GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אילנה בניש: הרבה מאוד מחקרים שנעשו בעולם בתחום של נגישות דיגיטלית למערכת הבריאות מצביעים חד משמעית על שיפור איכות חייהם של אנשים עם מוגבלות בעת מתן שירות בריאות נגיש בכלל ובעיקר כשמדובר בתחום של נגישות דיגיטלית.
<אילנה בניש: חשבתי תוך כדי הדיון איך להביא את הדברים, הנושא של ההתחייבות הזכיר לי סיפור.
<אילנה בניש: למי שלא שם לב, אני עם לקות ראייה, בעלת תעודת עיוור, והשנים לימדו אותי הרבה מאוד ניתוחי עיניים.
<אילנה בניש: יום אחד הלכתי להוציא התחייבות לבית חולים כי אתר האינטרנט לא היה נגיש.
<אילנה בניש: המרפאה שבה המקום נמצא לא ממש נגישה, אז הייתי צריכה לקחת מונית, הלוך וחזור כמובן, הייתי צריכה להיכנס, המערכת להוצאת פתקים מהמכונות לא נגישה, הייתי צריכה לבקש עזרה, מה שהצריך להוציא את הפקידה מהמקום כדי שתבוא לעזור לי וזה לוקח זמן ובינתיים אנשים אחרים נכנסים לפניי ואני מפגרת, סליחה, בתור.
<אילנה בניש: כל הדברים האלה ועוד הרבה מאוד דברים אחרים, מידע על תרופות, מידע על טיפולים, מידע על הסדרי נגישות, משהו שבתי חולים וקופות חולים מחויבים על פי חוק כבר מה-1 ביולי 2014, על פרסום הסדרי הנגישות של קופות חולים, מרפאות ובתי חולים באתרי האינטרנט בין היתר.
<אילנה בניש: פרסום פרטי רכז נגישות.
<אילנה בניש: כל הדברים האלה הם דברים שעדיין אנחנו לא רואים שהם קורים באמת.
<אילנה בניש: כל המערכות שמדברים עליהם, של מתן מידע על טיפולים, שקיפות רפואית, קשר בין מטופל לרופא, כל הדברים האלה יכולים להקל גם עליכם, כמערכות בריאות, באינטראקציה הזאת עם אנשים עם מוגבלות ועם בני משפחותיהם ובטח ובטח גם על אנשים עם מוגבלות.
<אילנה בניש: חשבתי על טיפ קונקרטי, המלצה שהיא מעשית קונקרטית, אני מאוד מקווה שחלקכם לפחות יתחיל ליישם, זה באמת קודם כל בכל אחד מהפרויקטים הדיגיטליים שמניתם ושיש בכלל לציבור הרחב, לרבות אנשים עם מוגבלות, גישה ציבורית אליהם, לשלב בפרויקטים האלה יועצי נגישות, לשלב מורשים לנגישות שירות, לשלב בפרויקטים האלה אנשים עם מוגבלים, לבדוק טוב טוב את האפשרויות השונות להנגשת המידע ובאמת לשלב בתהליך שוטף את הנושא הזה של נגישות, גם כי חלק מהתקנות אוטוטו נכנסות לתוקף, חלק כבר נכנסו לתוקף.
<אילנה בניש: הנושא הזה הוא באמת על סדר היום ואני מקווה שאתם תיתנו על זה את הדעת.
אורי מקלב: תודה, אילנה, על הדברים, כרגיל בכושר ביטוי מעולה את מביאה את הדברים.
אורי מקלב: אני מבטיח נאמנה שאחרי שהמערכת תוטמע יותר ותתרחב אנחנו נשלב גם דיון מיוחד או חלק מסוים בנושא של נגישות ובסופו של דבר זה ייקרא מהפכת דיגיטציה נגישה במערכת הבריאות, זה לא יהיה סתם מהפכת דיגיטצי, אלא מהפכת דיגיטציה נגישה, בהסכמתך ובברכתך.
אורי מקלב: ענבר אדמון, בבקשה.
<ענבר אדמון גולדשטיין: שלום, תודה רבה על זכות הדיבור.
<ענבר אדמון גולדשטיין: אני ענבר, אני מנהלת קשרי ממשל, נציגה של עמותת תפוח כאן בדיון.
