GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ברכה חלף: כפי שאמר מנכ"ל המשרד, מר שאול מרידור, אנחנו מאמינים שהחלטת הממשלה באופן שהגענו אליו אחרי עבודה מאוד מאומצת היא הטובה ביותר שיכולנו להשיג על מנת להביא, אל"ף, לוודאות התקציבית של החברה הזו, ובי"ת, ליצירת אותה סינרגיה ואותה הכללה ותכלול של הפעולות שנעשות על ידי המכונים, וזאת באמצעות הוועדה המייעצת.
<ברכה חלף: וכאן אני מגיעה לאתגר הגדול שעומד לפתחי, וקיבלנו כאן עצה מאוד טובה מחבר הכנסת טרכטנברג, כיצד להתחיל בעבודה הזו ואנחנו נפעל ליישם אותה.
<ברכה חלף: אני, מעבר להיותי מדענית, אני גם מהנדסת.
<ברכה חלף: אתם יודעים מה אומרים על מהנדסים, אופטימי מסתכל על חצי הכוס מלאה, פסימי מסתכל על חצי הכוס הריקה והמהנדס מסתכל על הכוס ואומר שכנראה לא נעשתה עבודה מספיק טובה בלהתאים את הכלי לצרכים, וזו בדיוק העבודה שאותה ועדה מייעצת בראשותי תבצע.
אורי מקלב: אנחנו שומעים נימה אופטימית, אבל את לא נכנסת לחלק התקציבי, שזה גם חשוב, אבל באמת לא תחת אחריותך.
<קריאה: סערה בכוס מים.
אורי מקלב: חבר הכנסת בני בגין.
זאב בנימין בגין: אני מתנצל, אדוני היושב ראש, נאלצתי להיעדר, יש לנו - - -
אורי מקלב: הצלחת?
זאב בנימין בגין: כן, במידה רבה.
זאב בנימין בגין: זה לא סוד, ועדת חוקה חוק ומשפט דנו עכשיו בחקירות חשודים בעבירות ביטחון במשטרה וניסינו להביא לאיזה איזון יותר טוב ממה שהממשלה הציעה באיזון בין צרכי החקירה לבין זכויות הנחקרים והפיקוח הציבורי.
אורי מקלב: איזנת בין הדברים.
זאב בנימין בגין: היות שדובר קודם כל על המוסד הזה, מכון מחקר ממשלתי, אני גם באופן אישי אספר שכאשר לפני 50 שנה סיימתי את לימודיי בגיאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, זה היה המקום היחיד, הוצע לי להישאר באוניברסיטה, ואחר כך להתקדם, אולי אפילו כמו שאמר עגנון, להיות פרופסור גמור, אבל אני העדפתי לבוא למכון מחקר ממשלתי משתי סיבות.
זאב בנימין בגין: האחת, אני קצת חלש בהפשטה, והדבר השני, רציתי לעסוק בנושאים שיש בהם יישום.
זאב בנימין בגין: אני כך גם בדרך כלל.
זאב בנימין בגין: עברנו דרך ארוכה במכון מאז, המכון הגיאולוגי התפתח מאוד, בקפיצת מדרגה, כאשר הוחל גם עלינו דירוג המחקר לעובדי המדינה.
זאב בנימין בגין: דירוג המחקר לעובדי המדינה הוא בעל חשיבות עצומה מבחינת היישום, לא רק מבחינת המחקר.
זאב בנימין בגין: יש לו בעיות, הוא נושא עמו בעיות תקציביות שבאוצר לא אוהבים, כי כאשר יש הסכם עם האוניברסיטאות, לא בדקתי, אולי גם זה של אתמול, ויש שינויים בדירוג באוניברסיטאות אז הוא מוחל גם על החוקרים בשירות הממשלה.
זאב בנימין בגין: במשך השנים שמעתי גרסאות רבות, אני חושב שאני מכיר דעות שונות, אומר לא סימפטיות, במשרדי הממשלה בעבר וגם הצעות שונות ממשרד האוצר.
זאב בנימין בגין: שכחתי לומר לכם, 30 ומשהו שנים הייתי חוקר מן המניין במכון הגיאולוגי ושלוש שנים, 2005 עד 2008, אני ניהלתי את המכון ובתחילת המגעים שלי עם האוצר על איחוד המכונים שמעתי גרסה, אתם צריכים 12 חוקרים, תקבלו את הצעות המחקר, תגדירו את הנושאים, תזרימו אותם לאוניברסיטאות.
זאב בנימין בגין: שמעתי גרסה נוספת, לא מזמן, שנה-שנתיים, על פיה מוטב להפריט או להפוך לחברה גם את המכון הגיאולוגי.
זאב בנימין בגין: אז אנחנו צריכים במשך השנים לשרוד גרסאות כאלה, זה לא תמיד קל ותמיד צריך להסביר מחדש איך זה שהפקיד או הפקידה המאשרת את היציאה להשתלמות, וזה טיסה ורכב ומלון, היא לא נהנית מההטבות האלה והחוקרים האלה מסתובבים להם בעולם וכותבים papers.
זאב בנימין בגין: אני מצטט, 'וכותבים papers'.
