GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבנר פורשפן: אנחנו מוכרחים להעיד שעשינו את זה בעיקר על סמך אירועי העבר.
<אבנר פורשפן: כלומר אנחנו לקחנו אירוע כמו למשל דצמבר 2013, שהיה אירוע נדיר ללא כל ספק.
<אבנר פורשפן: אגב, הוא היה אירוע קיצוני ונדיר בפני עצמו והוא היה חסר תקדים בהיבט אחד מאוד מיוחד, הוא היה מאוד מוקדם בעונה.
<אבנר פורשפן: לא היה אף פעם אירוע כזה שקרה במחצית הראשונה של חודש דצמבר.
יעל כהן-פארן: אף פעם?
<אבנר פורשפן: אף פעם לא קרה.
<אבנר פורשפן: קרה בדצמבר 1879, קרה בינואר, בפברואר, אבל בדצמבר בהתחלה לא קרה אף פעם.
<אבנר פורשפן: מצד שני כאירוע הוא אירוע מאוד קיצוני ומאוד נדיר, אבל היו כאלה בסדר הגודל שלו, אם זה בפברואר 92', בפברואר 50', בפברואר 20', היו אירועים בסדר גודל כזה.
<אבנר פורשפן: אנחנו לקחנו את האירוע הזה ואמרנו שזה באמת אירוע שהוא בסיס מצוין לתרחיש ייחוס לאירוע מזג אוויר קיצוני, אבל אנחנו חושבים שיכול להיות שהוא לא מספיק חמור.
<אבנר פורשפן: יכול להיות שאנחנו צריכים להוסיף עליו, כי לא כל האירועים היו כאלה ויכול להיות שיהיה חמור ממנו.
<אבנר פורשפן: אז בנינו תרחיש ייחוס ואמרנו, למשל פה בירושלים, שכמות השלג שאנחנו צופים באותו אירוע של מזג אוויר קיצוני, של שלג, זה משהו של בין 50 ל-80 סנטימטר שלג פה בעיר.
<אבנר פורשפן: זה אירוע מטורף, כי אם אנחנו נזכור מה שקרה בדצמבר 13', לא היו פה 80 סנטימטר, היו בהר ברכה, אבל לא פה, ועדיין כשאנחנו מסתכלים על זה בפרספקטיבה היסטורית אנחנו יודעים שהיה בפברואר 1920 קרוב למטר.
<אבנר פורשפן: זו נקודה שהיא מאוד מאוד חשובה.
<אבנר פורשפן: אפשר להשתמש באירועים הקיצוניים שקרו בעבר, הם מגדירים את המעטפת של אירועי מזג האוויר הקיצוניים.
<אבנר פורשפן: לגבי תחזיות לעתיד - - -
יעל כהן-פארן: רגע, לא התייחסת, אם יש לך את הנתונים שאתם אוספים היום לגבי שינוי אקלים שכבר קיים.
יעל כהן-פארן: אמרת שבצורה מובהקת יש היארכות של תקופות יובש, מעל שלושה ימים, יש יותר ויש התארכות, אם הבנתי נכון, או שרק אמרת שיש יותר.
<אבנר פורשפן: לא, לגבי הנושא של היארכות - - -
יעל כהן-פארן: לפני ההיארכות אני רוצה להבין את המידע שאתם אוספים.
<אבנר פורשפן: את הנתונים, אני מדבר על הנתונים.
<אבנר פורשפן: לגבי הנתונים.
<אבנר פורשפן: קודם כל לגבי טמפרטורות, העלייה בטמפרטורות היא, לדעתי, חד משמעית.
<אבנר פורשפן: כלומר אנחנו רואים עליות בכל התחנות, אחרי שעשינו עבודה מאוד יסודית, עליות של מעלה, מעלה וחצי.
<אבנר פורשפן: כשמסתכלים על טרנד בין 1950 להיום אנחנו מדברים על עלייה, גם כשלוקחים בחשבון ששנות ה-50 היו חמות יותר, אנחנו מדברים על סדר גודל של מעלה עד מעלה וחצי ל-100 שנה, כלומר אנחנו מדברים על קצב עלייה שהוא קצב עלייה משמעותי.
יעל כהן-פארן: אני שמעתי, אני כרגע לא זוכרת את שמו, מאחד הפרופסורים, על חצי מעלה בעשור בשלושת ארבעת העשורים האחרונים, זה נתון שאתה מסכים איתו?
יעל כהן-פארן: זה לא מספרים שאתם עומדים מאחוריהם?
<אבנר פורשפן: לא, אני לא חושב שאנחנו מדברים על חצי מעלה לעשור.
<אבנר פורשפן: קודם כל צריך להיזהר, כשאנחנו מדברים על - - -
יעל כהן-פארן: זה היה אחד המומחים.
יעל כהן-פארן: אני אעביר לך אחר כך את השם, אני אברר.
<אבנר פורשפן: יכול להיות ויכול להיות שאני לא עושה את החישובים נכון.