<ענבר אדמון גולדשטיין: עמותת תפוח פועלת לקידום הזדמנות שווה לאוכלוסיית הפריפריה, גם החברתית והגיאוגרפית, אנחנו מכירות ואני אדבר גם במשפט על שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הבריאות.
<ענבר אדמון גולדשטיין: רציתי לחזק את הדברים שנאמרו לפניי, אל"ף, לגבי המיזמים הנהדרים והמדהימים שקמו, במיוחד בשנים האחרונות, של טרנספורמציה דיגיטלית בתחום הבריאות, ושוב פעם להזכיר את הסכנה שנלווית לזה, שבאמת אוכלוסיות שונות שחסרות את האוריינות הדיגיטלית גם הבסיסית - - -
אורי מקלב: אולי אנחנו מפתחים פערים וזה לא טוב.
<ענבר אדמון גולדשטיין: נכון, וכאן בעצם הרצון לעשות טוב מיתרגם לפתיחת פערים.
אורי מקלב: נכון, הדברים שאת אומרת הם חשובים מאוד.
<ענבר אדמון גולדשטיין: גם רציתי להזכיר את החברה הערבית והבדואית בישראל, שעליה גם לא דיברנו בדיון, ששם יש רמת אוריינות דיגיטלית מאוד מאוד נמוכה והשאלה איך פותחים את כלל המיזמים האלה גם להם, אם זה החברה הערבית, אם זה החברה הבדואית.
אורי מקלב: צריכים שם שני דברים, גם את היכולות וגם את שיתוף הפעולה בדבר הזה?
<קריאה: וגם את השפה הערבית.
אורי מקלב: נכון, זה דבר בסיסי.
<ענבר אדמון גולדשטיין: שזה באמת נקודה.
<ענבר אדמון גולדשטיין: לצורך העניין אם מקימים איזה שהוא אתר והוא חסר את התרגום לשפה הערבית, אז הנושא של נגישות נפגע.
<ענבר אדמון גולדשטיין: ממש במשפט על מיזם שהובלנו בשנה האחרונה, בשיתוף עם משרד הבריאות, מיזם שהובלנו בחברה הבדואית בדרום וגם ביישובים ערביים בצפון, שנגע ללמעלה מ-10,000 משתתפים, שהמטרה שלו הייתה להנגיש מידע ושירותי בריאות לאותם משתתפים.
<ענבר אדמון גולדשטיין: זה נעשה בשפה הערבית.
<ענבר אדמון גולדשטיין: ועוד דבר חשוב, שהדבר הזה נעשה בליווי הטמעה של בנות שירות אזרחי לאומי, גם בקופות החולים, כללית נרתמה לטובת הצעד הזה, שזה משהו שמאוד תרם להצלחה שלו, משרד החינוך.
<ענבר אדמון גולדשטיין: השנה יש מחשבה ללכת לכיוון נוסף והוא באמצעות נשים, באמצעות אימהות.
<ענבר אדמון גולדשטיין: היום אנחנו יודעים, אמנם יש פתיחות מאוד גדולה לנושא של השכלה וחינוך, הנשים עדיין נשארו העוגן במשפחות בחברה הערבית, שהן מובילות את נושא הבריאות, אם זה הרגלי תזונה ואם זה דברים אחרים שקורים בבית, כאן יש לנו - - -
אורי מקלב: תודה לענבר.
אורי מקלב: שירה, את רוצה תשובות קצרות לעניין?
<שירה לב-עמי: אני חושבת שהתייחסו פה, כללית ומכבי, בצורה מאוד טובה ורציתי להגיד שני דברים משמחים.
<שירה לב-עמי: האחד זה הפרויקט שדובר פה ארוכות בוועדה לפני כמה שנים, זה פרויקט מזור בבתי החולים הממשלתיים ובמערכת מרכב"ה של בתי החולים.
<שירה לב-עמי: שנתיים בדיוק ממתי שנחתם החוזה, בשבוע שעבר זה עלה לאוויר בבית חולים ראשון, אז עדכון משמח לוועדה.
<שירה לב-עמי: והנושא השני, שזה הנושא שפתחת איתו, זימון תורים בטיפות חלב ממשלתיות.
<שירה לב-עמי: זה נראה בסיסי מאוד ולכל הקופות יש זימון תורים באינטרנט כבר הרבה מאוד זמן, הממשלה הייתה קצת מאחור ואנחנו עכשיו, בימים אלה, פורסים בכל התחנות זימון תורים שיאפשר - - -
אורי מקלב: זה לא רק זימון תורים, בכלל אין התקשרות עם טיפות חלב, הם לא עונים בטלפון, אין הודעות מסודרות על ביטול תורים, על שינוי.
