GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי יחזקאלי: 150 מיליון, הורדנו את ההוצאות וגרמנו לחסכון משמעותי בחשמל להקטנת פליטות משמעותית אבל זה לא עזר עדיין - - -
יעל כהן-פארן: זה לא עזר לשכנע לשים יותר כסף.
יעל כהן-פארן: זה די מדהים, עם ראייה של מה קורה בוועדה שתי קומות מעלינו בוועדת הכספים, איך מחולקים על ימין ועל שמאל עשרות מיליונים וזה משהו כל כך זניח בתקציב המדינה.
יעל כהן-פארן: טוב, זה האתגר שלנו הוא להביא לשם כספים נוספים ואני לפחות חשבתי שה-300 מיליון כולם יהיו השנה, כדי להתחיל להניע את המהלכים האלה אבל מסתבר שטעיתי.
יעל כהן-פארן: בבקשה, מורן.
יעל כהן-פארן: רגע אתה רוצה להתייחס רק לנקודה הזאת?
<רן דרסלר: כן.
<רן דרסלר: אני עכשיו חושב שאם אנחנו ניתן בבת אחת סכום של 300 מיליון, אני לא בטוח שיהיה לזה מספיק ביקוש מהשטח.
<רן דרסלר: כשאנחנו באים להתמודד מול משרד האוצר צריך להראות לו שיש בסופו של דבר ביקוש לסכומים האלה.
<רן דרסלר: לכן הדרך הנכונה היא להתחיל עם סכום שלדעתי הוא כן משמעותי, כלומר, 75 מיליון שקל הם סכום מאד משמעותי - - -
יעל כהן-פארן: אני לא מזלזלת, אבל כבר הוצאו 150 והוכח שהם מאד - - -
<רן דרסלר: ככל שנוציא את זה ונראה שאין לזה שימוש אז אני חושב שמשרד האוצר ויבוא ויגיד: חברים, הנה, אתם רואים, אף אחד לא רוצה את זה, בואו ניקח את הכסף חזרה.
<רן דרסלר: אני לא בא להגן עליהם, אני רק אומר שלדעתי - - -
יעל כהן-פארן: אתה חושב שיהיה מצב שלא יהיה ביקוש ל-150 מיליון שקל?
<רן דרסלר: ברגע שנוציא את זה בבת אחת אני לא משוכנע.
<רן דרסלר: כלומר, השוק צריך ללמוד, יש פה מהלך מאד גדול, השוק צריך ללמוד - - -
יעל כהן-פארן: אבל כבר היה לימוד, כבר התכניות של 2011-12 התחילו להניע איזשהו מהלך, הוא פשוט נתקע כשהקפיאו את התקציב.
<רן דרסלר: היה לימוד וירדו כיתה, אני מזכיר לך.
<רן דרסלר: אנחנו נוציא את ה-75 מיליון, ככל שנראה שיש לזה ביקוש נוכל לבוא למשרד האוצר ולהגיד לו: תראה, יש לזה ביקוש, בוא תן לנו את הסכומים היותר משמעותיים ותקדים אותם.
<רן דרסלר: ככל שנראה שזה באמת קורה אז נוכל לבוא ולשנות.
<איתן פרנס: יעל, בנושאים של התייעלות, סליחה, אם יורשה לי, הנושא של המענקים הוא נושא אחד ויש הרבה מדינות שאין בהן מענקים אבל רוב המדינות שיש להן משק חשמל מודרני מטילות חובות על צרכני חשמל להתייעל.
<איתן פרנס: אם לא על צרכני חשמל אז בטח על מחלקי חשמל.
<איתן פרנס: למה אני חותר?
<איתן פרנס: אני חושב שזה המקום גם לבקש מהוועדה שוב, לערב את רשות החשמל, שלא עוסקת בהתייעלות אנרגטית בכלל.
<איתן פרנס: אנחנו יודעים, היה כאן דיון קודם בראשותך, את המצב העגום של חלוקת חשמל שחורה, שבה קניונים בישראל מגרשים חברות התייעלות מהדלת של הספקים כדי שלא ימכרו ציוד התייעלות כי אז, אם תהיה התייעלות הם ירוויחו פחות.
יעל כהן-פארן: מיד אפנה לרשות החשמל ואשאל גם בעניין זה, אבל אני רוצה להמשיך לתת למשרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: מורן בוגנים, בבקשה.
<מורן בוגנים גולד: תודה.
<מורן בוגנים גולד: מורן בוגנים גולד, אני מנהלת את תחום אנרגיה ותחליפי דלקים ברשות להשקעות זרות ושיתוף פעולה תעשייתי במשרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: שם ארוך, כמעט כמו הכותרת של הועדה הזאת.
<מורן בוגנים גולד: עוד צמצמתי משהו באמצע.
<מורן בוגנים גולד: כן, ארוך.
<מורן בוגנים גולד: רציתי להתייחס לסעיף 10 בהחלטה, שמדבר על המלצות לתכנית לצמיחה וקידום טכנולוגיות ישראליות בתחומי האנרגיה והפחתת פליטות גזי חממה.
<מורן בוגנים גולד: אנחנו בעצם הובלנו את צוות ההיגוי שעסק בסעיף הזה והמטרה שלו היא לקדם המלצות בשלושה רבדים.