זאב בנימין בגין: אני מעיד, כמנהל המכון, שבתון, יציאה להשתלמות, עיסוק במחקר שאיננו נראה יישומי ברגע זה, הוא כלי ניהולי ממעלה ראשונה, מכוני המחקר הממשלתיים הם היועצים הטובים ביותר, תודה, דובי, על הערתך לגבי המהימנות, אי התלות.
זאב בנימין בגין: אנחנו מכירים כל מיני חוות דעת של כל מיני חברות כלכליות ויועצים והממשלה צריכה לדעת, או הנהלת הגוף המייעץ צריכה לדעת, שאת העצה, היא יכולה להיות גם מוטעית, הוא מקבל מחוקרים מן המעלה הראשונה ברמה הבינלאומית.
זאב בנימין בגין: זה תכלית ה-papers, ומבחינתי כמנהל הוא לבחון שהחוקר עומד ברמה בינלאומית, שהוא חוקר טוב, שהוא לא סתם ב-א' מחקר, שהוא מקביל לפרופסור חבר באוניברסיטה.
<קריאה: שהוא מקובל על העולם המדעי.
זאב בנימין בגין: שהוא מקובל על העולם המדעי.
זאב בנימין בגין: אספקט נוסף של הבדל מובהק בין מכוני מחקר ממשלתיים לבין אוניברסיטאות, שעושות עבודה נפלאה, הוא חוסר היכולת לאורך זמן באוניברסיטאות לעסוק באיסוף נתונים כשלעצמם, בתיעוד הנתונים, באותו חומר גלם שאין עליו פרסום.
זאב בנימין בגין: להגדיר שוב מינים של מאובנים, זה קשה מאוד להתקדם כך במחקר.
זאב בנימין בגין: להשתלט על תוכנה אמריקאית שמעריכה תוצאות של רעידות אדמה, היות שהרציתי על כך והשתמשתי בתוצאות כאלה ביום חמישי האחרון בכנס של המגיבים הראשונים במקרה של רעידת אדמה חזקה, אני רואה את הקושי.
זאב בנימין בגין: נאלצתי לכתוב מכתב לפני שנתיים לוועדת הדירוג העליונה של החוקרים במכון הגיאולוגי, ניסיתי לשכנע אותם שאי אפשר לבחון עובד מסור שמקדיש את עתותיו לוועדות שמאשרות מחקרים, לוועדות שמאשרות קידוחי מים, אי אפשר למדוד אותו כמו כל חוקר אחר, כי אחרת לא נוכל להחזיק אותם אצלנו במכוני המחקר הממשלתיים.
זאב בנימין בגין: אני נאלצתי לחזור על הרציונל הזה כי אני שומע כל מיני גרסאות אחרות.
זאב בנימין בגין: הן מאוד מפריעות והן יוצרות מדי שנה-שנתיים תחושה של אי יציבות.
זאב בנימין בגין: אל העניין שלפנינו, אחרי כל המחמאות שקיבלה חיא"ל אני מבקש לציין משהו לגבי האמירה שבחברה קל להתנהל מבחינת הנהלים, אפשר לומר משהו כזה, יש פחות עיכובים.
זאב בנימין בגין: אני מבין את זה, יש יותר גמישות בחברה.
זאב בנימין בגין: יכול להיות אפילו שיותר קל מבחינת היום יום, למרות הקושי, לנהל חברה ממשלתית מאשר להיות מנהל יחידת סמך במנגנון הממשלתי, עם החשיפה לכל הנהלים ולכל המגבלות של החשבות ושל הייעוץ המשפטי, לא תמיד זה פשוט.
זאב בנימין בגין: למה אני אומר את זאת?
זאב בנימין בגין: כי זאת עובדה.
זאב בנימין בגין: בזמן הדיונים שלנו על נושא איחוד המכונים, אני לא רוצה לחזור אליו, חקר ימים ואגמים, בראשותו של פרופ' ברק חרות, הביע נכונות, רצון, לוותר על המעמד הנוח של חברה, מנכ"ל בחברה ממשלתית זה מג"ד בגדוד, כמעט כל יכול, הוא הסכים, רצה, לוותר על המעמד הזה ועובדי החברה הסכימו לוותר והחוקרים הסכימו לוותר על מעמד החברה כדי לזכות ביציבות, היציבות ארוכת הטווח, של כל העובדים, של החוקרים ושל הדרך שבה חיא"ל מתנהלת בשירות מדינת ישראל.
זאב בנימין בגין: כשאני הגדרתי את מטרות מינהל המחקר למדעי האדמה והים, כפי שהגדרתי לגבי מטרות המכון הגיאולוגי, בהתאם לצרכי החברה והמשק, או המשק והחברה.
זאב בנימין בגין: זה לא היה כתוב, זה א'-ב' ואתה בזאת, כשאתה מכוון את עצמך לצרכים האלה, אתה מוותר על יתרונות של גמישות, אולי אפילו שכר, לא שאלתי אף פעם לגבי מנכ"ל חיא"ל, זאת לא חברה גדולה והיא רק לתועלת הציבור, לוותר כדי לזכות באותה יציבות ארוכת טווח כדי שהפעולה תהיה טובה.
זאב בנימין בגין: הוחלט אחרת.
זאב בנימין בגין: אני מאז שהבעתי את דעתי התבקשתי להיות בדיון אצל שאול, הבעתי את דעתי, לא התקבלה, יוצאים לדרך, זה מאחורינו, מכל מקום מאחוריי.