<שירה לב-עמי: זה בדיוק מה שזה יאפשר.
<שירה לב-עמי: ברגע שיש מערכת אחת, מוקד 'קול הבריאות' של משרד הבריאות שנותן שירות טלפוני - - -
אורי מקלב: שירה, זה הרבה יותר מכך.
אורי מקלב: המקרה שאני הבאתי זה הנכדים שלי, אבל קבעו תור לאנשים שהם עובדים והתורים אחרי הצהריים תפוסים, אז צריך לבוא ואתם יודעים מה זה אמא עובדת, לקחת חופש מהעבודה, לא יכולה להגיע לעבודה, והקשיים שזה עושה ובסופו של דבר מגיעים ואז אומרים 'רגע, זה עוד לא שלושה חודשים, לא שישה חודשים, חסר יום אחד'.
אורי מקלב: אני נותן לכם דוגמה מעשית.
<שירה לב-עמי: אלה הדברים שאני מספרת - - -
אורי מקלב: המערכת לא יכולה לתת תור נכון.
אורי מקלב: כבר 20 שנה אי אפשר לרשום ילד לכיתה א' או לגן ילדים אם התאריך לא מתאים.
אורי מקלב: אי אפשר להסתכל על זה רק כמערכת אדמיניסטרציה, זה הרבה יותר מכך.
אורי מקלב: אני לא מדבר על מערכת חיסונים, שלא יודעים אם קיבל או לא קיבל במערכת קופת החולים, שלא יודעים כל מיני דברים.
אורי מקלב: זה באמת יחידות הקצה וזה לא כל משרד הבריאות, זה קצה קצה, אבל אנחנו מדברים על ערך מוסף שיש בטיפות החלב.
אורי מקלב: למה אנחנו משאירים את טיפות החלב ולא מעבירים את זה לקופות חולים?
אורי מקלב: חלק אולי כן נמצא, אבל איפה שזה לא נמצא, בגלל בכל אופן הערך המוסף, אבל הפערים שנוצרים הם פערים שבאמת חשוב - - - אבל אתם עושים את זה וזה גם הזמן להודות לכם.
אורי מקלב: אני רוצה גם להודות לכל המשתתפים.
אורי מקלב: דבר אחד שכן תרשו לי להגיד, מכיוון שהדבר צף, אמנם עכשיו זה לא יום הרופא ולא יום הרפואה, אבל כן זו הזדמנות להגיד תודה רבה לכל המערכות האלה, ממשרד הבריאות ועד יחידות הקצה, שעומדות בקשיים לא מעטים, קופות החולים, בתי החולים.
אורי מקלב: הרופאים, רואים את העומסים שיש, יש גידול באוכלוסייה, יש גידול בשימוש, הנגישות מביאה עוד אנשים.
אורי מקלב: יש קיצור תורים ויש מערכות נגישות, זה גם מביא לשימוש יתר.
אורי מקלב: באתי לשר התחבורה ואמרתי לו 'תשמע, יש בעיות', הוא אומר, 'אני מוזיל את התחבורה הציבורית אז נוסעים יותר בתחבורה הציבורית', אז נוצרים עומסים בדברים האלה.
אורי מקלב: כמה שאנחנו מפתחים, יחד עם זה אנחנו צריכים לתת את כל המענים הסובבים.
אורי מקלב: כפי שאמרנו, היום רופא או כל מי שאמון על כך, שצריך לטפל בעוד דברים, נוצר עליו עומס רב.
אורי מקלב: בעצם זה תהליך ארגוני חדש יחד עם התהליך הטכנולוגי המתפתח.
אורי מקלב: ככה בעיניי.
אורי מקלב: אנחנו נעביר את הדברים לגופים, אנחנו נפנה כפי שאמרנו.
אורי מקלב: בגלל שאני ככה מאחר את זמן הסיום, אז אני לא ארחיב בזה, אבל עבודת המטה של הוועדה תפיץ את הפרוטוקול ותפנה למי שצריך לפנות בדברים כפי שהיו פה.
אורי מקלב: תודה רבה לכולם, צהריים טובים.
אורי מקלב: ברשותכם, אני פותח באופן רשמי ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום כ"ז בתמוז התשע"ו, 2.8.2016.