<אבנר פורשפן: אני אומר שוב, כשאנחנו מדברים על תחנות אני מדבר כרגע על תחנה ספציפית, או על תחנות ספציפיות, או על ממוצע כלל ארצי, אז אנחנו לא רואים את זה כחצי מעלה לעשור, אבל אם אנחנו מדברים על קצב של שתי מעלות ל-100 שנה, אבל, שוב, זה קצב ממוצע שכולל בתוכו גם תקופה של שנות ה-50, שהיו חמות יותר, אחר כך ירידה, שפל בשנות ה-70 ועלייה מאוד משמעותית מאז ועד היום.
<אבנר פורשפן: אז יכול להיות שהקצב החריף יותר מתייחס - - -
יעל כהן-פארן: לארבעת העשורים האחרונים.
<אבנר פורשפן: בשלושת העשורים האחרונים הוא חריף יותר.
<אבנר פורשפן: אני מדבר פה על קצב ממוצע.
<אבנר פורשפן: אבל לגבי הנושא של התחממות, אין בכלל שאלה, גם חם יותר וגם בתחזיות לעתיד אנחנו מדברים, לפחות לפי התחזיות של ה-IPCC, אנחנו מדברים על המשך העלייה של הטמפרטורות ואני חושב שהנושא של הטמפרטורות זה הנושא המרכזי שאנחנו צריכים להתייחס אליו כשאנחנו מדברים על היערכות לשינויי האקלים.
<אבנר פורשפן: לגבי תקופות יובש, כשאנחנו מסתכלים בפרספקטיבה של 100 שנה קשה לנו לראות, אנחנו לא רואים מגמה ארוכת טווח שמדברת על התייבשות.
<אבנר פורשפן: כשמסתכלים על היחס בין שנות ה-60, נגיד ככה, בין ממוצע 61'-90' לבין מה שקורה עכשיו, אז רואים שיש עלייה בתקופות היובש, אבל בפרספקטיבה ארוכה יותר אז היו תקופות יובש חמורות מהן בעבר הרחוק.
<אבנר פורשפן: התקופה היבשה ביותר שהייתה בישראל ב-100 השנים האחרונות היא מ-1931 עד 1960, הייתה בצורת מאוד קשה בתחילת שנות ה-30 ובצורת מאוד קשה בסוף שנות ה-50.
<אבנר פורשפן: זה עדיין לא אומר שאנחנו לא צפויים להמשך של התייבשות.
<אבנר פורשפן: גם המודלים של ה-IPCC מדברים על המשך של ההפחתה במשקעים, אבל בטווח שעד סוף המאה אנחנו נגיע להפחתה של בין 10% ל-20% במשקעים, שזה דבר משמעותי.
יעל כהן-פארן: אם אפשר לסיום?
<אבנר פורשפן: כן, אני אומר, מבחינת הנתונים אלה הנתונים, יש שינוי אקלימי והשינוי האקלימי מדבר בעיקר על הערכים הממוצעים, אבל יש לו תרומה גם מהערכים הקיצוניים.
<אבנר פורשפן: צריך בערכים הקיצוניים להתייחס גם לאירועי העבר.
<אבנר פורשפן: אני חושב שכדי להיערך אנחנו צריכים לעשות כמה דברים.
<אבנר פורשפן: האחד זה נושא של חיזוק מחקר.
<אבנר פורשפן: אנחנו צריכים ליצור מצב שלחוקרים יהיה אפשר לחקור, לקבל תקציבים כדי ליצור גרנטים.
<אבנר פורשפן: אנחנו כבר בשירות המטאורולוגי מנסים לעמוד בקשר עם משרד התחבורה כדי להוביל מהלך כזה מול המדען הראשי של המשרד, אני חושב שצריך להיות מאמץ לאומי.
<אבנר פורשפן: הדבר השני, הכול תלוי בנושא של הרצה של מודלים ברזולוציה גבוהה ולהריץ את זה לטווחים ארוכים.
<אבנר פורשפן: אז אנחנו צריכים בעצם מרכז חישובים לאומי, מרכז חישובים שיפגיש או ייתן את הדור הבא של ה-HPC, ה- High Performance Computing, כיוון שהדבר הזה יאפשר לנו - - - היום יש לנו רק חוקר אחד שמתעסק בנושא שינויי אקלים, אני חושב שאנחנו צריכים יותר ואנחנו צריכים גם לאפשר לחוקרים באקדמיה להשתמש במשאב הזה ולקדם את העניין הזה קדימה.
<אבנר פורשפן: אני חושב שבנושא של ה-IPCC, ה-IPCC, כפי שאתם יודעים, זה הגוף המדעי מטעם האו"ם וה- w-motion שעושה את כל ההערכות.
יעל כהן-פארן: לכם יש נציג בפאנל הזה?
<אבנר פורשפן: לא, לנו אין נציג בפאנל הזה.
יעל כהן-פארן: לישראל יש נציג?
<אבנר פורשפן: זה בדיוק מה שאני רוצה לומר, ה-IPCC פונה אלינו כדי שאנחנו נמליץ על מדענים שיהיו חלק מה-IPCC.
<אבנר פורשפן: זה מה שעשינו בשיתוף עם סיניה, עם המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, קיבלנו את הרשימה של מי מהחוקרים שמעוניין והגשנו את הרשימה הזאת ל-IPCC.
<אבנר פורשפן: יש שם חוקרים בעלי שם פה בישראל ואנחנו מאוד מקווים שלפחות חלקם יתקבלו וזה חשוב מאוד שתהיה נוכחות של מדינת ישראל בתוך הפורומים של ה-IPCC.