<מורן בוגנים גולד: אחד מהם הוא הרובד הפיננסי, זאת אומרת, כלי תמיכה פיננסיים לתעשיית האנרגיה הישראלית, כשאנחנו מתייחסים בעיקר לחברות הטכנולוגיות.
<מורן בוגנים גולד: הרובד השני הוא כלים לשיווק וקידום השקעות וקידום אסטרטגי של סקטור האנרגיה וכלים משלימים, כשלהבדיל או לא כל כך להבדיל כי בהיבטים מסוימים זה כן מאד מתחבר, אבל הסעיף הזה ספציפית מסתכל על כל העניין מהפריזמה של קידום התעשייה ובעיקר קידום התעשייה החדשנית בישראל בתחומים של אנרגיה והפחתת פליטות, כשנקודת המוצא שלנו לכל המהלך הזה היא שחברות הטכנולוגיה הישראליות בתחומים האלה בישראל, למעלה מ-90% מהם הן חברות מאד מאוד צעירות, סטארט אפים בשלבי פיתוח מוקדמים וקצת יותר מאוחרים.
<מורן בוגנים גולד: רק כ-7% מהתעשייה הזאת בארץ מורכבת מחברות בוגרות.
<מורן בוגנים גולד: אנחנו רוצים ליזום כאן באמצעות כל התכנית להפחתת פליטות גם איזשהו מהלך שיצליח להצמיח את התעשייה הזאת, לבקר אותה שתהיה תעשייה יותר בשלה ובוגרת, בהתאם למה שקרה, מי שמכיר, עם תעשיית המים הישראלית, שגם התחילה מתעשייה מאד מאוד צעירה וכיום אנחנו יכולים לראות שענף המים בישראל הוא ענף שמייצר המון הכנסות למשק, חברות גדולות ובשלות שעובדות בארץ ובחו"ל ובעצם מכל העולם באים ולומדים מה עושים בישראל בשביל לקדם את משק המים.
<מורן בוגנים גולד: זה ה benchmark.
<מורן בוגנים גולד: בנושא הכלים הפיננסיים המשימה העיקרית של הצוות והסוגיה הכי משמעותית בגלל שיש לה גם הרבה היבטים תקציביים, היא הנושא של ליצור המלצה ליצירת כלי פיננסי ייעודי לחברות שנמצאות בשלבי הדגמה מסחרית ראשונה.
<מורן בוגנים גולד: אני חושבת שפה אולי כמעט כל מי שנמצא סביב השולחן הזה היה שותף להמון המון דיונים שעסקו בנושא הזה כשבעצם, באמצעות המדענים הראשיים, גם במשרד הכלכלה וגם במשרד האנרגיה, יש תמיכה לפיתוח של מוצרים טכנולוגיים בתחום הזה אבל בגלל שהתחום כרוך בהשקעה - - - מאד מאוד גדולה, הקידום של החברות באיזשהו שלב נתקע וכשהן מגיעות להיות על סף המסחריות נוצר איזשהו עמק שהן מאד מתקשות לחצות אותו - - -
יעל כהן-פארן: עמק המוות.
<מורן בוגנים גולד: בדיוק.
יעל כהן-פארן: היה על זה דיון כאן בוועדת המדע לפני קרוב לשנה.
<מורן בוגנים גולד: כן, המון דיונים שעשינו גם עם התעשייה.
<מורן בוגנים גולד: בקיצור, עם כל התחומים - - -
יעל כהן-פארן: זה מה שהצוות שלכם אמור להציג לו פתרון.
<מורן בוגנים גולד: כן, זה אחד הנושאים.
<מורן בוגנים גולד: אני אמרתי שזו הייתה סוגיה מרכזית כי בעצם היה פה גם תהליך של למידה מה עושים במדינות בחו"ל, הסתכלנו על ארצות הברית ועל פינלנד, שמצאנו שם דוגמאות מאד טובות.
<מורן בוגנים גולד: היה פה גם תהליך של מיפוי של כל הכלים הקיימים, כי כל משרד מסתכל דרך הפריזמה שלו ונותן איזושהי תמיכה במסגרת שלו לתעשייה בשלבים שונים של פיתוח המיזם והרעיון היה למפות ולראות בדיוק איפה נמצאת הבעיה, איפה נמצא השלב שבו צריך לתת תמיכה בשביל לעזור לחברות האלו לגדול, אז אנחנו מגבשים את ההמלצה.
<מורן בוגנים גולד: אנחנו באמת בשלבים סופיים וזה הולך לכיוון של ערבויות מדינה לפרויקטים שכוללים הטמעה של טכנולוגיות חדשניות בתחומי האנרגיה והפחתת פליטות, משהו שמאד מאוד נדרש, כל הזמן מקבלים פידבקים מהתעשייה כמה שזה נחוץ ונדרש אז זאת המלצה אחת.
יעל כהן-פארן: באילו סדרי גודל של סכומים מדובר?
יעל כהן-פארן: האם נראה את זה בתקציב המדינה?
<מורן בוגנים גולד: זאת סוגיה - - -
יעל כהן-פארן: מתישה?
<מורן בוגנים גולד: כואבת בואו נאמר.
יעל כהן-פארן: התשובה היא לא.
<מורן בוגנים גולד: התשובה היא לא.