זאב בנימין בגין: בקשתי היא, אני מבין שבאוצר, שניר, כפי שאמרת, זה אותו דבר או דומה, שתינתן אותה מידה של יציבות שלמעשה הובטחה לחיא"ל במסגרת שיש לגביה כבר החלטת ממשלה מפברואר 2009.
זאב בנימין בגין: אני לא הייתי חבר בממשלה בפברואר 2009, זה היה באפריל או במאי, זה היה ממשלת אולמרט, בממשלה ה-31.
זאב בנימין בגין: את זה אנחנו צריכים לבדוק, אדוני היושב ראש, שלא תפחת מידת היציבות.
זאב בנימין בגין: אני אתן שתי דוגמאות.
זאב בנימין בגין: האחת, לא בדיוק הבנתי את המחלוקת לגבי עתיד תקציב החברה כאשר, כפי שאמרתי קודם, השכר, הסכמי השכר מביאים עלייה בשכר.
זאב בנימין בגין: זה יכול להיות עובדי דירוג אחיד, יכול להיות מהנדסים, יכול להיות חוקרים, כפי שקורה ביחידת סמך ממשלתית.
אורי מקלב: זה לא בא לידי ביטוי בתוך התקציב?
זאב בנימין בגין: זה אוטומטית.
אורי מקלב: אם זה לא בא לידי ביטוי אז זו בעיה.
זאב בנימין בגין: זה עכשיו כנראה לא בא לידי ביטוי.
זאב בנימין בגין: שניר מהנהן בראשו, אני מבקש להעיר לכל היושבים כאן, הנהון הראש או סימון לשלילה לא נקלט בפרוטוקול, בסדר?
זאב בנימין בגין: קחו את זה בחשבון.
אורי מקלב: לא, אבל אצלו הנהון בראש שווה כסף.
זאב בנימין בגין: אפשר לומר לפרוטוקול 'הנהנתי בראשי'.
זאב בנימין בגין: זה צירוף טוב.
<שניר ניב: אנחנו מסכימים בחשבות ליציבות ואני אשמח להתייחס.
זאב בנימין בגין: זה נושא אחד.
זאב בנימין בגין: הנושא השני הוא הספינה שהביא לנו שאול מרידור, איך אומרים בבתי המשפט?
זאב בנימין בגין: בתוארו הקודם כסגן הממונה על התקציבים.
זאב בנימין בגין: הספינה היום, אני ניסיתי לדאוג לזה, אני לא יודע אם זה היה למורת רוחו של ברק, שהספינה לא תהיה כפופה לחקר ימים ואגמים, אלא שהיא תהיה ספינה בבעלות הממשלה, שהיא תישאר בבעלות הממשלה.
זאב בנימין בגין: בסופו של דבר אני לא יודע מה עכשיו יותר נכון.
זאב בנימין בגין: כדי להתגבר על הבעיות המשפטיות נחתם איזה הסכם גב לגב בין המשרד לבין החברה.
<ברק חרות: הוא לא בתוקף.
זאב בנימין בגין: הוא לא בתוקף?
<ישי אילן: זה לא מדויק, אני ניסחתי את ההסכם, הוא בתוקף.
<ברק חרות: הוא לא בתוקף, בתנאי שתיושם החלטת הממשלה - - -
זאב בנימין בגין: הנה סוג של מחלוקת.
<ברק חרות: אבל היא לא מיושמת אז זה לא בתוקף.
<ישי אילן: זה לא נכון, אני ניסחתי את ההסכם הזה והוא לא כפוף לזה ש - - - ההסכם הזה מדבר - - -
זאב בנימין בגין: היושב ראש, מה אנחנו רואים רק?
זאב בנימין בגין: שדרושה נעילה.
זאב בנימין בגין: שתיים - - -
<ישי אילן: ההסכם הזה הוא בתוקף, אפשר להתווכח בנסיבות החדשות שנוצרו - - -
<ענת לוי: בכל זאת תציג את עצמך לפרוטוקול.
<ישי אילן: סליחה, אני מתנצל.
<ישי אילן: שמי ישי אילן, אני היועץ המשפטי של המינהל.
<ישי אילן: רק אני רוצה להתייחס לגבי ההסכם הספציפי הזה.
<ישי אילן: למיטב הבנתי כיועץ משפטי ההסכם הזה הוא בתוקף.
<ישי אילן: עם דבר אחד אני כן מסכים עם ברק, על יסוד השיחות שהיו לנו בעניין הזה, שצריך לבחון נוכח הנסיבות החדשות האם לא נכון לבחון אותו מחדש, מכיוון שההסכם הזה נכתב מסיבה אחת ויחידה, בזמנו, כדי שאנחנו נוכל להשלים את התהליך הזה של רכש הספינה ממשרד הביטחון ומכיוון שבאותה נקודת זמן מנכ"לית המשרד, כפי שאמר חבר הכנסת בגין, בתוארה אז כמנכ"לית המשרד, התנתה את השלמת התהליך מבחינת התשלום למשרד הביטחון וכל מה שכרוך בכך בזה שייחתם הסכם צל, כך זה נקרא אז, שמשמעו הוא שאם החלטת הממשלה לא תיושם עד שיושלמו הליכי רכש הספינה אזי כאשר יושלמו ההליכים באופן אוטומטי יחול הסכם הצל שמשמעו הוא שאמנם הספינה היא בבעלות המדינה, אבל חיא"ל מקבלת את השימוש בה בכפוף לאיקס, וואי, זד, והכול כתוב בהסכם.