אורי מקלב: הנושא על סדר היום, התוקף המדעי של סקר אסטרטגי סביבתי לחיפוש והפקת נפט וגז טבעי בים.
אורי מקלב: הדיון הוא לבקשת חברת הוועדה, חברת הכנסת יעל כהן פארן, שהיא פעילה בנושאים האלה ובעוד נושאים, היא גם עומדת בראש ועדת המשנה של הוועדה שלנו לאנרגיה מתחדשת ויש עוד דברים.
אורי מקלב: כידוע, יש סקר אסטרטגי שהיום נמצא בהכנה והוא מבוצע על ידי משרד האנרגיה, סקר רחב מאד שעומד בהרבה פרמטרים.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להתמקד בדיון הזה על החלק המדעי, על החלק המדעי של הסקר הזה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על השלב הרביעי של איסוף הידע הקיים ויש איזו ביקורת שהושמעה בנושא הזה, שאנחנו לא מספיק ממצים או קצת ממהרים בנושאים שיהיו על סדר היום של הועדה, בטענה שצוות ההיגוי לא ניתנה לו האפשרות לדון בביקורת באופן ממצה.
אורי מקלב: אנחנו באנו כאן כדי להעלות את הדברים ולא פחות מלהעלות את הדברים, סליחה, אפשר את השיחות, זה ממש, הפרעה, אתם יודעים, לא, לא, הבעיה לא בדלת, הבעיה היא בשיחות בתוך הדלת, לא הרעשים בחוץ.
אורי מקלב: החדר הזה הוא פחות סובל מרעשים שבחוץ, הוא המוגן מחדרי הוועדות.
אורי מקלב: אני רק אומר לכם שיש רגישויות למיקרופונים, הדיון הזה נמצא בשידור, כך שכל רחש נשמע מאד חזק ויש לזה משמעות לאיכות ולשמע של הדיון.
אורי מקלב: בכל אופן, אנחנו, לא פחות מלהשמיע את החששות שלנו, את מה שאנחנו רוצים, יש לנו גם ענין לשמוע את התשובות ואם יש דברים שצריך לתקן אז כמובן שאנחנו נמצאים פה כדי להמליץ ולהחליט על כך.
אורי מקלב: אני כבר אומר מראש, שבאותו הזמן שאנחנו דנים פה, יש איזו הצעה לסדר דחופה שלי בוועדת הכספים, אני יוצא ונכנס בעניין הזה, יש גם הצבעות בהמשך בוועדת חוקה, ימים של סוף המושב אז יש דיונים שעולים אחד על השני אבל יעל נמצאת כאן לכל אורך הדרך ואנחנו רגילים לעבוד ביחד, גם כשאני לא נמצא כל הדיון, אז בבקשה יעל, המיקרופון לרשותך והבמה לרשותך.
יעל כהן-פארן: אדוני היושב ראש, אני באמת מודה לך שהסכמת לקיים את הדיון, במיוחד למנהלת הוועדה - - -
אורי מקלב: למנהלת הוועדה ולצוות, זה לא היה דבר שמובן מאליו, אני נגררתי בהסכמתי.
יעל כהן-פארן: אני יזמתי את הדיון הזה ואני חושבת שהנושא הוא מאוד חשוב וקריטי לדון בו בעת זו, כי כמו שאני מניחה שכל היושבים סביב השולחן יודעים, בשבוע שבועיים האחרונים יצאו הצהרות של הממונה על הנפט במשרד האנרגיה ושל שר האנרגיה, לגבי פתיחה מחדש של חלוקת רישיונות חיפוש נפט וגז בים.
יעל כהן-פארן: כשלעצמו אין לי התנגדות לכך, אבל כשנעשתה חלוקת הרישיונות ב-2012 הוחלט לבצע את אותו סקר שעליו אנחנו דנים היום, מתוך מטרה שיהיה בסיס איכותי ומדעי כדי לקבל החלטות בתחום.
יעל כהן-פארן: האם לכשיחליטו לפתוח את הים, יסתכלו על מפה ויראו איפה יש אזורים רגישים, האם הם ידעו להעריך ולהחליט על חלוקת רישיונות על פי איזושהי מפה עלומה שלא יודעים עליה כלום?