<מורן בוגנים גולד: למרות הרבה מאד דיונים ועוד אפילו לפני שהמלים האלו נכתבו בתוך ההחלטה כבר היו איתותים של האוצר שלא יינתן תקציב מיוחד לטובת הכלי הזה.
<מורן בוגנים גולד: כל הזמן במגעים ודיונים אתם בנושא הזה.
<מורן בוגנים גולד: הם כל הזמן מכווינים אותנו חזרה לאותם 500 מיליון שקלים שכבר ניתנו לנושא של ערבויות בהחלטת הממשלה ואנחנו מנסים להגיע לאיזשהו פתרון, שמצד אחד גם יהיה אפקטיבי עבור התעשייה לקידום של התעשייה וגם כמובן, ישרת נאמנה את המטרה שלשמה הוקצו 500 מיליון שקלים האלה, שהיא הפחתת פליטות גזי חממה במשק.
<מורן בוגנים גולד: הנושא של הכלי פיננסי הוא נושא אחד אבל יש עוד כלים שאנחנו חושבים שהם צריכים להיות מיושמים.
<מורן בוגנים גולד: חלקם מיושמים ברמה כזאת או אחרת.
<מורן בוגנים גולד: כל הנושא של המעטפת השיווקית וקידום התעשייה בארץ ובחו"ל, משיכת השקעות, קידום יצוא, יש לנו תכנית עבודה שלמה שאנחנו חושבים שצריך לעבות אותה וכן ליצור איזושהי מעטפת שתומכת את כל הפעילות של התעשייה הזאת וממצבת את ישראל כמקום שיש בו חדשנות בתחום הזה.
<מורן בוגנים גולד: ראש הממשלה אמר את זה על הפודיום בפריז וזו בהחלט אחת המטרות שלנו.
<מורן בוגנים גולד: נושא נוסף שגם עלה מאד חזק מהתעשייה הוא הצורך באיזשהו פורום שמתכנס באופן קבוע לקידום הסקטור הזה ולפתרון חסמים אד הוק שנוצרים לתעשייה ובזה כמובן יש תמיכה מאד רחבה.
<מורן בוגנים גולד: לא הזכרתי גם כמובן, את כל השותפים בצוות הזה, משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, רשות החשמל ומשרד האוצר, כולם כמובן תומכים ונרתמים לצורך העניין הזה.
יעל כהן-פארן: אם אפשר משפט סיכום בבקשה.
<מורן בוגנים גולד: יש עוד כמה המלצות אבל הן יפורטו בדוח.
יעל כהן-פארן: אני כן אתייחס למכתב שהעברת אלי מדוד אסף ממשרד הכלכלה, הוא לא נמצא כאן נכון?
<דוד אסף: כאן, כן.
יעל כהן-פארן: סליחה, דוד.
יעל כהן-פארן: בהתייחס למכתב שלך בנוגע לסעיף 9 שאני בעצם שלחתי ממש פירוט של הסעיפים במכתבים לכל השרים, יש שם צוות ומדובר על צוות שימצא אמצעים נוספים להפחתת פליטות ואמור היה להגיש את מסקנותיו עד ה-30.8.
יעל כהן-פארן: בעצם אתה ציינת במכתבתך שעד כמה שאתה יודע אתם לא זומנתם לצוות כזה.
<דוד אסף: לא.
יעל כהן-פארן: אף אחד ממשרדי הממשלה האחרים גם לא התייחס בתגובתו או כאן בחדר לאותו צוות ובעצם אולי אלה הדברים החשובים ביותר.
יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים שהתקבלה החלטה משמעותית בנושא הפחם אבל אני מבינה שהיא מחוץ לצוות והצוות היה אמור לגבש אמצעים נוספים בעיקר במסגרת משק החשמל, אם זה מה שהעלה כאן איתן לפני כן על התייעלות אנרגטית במסגרת משק החשמל ודברים נוספים.
יעל כהן-פארן: האם הצוות שאמור היה להגיש ב-30.8 את מסקנותיו מעולם לא התכנס?
יעל כהן-פארן: משרד האנרגיה בעצם צריך לתת את התשובה, זה צוות שבעיקר הם אמונים עליו.
<גיל פרואקטור: מה שאני יכול להגיד הוא שמלכתחילה, בזמן כתיבת ההחלטה, המטרה המרכזית שלנו הייתה גם לבחון אמצעים נוספים אבל גם לכתוב באופן פרטני על הנושא של הפחם.
<גיל פרואקטור: בחלק מהמשא ומתן זה הפך לשם יותר כללי.
<גיל פרואקטור: בפועל הצוות הזה כלל אותנו, את משרד האוצר, אנרגיה ורשות החשמל ואכן, כמו שאת אומרת, הוא התמקד אך ורק, אנחנו לפחות מיקדנו אותו בשלב הזה אך ורק בנושא של הפחם.
<גיל פרואקטור: לא אמרתי אבל אם כבר אנחנו מדברים על זה אז אני אציין שיש צוות נוסף שלא התכנס.
<גיל פרואקטור: אנחנו עשינו המון עבודה על העניין הזה אבל הצוות הזה כן יידרש להתכנס והוא צריך להיות בראשות רשות החשמל, עם כמובן in puts כבדים שלנו, כי כבר עשינו עבודה, לפחות כל מיני מנגנוני תעריף לתימרוץ התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: שנכנס - - -
<גיל פרואקטור: בדיוק, אנחנו עשינו המון עבודה והיא גם נכנסה כנספח ממש עם הצעת מדיניות לדוח שלנו, של הועדה הבינמשרדית, זה מופיע, זה מפורסם.
