלוונטיים לכל דיון?
יעל כהן-פארן: כמובן שהם רלוונטיים לדיון הזה כי בסופו של דבר אפילו אוסיף ואומר שאחד מהאנשים אמר, מהחשב הכללי 'אני מגיע לבצע תכניות, אין תכנית כרגע, בטח היא לא מתוקצבת, אז אין לי מה לעשות שם, כי היא לא בשלבי ביצוע'.
יעל כהן-פארן: זה נכון וזאת הבעיה בדיוק.
יעל כהן-פארן: אנחנו טיפה מאריכים, שעת הסיום תהיה בעוד עשר דקות.
יעל כהן-פארן: שלומית או מישהו אחר ממשרד השיכון, אם תוכלו להתייחס בקצרה באמת לנושא, אנחנו נמצאים בתנופת בנייה מדהימה, מטורפת אפילו, כל הבניינים שנבנים עכשיו יחזיקו עוד 50, 100, 200 שנה, אני לא יודעת כמה, כמה שיצטרכו, אבל איך אנחנו ערוכים גם מבחינת שמירת אנרגיה והגנה על העלייה הצפויה בהיקפים של מזג אוויר קיצוני, איך אנחנו מגנים על האזרחים שקונים היום דירות?
<שולמית גרטל: אז החשיבה היומיומית שלנו משלבת נושא של שילוב האקלים בעבודה השוטפת, בבניית ערים ושכונות לעירוניות טובה ובמיוחד מבחינת התמודדות בעניין נוחות תרמית של האדם, תוך חיסכון באנרגיה, הפחתת פליטות וכמובן לענייני חסינות והתמודדות במצב חירום.
<שולמית גרטל: עשינו בעבר ואנחנו ממשיכים לבצע פעולות לעניין שינוי האקלים, אבל נגענו רק בקצה המזלג.
<שולמית גרטל: אנחנו צריכים להתעמק, ובמה?
<שולמית גרטל: אנחנו שואפים לבצע מחקרים, אנחנו עשינו, אבל אנחנו באמת צריכים להעמיק, מחקרים להיערכות לשינויי אקלים, לבנייה ירוקה, לערים חכמות, ביצוע פרויקטי פיילוט, למשל לשדרוג מבנים, בחינת מיזוג, תופעות שינוי אקלים.
<שולמית גרטל: אנחנו צריכים לייצר, כמובן בשיתוף עם כל הגורמים, מנגנונים כלכליים לעידוד הבנייה הירוקה והבנייה החכמה.
<שולמית גרטל: כמובן אני אצטרף לכל מי שדיבר על זה, אנחנו צריכים תקציבים מיועדים לדבר הזה, אנחנו צריכים אפילו כוח אדם.
<שולמית גרטל: כל זה יעזור לנו להכנת תכנית פעולה למשרד שלנו וזה לצורך השתלבות ויעילות במהלך הבין משרדי ולקראת מדיניות ממשלתית כוללנית.
<שולמית גרטל: אנחנו השתתפנו בוועדה של המשרד להגנת הסביבה וגם בעוד הרבה מהלכים, כולל מהלכים עם משרד האנרגיה ומים, במשך המון שנים, לעניין זה.
<שולמית גרטל: כמובן שאם ייצא מזה, וסיניה נגעה בעניין, הצעת מחליטים וגם מדובר על הקמת מנהלת, אז אנחנו בעד, אנחנו נשמח ונתמוך.
יעל כהן-פארן: כרגע יש עבודת מטה במשרד השיכון בנושא הזה?
יעל כהן-פארן: או שזה לא - - -
<שולמית גרטל: קודם כל, כמו שאמרנו, זה בחשיבה היומיומית שלנו, אנחנו מנסים לשלב ואנחנו תמיד מתמודדים גם, וטלי מהמשרד שלנו, יכולה להרחיב, בקונפליקטים, זאת אומרת בין המטרה הזאת לייצר המון המון יחידות דיור לבין ההתמודדות, ולפעמים זה כרוך בכספים ובהשקעה נוספת גם לתושב, גם לקונה של הדירה, אנחנו צריכים להתעמק בעניין ולעשות סדר בין הקונפליקטים האלה.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שיש המון מחקרים בתחום, כולל עלות תועלת וכו'.