<אבנר פורשפן: יש עדיין בעיה בנושא של מימון הנסיעות של אותם גורמים, היות והם לא עובדי מדינה.
<אבנר פורשפן: פה בנקודה הזאת אני חושב שכדאי, אם תבוא איזה שהיא הצעת מחליטים, כדי לסייע לאותם חוקרים בנושא הזה.
<אבנר פורשפן: תודה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לך, אבנר.
יעל כהן-פארן: לפני שנעבור לשמוע את דוח הממ"מ שהוכן במיוחד לוועדה הזאת לדיון היום אני מבקשת מחבר הכנסת דב חנין, יושב ראש השדולה החברתית סביבתית בכנסת, בבקשה.
דב חנין: אני מאוד מברך אותך על הישיבה הזאת ועל העיסוק השיטתי בנושא הזה שלמרבית הצער נדחק יותר מדי לשוליים אצלנו.
דב חנין: אנחנו מדברים על סוגיה שיש לה משמעות אדירה לגבי החיים שלנו כחברה.
דב חנין: כמו גם במקומות אחרים אנחנו נזכרים במשבר אקלים רק כשקורים אירועים קיצוניים.
דב חנין: אירועים קיצוניים יכולים להיות גם נובמבר צחיח, שבעקבותיו יש גל שריפות איום ונורא, אני כרגע לא נכנס לשאלה מה בדיוק גרם לשריפה בכל מקום ומקום, אבל ברור לגמרי שגל שריפות כזה בדצמבר יכול להתרחש רק כאשר נובמבר כל כך צחיח.
דב חנין: אגב, גלי שריפות כאלה קורים לא רק אצלנו, הם קורים בכל האזור, בכל המזרח התיכון, והם קורים בארצות אחרות, לא רק במזרח התיכון.
דב חנין: אנחנו עכשיו נמצאים בעיצומו של חורף, במתכונת החדשה שלו בשנים האחרונות, גלים של סופות שיכולים אפילו להטיל מצור שלג על ירושלים.
דב חנין: דברים כאלה היו גם בעבר, צריך לזכור, אבל כל המודלים מראים לנו שבעתיד הם יהיו הרבה יותר שכיחים ואנחנו לא מדברים על תופעות יוצאות דופן שקורות אחת ל-, אלא אנחנו מדברים על אירועי מזג אוויר קיצוניים שצריך להיערך להם כחלק מהשגרה.
דב חנין: למרבית הצער אנחנו לא נערכים.
דב חנין: אנחנו כמדינה לא נערכים.
דב חנין: אני עברתי על הדוח ששירי הכינה, מטעם מרכז המחקר והמידע של הכנסת והיא תציג אותו מיד, אני רק רוצה לומר שיש מקום ללמוד ממה שקורה בארצות אחרות.
דב חנין: אני הייתי רוצה לראות במדינת ישראל לפחות שני מהלכים.
דב חנין: האחד, הערכת מצב לאומית של מה הם המצבים שאליהם אנחנו צריכים להיערך ומה הם האמצעים שאנחנו מעמידים מול הסיכונים הקיימים בתחום של שינוי האקלים ואלמנט שני, הייתי מציע להקים יחידה קבועה, בין משרדית, בהובלת המשרד להגנת הסביבה שתתוקצב ותוכל להפעיל באופן מעשי תכניות שיקלו על ההתמודדות שלנו עם מצבי אקלים חריגים.
דב חנין: עוד היבט אחד, גברתי יושבת הראש, ואת הזכרת אותו גם אתמול במליאה ואני ער למורכבויות שקיימות בתחום הזה, אבל אני חושב שזה נושא שאסור לנו להזניח אותו, זה הנושא של, השאיפה לפחות לשיתוף פעולה אזורי סביב כל מה שכרוך באירועי אקלים חריגים.
דב חנין: אני יודע שהדבר הזה מסובך, יש לו גם ממדים פוליטיים לא פשוטים, אבל יש גם תחומים ואזורים שבהם אנחנו יכולים לייצר אפיקים כאלה, במיוחד האפיק הים תיכוני, להבדיל מהאפיק המזרח תיכוני שהוא יותר מורכב, באפיק הים התיכוני אני חושב שניתן לייצר בו שיתופי פעולה גם בתנאים הקיימים וחשוב לפתח את הכיוון הזה ככל שאנחנו יכולים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, דב, מאוד חשובים הדברים שאמרת.
יעל כהן-פארן: כדי לפתוח את הדיון על היערכות, שמענו כאן את השירות המטאורולוגי לגבי הערכת המצב, פחות או יותר, אנחנו נעבור לדיון באמת על איך אנחנו נערכים, האם אנחנו בכלל מעריכים נכון את המצב ואיך אנחנו נערכים קדימה.
יעל כהן-פארן: כדי שהדיון יהיה עם איזה שהוא בסיס גם בינלאומי והסתכלות רחבה על איפה ישראל לעומת העולם אנחנו ביקשנו מהממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, לבצע עבורנו איזה שהיא עבודה.
יעל כהן-פארן: שירי בס ספקטור, בבקשה.