<גיל פרואקטור: כשהצוות הזה יתכנס אז אנחנו כמובן נדחף את השימוש במנגנוני תעריף וכמובן אמצעים נוספים אבל בכל מקרה, רק במשפט אחרון, לגבי אמצעים נוספים בכל מיני תחומים כמו לדוגמה, לא דיברנו על זה כאן מפאת חוסר הזמן, הנושא של - - - גזי קירור וכו', זה נושא מאד משמעותי.
<גיל פרואקטור: אנחנו כן עובדים ומקדמים את התכניות.
<גיל פרואקטור: יש לנו למשל תכנית לאומית שאנחנו מקדמים יחד עם משרד הכלכלה וגופים אחרים כמו המכס וכו', להקטנת פליטות מגזי קירור לדוגמה אבל אנחנו, כחלק מהעבודה של המעקב הלאומי שאנחנו מבצעים, המערך הלאומי למעקב בקרה ודיווח על פליטות גזי חממה שאנחנו מקימים, שאני מקים בימים אלה, זאת משימה מרכזית שלנו והיא תבוא לידי ביטוי במהלך הכנת הדוחות שלנו.
<גיל פרואקטור: בדוחות שלנו ובעבודה שלנו.
יעל כהן-פארן: אני כן מחזירה את הכדור גם לרשות החשמל והמשרד לאנרגיה.
יעל כהן-פארן: אותו צוות שאני מבינה שנפגש בנושא הפחם, האם הוא עומד להתכנס, אמור להתכנס, בוודאי לפיה החלטת הממשלה גם בנושאים אחרים של אמצעים נוספים להפחתת פליטות במשק החשמל?
יעל כהן-פארן: הרי משק החשמל הוא הגורם המרכזי, 60% מפליטות גזי החממה בישראל, אז האם הצוות הזה התכנס ומהם הכיוונים שלו?
יעל כהן-פארן: יתכנס, סליחה, בעתיד.
<טניה אילריאנוב: קודם כל אנחנו מאד מקווים.
<טניה אילריאנוב: הנה, גיל כבר אמר שהעבודה נעשתה כמו בפחמיות, אנחנו יודעים על זה, אני לפחות - - -
יעל כהן-פארן: אתם צריכים להוביל את זה, אני חושבת.
יעל כהן-פארן: משרד האנרגיה, רשות החשמל, אני גם אפנה בעניין ליושב ראש רשות החשמל.
<טניה אילריאנוב: כמובן.
<טניה אילריאנוב: אנחנו מסתכלים על כל הדברים האלה כעל חבילה שמרכזת את תכנית האב למשק החשמל.
<טניה אילריאנוב: התחום של התייעלות אנרגטית הוא בהובלה של המחלקה של חזי.
<טניה אילריאנוב: כמו שהוא ציין קודם, אנחנו בתהליכים ובגיבוש של טיוטת החקיקה.
<טניה אילריאנוב: כל הנושאים עומדים לבחינה.
יעל כהן-פארן: קיי, יש לי שאלה.
יעל כהן-פארן: האם היום, בתהליכים שאתם עושים, בשימועים, שימועים לתעריפים וכו', האם אלה שיקולים שנכנסים?
יעל כהן-פארן: האם אתם מציגים את התועלות גם בהיבטים האלה, של הפחתת פליטות, הפחתת מזהמים שגם כמובן נכנס פה?
יעל כהן-פארן: האם זה משהו שהוא בתוך תהליכי העבודה שלכם?
<טניה אילריאנוב: גם המנכ"ל של משרד האנרגיה אמר - - -
יעל כהן-פארן: אני מדברת עליכם, שימועים של רשות החשמל ושימועים על תעריפים וכו'.
<קריאה: מתכוונת למועצת רשות החשמל?
<טניה אילריאנוב: קודם כל הנושא של הפחתת פליטות ובכלל גזי פליטות, זה אחד הדברים החשובים שנמצאים כרגע על השולחן של קביעת התכניות לעתיד.
<טניה אילריאנוב: לגבי מכרזים, אם את שואלת על קידום של מכרזי PV אני לא בטוחה שזה נכנס, כי התרכזנו יותר בנושא של השאלה איך המכרז ייראה, להוריד ולהקל על היזמים בהקמת המתקנים אבל זה אחד השיקולים שנכנסים לקידום של התכניות במשק החשמל כמובן.
יעל כהן-פארן: נאור ירושלמי, בבקשה, אני גם מציעה שתדבר על ועידת האקלים הישראלית.
<נאור ירושלמי: תודה יעל.
<נאור ירושלמי: רק שתי נקודות ואחריהן מילה על ועידת האקלים.
<נאור ירושלמי: בעולם, גם במדינות ה-OECD וגם בעולם השלישי, נושא האקלים הוא כבר מזמן חלק מהמדיניות הלאומית של המדינות האלו והוא משתלב בחזון של המדינות האלו ושל העולם כולו, על כלכלה עתידית שתהיה גם דלת פחמן וגם מקיימת.