יעל כהן-פארן: תיכף נפתח את הדיון, כי יודעים עכשיו קצת יותר, אבל שיידעו להעריך על מה אנחנו מדברים ומה הסיכונים הסביבתיים ומה העלות הכלכלית שעשיה להיות לסיכונים האלה.
יעל כהן-פארן: למעשה, כששר האנרגיה לשעבר, לנדאו, עצר את כל המהלכים של חיפושים בים וחלוקת רישיונות נוספים בים, הייתה תחושה שהסוסים רצים ואנחנו לא מספיקים לעקוב אחרי המרוץ הזה.
יעל כהן-פארן: יש הרבה סיכונים, יש הרבה הערכה חסרה של מה יכולים להיות הסיכונים ואיך מתמודדים אתם ולכן הוחלט לערוך את הסקר, תקנו אותי אם אני טועה.
יעל כהן-פארן: היום אנחנו במצב שיש סקר שרק פורסם ביוני ובסוף יולי ממש לפני מספר ימים, נערך או לא נערך השימוע, היה מועד להגשת תגובות הצבור ונערך השימוע ואני לא יודעת, אני מבינה שהסקר עדיין מן הסתם לא הושלם אבל כבר רצים קדימה שוב.
יעל כהן-פארן: מחכים ועומדים בקרוב, כמו שאני מבינה, לחלק שוב רישיונות.
יעל כהן-פארן: האם נמצא כאן נציג ממנהל התכנון?
יעל כהן-פארן: אז אשמח שגם תצטרף לשולחן, כי יהיו שאלות גם אלייך.
יעל כהן-פארן: במינהל התכנון להבנתי, יש הכנה של תכנית מדיניות בנושא הים והייתה אמורה אולי להיות תכנית מתאר אבל לא מדובר כרגע על תכנית מתאר אלא על מסמך מדיניות כזה או אחר.
יעל כהן-פארן: נשמח לשמוע עליו אבל גם הוא עדיין לא הושלם להבנתי ואז השאלה נשאלת, קודם כל על התוקף עצמו של הדוח, של הסקר, שעליו נדון היום אבל גם בתמונה קצת יותר רחבה, האם אנחנו לא שוב רצים ומתקדמים קדימה לפני שיש לנו באמת את הכלים ואת הבסיס לקבל עליו מדיניות?
יעל כהן-פארן: (היו"ר יעל כהן-פארן)
יעל כהן-פארן: יושב הראש יצא לכמה דקות, אני אפתח את הדיון בין הדוברים.
יעל כהן-פארן: אני מציעה שנתחיל עם הצגה של נציגי משרד האנרגיה והאנשים שביצעו והיו אחראים על הסקר, אחריהם אנשים שגם ביצעו את הסקר ולאחר מכן תגובות גם מחוקרים וגם מארגונים.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא באיזה דיון סוער בוועדת חוקה, אפשר להעלות שאלות בצורה מנומסת.
יעל כהן-פארן: אני מקווה ובטוחה שיהיה דיון פורה ומכבד.
יעל כהן-פארן: אני מבקשת מיוסי וירצבורגר מנהל מינהל אוצרות טבע במשרד התשתיות, אנרגיה ומים, בבקשה.
יעל כהן-פארן: יוסי, הצג את עצמך לפרוטוקול.
<יוסי וירצבורגר: יוסי וירצבורגר, הממונה על ענייני הנפט.
יעל כהן-פארן: סליחה, יוסי, מתנצלת, גם זה - - -
<יוסי וירצבורגר: לא, זה בסדר, יש לי שני כובעים, אני פה בכובע של הממונה על ענייני הנפט, זה שאני מנהל מינהל אוצרות טבע - - -
יעל כהן-פארן: אז אתה גם וגם?
<יוסי וירצבורגר: גם וגם.
<יוסי וירצבורגר: ב-2 במאי 2012, כאשר השר לנדאו סגר את הים לחיפושים, ההמלצה של המועצה לסגור הים הייתה שאנחנו צריכים לאסוף מידע גיאולוגי וגיאו-פיזי לפני הוצאת רישיונות נוספים.
<יוסי וירצבורגר: השלב הזה, של מאי 2012, זה שלב לאחר שנמצאו מאגרי "תמר" ו"לויתן" וכבר היה על הפרק שאמורים להיות מספר קידוחים נספים שאמורים לתת לנו מידע רב, קידוחים שבעקבותיהם מצאנו את המאגרים "כריש", "תנין", "ישי", "שמשון" וגם נקדחו מאגרים שנמצאו כיבשים, "שרה", "מירה" ו"ים 3".