יעל כהן-פארן: אתם בשלב של להתחיל את המחקר או לסכם אותו?
<שולמית גרטל: לא, אנחנו עשינו הרבה עבודה, אנחנו גם עשינו סקר עולמי בעניין של הטמעת טכנולוגיות בבנייה ירוקה ואנחנו עשינו גם - - - אסתי גם תרחיב, אני רוצה ששתיהן ירחיבו, אנחנו גם עשינו עבודות, אנחנו צריכים להמשיך ולעשות.
<שולמית גרטל: כמובן בעניין הצעת מחליטים, אנחנו נרצה שהכול יהיה בתיאום מלא איתנו כי באמת יש לנו המון חומר, אבל יש יותר חומר עולמי מאשר ספציפית נקודתי לישראל וכמובן, וזה נאמר, אנחנו צריכים להתעמק ולדון ספציפית על המצבים, לא רק המצב בארץ, אלא המצב באילת והמצב ששונה באופקים ושונה בצפון.
<שולמית גרטל: טלי, בבקשה.
יעל כהן-פארן: טלי ואסתי, ממש בקצרה, בבקשה.
<טלי הירש-שרמן: אני אשמח לפרט בקצרה מה עושה המשרד, מה עשה כבר המשרד במסגרת האחריות ותחום הטיפול שהוא קיבל לעדכון תקנות התכנון והבנייה, פרויקט קוד הבנייה.
<טלי הירש-שרמן: אלה דברים מאוד ספציפיים.
<טלי הירש-שרמן: אנחנו עדכנו למשל את פרק תאורה במבנים, במבנים ציבוריים וגם בשטחים המשותפים בבנייני מגורים.
<טלי הירש-שרמן: בשורה אחת בעצם, כל גופי התאורה ואמצעי התאורה יצטרכו להיות הרבה יותר חסכוניים.
<טלי הירש-שרמן: הגבלנו מבחינת הלוקסים גם במקסימום וגם במינימום, הטווח - - -
יעל כהן-פארן: אני מצטערת לעצור אותך, כמו שעצרתי קודם את אדי, אלה דברים מאוד חשובים - - -
<טלי הירש- שרמן: הם ספציפיים מאוד.
יעל כהן-פארן: לא רק שהם ספציפיים מאוד, הם פחות רלוונטיים לדיון הזה כרגע ואם אפשר לעבור להתייחסות להתמודדות וממש בקצרה.
<טלי הירש- שרמן: אז אני לא אפרט.
<טלי הירש- שרמן: מה שאנחנו עושים בקוד הבנייה הוא לעניין הפחתת צריכה.
יעל כהן-פארן: גם לעניין בנייה ירוקה ובידוד וכו'?
<טלי הירש- שרמן: אז לעניין הבידוד, כמו שמרבית החברים פה יודעים, יש היום פטור מעמידה ב-1045 במבנים מסוימים, זה אמור להסתיים ביוני.
<טלי הירש- שרמן: אנחנו פועלים בימים אלה, כיוון שענף הבנייה, בשיתוף קבלנים ותעשיינים, מצאו פתרונות כתוצאה מתקדים של המשרד שלנו, שהזמנו שני תקנים לבנייה עם בידוד חיצוני, המשק מצא פתרונות ואנחנו פועלים לקצר את הפטור מיולי.
<טלי הירש- שרמן: ממש בימים אלה אנחנו אוספים את האישורים הטכניים ואת הפרטים הטכניים, גם מקונסטרוקטורים וכו', כדי שיהיה לנו איזה שהוא גיבוי לבוא ולדרוש את הקיצור של הפטור מיולי לחודשיים הקרובים.
יעל כהן-פארן: אז יכול להיות שהפטור הזה יסתיים בחודשיים הקרובים?
יעל כהן-פארן: זו בשורה גדולה מאוד.
<טלי הירש- שרמן: כן, אנחנו מקווים מאוד שנצליח כמובן לשכנע גם את שאר החברים, אנחנו רוצים עוד יד אחת בהצבעה הזאת, אבל זה כיוון שאנחנו רואים שהמשק מצא פתרונות.
יעל כהן-פארן: זו החלטה שאמורה ליפול איפה, בוועדה של מכון התקנים?