<שירי ספקטור: כמו שנאמר פה, מרכז המחקר והמידע התבקש לכתוב סקירה משווה קצרה בנושא אדפטציה או מדיניות אדפטציה שמאומצת על ידי מדינות שונות.
<שירי ספקטור: מפאת קוצר הזמן אנחנו התמקדנו במדינות אירופה.
<שירי ספקטור: אפשר לראות שבעשור האחרון רוב המדינות המערביות, אני מדברת על מדינות ה-OECD ומדינות אירופה, אימצו תכניות אסטרטגיות להיערכות לשינויי האקלים.
<שירי ספקטור: כמה מדינות מתוכן נמצאות בשלבי הכנה, כמו ישראל, בולגריה, קרואטיה, קפריסין, לטביה, ויש כמה מדינות שבהגדרה החליטו שהן לא מכינות תכנית אסטרטגית גדולה לאומית, אלא פועלות באמצעות תכנית פעולה לאומית או מקומית או אזורית.
<שירי ספקטור: אני אתחבר למה שנאמר פה בהתחלה, על פי סקר שה-OECD ערך בקרב מדינות אירופה רוב מוחלט של המדינות הגדירו את הסיבות לכך שהן בכלל נקטו במדיניות או אימצו מדיניות של אדפטציה ורובן המוחלט הגדירו אירועי קיצון של מזג אויר שהתרחשו במדינה שלהם כאחד הטריגרים המרכזיים לזה שהם בכלל אימצו מדיניות של אדפטציה.
<שירי ספקטור: לדוגמה גל החום בצרפת ב-2003 שהביא למותם של 15,000 איש בצרפת בלבד ו-35,000 בכל רחבי אירופה.
<שירי ספקטור: הוריקן סנדי בארצות הברית בשנת 2012, שאחר כך בתכנית האדפטציה של ארצות הברית נכתב בפירוש שנלמדו לקחים מההתמודדות עם הוריקן סנדי והם מיושמים בתוך תכנית ההיערכות.
<שירי ספקטור: ברומניה בשנת 2005 אירועי שיטפונות מאוד גדוללים, אחר כך אירועי בצורת שנמשכו כמה שנים וגם, להגדרתם, אירועי שריפות שהופכים להיות יותר ויותר תדירים במדינה.
<שירי ספקטור: גם הם הגדירו את זה כאחד הנושאים המרכזיים.
<שירי ספקטור: 28 מתוך 30 מדינות אירופה הגדירו את הנושא הזה כגורם המרכזי שגרם להם לאמץ מדיניות כזאת.
<שירי ספקטור: בשנת 2013 אומצה התכנית האסטרטגית של האיחוד האירופי לנושא היערכות לשינוי האקלים, כשבמסגרת התכנית האסטרטגית שלהם הם מעודדים את מדינות אירופה, אך לא מחייבים לאמץ תכנית אסטרטגית.
<שירי ספקטור: בנוסף האיחוד האירופי מעניק כלים לעשות סקרי סיכונים, כלים תקציביים, כלים שעוזרים לאמץ את התכנית ולעצב את התכניות שלהם.
<שירי ספקטור: אנחנו בחנו התקדמות ב-32 מדינות אירופה, רובן האיחוד האירופאי ועוד כמה מדינות נוספות.
<שירי ספקטור: בחנו את ההתקדמות על פי מאגר מידע של האיחוד האירופאי, זאת אומרת על פי דיווחים של המדינות.
<שירי ספקטור: אני מדגישה את זה כי לפעמים יש פער בין דיווחים של מדינות לבין מה שבסופו של דבר נעשה בפועל, אבל זה כן נותן לנו איזה שהיא אינדיקציה על מה נעשה, האם התקבלו תכניות, האם לא התקבלו תכניות, כמה מהן מתוקצבות וכדומה.
<שירי ספקטור: ככלל מתוך 32 מדינות שבדקנו 26 אימצו תכנית אסטרטגית, החל בפינלנד בשנת 2005 וכלה ביוון בשנת 2016.
<שירי ספקטור: וכמו שאמרתי, יתר המדינות נמצאות בשלבי הכנה שונים, כאשר חלק מהמדינות אימצו איזה שהיא תכנית אסטרטגית כוללת שעוסקת באדפטציה וחלק עוסקות באדפטציה בתוך תכניות אחרות.
<שירי ספקטור: זה משהו שמאוד מאוד חשוב להדגיש, גם האיחוד האירופי שם על זה דגש וגם רואים את זה במסמכים של המדינות השונות.
<שירי ספקטור: כל נושא ההטמעה של תחום אדפטציה לתוך סוגי מדיניות אחרים הוא מאוד מאוד חזק במדינות אירופה.
<שירי ספקטור: לדוגמה בפינלנד, בשנת 2008 נעשתה רביזיה של ההוראות לתכנון שימושי קרקע.
<שירי ספקטור: אז במסגרת הרביזיה הזאת הכניסו את כל התחום של אדפטציה לשינויי האקלים, כמו למשל איסור לבנות במקומות שהם מועדים לשיטפונות, או כמו למשל בתכניות מתאר מקומיות או בתכניות מפורטות חייבת להיות התייחסות למצבים של שיטפונות, למצבים של עודף גשמים וכדומה.
<שירי ספקטור: שזה דבר שמאוד חשוב להדגיש.