זאב בנימין בגין: אני מנסה להראות שיש נקודות שדורשות בירור.
זאב בנימין בגין: שתיים, הוצאות היום יום של הספינה.
זאב בנימין בגין: קיווינו בזמנו שהמרכז לחקר הים התיכון בחיפה יהיה מספיק חזק כדי לתמוך במחקר ולרכוש ימי ים.
זאב בנימין בגין: אני לא בטוח שזה מצבו ברגע בזה.
זאב בנימין בגין: פרופ' טרכטנברג, בתוארו דאז, היה ראש ות"ת וראה בספינה נדוניה יפה למרכז המחקר הזה וצריך גם שם לתת את הדעת כדי שתהיה סינרגיה בין הדברים.
זאב בנימין בגין: בכל זאת בחיי היום יום, הבנתי שמבחינת אג"ת כמיליון וחצי שקל לשנה מסומנים או צבועים לטובת הפעלת הספינה והציפייה היא, יש פה הגנת הסביבה?
זאב בנימין בגין: בהנחה שהגנת הסביבה תתרום באופן קבוע את ההפרש עד 2.2 מיליון להפעלת הספינה.
זאב בנימין בגין: שאלתי ובקשתי, שהאמירה הזאת תהיה מעוגנת בהסכם ארוך טווח.
זאב בנימין בגין: אני מבין שהמקור איננו המשרד - - -
<רני עמיר: המקור הוא הקרן למניעת זיהום ים שבשליטת המשרד.
זאב בנימין בגין: שבשליטת המשרד, אבל אני הייתי רוצה שתנוח דעתנו, אדוני היושב ראש, כחברי הוועדה, שזה מובטח לאורך ימים ושנים.
זאב בנימין בגין: אני לא בטוח, אני לא יודע איזה יועצים משפטיים אחרים של המשרד שלכם יש, אבל זה צריך להיות מובטח כדי שנדע שמובטחים 2.2.
זאב בנימין בגין: באשר להשלכת הסכמי השכר.
זאב בנימין בגין: לא הבנתי את עמדתכם, שניר.
זאב בנימין בגין: זה חייב להיות, לדעתי.
זאב בנימין בגין: אם 5%, או חישוב בפנסיה, מה שקורה בימינו אלה בממלכתנו, לא ייתכן, לדידי, שזה יירשם על חשבון החברה, כי החברה צריכה חיי יציבות ומחקר פוריים לאורך ימים ושנים.
אורי מקלב: תודה באמת, חבר הכנסת בני בגין, תודה על הדברים, לא היה מורגש שלא היית בחלק מהדיון, אתה באמת סיכמת את הדיון.
אורי מקלב: אין לי הרבה מה להוסיף אחרי הדברים שלך, אני חושב שנגעת בנקודות החשובות.
זאב בנימין בגין: עכשיו נשמע את התשובות לפני הסיכום.
<שניר ניב: כן, כמובן.
<שניר ניב: כפי שאמרתי קודם, רק תיקון אחד לדברים שאמרת, בכל זאת באמת תפסת את הדיון וסיכמת אותו יפה, אנחנו לא אומרים מה שהיה הוא שיהיה, אנחנו אומרים שלאור הגידול המשמעותי בתקציב חיא"ל אנחנו לא לוקחים ממוצע של השנים האחרונות, אנחנו לוקחים את התקציב הכי גבוה שהיה אי פעם לחיא"ל בעשור האחרון ואותו אנחנו מעגנים לצורך יציבות.
<שניר ניב: אני מזכיר מה שאמרתי מקודם, אם חיא"ל הייתה נכנסת לתוך הממשלה היא הייתה כפופה לפלאטים מאוד משמעותיים בשנים האחרונות, של 5% בכוח האדם.
<קריאה: אין לנו בעיה להיכנס.
<שניר ניב: אז בבקשה, אם אתם רוצים להיות - - -
זאב בנימין בגין: רגע, לא שמעתי.
<שניר ניב: אז אין שום בעיה.
<שניר ניב: במקום שאני מבטיח תוספות שכר באופן אוטומטי אני נאלץ גם להכפיף לפלאטים לתקנים, לפלאטים של כוח אדם ולפלאטים של תקציב.
<שניר ניב: אם אתם רוצים מסגרת כזאת אפשר לדבר עליה גם.
<שניר ניב: בכל מקרה זו לא פעם ראשונה של תוספת שכר, אף אחד מהעובדים לא ייפגע, מי שחוקר במכון או חוקר במשרד הביטחון או חוקר באוניברסיטה, יש עליהם את אותו דין וזו פסיקת בית הדין ואנחנו מכבדים אותה ואנחנו כבר נתקלנו בזה ב-2014 וידענו לפתור את זה בינינו.
אורי מקלב: כמה זה התאמות השכר האלה?
<שניר ניב: כרגע אין שום דבר שעומד על הפרק ובגלל זה גם יותר קשה לדבר על זה.
אורי מקלב: ואם יהיו, כמה מעריכים את זה?
זאב בנימין בגין: ההסכם של אתמול משליך או לא משליך עלינו?
<שניר ניב: ההסכם של אתמול כבר בפנים.