<יוסי וירצבורגר: זאת אומרת שההמלצה הראשונה הייתה: תסגרו את הים קודם כל, תבינו מה יש לכם לפני שאתם מחלקים הלאה.
<יוסי וירצבורגר: השלב השני הכניס את ישראל לעולם חדש שבו יש גז וצריך לחשוב כיצד מחלקים את הרישיונות החדשים.
<יוסי וירצבורגר: להבדיל ממה שאמרת, לצערנו, באותו זמן, מועצת הנפט בכלל לא דיברה על שסקר אסטרטגי סביבתי נדרש בכלל.
<יוסי וירצבורגר: היא סגרה את הים משני טעמים עיקריים.
<יוסי וירצבורגר: אחד, תבדקו כמה גז עוד יש לנו, שתיים, מה ההליך.
<יוסי וירצבורגר: עצרנו ואז התחלנו לעבוד.
<יוסי וירצבורגר: עשינו שלושה דברים במקביל - - -
יעל כהן-פארן: סליחה, מתי התקבלה ההחלטה לבצע את הסקר הסביבתי?
<יוסי וירצבורגר: עשינו שלושה דברים.
<יוסי וירצבורגר: אחד, לקחנו חברת יעוץ בינלאומית בשם אייג'אקס שעזרה ועוזרת לנו בכל הרגולציה, להתאים את המסמכים שלנו ואת הדרישות שלנו למה שקורה בעולם.
<יוסי וירצבורגר: זאת גם שעוזרת לנו היום לצאת בהליך התחרותי לפתיחת הים.
<יוסי וירצבורגר: הדבר השני שנעשה ביחד עם חברת אייג'אקס הוא שנתנו לה כל הנתונים שיש לנו.
<יוסי וירצבורגר: אלה נתונים שלא פתוחים לצבור הרחב, נתונים שאנחנו מקבלים מתוקף חוק הנפט, שהחברות שקודחות חייבות להעביר לנו את הכול.
<יוסי וירצבורגר: אנחנו עשינו דוח פנימי שבדק את המצאי וזה התקבל לקראת סוף שנת 2015.
<יוסי וירצבורגר: בעקבות זה שר האנרגיה אמר שאפשר להמשיך ולחפש - - -
יעל כהן-פארן: האם זה הסקר שבעצם מבוסס על הסקר של סקרים ססמיים ולוגים של החברות, של המידע שהחברות מעבירות לכם לגבי גיאולוגיה?
<יוסי וירצבורגר: כן, לגבי הגיאולוגיה והגיאופיזיקה ומצאי הגז והנפט.
יעל כהן-פארן: אגב, זה גם הדוח שדיבר על של כמויות?
יעל כהן-פארן: ו"לוויתן" הוא - - -
<יוסי וירצבורגר: לא, לא "לוויתן".
יעל כהן-פארן: לא "לוויתן"?
יעל כהן-פארן: רק - - -
<יוסי וירצבורגר: "לוויתן" זה משהו יותר גלובלי, הוא לא נכנס למאגרים קיימים כי למאגרים קיימים יש לנו דוחות יותר ספציפיים.
<יוסי וירצבורגר: הוא הלך לשאלה כמה גז ונפט הוא חושב לפי מודלים מסוימים, יש לנו עוד באגן המזרחי של הים התיכון, בחלק שלנו.
<יוסי וירצבורגר: הדבר השלישי שנעשה - - -
יעל כהן-פארן: סליחה רגע, זה סוקר את כל האגן, את כל המים הכלכליים שלנו או שיש מקומות שעדיין אין עליהם מידע?
<יוסי וירצבורגר: זה סוקר את כל המים הכלכליים שלנו לפי המידע הקיים.
יעל כהן-פארן: כמה הוא קיים?
<יוסי וירצבורגר: לדוגמה, יש בקצוות, אם ניקח את האזור של קפריסין-לבנון-ישראל, באזור היותר צפון מערבי או באזור המערבי, המשולש בינינו לבין מצרים וקפריסין, שם יש פחות מידע.
<יוסי וירצבורגר: הוא נתן את המידע לפי מה שקיים היום.
<יוסי וירצבורגר: הוא ברמה יותר גבוהה.