<נאור ירושלמי: אצלנו, בלי חלילה לפגוע באנשי המקצוע שעוסקים בנושא במסירות רבה ואני לא אומר את זה רק לשם המליצה, זאת האמת, השיח הוא טכני ברובו והוא עוסק בניסיון ליישם מדיניות שהיעדים שלה מאד מוגבלים והתקציב שלה מאד מצומצם.
<נאור ירושלמי: אני רוצה להזכיר, אמרתי את זה קודם בהערת ביניים כאן, ה-300 מיליון שקלים אכן היו פשרה בהחלטת הממשלה האחרונה והחלטת הממשלה הקודמת הקציבה 2.2 מיליון שקלים כך שזו - - -
יעל כהן-פארן: מיליארד.
<נאור ירושלמי: מיליארד, סליחה, 2.2 מיליארד שקלים, כך שזאת פשרה שהיא פחות משביעִית מהחלטת הממשלה הקודמת.
<נאור ירושלמי: עדיין, הפעילות של המדינות ואת זה לא בטוח שמקבלי ההחלטות אצלנו מבינים, היא לא אלטרואיסטית והיא לא נובעת מאידיאולוגיה ירוקה, היא מונעת מצרכי השווקים, מהצורך של הכלכלות הלאומיות בעולם ומה שטוב להן עצמן.
<נאור ירושלמי: צריך לזכור, מעבר לכל התועלות שיש לכלכלה דלת פחמן ועם - - - זיהום למדינה עצמה, מעבר לפינה ממתינה קרן ההשקעות העולמית של האו"ם שתקציב טריליון דולר במשך העשור הבא להשקעות במו"פ בחדשנות והיא יכולה לעזור גם לייצוא הישראלי בעולם.
<נאור ירושלמי: ההססנות שרואים היום במדיניות הממשלה עלולה לגרום לכך ואני כבר התחלתי לשמוע זמזומים כאלה, עלולה לגרום לכך שישראל לא תצטרף, לא תשלם את דמי ההצטרפות לקרן הזאת והסיכוי ליהנות מן ההשקעות האלו ייחסם בפני ענפי הקלינטק, האגריטק וענפים אחרים אצלנו.
<נאור ירושלמי: מלה אחרונה.
<נאור ירושלמי: השחקנים בשיח הזה של האקלים הם די קבועים, גם בוועדה הזאת, שהעבודה שלה היא מאד חשובה ובעיקר ההתמדה שלה מאד מאוד חשובה.
<נאור ירושלמי: השחקנים הם די קבועים והנושא די נמצא מחוץ לשיח הציבורי הרחב.
<נאור ירושלמי: אנחנו יזמנו ומקיימים מחר את ועידת האקלים הישראלית הראשונה שתתקיים ב"בית הספר פורטר למדעי הסביבה" באוניברסיטת תל אביב שתיתן דיון ציבורי פתוח שיעסוק לצד הדיון במדיניות האקלים ובאותו שיח שמתקיים כאן, גם בראייה רחבה יותר של נושא האקלים ונושאים כמו צדק אקלימי, חדשנות ויזמות ובעיקר בבניית שותפויות בין-מגזריות שיכולות לקדם פתרונות לשינויי האקלים.
<נאור ירושלמי: יש חלק מהנוכחים כאן שמשתתפים גם בדיון מחר כמו חזי ליפשיץ - - -
יעל כהן-פארן: כולם מוזמנים.
יעל כהן-פארן: הועידה פתוחה לקהל?
<נאור ירושלמי: הועידה בהחלט פתוחה, וכולם מוזמנים, נשמח מאד.
<נאור ירושלמי: אני רק רוצה לציין שהשר להגנת הסביבה הבטיח את השתתפותו ואנחנו מאד מודים לו, שבתוך המאמץ הגדול שיש לו מחר הוא מגיע גם לנושא הזה, זה מראה על החשיבות של נושאי האקלים.
יעל כהן-פארן: ציפי איסר-איציק, ממש לקצר כי אני חייבת באחת עשרה להיות במליאה, אז בבקשה, הציגי את התפקיד.
<ציפי איסר-איציק: אני ראש המרכז להגנת הסביבה במכללה האקדמית נתניה.
<ציפי איסר-איציק: ד"ר ציפי איסר איציק.
<ציפי איסר-איציק: קשה לי לצאת אופטימית מהדיון הזה.
<ציפי איסר-איציק: אם אנחנו מסתכלים על היעדים שלא לדבר על יעדים קודמים שהם היו הרבה פחות שאפתניים, שבפרק זמן הרבה יותר ארוך לא מומשו ורחוקים מלהיות ממומשים אז היום אני ממש לא יוצאת אופטימית.
<ציפי איסר-איציק: אני חושבת שהיעדים שהוצבו ומה ששמענו פה היום, תהום פעורה ביניהם ואני חושבת שאם רוצים לראות איך מתקדמים אז לכנסת יש תפקיד חשוב.
<ציפי איסר-איציק: היא אמורה לאשרר עכשיו את האמנה ואני חושבת שבמסגרת תפקיד הפיקוח שיש לכנסת על הממשלה אפשר לקבוע מנגנונים של דיווח, כשהדיווחים צריכים להיות לפי היעדים.
<ציפי איסר-איציק: כלומר, אנחנו צריכים לראות איך התכניות שמתוכננות אמורות להשיג את היעדים האלה בצורה הדרגתית, כשלכנסת יש תפקיד של מעקב ופיקוח תוך כדי הדברים.