<קריאה: משליך.
זאב בנימין בגין: משליך.
זאב בנימין בגין: זה מה שניחשתי.
<שניר ניב: אז מה שהיה בעבר התקבל והסתדרנו.
<שניר ניב: מעתה והלאה יש תקציב מאוד גדול, ארוך טווח, כולל התוספות שהזכרת, אדוני, בכפוף לכך שהגנת הסביבה ישלימו את זה ואנחנו לא נעלמים לשום מקום, אנחנו נלווה את חיא"ל וחשוב לנו שהיא תהיה יציבה ואנחנו מעגנים אותה בהחלטת הממשלה על תקציב חסר תקדים.
זאב בנימין בגין: ההשלכות של תוספות שכר, הבנתי שלא הסכמתם להכליל אותן בהסכם הדו צדדי ביניכם.
<שניר ניב: הטבות שכר עתידיות, ככל שיהיו, יובאו לדיון מולנו ואנחנו נראה מה קורה ומאיזה מקור.
<שניר ניב: אם באותם שנים היה תקציב והכנסות גבוהות בחיא"ל אין בעיה, אבל מעבר לזה, אם אנחנו אומרים שכל תוספת עתידית, ככל שתתקבל, תתוקצב מתקציב המדינה, אין פה ויכוח על זה שהעובדים יקבלו את זה, השאלה המקור התקציבי.
<שניר ניב: אם אנחנו מכניסים את זה גם פנימה אז צריך להכפיף, ככל גורם אחר בממשלה שמקבל את ההטבות האלה באופן אוטומטי, גם לפלאטים וגם לקיצוצים רוחביים שנעשים על כל משרדי הממשלה והמכונים הכפופים למשרדי הממשלה.
<אלי כרמי: בהסכמי המסגרת האחרונים הם יקבלו את הכסף?
<אלי כרמי: הם קבלו?
<שניר ניב: עד עכשיו תמיד הם קיבלו.
<אלי כרמי: הם לא קיבלו, כי אמרו שזה לא חברה ממשלתית.
<ברק חרות: אני רוצה רגע להבין.
<ברק חרות: בסופו של דבר כל העובדים שהם הנכס היקר ביותר לממשלה, למטלות השלטוניות, הם צמודים לדירוגים והם כפופים להסכמים שבין הממונה על השכר באוצר וההסתדרות, בלתי תלויים בכלל בחקר ימים ואגמים.
<ברק חרות: אני מקבל את זה כהנחיה מטעם רשות החברות והממונה על השכר באוצר.
<ברק חרות: ברגע שיש לי תקציב מסוים שהוא תקציב מפרפר, כולל התקציב שהצגת, אני לא נכנס כרגע למספרים כיוון שהתקציב האמיתי - - -
<שניר ניב: היו כמה מחמאות על התקציב המפרפר.
<ברק חרות: כיוון שהתקציב האמיתי כל שנה נבנה מהתקציב שנתן האוצר ועוד תקציבים משלימים שניתנו מהמינהל והמשרד כדי שהעסק לא יקרוס.
<ברק חרות: המטרה של כולנו היא אותה מטרה, בסופו של דבר אם יש עכשיו תקציב לשנתיים, 2017-18, ומחר יש הסכמים, או ב-2018 יש הסכמים של הדירוגים שצריך להחיל אותם בדרך כלל רטרואקטיבית ומהעבר אני יודע שמדובר פה על הרבה מאוד כסף, באותו רגע אין לנו איך.
<ברק חרות: אנחנו מלכ"ר, אנחנו מקיימים מטלות שלטוניות, אין לנו מאיפה להביא את התקציב הזה ובאותו רגע העסק קורס.
<ברק חרות: אי אפשר יהיה לשלם לאנשים.
אורי מקלב: יהיה אפשר לסכם שבמידה שיהיה דבר כזה, עתידי, המשרד - - -
<קריאה: יש דבר כזה.
אורי מקלב: הוא אומר שהוא לא יודע כרגע - - -
<שניר ניב: זו החלטה עדיין שלא התייחסנו אליה.
אורי מקלב: שניר, סליחה, אבל זה אפשר לסכם.
אורי מקלב: אם אני הבנתי אותך, אתה אומר 'קחו את זה מהתקציב שלכם', אבל הם עכשיו בונים תקציב לצרכים, כל הצרכים היישומיים שלהם במסגרת היעדים שלהם.
אורי מקלב: עכשיו, במידה שיהיו שינויים בשכר או תוספות שכר, אתם תראו איך לשפות את החברה?
אורי מקלב: בזה אנחנו - - -
<שניר ניב: אנחנו לא נעלמים, אנחנו כאן, כמובן.
<שניר ניב: לא, זה לא תלוי בנו.
<שניר ניב: יש חוק תקציב המדינה, התקציב עבר, אושר, 17'-18', כתבנו תקציב.
<שניר ניב: על אף זה ולמרות שחתמנו על סיכום תקציבי עם מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, בין היתר גם על כל הצרכים שיש, הגדלנו, למרות שזה נקבע, מצאנו מקורות אחרים והצענו הצעה מאוד נדיבה, להגדיל את התקציב.
<שניר ניב: אם הוא היה 17 מיליון ב-2010 ו-22 מיליון בשיאו בשנה שעברה, הצענו תקציב מאוד יפה של קרוב ל-25.8 מיליון שקלים.