<יוסי וירצבורגר: הדוחות של "לויתן", של "כריש", של "תנין", שיש להם פירוט על אותו דוח, אנחנו יודעים כמה יש פה.
<יוסי וירצבורגר: לגבי שם הוא אומר לנו כמה הוא חושב שיימצא, שזה באחוזים.
<יוסי וירצבורגר: מה שנמצא זה ב-90% נמצא, מה שעוד לא נמצא אנחנו לא יודעים, אנחנו מצפים שיהיה.
<יוסי וירצבורגר: לגבי הסקר הסביבתי, התחלנו ללמוד מה קורה בעולם והבנו שבכל העולם מקובל שעושים סקר סביבתי-ימי, שנדע על מה אנחנו צריכים להגן ועל מה אנחנו צריכים לשמור לפני שאנחנו יוצאים להליך תחרותי לפתוח את הים והתחלנו אותו.
<יוסי וירצבורגר: היינו צריכים ללמוד קודם כל מה קורה בעולם, להוציא מכרז לחברה שתעשה אותו, לזכות במכרז וזה הסקר שעשינו היום וזה נושא הדיון היום, כאשר הסקר סוקר מה אנחנו יודעים שיש כיום והוא נותן לנו המלצות איך אנחנו צריכים לחלק את הזכויות הלאה.
<יוסי וירצבורגר: לפני שאני אבקש את הפן המדעי כי אני ממש לא מדען, מד"ר משה תום, מ"חקר ימים ואגמים", אנחנו מתנצלים שפרופ' ברק חרות, ראש המכון לחקר ימים ואגמים לא נמצא כאן היום.
<יוסי וירצבורגר: הוא הוביל את הפרויקט, הוא בחוץ לארץ.
<יוסי וירצבורגר: ד"ר משה תום ימלא את מקומו.
<יוסי וירצבורגר: חשוב לדעת שגם מה שפורסם בשבוע שעבר, שמועצת הנפט ממליצה לשר האנרגיה לפתוח את הים לחיפושים, ההמלצה הראשונה של הסקר הזה בוצעה.
<יוסי וירצבורגר: אין קאורדינטות בהחלטה אבל כשתראו את ההחלטה, את הקאורדינטות, אז אחת ההמלצות של הסקר הייתה שבעה קילומטר הקרובים למדינת ישראל, ששם, עוד מעט תדברי עם מינהל התכנון, גם מבחינה תכנונית וגם מבחינה של בתי גידול, לא לצאת עכשיו, הים הזה לא נפתח, לא פתחנו.
<יוסי וירצבורגר: כמו שכשהשר לנדאו סגר, בהתחלה כל המדינה נסגרה לחיפושים.
<יוסי וירצבורגר: במאי 2012 השר לנדאו פתח את היבשה לחיפושים וכל הים נסגר.
<יוסי וירצבורגר: היום עדיין ישנה רצועה שהיא כ-7 ק"מ לאורך חופי מדינת ישראל, סגורה לחיפושים.
<יוסי וירצבורגר: שם אי אפשר לחפש.
<יוסי וירצבורגר: קיבלנו כבר את ההמלצה - - -
יעל כהן-פארן: זו הייתה ההמלצה של הסקר?
<יוסי וירצבורגר: עכשיו זה הפתיח שלנו.
יעל כהן-פארן: אני רק רוצה לשאול אותך, מכיוון שהזכרת את הסקר הראשון שעשיתם, הגיאולוגי, האם הסקר פורסם לציבור?
<יוסי וירצבורגר: הסקר הזה לא יפורסם לצבור.
<יוסי וירצבורגר: הסקר הזה - - -
יעל כהן-פארן: כי הוא מבוסס על מידע שהתקבל מחברות?
<יוסי וירצבורגר: הוא חסוי.
<יוסי וירצבורגר: חלקים ממנו אנחנו יכולים לפרסם.
<יוסי וירצבורגר: כשיהיה הליך תחרותי, מי שירצה לגשת להליך התחרותי יצטרך לקנות את הנתונים.
יעל כהן-פארן: אבל לתמונה הכללית, אני מבינה שהוא עם רזולוציות של מיקומים אבל התמונה הכללית של צפי לכמויות גז נוספות שיש במים הכלכליים של ישראל אתם כן פרסמתם?
<יוסי וירצבורגר: פרסמנו.
<יוסי וירצבורגר: הצפי, לדוגמה של גז, שזה - - - לא את כולו אפשר להפיק.