<ציפי איסר-איציק: זה אולי, אם תרימו את הכפפה, אולי חלק מיוזמת חקיקה שאתם יכולים ליזום בעניין הזה, כי אנחנו לא רואים כאן איזושהי התכנסות לכיוון היעדים שמדינת ישראל הצהירה עליהם בוועידת פריז.
<ציפי איסר-איציק: אנחנו רחוקים מאד מזה.
<ציפי איסר-איציק: עוד מילה סתם בשביל אנקדוטה.
<ציפי איסר-איציק: יצא לי להיות בדיון על אנרגיית רוח, לא שמעתי כלום פה על אנרגיית רוח ואנרגיית רוח היא חלק - - -
יעל כהן-פארן: את פותחת פתח להכרזה שלי שהדיון הבא של הוועדה הזאת יהיה על אנרגיית רוח - - -
<ציפי איסר-איציק: אני מברכת - - -
יעל כהן-פארן: רציתי להגיד את זה בסוף אבל אני אגיד את זה בהתחלה.
<ציפי איסר-איציק: אני שמעתי את משרדי הממשלה על איך הם מתנהלים בוועדה הזאת ואני חושבת שאין הפנמה שיש לנו יעדים שראש הממשלה הצהיר הצהרה ומישהו צריך למלא אותה וגם הממשלה.
יעל כהן-פארן: תודה, תודה רבה, תודה ציפי.
יעל כהן-פארן: קודם כל הכרזתי כבר שהדיון הבא שיהיה אני לא יודעת מתי אבל במהלך חודש דצמבר אני מניחה, יהיה על אנרגיית רוח וטכנולוגיות וגם בעיות וגם טענות שמועלות על ידי אזרחים שמודאגים מתחנות מאד גדולות שמוקמות מאות מטרים ספורים מבתיהם.
יעל כהן-פארן: אנחנו נדון בכל הדברים האלה ויהיו כאן מרשות שמורות הטבע שהיום לא קיבלתם את ההזמנות לדבר והחברה להגנת הטבע, יש כאן דיון שהוא פנים סביבתי.
יעל כהן-פארן: גם בחוץ רואים את הוויכוח הזה ואז אומרים: טוב, אז לא נעשה ויש פה בעיה, יש פה דילמה אמתית ואנחנו צריכים לשבת ולהגיד משהו עקבי החוצה.
יעל כהן-פארן: אני מרגישה כוועדה, כתנועה סביבתית אגב, שצריך לראות איך לקדם את הנושא הזה כי היום יש רק מלחמות פנימיות.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לסכם את הדיון.
יעל כהן-פארן: קודם כל תודה רבה לכל המשתתפים.
יעל כהן-פארן: מצד אחד אני באמת מברכת על ההתקדמות אבל אני חושבת שצריך לפעול יותר במרץ ולעמוד בלוחות הזמנים.
יעל כהן-פארן: אני מזכירה לכם שהחלטת הממשלה בעצם יצרה מסגרת לצוותים שיתוו את הדרך קדימה אבל עכשיו כבר צריך לצאת קדימה, לא רק עם התכנון אלא גם עם התפעול ואני מרגישה שהדברים כך, בוא נגיד, לוקחים את הזמן שלהם.
יעל כהן-פארן: היו חגים והיה אוגוסט אבל אתם יודעים, תירוצים יש עד אינסוף ואנחנו רוצים לראות שהרכבת כבר דוהרת ולא רק נכנסת לתחנה.
יעל כהן-פארן: לצד העלויות של המהלכים חייבים גם להציג את התועלות ואנחנו שומעים ויודעים שהשר עדיין סקפטי ועדיין לא משחרר כספים בנדיבות, ראינו איך חילקו את ה-300 מיליון לארבע שנים ואת ה-500 בכלל אני לא יודעת מתי נראה, אז חשוב שאנחנו נראה את הדברים מתחילים להתקדם כדי שיראו את הכלכליות ואת התועלות המאוד ברורות.
יעל כהן-פארן: לכל מי שיושב כאן
יעל כהן-פארן: בחדר ברור שעל כל שקל שנכנס לתכנית הזאת המדינה מרוויחה עשרה, אבל צריך שהאוצר יראה את זה ולא נתתי כאן לנציג האוצר לדבר.
יעל כהן-פארן: האם יש כאן נציג מהאוצר?
יעל כהן-פארן: ניר בחו"ל אז הם לא שלחו נציג וזה חבל מאד.
יעל כהן-פארן: אני באמת קוראת לכם, למשרדים ואני מוכנה לעזור, לסייע ככל הניתן בוועדות הכספים, כדי לשנות את פריסת התקציב כדי שהמענקים הגדולים יוענקו בשנתיים הקרובות כדי שתהיה לזה דחיפה קדימה ושכבר יהיו כספים נוספים בעוד שנתיים.
יעל כהן-פארן: להזכירם, אנחנו מעבירים תקציב של שנתיים ואני ציפיתי לראות את כל ה-300 מיליון בתקציב של השנתיים האלו.
יעל כהן-פארן: אני באמת מקווה שהממשלה כבר תתחיל לעבוד.
יעל כהן-פארן: אני קוראת לכם, אני לא מקווה, לנציגי הממשלה ואני גם אקרא לשרים כבר לעבוד על הגדלת היעדים, כי כמו שעלה כאן ואני מצטרפת לכך, היעדים של ישראל הם עדיין לא מספקים.