<שניר ניב: כל זה כבר קיים.
<שניר ניב: מעבר לזה אנחנו פה, אנחנו לא מזניחים את המכון.
<שניר ניב: בפעם שעברה נושא שכר החוקרים נפתר על ידי מצ'ינג בין האוצר - - -
אורי מקלב: הוועדה תהיה - - -
<שניר ניב: אם יש כאן משרדים אחרים שחושבים שהמכון מוצדק וחשוב הם יכולים גם להשתתף במצ'ינג.
<שניר ניב: אנחנו נפתור את זה.
אורי מקלב: אנחנו נבדוק ואנחנו נהיה פה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד בדברי הסיכום.
אורי מקלב: קודם כל באמת הדיון הזה - - -
זאב בנימין בגין: רגע, סליחה, אדוני היושב ראש, לא קיבלתי התחייבות ארוכת טווח מהמשרד להגנת הסביבה לגבי הפרש המימון - - -
אורי מקלב: לא קיבלת את זה אולי בתוך הפרוטוקול, אבל בשפת הגוף ובהנהון הראש - - -
<רני עמיר: אני משתמש באמרותיך, חבר הכנסת בגין, בהנהונים קיבלת.
זאב בנימין בגין: זה סוכם, לאורך זמן, לאורך ימים ושנים.
זאב בנימין בגין: הכוונה גם אחרי שאני לא אהיה חבר הכנסת.
אורי מקלב: אנחנו לא ניתן שלא יהיה.
זאב בנימין בגין: אני מודאג מהמצב בכלל אחרי שאני לא אהיה חבר הכנסת.
אורי מקלב: לאורך ימים' בדיון בוועדה הזאת יש שתי משמעויות.
אורי מקלב: אתה אומר לאורך ימים ושנים, יש פה יום וים - - -
זאב בנימין בגין: לאורך ולרוחב ימים ושנים.
<רני עמיר: אני רוצה רק להתייחס בקצרה.
<רני עמיר: הרעיון שלנו הוא במפורש חיובי ואנחנו לא רק רוצים, אנחנו צריכים את האנייה הזו.
<רני עמיר: ברק יודע את זה ואנחנו יד ביד הולכים על הסיפור הזה מתחילת הרעיון.
<רני עמיר: המקור הוא הקרן למניעת זיהום ים שהיא קרן ציבורית שבניהול המשרד להגנת הסביבה והיא המקור שעליו אנחנו בונים.
זאב בנימין בגין: כמה יש שם היום?
זאב בנימין בגין: רק שנדע.
<רני עמיר: יש שם כ-100 מיליון שקל שנועדו ל - - -
זאב בנימין בגין: אוקיי, אז 500,000 לא ירושש.
<רני עמיר: הרעיון הוא, מי שצריך לתת את האישור לדבר הזה זה השר להגנת הסביבה ולא פחות, מפני שהוא זה שמוסמך לקחת התחייבות שכזו.
אורי מקלב: אני אומר מראש שקבענו את הדיון הזה לא כדיון על תקציב, אנחנו לא ועדת כספים, אבל כדיון ערכי על החשיבות ועל המסגרת ואני חושב שבחלק הזה זה כמעט נהפך ליום של החברה לחקר ימים ואגמים.
<ברק חרות: אדוני היושב ראש, בחודש הבא אנחנו חוגגים 50 שנה.
<ברק חרות: החברה קמה ב-1967, ב-2017 50 שנה.
זאב בנימין בגין: למען הגילוי הנאות, אם הזכרתי לפני כ-30 שנה, עוד לפני שברק נכנס לתפקידו, אצל קולט צרויה, שהייתה המנכ"לית המאוד עזה, אני מטעם המכון הגיאולוגי כיהנתי כחבר מועצת המנהלים של החברה, כדירקטור מטעם הממשלה.
זאב בנימין בגין: אתם מבינים את ההטיה שלי עכשיו.
אורי מקלב: אני לא חושב שיש בנואם המרכזי באותו יום, כשתציינו את ה-50 שנה, אני לא חושב שיהיה מישהו שיוכל להגיד יותר כמו חבר הכנסת בני בגין.
אורי מקלב: אני רוצה בהזדמנות הזו להודות לך שאתה היית פעיל, כמו שאמרתי, מאחורי הקלעים בכל הנושא של החברה וגם בדיון הזה שלנו, גם בחלק של העבר המקצועי שלך וגם כשכיהנת כשר תמיד פעלת למען הדברים האלה, כאחד שמכיר את החשיבות הגדולה ואת הערך הגדול שיש במכונים האלה ובמכון הזה באופן מיוחד.
אורי מקלב: אני חושב שלא מצאנו גם פערים.
אורי מקלב: אני חשבתי שיהיו לנו פערים בדיונים מול האוצר, וכפי ששניר גם אמר את זה, לאורך כל הדיון כאן, שבחלק הערכי אין לנו ויכוח.
<שניר ניב: אחרי הרבה דיונים משותפים.
אורי מקלב: אני לפעמים רגיל בדיונים שיש גם הסתכלות אחרת.
אורי מקלב: אני לא חושב שבחלק המהותי יש הבדל בחשיבות, החלק הוא הפרקטיקה.
אורי מקלב: בפרקטיקה תמיד אפשר להסתדר.