<שירי ספקטור: מבחינת תחומי העיסוק של התכניות האסטרטגיות, הן מאוד דומות בכל המדינות.
<שירי ספקטור: רוב המדינות עוסקות במשאבי מים, במשאבי קרקע, בסקטורים כלכליים למיניהם, כמו חקלאות, כמו תחבורה וגם בהגנה מפני שיטפונות ואירועי חום וכדומה.
<שירי ספקטור: מתייחסים גם בתכניות לסביבות ייחודיות, שיש להם מאפיינים ייחודיים, כמו הסביבה החופית, הסביבה העירונית וכדומה.
<שירי ספקטור: השוני בין המדינות הוא בסדר העדיפויות שהן נוקטות בו וסדר העדיפויות בדרך כלל נקבע על ידי סקרי סיכונים או סקרים לעמידות בפני אירועי אקלים קיצוניים.
<שירי ספקטור: כל המדינות ערכו סקרים כאלה.
<שירי ספקטור: מבחינת תכניות הפעולה, רוב המדינות אימצו תכניות פעולה, זאת אומרת תכנית שיש בה את אמצעי המדיניות, התקצוב, לוחות הזמנים, חלקן מדיניות כוללת, חלקן עסקו ממש במדיניות אזורית או מקומית, ברמת הרשויות המקומיות, או תכניות פעולה נושאיות, שזה דבר שהוא מאוד נפוץ באירופה, זאת אומרת תכנית לסביבה החופית, תכנית לחקלאות וכדומה.
<שירי ספקטור: מבחינת חקיקה.
<שירי ספקטור: בשליש מהמדינות בערך מצאנו שעיגנו בחקיקה את מדיניות האדפטציה, אם זה במסגרת חוק שינוי האקלים ואם זה במסגרת חוק שעוסק בתחום מסוים שקשור באדפטציה, למשל חוק שקשור באדפטציה של הסביבה החופית.
<שירי ספקטור: בנקודה האחרונה אני אתחבר לדברים שחבר הכנסת חנין אמר, מבחינת הגורמים שאחראים על יישום מדיניות אדפטציה.
<שירי ספקטור: בחלק גדול מהמדינות כמובן מכירים בעובדה שהנושא הוא נושא שהוא רב תחומי חוצה משרדים, חלק גדול מהמדינות הקימו צוותי פעולה או ועדות בין משרדיות או צוותי משימה שהם רב תחומיים, יושבים בהם מגוון משרדי הממשלה הרלוונטיים, בחלקם גם יושבים נציגי האקדמיה ונציגי המגזר השלישי ובדרך כלל ברוב המדינות הגורם שמרכז את העבודה הזאת זה המשרד להגנת הסביבה.
<שירי ספקטור: זה בכמה דקות.
יעל כהן-פארן: והנייר שהוכן מונח לפניכם גם ויוצג באתר של הוועדה.
יעל כהן-פארן: באמת מהסתכלות רחבה של מה נעשה באירופה ולא דיברנו כל כך על כמה מושקע מבחינת תקציבים.
יעל כהן-פארן: זה מצוין בעבודה, אגב?
<שירי ספקטור: יש נתונים מעטים לגבי מה שנעשה בתוך המדינות.
<שירי ספקטור: לא הבאנו אותם כי זה באמת חסר טעם להראות את זה בצורה מנותקת.
<שירי ספקטור: יש פה נתונים לגבי ההקצאה של האיחוד האירופי לנושא האקלים.
יעל כהן-פארן: בכל מקרה עכשיו השאלה מה אנחנו עושים כאן.
יעל כהן-פארן: ראשונת הדוברים, אני אבקש מד"ר סיניה נתניהו, המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, להתייחס לנושא בתור מי שבעצם בממשלה את, אפשר לומר, המרכזת של הנושא?
יעל כהן-פארן: אני לא אחטא לומר?
יעל כהן-פארן: ואם תוכלי להתייחס גם למה קורה, אני חייבת לציין שיש החלטת ממשלה 474 מיוני 2009, שתכללה את כל הנושא של התייחסות ממשלתית למשבר האקלים, את הצד של המיטיגציה קצת פיתחו יותר, אנחנו רואים שיש החלטות ממשלה משמעותיות ועוקבות ולפעמים מבטלים תקציבים ולפעמים מחזירים אותם, אבל בסוף, גם אם יש לי ביקורת על מה שיש שם, לפחות זה קורה, יש החלטות.
יעל כהן-פארן: אבל בעצם באותה החלטת ממשלה הוקמה ועדת מנכ"לים שהייתה צריכה לדווח כל ארבעה חודשים לוועדת שרים ולפחות הרושם שלי יש מכאן זה שבטח לא הייתה החלטת ממשלה עוקבת והשאלה אם בכלל מתכנסת אותה ועדת מנכ"לים ואותה ועדת שרים לקבל ממנה דיווחים.
יעל כהן-פארן: אני יכולה להאמין שהתשובה היא לא, אבל אלייך, בבקשה.
<סיניה נתניהו: תודה, יעל.
<סיניה נתניהו: לא, זה לא מדויק, אני כבר אספר.