יעל כהן-פארן: אני רואה שאתם נאבקים גם כדי להשיג אותם אבל באמת, בראייה עולמית, בראייה מחוץ לקופסה של הממשלה שתמיד אומרת שנורא נורא קשה, הם ממש לא מספקים, אני חושבת שמדינת ישראל היא המדינה היחידה שבאה עם יעדים פר נפש, אין אף מדינה בעולם שהצהירה: אנחנו נפחית 20%, 24% לנפש - - -
<קריאה: לא ב-OECD.
יעל כהן-פארן: לא ב-OECD, בדיוק, ובכל זאת אנחנו ב OECD, מצפים מאתנו בעולם, מצפים מאתנו להתקדם ולהיות מדינה כמו שאר מדינות ה-OECD שעושה ופועלת ומקדמת וברור שלישראל יש המון מה להרוויח מהעניין.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכולם ונתראה בעוד כחודש.
יעל כהן-פארן: אני נועלת את הישיבה, כי אני חייבת ללכת למליאה.
אורי מקלב: בהתחשב בכך שקיימנו קודם דיון, במיוחד בהצעה לסדר שירדה מהמליאה לוועדת הכספים בנושא משפחתונים, והצלחתי "להשחיל" תפילת מנחה קצרה.
אורי מקלב: ירדנו לכאן ואני רוצה להגיד בתחילת דבריי – אני אפתח לפרוטוקול, אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: הנושא שבפנינו היום: הצעת חוק ממשל זמין, התשע"ו-2016 של חבר הכנסת דוד ביטן ועוד חברי כנסת, חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי, חברת הכנסת מרב מיכאלי, חבר הכנסת רועי פולקמן, ואנוכי גם כן שותף בהצעת חוק זו.
אורי מקלב: אנחנו התכנסנו אולי בשעה לא קונבנציונאלית של ועדת המדע אבל בגלל הזמן, שהוא לקראת סיום מושב החורף של כנסת ישראל, חשבנו שחשוב לקיים דיון בהצעת החוק הזאת, שמתעכבת זמן לא מועט בניסיון למצוא פתרון או התקדמות או מענה להצעת החוק בנושא שהצעת החוק באה ומבקשת לדון בו.
אורי מקלב: במילה אחת, השם של החוק והתוכן הוא תוכו כברו - ממשל זמין.
אורי מקלב: בממשל זמין, שתהיה אפשרות לאזרחים ולעוד מי שבא במגע עם משרדי ממשלה וכל הנלווה, כפי שמופיע בתוספת, לדעת להגיע לאותם אנשים אחראים, פקידים, ולהתקשר אתם בדרך של טלפון, בדרך של מייל, גם זה וגם זה, או זה או זה, אני לא נכנס לתוך החוק ויציג אותו המציע, חבר הכנסת דוד ביטן אבל אם תרשה לי, חבר הכנסת ביטן, ממש במשפט אחד: לא צריך לקבל מהציבור את הכוונה הזאת, שיש בעיה עם פקידים אלמונים ועובדים אלמונים, שעד היום לא מוצאים אותם ולא יודעים איפה הם, היכן הם יושבים ומה האחריות שלהם ואיך משיגים אותם ואיך מדברים אתם ואיך מתנהלים אתם.
אורי מקלב: ודאי שהצעת חוק זו באה מתוך השטח אבל את מעמדנו אני מזכיר היום.
אורי מקלב: חבר הכנסת ביטן, אני לא נחשד מהוותיקים בבית הזה, אני לא הרבה שנים אבל מספיק שנים, מהרבע הכי ותיקים פה, ויש לנו לשכה שבאמת גם תודה לאל פעילה ומקבלת פניות ציבור.
אורי מקלב: אנחנו פיתחנו טכניקות, חבר הכנסת ביטן, איך להשיג עובדים.
אורי מקלב: יש שיטות לעוזרים שלי, איך הם מצליחים – אני לא אגלה אותן פה, אולי ברמז, איך מצליחים להגיע לעובד.
אורי מקלב: אני היום עשיתי הצעת חוק, זו רק דוגמה קטנה שלא משקפת לגמרי, הצעת חוק שאנחנו מובילים עכשיו בנושא חופשת לידה, הרחבה של חופשת מחלה של נשים שעוברות תהליך של פוריות.
אורי מקלב: הצעת חוק שלנו.
אורי מקלב: לחפש את המשרד הממשלתי הרלוונטי, עם מי אני מדבר בכלל בעניין הזה, איך אני מגיע אליו.
אורי מקלב: לא הצלחנו.
אורי מקלב: אני לא רוצה להרחיב איך אנחנו היום פועלים, דרך איזו לשכה מסוימת במשרד, לא בכל המשרדים, ומשם אני מבקש את המספר טלפון של העובד הזה אבל את זה אנחנו, כחברי כנסת, עוד יכולים לקבל מלשכת מנכ"ל ונענה אבל אזרח לא יטלפן ללשכת מנכ"ל כדי לבקש מספר טלפון של הפקידים.
אורי מקלב: עשינו ישיבת עבודה קודם, וראינו שזה לא רק הבעיה שלי, זה בעיה של כולם שקשה מאוד להגיע לאנשים.