אורי מקלב: אני חושב גם שהנושא של בכלל מחקר זה חלק מהדברים שעד שלא מתוודעים אליו לא יודעים את החשיבות.
אורי מקלב: הוא מקבל מילה אחת של מחקר, אבל יש לזה משמעויות מאוד מאוד רחבות וצריך הרבה הסתכלות אחורנית, הרבה אחריות של הטווח הארוך כדי להשקיע בזה.
אורי מקלב: הציבור היום אוהב להשקיע בדברים יותר מיידיים ונושא המחקר מקבל משהו שהוא ארוך ואנחנו יודעים שבחלק הזה כאן לא מדובר בדבר כזה.
אורי מקלב: כאן זה גם לא מחקר אקדמאי, הוא יישומי, נחוץ מאוד, וגם התרומה, לאו דווקא אנשים וגופים קשורים לחברה, כולם פה אחד בעניין הזה ואני לא רואה גם מחלוקת.
אורי מקלב: זה החלק הטוב של העניין.
אורי מקלב: בכל אופן היו חילוקי דעות.
אורי מקלב: חבר הכנסת בגין סיכם ואמר בסיכום הדברים שלו, גם לגבי האנייה, אבל אני רוצה לקחת את החלק הראשון שלו, שזה החלק של היציבות.
אורי מקלב: ביציבות, לאורך כל הדיון, גם ראינו את זה גם במצגת וגם בנייר קודם, יש חשיבות כנראה גדולה גם לחלק המקצועי ואני מבין את זה.
אורי מקלב: העובדים ובכלל מערכת צריכה את הביטחון ואת היציבות ואני מרגיש שאנחנו כבר התקדמנו.
אורי מקלב: אני חושב שגם האמירה האחרונה שלך, בסופו של דבר נכון שהייתה הגדלה, אתה אומר ש'אם יש הגדלה תיקחו את זה מתוך הדברים האלה, אבל אנחנו לא נמצאים ואנחנו לא עוזבים את השטח'.
אורי מקלב: יש כאן הצהרות מאוד חשובות על החשיבות ועל המשך הקיום.
אורי מקלב: אתם רואים את זה בצורה מאוד אופטימית, כמו שהמדענית הראשית רואה את זה.
אורי מקלב: אתה באת עם דאגה מאוד גדולה, להמשך, לתפקוד, לייחוד ולפגיעה ברמה של החברה.
אורי מקלב: אנחנו לצורך העניין הזה נקיים בעוד חצי שנה דיון המשך, מעקב, בעניין הזה, לראות איך הדברים האלה מתבצעים בשטח בכל הנושאים.
אורי מקלב: מנהלת הוועדה לקחה על עצמה את זה, היא גם הציעה את זה, אני חושב שזה ייתן משהו שאנחנו בהמשך נוכל לסגור את זה באווירה אופטימית.
אורי מקלב: בעצם אני סיימתי את הישיבה, אבל אני לא יכול לעשות את זה ורציתי לסיים עכשיו ולא להתחיל עם בעז מייזל מאדם טבע ודין, אבל מכיוון שאתה היחיד שלא דיברת ממי שביקש זכות דיבור, אז ממש מחוץ לזמן הדיון דקה אחת, בבקשה.
<בעז מייזל: דקה זה מספיק, רוב הדברים נאמרו כבר.
<בעז מייזל: אני בא מגוף שהוא חיצוני לכול ואנחנו נסמכים הרבה מאוד על הנתונים של חיא"ל.
<בעז מייזל: באמת המעמד של חיא"ל כגוף שהוא עצמאי ולכן דווקא הנושא של המטלות השלטוניות הגדלות, אנחנו הרבה פעמים בדו שיח ושואלים גם את המשרד להגנת הסביבה וגם את חיא"ל, על למה לא מנטרים את זה ולמה לא בודקים גם את ההוא, אלה דברים שאנחנו דורשים ציבורית ואנחנו יודעים כמה זה עולה.
<בעז מייזל: אין לנו ספקות, מדברים על זה שהתקציב רק גדל, אבל גם המטלות גדלות, חד משמעית המטלות והצרכים רק גדלים ורק יגדלו.
<בעז מייזל: זה מאוד חשוב שיהיה גוף שהוא לא נתון ללחצים של יזם מסחרי כזה או אחר שהוציא לו מכרז שיעשה עבורו מסמך סביבתי או סקר כזה או אחר, אלא שהמימון יהיה מימון ממשלתי ולכן התוצאות והתשובות, לא יהיה ספק לגבי ההטיה שלהן.
אורי מקלב: מקצועיות יותר ואמינות יותר.
אורי מקלב: צהריים טובים לכולם, תודה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, התאריך היום כ"א בסיוון תשע"ו, ה-27.6.2016.
אורי מקלב: כפי שכולכם יודעים הנושא הוא הקמת מאגר גנטי כמענה לבעיית 'ילדי תימן' האבודים, נושא 'ילדי תימן' האבודים.
אורי מקלב: מוריי ורבותיי, כבוד הרב, חבריי חברי הכנסת, לפני שניכנס להסביר את מהות הדיון ואיך אנחנו רוצים את ניהול הדיון, ודאי כמה מילים על הנושא עצמו.