<טלי הירש- שרמן: נכון.
יעל כהן-פארן: אסתי, ממש בקצרה, אם יש לך משהו להוסיף.
<אסתי כהן ליס: טלי דיברה על נושא הבניין הבודד, אני אציג את הנושא האורבני.
<אסתי כהן ליס: אנחנו עובדים בשני מישורים, השנה המשרד ריכז מטה בין משרדי גדול מאוד, עם הרבה מומחים ורשויות מקומיות ועידוד עירוניות, שבעצם כל הנושא של בנייה ירוקה נכלל בתוכו.
<אסתי כהן ליס: זה נושא אחד שטיפלנו בו.
<אסתי כהן ליס: יש לנו מדיניות שהוצאנו לקראת ועדת קיטו שנערכה באו"ם באוקטובר ועכשיו אנחנו עובדים על היישום.
<אסתי כהן ליס: במקביל הכנו, אנחנו עובדים על זה ועדיין זה בעבודה, מסמך שמרכז סעיפים של בנייה ירוקה לשכונות וזה משהו שאנחנו רוצים שהוא יהיה מסמך כולל ויתקבל איכשהו כמסמך שכל המדינה תעבוד לפיו.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, אולי זה יכול להשתלב, בעיניי בנייה ירוקה משלב את שני התחומים, את התחום של הפחתת פליטות ואת התחום של הסתגלות לשינויי אקלים.
יעל כהן-פארן: לפני שנסיים אני מבקשת לתת לכרמית לובנוב מהאגודה לצדק סביבתי.
יעל כהן-פארן: בבקשה, כרמית.
<כרמית לובנוב: עלה נושא התקציב.
<כרמית לובנוב: אני אתן תמונת מקרו שגם משקפת מאוד את סדרי העדיפויות של ממשלת ישראל בנושא.
<כרמית לובנוב: מחקר שפרסמנו בנובמבר האחרון מלמד שבארצות הברית כ-0.3% מהתקציב הפדרלי הוקדש באופן ישיר לנושא האקלים.
<כרמית לובנוב: במדינות האיחוד האירופי, בכל המדינות, מעל 4% בממוצע מוקדש לנושא האקלים, בישראל, בשנה שבה האקלים תוקצב בצורה הטובה ביותר, זה היה לאחר החלטת התקציב בנובמבר 2010, התקציב אז עמד על 0.07%.
יעל כהן-פארן: תקציב המשרד להגנת הסביבה?
<כרמית לובנוב: התקציב הישיר לנושא אקלים.
יעל כהן-פארן: 0.07% מהתקציב של המשרד?
<כרמית לובנוב: מהתקציב של המדינה בנושא אקלים באופן ישיר, זה היה 509 מיליון שקלים בנובמבר 2010.
<כרמית לובנוב: בחנו את זה גם בהשוואה ביחס לתקציבי מדינות ה-OECD.
<כרמית לובנוב: ישראל גם במדד הזה של הקצאה לנושא סביבה, כאן האקלים נכלל במדינות ה-OECD כחלק מתקציב סביבה, גם שם ישראל נמצאת במקום נמוך מאוד, אחת לפני הסוף ביחס למדינות ה-OECD.
<כרמית לובנוב: גם ההסתכלות על תקציב יכולה להניב ערוצי מימון לתכניות אקלים וזה השלב שבו אנחנו נמצאים.
<כרמית לובנוב: אנחנו מגבשים הצעת חקיקה, בסיוע צוות של סטודנטים למשפטים שמתמחה בלשכה של יעל, המודל שאנחנו מצאנו לנכון להמליץ עליו לממשלת ישראל, אחרי שבחנו את ערוצי המימון השונים בעולם, בהם נושא של מסחר בפליטות גזי חממה, נושא של מס פחמן ומימון פרטי ומס פחמן הוגן, זה תחום שאנחנו עובדים עליו עכשיו ובחודש מרץ נקיים על זה דיון.
<כרמית לובנוב: תודה.
יעל כהן-פארן: נמצא כאן נציג משרד הבריאות?
יעל כהן-פארן: בבקשה, אם אפשר בקצרה.