<סיניה נתניהו: אז ראשית תודה רבה על האירוע הזה שאת מקיימת, זה מפגש חשוב מאוד, אני רק אציין שוועדת המדע המכובדת הזאת כבר קיימה שני מפגשים קודמים בשיח הזה של היערכות לשינוי אקלים, אחד זה בראשות חבר הכנסת ליצמן והשני היה בראשות חבר הכנסת מקלב, זה היה בשני אירועי הסביבה שעשינו יחד עם נאור ירושלמי וחיים וסביבה בזמנו, כך שהנושא הזה עלה.
<סיניה נתניהו: נכון, הייתה החלטת ממשלה ב-2009 ואחר כך גם פיצלו את החלטת הממשלה הזאת לנושא של היערכות לשינוי אקלים בנושא של הפחתת פליטות גזי חממה.
<סיניה נתניהו: ב-2009 הממשלה באה ואמרה שתקום ועדה של מנכ"לים מהרבה מאוד משרדים, רשימת המשרדים נמצאת, אנחנו אפילו בהמשך מצאנו שנכון יהיה להרחיב את זה - - -
יעל כהן-פארן: 14 משרדים.
<סיניה נתניהו: כן, להרחיב את זה להרבה יותר משרדים, אבל אנחנו הרחבנו את זה ל-14 משרדים ועוד גורמים נוספים כי יש עוד גורמים חיצוניים רלוונטיים, גם החברה האזרחית היא מאוד חשובה, זאת פעילות שנעשית על ידי ארגונים סביבתיים, זה מאוד חשוב, השלטון המקומי מאוד חשוב כי בסופו של דבר הדברים קורים במרחבים שלהם.
<סיניה נתניהו: אז ב-2009 הייתה החלטת ממשלה שדיברה גם שתיערך בדיקה ועבודה ולראות איך הנושא הזה משפיע על סקטורים שונים.
<סיניה נתניהו: לימים, ב-2011 רק, אני מספרת לך היסטוריה לפני כניסתי לתפקיד, הוחלט לצאת במכרז על ידי המשרד להגנת הסביבה ולהקים מרכז ידע שיעסוק במספר תחומים מאוד מצומצם, לא בכל התחומים במשק.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שאולי יהיו תחומים מאוד מעטים במשק ששינויי אקלים לא משפיעים עליהם.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת שאם עושים עבודה כזאת צריך לבחון את ההשפעות על כלל הסקטורים.
<סיניה נתניהו: במכרז שיצא בשעתו על ידי המשרד להגנת הסביבה התבקשו לבדוק, אחת, את שינויי האקלים, זאת אומרת תחזיות ומצב קיים, התבקשו לבדוק את ההשפעות על המגוון הביולוגי, על תחום המים, על הבריאות ועל התכנון.
<סיניה נתניהו: שני נושאים נוספים שהם רוחביים יותר היה הנושא האסטרטגי, ההשפעות האסטרטגיות האזוריות, ונושא נוסף היה נושא ההשפעות הכלכליות.
<סיניה נתניהו: המרכז הזה, שבשעתו עמד בראשו אדם אחר ואחר כך אופירה המשיכה אותו, הוקם, ולצערי הוא הוקם עם חוזה לשנה ואחר כך הוא הורחב לשלוש שנים ואחר כך הוא הופסק.
יעל כהן-פארן: אחרי השלוש שנים הוא נסגר?
<סיניה נתניהו: כן, היה איזה שהוא כסף נוסף להמשך איזה שהיא עבודה ו - - -
יעל כהן-פארן: אז ממתי הוא לא פעיל?
<סיניה נתניהו: לפי החוזה שנה וחצי.
<סיניה נתניהו: וזה דבר עצוב, כי אני חושבת שאם אנחנו מבינים שההשפעות הן ארוכות טווח ואם אנחנו מבינים שהעבודה הזאת חייבת להיעשות לאורך שנים אז צריך להקים מרכזים שעובדים לאורך שנים.
<סיניה נתניהו: אבל זו לא בעיה שקשורה רק במרכז האקלים, אלה בעיות שקשורות, אני יכולה לתת לך דוגמאות, כמו המרכז שהוקם בנושא של חקר ים תיכון, מרכז שהוקם לקרינה בלתי מייננת ומרכזים שונים אחרים שהרבה פעמים משרדי ממשלה מקימים ומקימים את זה לטווח קצר, החוזים הם לטווח קצר ואחר כך אין מימון.
<סיניה נתניהו: אם הממשלה חושבת שזה נושא שלטוני, נושא ממשלתי, נושא לאומי, צריך לדעת לתקצב את זה לאורך זמן.
<סיניה נתניהו: כנ"ל, ופה אני אתחבר לדבריו של אבנר מהשירות המטאורולוגי, גם מחקרים.
<סיניה נתניהו: מחקרי שינויי האקלים הם לא משהו שהם אד הוק, זה לא אפיזודה חולפת, זה משהו שצריך לנהל אחריו מעקב ארוך טווח.
<סיניה נתניהו: אני אתן דוגמה, ונמצא כאן ראש האגף שלנו למגוון ביולוגי, שינויי האקלים וההשפעות שלהם על המגוון הביולוגי או איך המגוון הביולוגי ובכלל התייחסות לאקו סיסטמות יכול לעזור לנו בהתמודדות עם שינויי אקלים, כי זה עובד בשתי הדרכים, זה נושא שחייבים לבדוק אותו ולנטר אותו לאורך הרבה הרבה מאוד שנים.