אורי מקלב: מתברר שאנחנו חיים במצב שהשנים שעברו לא הורידו, לא מהעוצמה ולא מהרצון שלנו, והפוך, גם לא המעיטה מהיכולת שלנו והצורך שלנו לברר את מה שהיה.
אורי מקלב: אני חושב שדווקא בפרספקטיבה של שנים הרבה פרשיות התבררו והרבה נושאים התבררו דווקא לאחר הרבה שנים, מכמה סיבות.
אורי מקלב: אני לא חושב שהיום כבר יש ויכוח גדול האם זה דמיון או זה קונספירציה, יש ויכוח, אבל אז הוויכוח היה הרבה יותר עוצמתי, אם בכלל יש בזה ממשות או לא.
אורי מקלב: אני חושב שרבים היום חושבים שהעניין הזה הוא לא דבר של קונספירציה של מישהו, אבל ודאי שאנחנו דורשים את חקר האמת ולהגיע לאמת.
אורי מקלב: אומרים שהר, את העוצמה שלו ואת הגודל שלו רואים רק כשהולכים מרחוק, כשנמצאים קרוב ורואים הר לא רואים אותו, אנחנו צריכים ללכת מרחוק.
אורי מקלב: דווקא בפרספקטיבה של שנים, של עשרות שנים, אנחנו רואים יותר את העוצמות של הכאב של מעשה כזה.
אורי מקלב: אנחנו היום חיים בדור אחר לגמרי, שיש לנו גם חופש מידע, גישה, דבר שמובן מאליו שהמידע צריך להיות, אנחנו לא חיים במה שהיה לפני כמה זמן, אז זה בוודאי מציף את זה הרבה יותר.
אורי מקלב: אני חושב שיש לנו גם בשלות להגיע לחקר האמת, מכיוון שיש היום עוד נושא שהוא מורכב בתוך הנושא, אפשר להפריד בין מי שנתן את ההוראה ובין מי שעשה לחקר האמת.
אורי מקלב: אפשר להפריד את זה וזה לא חייב להיות ביחד.
אורי מקלב: לא שלא צריך לדעת את זה, אבל זה לא חייב להיות ביחד.
אורי מקלב: דווקא בנושא הזה אנחנו רוצים למקד את הדיון שלנו.
אורי מקלב: פחות על מה שהיה ואם היה ומי עשה את זה ומי נתן ההוראה, אלא יותר, אם רוצים לברר איך מבררים את זה.
אורי מקלב: מכיוון שמה שלא יהיה, ואנחנו שמחים גם שיש היום - - - נמצאת איתנו גם חברת הכנסת נורית קורן, יושבת ראש השדולה - - -
נורית קורן: לחקר האמת בפרשת 'ילדי תימן'.
אורי מקלב: נמצאים גם חברת הכנסת נאוה בוקר וחבר הכנסת בן צור, שהם פעילים מאוד בנושא הזה.
אורי מקלב: אני חושב שאנחנו נמצאים היום בעידן אחר ובזמן אחר, לכן אנחנו גם נמצאים פה, בגלל שוועדת המדע כבר דנה לפני הרבה שנים, 15 שנה, יותר - - -
נורית קורן: אפילו 20.
אורי מקלב: אפילו 20 שנה, דנה בנושאים האלה וכנראה לא הגיעה העת ולא התבשלה לנושא מעשי.
אורי מקלב: דיברנו על הנושא העקרוני.
אורי מקלב: בתוך התקופה הזו חוקק גם החוק של הקמת מאגר גנטי.
אורי מקלב: יש היום חקיקה כללית, לא דווקא חקיקה לגבי ילדי תימן, היו הצעות חוק בנושא הזה שלא הבשילו ולא התקדמו, מכל מיני סיבות, היו מעצורים, הרגשה שיש לנו היום שהגיעה העת והגיעה השעה שאנחנו יכולים לעשות את זה.
אורי מקלב: אני באמת רוצה להתמקד בחלקים החוקתיים, מה קיים היום, למה אנחנו צריכים לשנות ולהגיע, מה המשמעויות של הנושאים האלה, מה ההשלכות כלפי ההורים, כלפי האחים, כלפי האבודים, עוד השלכות שיש, אם הלכתיות ועוד, מה מותר, מה אסור, מה ראוי, מה לא ראוי.
אורי מקלב: יש לנו כמה צדדים, הזמנו את כל האנשים שקשורים לעניין הזה ואני חושב שהדיון צריך להתמקד בכך.
אורי מקלב: מכיוון שכל המקרים שהיו, שמענו את זה גם בשדולה, שמענו גם בוועדות אחרות, בוועדת חוקה, אנחנו רוצים להתמקד בנושא אחד, שזה נקרא הקמת מאגר גנטי, זה נקרא בדיקות דנ"א, איך ומה וכמה ולמי ומתי, בזה אנחנו רוצים להתמקד.
אורי מקלב: נניח שהיום, במצב שהכי אנחנו רוצים לשאוף, נפתחים כל הפרוטוקולים, כל המידע קיים, עדיין אין ספק שיש כאלה שאין להם מידע, שהמסמכים לא יגלו, כדי גילוי האמת יהיו צריכים להגיע לעוד היבטים בעוד אופנים, המסמכים לא יגלו את הכול.
אורי מקלב: יש כאלה שגם אם המסמכים יגלו אבל כדי להגיע לבירור האמת היום הם יצטרכו להגיע גם לבדיקות.