<שי רייכר: כן, אני מבין ששמרתם את הטוב לסוף.
<שי רייכר: ד"ר שי רייכר, מנהל תחום הערכת סיכונים, בשירותים לבריאות הציבור במשרד הבריאות.
<שי רייכר: לצערנו אנחנו יחסית ערוכים לאירועים, במיוחד לאירועי קיצון, שעולים להיגרם בעקבות שינוי אקלים.
יעל כהן-פארן: אנחנו זה מערכת הבריאות?
<שי רייכר: משרד הבריאות, מערכת הבריאות, כמובן.
<שי רייכר: אני אחלק את התשובה שלי לשניים.
<שי רייכר: החלק הראשון יהיה כמובן מענה קצר מועד לאירועים קיצוניים, כמו שיטפונות, שריפות, דברים בסגנון הזה, גלי קור, גלי חום, והחלק השני יהיה לגבי היערכות ארוכת טווח, מה אנחנו עושים כשמדובר על התחממות איטית למשך זמן רב.
<שי רייכר: באירועים האקוטיים, אירועים רבי נפגעים, אז יש לנו כמובן את האגף לשעת חירום שהוא גוף ייעודי של משרד הבריאות שהתפקיד שלו הוא בדיוק לתת מענה לאירועים כאלה רבי נפגעים.
<שי רייכר: לא משנה אם זה עקב חלילה פיגוע טרור, או מהצד השני, אירועים של שריפות ושל שיטפונות ודברים כאלה.
<שי רייכר: האגף לשעת חירום אחראי בין השאר על היערכות מערך האשפוז, על הרפואה בקהילה, מגן דוד אדום.
<שי רייכר: המדיניות שלו נקבעת ברשות העליונה לאשפוז שבראשה עומד מנכ"ל משרד הבריאות.
<שי רייכר: בגדול ברמה האקוטית למתן תגובה מיידית, אנחנו אחראים להיערכות ולמוכנות של מוסדות הבריאות השונים, לכל התרחישים שיכולים להיות.
יעל כהן-פארן: אני מתנצלת לעצור אותך.
יעל כהן-פארן: אני מבינה שהכנת משהו יותר ארוך להציג, אני רוצה למקד אותך, כי זה גם סוף הדיון, בנושדא של הדיון.
יעל כהן-פארן: יש היערכות כללית למצבי קיצון של מערכת הבריאות, בסדר גמור, אתם ערוכים, למרות שאנחנו שומעים שבתי החולים היום קורסים ואנחנו בסך הכול שבוע לתוך - - -
<שי רייכר: אבל זה לא קשור להתחממות.
יעל כהן-פארן: אולי כן, אנחנו בתוך תופעת מזג אוויר קיצוני, אנשים יותר חולים, וזו בדיוק השאלה, איפה אתם מכניסים את ההסתכלות הזאת, לא רק על מצבי קיצון באופן כללי, אלא על היארעות של מחלות שלא היו כאן בעבר והתפתחו בגלל החום, יתושים מעבירי מחלות מתרבים יותר כשחם, היארעות של תופעות כמו היפותרמיה, לא היפותרמיה, חום - - -
<קריאה: גם היפותרמיה.
יעל כהן-פארן: גם היפותרמיה וגם חוסר התמודדות הגוף עם חום לאורך ימים, במיוחד קשישים.
<שי רייכר: אז את מובילה אותי היישר למחצית השנייה של מה שרציתי להגיד, שזה הנושא של היערכות ארוכת טווח לשינויים שהם יותר הדרגתיים.
<שי רייכר: אז כאן בהקשר הזה, אם אנחנו מדברים, התרחיש שלנו זה באמת חצי מעלת צלזיוס בעשור והפחתת כמות המשקעים.
<שי רייכר: אנחנו מדברים על שלושה נדבכים עיקריים, שהראשון מביניהם זה איסוף נתונים, השני זה הדרכה, והשלישי, כמו שכבר דיברו עליו, זה כמובן קידום של מחקר ייעודי לתחום הזה.
<שי רייכר: מבחינת איסוף מחקר, צריך להבין שמשרד הבריאות אוסף מחקר באופן קבוע ושוטף למערכת הבריאות.