אורי מקלב: עד שבאתי לפה הייתי לא מעט שנים ברשות מקומית הכי גדולה בארץ, וגם פיתחתי טכניקות איך להשיג את העובדים.
אורי מקלב: הייתי פשוט – והמשרדים שלנו פרוסים על רחוב שלם, יותר מרחוב אחד ברשות שאני עבדתי.
אורי מקלב: אני שימשתי בה כסגן ראש העיר, והייתי צריך ללכת לעובדים, והייתי משאיר להם פתק ליד הטלפון: אורי מקבל חיפש אותך, נא תתקשר אלי למספר הפנימי שלי.
אורי מקלב: לא הייתי צריך לעשות עוד טלפון ועוד טלפון מהבוקר עד הלילה, או שלא נמצאים או שלא מרימים טלפונים, ופיתחתי טכניקה.
אורי מקלב: אני פשוט מגיע לעמדה של אותו עובד ואני שם לו פתק שאני מחפש אותו, אז נניח שברוב המקרים סגן ראש העיר נענה והוא יחזיר לי טלפון.
אורי מקלב: מה יעשה האזרח?
אורי מקלב: איך הוא יגיע אליו?
אורי מקלב: החוק הזה מגיע מתוך חשיבה שצריך לתת שירות.
אורי מקלב: צריך להיות זמין לכל אחד, זה המוטו של הצעת החוק הזאת.
אורי מקלב: לכן, ראינו חובה לקיים דיון מיוחד ולהקדים את הדיון שנקבע לעוד שבוע להיום, כדי שנוכל להציג את הדברים, והבמה לרשותך, חבר הכנסת דוד ביטן.
דוד ביטן: תודה רבה כבוד היו"ר.
דוד ביטן: האמת שאמרת את הכל, והרבה אין מה להוסיף.
דוד ביטן: המגמה היא שניתן יהיה להגיע לעובדי הציבור ולפקידי הממשלה והתאגידים העירוניים, הממשלתיים וכולי באופן נגיש, ולא באמצעות מחלקות לפניות הציבור.
דוד ביטן: היום המחסום האנושי הגדול ביותר בכל מוסד, עירוני, ממשלתי וכולי, זו המחלקה לפניות הציבור.
דוד ביטן: פונים אליה עד שזה מגיע לאדם שמטפל, אין קשר אישי.
דוד ביטן: אז אם תגידו לי יש את זה, בוא נעצים את העניין, זה לא דבר שיתקבל על ידי.
דוד ביטן: אני בעד קשר ישיר ואישי באמצעות מיילים, טלפונים.
דוד ביטן: פנו אלי ממשרד המשפטים, לא אכפת לי גם לבטל את הטלפונים אבל שיהיה קשר עם הפקיד המטפל לתושב הקטן והגדול, ולא משנה מי זה.
דוד ביטן: על זה אני אתעקש.
דוד ביטן: לדעתי החוק הזה הוא ברור ופשוט.
דוד ביטן: ניתן להעביר אותו בקריאה ראשונה כבר בשבוע הבא, וקריאה שנייה ושלישית בשבוע האחרון של המליאה.
דוד ביטן: אם אדוני יאשר את זה, נוכל לעשות את זה מהר מאד.
אורי מקלב: על איזה רובד של פקידים אתה מדבר?
דוד ביטן: כמו שאנחנו, אפשר לפנות אלינו באופן ישיר ככה גם אליהם.
דוד ביטן: במה הם שונים מאתנו?
דוד ביטן: אני לא מדבר על מזכירה, אני מדבר על פקידים שיכולים לקבל החלטות.
דוד ביטן: זה הרעיון.
אורי מקלב: שיש להם ממשק עם הציבור, שהציבור צריך להגיע אליהם, שחלק מהתפקיד שלו זה הפנייה של הציבור או חלק מהמטלות שלו או הסמכות שלו או מה שמוטל עליו.
אורי מקלב: זה דברים שהציבור בסופו של דבר צריך לקבל אותו או להגיע אליו.
אורי מקלב: יאיר פראנק, נתחיל אתך בעניין.
<יאיר פראנק: אני ראש רשות התקשוב הממשלתית במשרד ראש הממשלה והיחידה לשיפור השירות ואיתן, שהוא ממלא מקום מנהל היחידה נמצא כאן, אתי.
<יאיר פראנק: אין ספק בכלל שהתכלית של החוק ראויה ונכונה, ואנחנו מסכימים לה.
<יאיר פראנק: אני חושב שהשיטה צריכה להיות אחרת, אני עוד רגע אסביר למה, ואני מבקש ממך לשנות את השם כיוון שהשם "ממשל זמין" הוא שם של יחידה בתוך רשות התקשוב.
<יאיר פראנק: הוא גם הפך להיות היום מותג ביחידה - -
דוד ביטן: השם הוא המהות של העניין.
<יאיר פראנק: ביחידה הזאת, ממשל זמין, זו אותה יחידה שכל אתרי האינטרנט של הממשלה מתארחים בה והשירותים המקוונים לאזרח.
דוד ביטן: בסדר, נשנה את השם, אין בעיה.
<יאיר פראנק: ולכן, אבקש לשנות.
דוד ביטן: תציע משהו, נשנה.
<יאיר פראנק: להיות קופירייטר על שמות לא חוקיים?
<יאיר פראנק: אני אנסה.