<סיניה נתניהו: שוב, אלה לא מחקרים חולפים.
<סיניה נתניהו: עם זאת אנחנו כן מקיימים הרבה מחקרים, אני אפרט אחר כך, אם תרצי לשמוע, בנושא של בנייה ירוקה, תחליפי נפט לתחבורה, נושא של הערכת המערכות האקולוגיות וכו' וכו', נושאים תומכים, אבל מה שחשוב הוא באמת, שוב, לראות ראייה כוללת, לבדוק את המצב שהיה עד כה, מה שעשה השירות המטאורולוגי, ולראות תחזיות לאחור.
<סיניה נתניהו: אני כן כבר אתייחס למה שעשינו במשרד, אבל חשוב לי לומר, אם אני אצטרך רק לומר שלושה משפטים כאן אני אומר את המילים הבאות, אחת, אנחנו צריכים ללמוד מהעולם, אנחנו צריכים ללמוד מלוחות ה-IPCC ומאלפי ומעשרות אלפי המחקרים שיש בעולם, לעומת מה שאין הרבה בארץ - - -
יעל כהן-פארן: אבל מה זה אנחנו צריכים?
יעל כהן-פארן: את הממשלה, השאלה אם לא עושים את זה.
<סיניה נתניהו: רק שנייה, הממשלה צריכה, נכון.
יעל כהן-פארן: לא, אבל את אומרת שזה לא נעשה.
<סיניה נתניהו: תראי, המחקר לא נעשה כי המחקר לא מתוקצב כי למדענים הראשיים, לנו, אין עדיין מחקר.
יעל כהן-פארן: מבחינה מחקרית.
<סיניה נתניהו: כן, מבחינה מחקרית אני מדברת.
<סיניה נתניהו: לכן אנחנו צריכים את החלטת הממשלה ואני כבר אדבר אליה, אבל אם אנחנו צריכים באמת להתרכז ולעשות את הדברים אז אחת, זה לעשות downscaling ולהבין את ההשפעות, לא הגלובליות, אלא ההשפעות מה זה אומר כאן אצלנו בארץ וכפי שחבר הכנסת חנין אמר, באזור, אלה דברים מאוד מאוד חשובים.
<סיניה נתניהו: אני מקבלת הרבה מאוד מאמרים, למשל, על עלייה במפלס האוקיינוסים וכו', אוקיי, אבל מה קורה בים התיכון, זו שאלה אחרת.
<סיניה נתניהו: אלה דברים שאנחנו צריכים לבדוק.
יעל כהן-פארן: אבל אף אחד לא עוקב אחרי זה?
יעל כהן-פארן: מדברייך עולה שאף אחד היום לא עוקב אחרי זה.
<סיניה נתניהו: עוקבים, חלק נעשה.
יעל כהן-פארן: מדענים פרטיים, מכספי - - -
<סיניה נתניהו: לא, לא, לא מדויק.
יעל כהן-פארן: לא ממשלתי?
<סיניה נתניהו: לא מדויק.
<סיניה נתניהו: חקר ימים ואגמים הגישו דוח לפני שנה וחצי למשרד בהקשר של שינויי האקלים ועליית מפלס פני הים.
<סיניה נתניהו: זה נעשה, אבל - - -
יעל כהן-פארן: כי היה לזה תקצוב ואתם מימנתם את הדוח הזה?
<סיניה נתניהו: אנחנו מממנים את הניטור על ים התיכון, אז למשל בהיבט הזה זה נעשה, אבל, שוב - - -
יעל כהן-פארן: אבל הם ממשיכים לנטר?
<סיניה נתניהו: הם ממשיכים לנטר - - -
יעל כהן-פארן: יביאו לכם דוח מדי שנתיים או משהו כזה?
<סיניה נתניהו: לפני שנה וחצי הם חילקו את הדוח שלהם והתמקדו גם בהיבט הביולוגי, גם בהיבט ה - - - וגם בהיבט של שינויי אקלים.
<סיניה נתניהו: אבל, שוב, אמרתי, כמה דברים שצריך לזכור.
<סיניה נתניהו: אחד זה הנושא של downscaling, להבין בדיוק את ההשפעות המקומיות.
<סיניה נתניהו: דבר שני, הרבה מהמדיניות שלנו צריכה להיות מוטמעת במשרדים, בלאו הכי, בלא קשר, והדבר השלישי, זה הרבה פעולות שצריכות להיעשות, הן נעשות גם בגלל סיבות אחרות.
<סיניה נתניהו: אני אחזור על דוגמה שנהוג להזכיר אותה הרבה פעמים, זה למשל תיקון של דליפה של צנרת מים נעשית גם לחסוך מים ולא רק בגלל מחסור במים ושינויי אקלים.
<סיניה נתניהו: אלה פעולות שאנחנו קוראים להם no regret, וזה חלק מהפעולות.
<סיניה נתניהו: יש הרבה דברים שאנחנו צריכים לאו דווקא לשייך אותם לשינויי אקלים, צריך להבין שזה נמצא בתוך מערכת שלמה של פיתוח.