<שי רייכר: יש לנו למשל את אגף המידע שלנו שעוסק בכל הנושא של ביקורים במרפאות לרפואה דחופה, אשפוזים, לידות, פטירות, דברים שאנחנו צריכים לקבל אינדיקציות, מאחר שבאירועי קיצון וגם באירועים ארוכי טווח אנחנו יכולים לזהות מגמות או שינוי ברמות מסוימות של אשפוזים, של תמותה ודברים בכיוון הזה.
<שי רייכר: יש לנו את האגף לאפידמיולוגיה שהוא אחראי למעשה על כל המחלות שמדווחות, מחלות עם חובת דיווח שמתנקזות אלינו מבתי החולים, מקופות החולים.
<שי רייכר: בהקשר הזה אנחנו מדברים, למשל, על קדחת נילוס מערבי, לישמניה, ברוצלה, חולירע, מלריה, הרעלות מזון, דברים שהם בהחלט מקושרים או עלולים להיות מקושרים לשינויי טמפרטורה הדרגתיים.
יעל כהן-פארן: ויש לך דיווח לגבי היארעות המקרים?
<שי רייכר: בוודאי, הדיווח הזה יוצא אחת לשבוע, נמצא באתר של משרד הבריאות.
<שי רייכר: אחת לשבוע אפשר להיכנס ולהתעדכן, מי שמשעמם לו.
<שי רייכר: גם מי שלא, זה בהחלט מעניין.
יעל כהן-פארן: לא, אבל אתה יכול לספר לוועדה?
יעל כהן-פארן: לא לשלוח אותנו עכשיו להסתכל באתר, אלא יש משהו שאתה יכול להגיד?
<שי רייכר: זה דוח ברמה שבועית.
<שי רייכר: כרגע אנחנו - - -
יעל כהן-פארן: כן, אבל אתה יכול לדבר על מגמה?
יעל כהן-פארן: רואים שיש יותר כך?
יעל כהן-פארן: אתה מדבר נורא כללי.
<שי רייכר: אני מדבר נורא כללי כי אנחנו מדברים על אירועים ארוכי טווח שאנחנו לא יכולים לכמת אותם ברמה של חודש-חודשיים.
יעל כהן-פארן: כן, אבל היום אתה יכול לכמת אותם לעומת העשור הקודם?
יעל כהן-פארן: העשור הנוכחי לעומת העשור הקודם?
<שי רייכר: לא, אין אירוע מסוים שאנחנו יכולים להגיד שקיים היום בעקבות שינוי האקלים, יש אירועים שמשתנים - - -
יעל כהן-פארן: גם לא קדחת הנילוס המערבי?
<שי רייכר: לא, ודאי שיש, אבל אלה מגמות שלאו דווקא קשורות לזה ולכן זה קשור ל - - -
יעל כהן-פארן: למה לאו דווקא?
יעל כהן-פארן: זאת השאלה, אם אתם בודקים אותם בהקשרים האלה.
<שי רייכר: אז התשובה היא כן, יש לנו דוחות עדכניים, אם את רוצה, איזבלה, להרחיב על הנושא של קדחת הנילוס המערבי.
<איזבלה קרקיס: כמה משפטים.
<איזבלה קרקיס: בהקשר למחלות חדשות או מתחדשות והדיווחים השבועיים של כל המחלות שפורטו על ידי ד"ר רייכר לפני כן, נכון שהאגף לאפידמיולוגיה מקבל דיווחים מיידיים, גם ממעבדות וגם מבתי חולים ומרפואה ראשונית, אנחנו אכן בודקים ומתייחסים בעיקר למחלות כמו לישמניה או כמו קדחת מערב הנילוס וכמובן השפעת, למשל וירוס הזיקה לאחרונה, שהוא בין המחלות החדשות שידועות למשרד הבריאות.
יעל כהן-פארן: והוא מקושר גם ל - - -
<איזבלה קרקיס: וירוס הזיקה פחות מקושר לשינוי האקלים, אבל לעצם ההתפשטות של הנגיף, היא כן חשובה וכן מנוטרת על ידי האגף לאפידמיולוגיה.