<סיניה נתניהו: למשל הבעיה שיש מדי פעם הצפות ויש בעיה של מי נגר היא לא קשורה רק בשינויי האקלים, היא קשורה בזה שאנחנו אטמנו את הקרקע ואין נקודות חידור לאדמה ואנחנו נתקלים בהצפות.
<סיניה נתניהו: אז יש - - -
יעל כהן-פארן: ולכן הזמנו לדיון כאן את מי שאחראי על רשות הניקוז, משרד החקלאות.
<סיניה נתניהו: וגם את השירות ההידרולוגי ונתייחס לזה תיכף, אבל מה שאני רוצה לחזור ולומר לך, את שאלת על הוועדות, מתי הן יתכנסו, אני אספר לך מה עשינו ובזה אני אסיים.
<סיניה נתניהו: אז ראשית אנחנו מקיימים הרבה מאוד מפגשים בשנים האחרונות.
<סיניה נתניהו: בהתחלה קיימנו מפגשים כדי ללמוד בכלל את המאטריה פה בישראל, כי אנחנו לא יכולים לבוא למשרדי הממשלה ולומר להם, ה-IPCC אומר ככה וזה מה שקורה בקנדה.
<סיניה נתניהו: לא, היינו צריכים למקד את הידע פה בישראל.
<סיניה נתניהו: ולכן מרכז הידע עבד - - -
יעל כהן-פארן: אבל זה כל עוד היה מרכז הידע והיות שאין מרכז הידע אז אין מי שייתן את התמונה?
<סיניה נתניהו: לא, אבל בסדר, ביססנו ידע.
<סיניה נתניהו: ביססנו ידע ולמדנו מה קורה בסקטורים מאוד מסוימים, כי זה היה המכרז של מרכז הידע.
<סיניה נתניהו: לאחר מכן ביקשנו למקד גם את ההשפעות על השלטון המקומי ובאמת נכתבה חוברת שאומרת לשלטון המקומי באופן גנרי, כי כל רשות צריכה לבדוק את העניינים בהקשר של המיקום והצרכים שלה, והטופוגרפיה והאקלים של הרשות הזאת, אבל הכנו גם מסמך גנרי לרשויות המקומיות.
<סיניה נתניהו: ערכנו הרבה מאוד סדנאות, כולל הכנס האחרון שהוא היה כנס עם הרבה מאוד משרדי ממשלה - - -
יעל כהן-פארן: שהתקיים מתי?
<סיניה נתניהו: היו הרבה מאוד כנסים, אני יכולה להגיש לך את כל ה - - -
יעל כהן-פארן: לא, האחרון.
<סיניה נתניהו: הייתה סדנה של אינדיקטורים.
<סיניה נתניהו: האחרון היה בספטמבר 2015 עם מרבית ממשרדי הממשלה ומשרדי הממשלה סיפרו, כל אחד מה נעשה במשרד שלו.
<סיניה נתניהו: אנחנו עובדים עם משרדי הממשלה - - -
יעל כהן-פארן: זה הכנס שהיה בבר אילן.
יעל כהן-פארן: אני השתתפתי בו.
<סיניה נתניהו: וגם עשינו כנסים עם השלטון המקומי יחד עם חיים וסביבה, היה מפגש בתל אביב עם השלטון המקומי, עם ערים בריאות וכו'.
<סיניה נתניהו: מבחינת ועדות המנכ"לים, ועדות המנכ"לים התכנסו עד כה ארבע פעמים, בפברואר 2012, בדצמבר 2013, במאי 2015 ובפעם האחרונה לפני שנה, ב-29 בנובמבר 2015.
<סיניה נתניהו: אנחנו הצגנו כל פעם את ההתקדמות, אנחנו קיבלנו הרבה מידע מהמשרדים השונים, יש לנו בעצם מסמך המלצות לממשלה שיוצג עכשיו.
יעל כהן-פארן: אנחנו נוכל לקבל אותו?
<סיניה נתניהו: לא, כרגע זה טיוטה וזה צריך לעבור לשאר המשרדים.
<סיניה נתניהו: קיבלנו את האינפוטים שלהם, זה נכנס לתוך המסמך הזה, זה יעבור עכשיו בחזרה לכל המשרדים שנתנו לנו לפני, לצערי, כשנה את האינפורמציות האלה.
<סיניה נתניהו: הרבה דברים לא משתנים בדברים האלה, זה לא שמיום ליום משתנים הרבה מאוד דברים, עם זאת כן נעשים דברים, בנושא נגר, אני מניחה שד"ר עמיר גבעתי ידבר עליהם.
<סיניה נתניהו: נעשים דברים במשרדים השונים, במשרד החקלאות, במשרד השיכון והבינוי, נעשים הרבה מאוד דברים קומפוננטים שכבר מוזכרים פה בדוח ואחרי שנגמור לכתוב את הדוח הזה של המלצות לממשלה מזה ייצא גם הצעת מחליטים שבה אנחנו נבקש לתכלל את הכול, כולל המנגנונים שהזכיר דב חנין, כמו מנהלת שתרוכז על ידי המשרד להגנת הסביבה, אבל בשיתוף כל המשרדים.
<סיניה נתניהו: אנחנו בסך הכול צריכים גורם שיתכלל את זה.