<איזבלה קרקיס: למשל המחלות של הלישמניה, שגם בנוסף להיערכות לשינוי אקלים יש גם את התכנית הלאומית להתמודדות עם המחלה הזו, אנחנו רואים שבשנה האחרונה לא ראינו עלייה במספר המקרים, לעומת למשל שנה קודמת.
<איזבלה קרקיס: כך שהמצב משתנה ולא בהכרח קשור לשינוי האקלים, אנחנו לא יכולים להצביע בצורה חד משמעית על התופעה כאן.
יעל כהן-פארן: טוב, הבדיקות של שינויי אקלים הן יותר ארוכות טווח משנה לשנה.
<איזבלה קרקיס: כן, אנחנו בבדיקה ולא רק של מחלה אחת.
יעל כהן-פארן: לא, אבל לישמניאזיס, את רואה שינוי בעשורים האחרונים?
יעל כהן-פארן: עשור אחרון לעומת עשור קודם?
<איזבלה קרקיס: המחלות האלה הן מחלות שיש בהן מחזור ביולוגי, כך שאנחנו בדיוק בודקים את העניין הזה ואנחנו מדברים על תקופה של משהו בין 30 ל-50 שנה.
<איזבלה קרקיס: אנחנו כן ראינו שיש איזה שהוא קשר לטמפרטורה באחת העבודות שביצענו, אבל אנחנו כרגע נמצאים בבדיקה יותר מעמיקה ונוספת, שלא רק מאפיין אחד שעלול להיות קשור לאפיון המחלה הזו ספציפית.
<איזבלה קרקיס: אנחנו עושים את הבדיקה, אנחנו במהלך הבדיקה הזו ואנחנו מקווים שנוכל לדווח בהמשך.
<שי רייכר: אני רק רוצה להוסיף, אם אפשר, ממש משפט אחד.
<שי רייכר: גם דיברנו לגבי פיתוח תכניות הכשרה ייעודיות וקידום של מחקר מדעי, שעל זה כולם מסכימים, אבל רק כדי שיהיה ברור, אנחנו לפני למעלה משנה גם תרמנו את חלקנו לדוח שלגביו עדכנה סיניה, היערכות של כלל מדינת ישראל, כל משרד תרם את חלקו.
<שי רייכר: הדוח הזה יפורסם וייתן תמונה מאוד מאוד רחבה ומקיפה ועדכנית לגבי מצב המשרדים וההיערכות שלהם, אבל אני חושב שמה שעובר פה כחוט השני זה העניין של התקצוב.
<שי רייכר: הדברים האלה לא יקרו מעצמם ואם אנחנו לא רוצים להיפגש פה בעוד שנה לשיחת עדכון ובעוד חמש שנים לשיחת עדכון ולגלות שאף אחד לא הצליח לקדם שום דבר, אז כדאי בהחלט להקצות משאבים, גם של כוח אדם, גם משאבים תקציביים, כי אחרת למעשה אנחנו נעים סביב אותו גלגל ולא מצליחים לקדם בפועל שום דבר.
יעל כהן-פארן: אחרונה ובהחלט חביבה, משרד החקלאות, בבקשה, ענת.
יעל כהן-פארן: אני מתנצלת שאני נותנת לך להיות אחרונה.
יעל כהן-פארן: הנושא של החקלאות הוא קריטי לתחום ולשיח ועשינו עליו גם דיון נפרד בסוף אוגוסט, אבל אם תוכלי להגיד ממש בזמן קצר.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: תודה.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: אני אחלק את זה לדברים שנעשים ממילא ונעשים מאז שהחלה חקלאות אינטנסיבית, היום קוראים לזה no regret, אז אם זה נושא של ייעול במים, ועלה פה הנושא של המים, בחקלאות ישראל היום כל תוספת של מים בחקלאות היא ממקורות לא טבעיים, בהקשר הזה של שינוי אקלים, יחד עם זה היעילות של השימוש בכל קוב מים רק הולכת ועולה.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: זה דבר שלא קראו לו שינוי אקלים כשעברו מהשקיה בהצפה להשקיה בטפטוף.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: אם עלה פה העניין האירופי, ששירי פתחה בו בעניין של מה קורה בעולם, שחלק גדול מהדברים של השפעת שינוי האקלים על חקלאות דומה מאוד בעולם, אבל בהחלט יש מאפיינים מאוד ספציפיים לחקלאות ישראל, אבל בכל זאת גם בהקשר הזה של מחוץ לגבולות הארץ, למרות שזה לא הנושא, דווקא אירופה, שמתייבשת היום, כל הנושא של ייעול השימוש במים, הוא תחת climate change adaptation, שאצלנו הוא מאוד מאוד רציף על אורך הזמן, שזה מתחבר פה לחלק גדול ממה שנאמר פה על ידי המשרדים שמעבר לאיזה שהיא תכנית אסטרטגית של כל משרד ומשרד, בשוטף, בהטמעה של no regret לא מעט דברים קורים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: כולכם מכירים את המטעים שמתכסים לאורך הכבישים שאתם רואים, הבננות והנשירים, זה גם הקטנה של פגיעות פגעי מזג האוויר, במקביל זה גם מקטין את תצרוכת המים של הגידול וזה משנה מיקרו אקלים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: אחלה דוגמה ל-no regret שקורית גם בלי איזה שהיא כותרת של תכנית אסטרטגית.
יעל כהן-פארן: אבל אני חייבת לציין שזה מאוד משנה את הנוף.
יעל כהן-פארן: כשאתה נוסע היום בגליל המערבי ורק רואה את החומים האלה שמכסים את הבננות - - -
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: נכון, ואז אנחנו אומרים שאי אפשר לתפוס את המקל משני הקצוות.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: רוצים ירוק בעיניים?
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: יש לזה מחיר.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: אין מים, אדפטציה לשינויי אקלים - - -
יעל כהן-פארן: אז הכיסוי הוא בשביל מניעת אידוי בעיקר?
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: זה התחיל בכלל מפגיעות מזג אוויר, רוחות, יותר אירועי ברד, מכות שמש של אירועי אקלים, בדיעבד זה גם הקטין את תצרוכת המים, שדרך אגב, בהקשר הזה, בגלל שזה פחות נעים לראות את הלבן עושים עכשיו ניסיונות ברשת ירוקה, שלפחות היא תהיה ירוקה.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: זה בקטע של no regret שהמון דברים נעשים, מו"פ.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: דובר פה במו"פ, נעשים דברים שגרתיים במו"פ, טיפוח זנים נשירים שמתאימים לתנאי אקלים יותר חמים, זני עגבניות שחונטות בתנאי טמפרטורה יותר גבוהים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: אלה דברים שגרתיים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: שיתוף פעולה עם מדינות ה-EEU באיזה שהוא מיזם שנקרא JPI, Joint Programming Initiative, לנושא של חקלאות ושינוי אקלים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: נעשים הרבה דברים שהם שגרתיים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: כדי להגיע להערכת סיכונים צריכים נתונים כמותיים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: נתונים כמותיים דורשים מיפוי של כל ענף וענף, נמצא איתי פה הקולגה גדעון טופורוב, שעוסק בשנה האחרונה במיפוי של ענף ענף.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: הרזולוציות של מדדי האקלים, האינדיקטורים שנדרשים לחקלאות הם לא רלוונטיים לאף משרד פה, כי לפרה מעניין עומס החום והרפת בערבה זה לא הרפת בעמק יזרעאל או בגולן ולכן הרזולוציות של אינדיקטורים שהם לא באינדיקטורים בלקסיקון המטאורולוגי הרגיל, בשביל להגיע למצב של הערכת סיכונים כמותית שתגזור את כל מה שיוצא מכך, האינדיקטורים החקלאיים הענפיים לכל ענף וענף זה בדיוק המיפוי הזה כרגע, וכולל כימות מדדים רלוונטיים לחקלאות לענפים השונים.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: זה כרגע מה שמבוצע במשרד החקלאות כדי להגיע לרזולוציות אזוריות וענפיות, לתעדף איפה עשויה להיות פגיעה יותר דרמטית או פחות דרמטית, וזה נעשה כרגע בהילוך גבוה אצלנו במשרד.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: שאלת פה על תכניות אסטרטגיות וכו' וכו'.
<ענת לוינגרט איצ'יצ'י: תכניות העבודה במשרד ראש המשלה של משרדי הממשלה, במשרד החקלאות מופיע היערכות לשינויי אקלים בתכניות עבודה 2016.