<יוסי וירצבורגר: פרסמנו, זה כ-2,000 BCM ונתנו מתוך זה.
<יוסי וירצבורגר: לדוגמה, אם ניקח את המאגרים שאנחנו מכירים, "תמר" ו"לויתן", כ-65% ניתנים להפקה, לא כל הגז שנמצא ניתן להפקה.
<יוסי וירצבורגר: גיאולוג ותיק נתן לי דוגמה כשהתחלתי ללמוד את ההסבר, שגם כשאתה לוקח בקבוק שמן זית בבית, כשאתה גומר את תכולת הבקבוק אתה רואה שיש עוד שמן זית שנשאר בבקבוק.
יעל כהן-פארן: ולא ייצא.
<יוסי וירצבורגר: שהוא לא ייצא, לא יעזור כלום.
יעל כהן-פארן: כן, אבל אלה לא ה-35%.
<יוסי וירצבורגר: זה כן, כי כשכל גרגר עטוף בגז הזה אז כן, זה יוצא ש-35% לא ניתנים להפקה.
<יוסי וירצבורגר: זאת אומרת שאנחנו מצפים ומקווים למצוא עוד כ-1,300 BCM ניתנים להפקה מעבר ל-900 שלמעשה - - -
יעל כהן-פארן: מבחינת איזושהי הערכה שיש לכם על הפריסה של זה, ושוב, אני שואלת את זה כי נאמרו בעבר אמירות כלליות, על ידי הממונה על הנפט הקודם, שלא צפוי שיימצא עוד מאגר בסדר גודל של "לויתן" ו"תמר", האם גם הסקר הזה שאתם לא מפרסמים מצביע על כך שהמאגרים לא יהיו מאד גדולים?
<יוסי וירצבורגר: יש עוד אחד מבנה גדול די מבטיח, גדול מאד, השאר הם מבנים פחות משמעותיים מ"לויתן" אבל בלי אופטימיות זהירה, בואי נגיד כך, אני, הכסף שלי לא שם, אני עובד מדינה, מי שמשקיע צריך להיות אופטימי, בעל חזון.
<יוסי וירצבורגר: אחוז ההצלחות בקידוחים בעולם הוא כ-13%.
<יוסי וירצבורגר: בישראל אנחנו במצב אחר, אנחנו עם אחוז הרבה יותר גבוה.
<יוסי וירצבורגר: כל מי שהולך לחפש מאגרים חדשים יודע שיש מעל 80% שהוא לא ימצא.
<יוסי וירצבורגר: הוא יודע, גם "Zohr", מאגר הנפט של מצרים, "Eni" בטעות קדחה אותו.
<יוסי וירצבורגר: הוא בכלל לא היה בתכנון, במקרה היה להם איזה slot, אסדה שבוטל הייעוד שלה, מישהו פשט את הרגל והם היו צריכים עכשיו לקדוח, אמרו: או.
<יוסי וירצבורגר: קיי, יש פה משהו – נקדח אותו.
<יוסי וירצבורגר: ב'פוקס' מצאו.
יעל כהן-פארן: טוב, שיחקו אותה.
יעל כהן-פארן: טוב, תודה רבה.
יעל כהן-פארן: אנחנו עוברים לשָאול נסים או למשה תום?
<אילן ניסים: אני אגיד כמה משפטים ואחרי כן משה ימשיך עם המצגת.
יעל כהן-פארן: אילן נסים, סליחה.
<יוסי וירצבורגר: את לא ישנת בלילה, זה בסדר.
יעל כהן-פארן: הפעם זה כן רשום לי נכון, אני מתנצלת, אילן.
<אילן ניסים: אני רוצה להתייחס - - -
יעל כהן-פארן: רק הצג את עצמך לפרוטוקול.
<אילן ניסים: אילן נסים, ראש אגף סביבה במשרד התשתיות.
<אילן ניסים: אני אתחיל מהשאלה שלך, מתי הסקר האסטרטגי התחיל ומתי הוא יצא לדרך.
<אילן ניסים: אני התחלתי לעבוד במשרד התשתיות בנובמבר 2011, די סמוך לתחילת העבודה שלי פגשתי את ד"ר בלה גליל, היא נתנה לי את הסקר האסטרטגי האנגלי ואמרה לי: אתה רואה, כזה דבר צריך לעשות.
<אילן ניסים: ההחלטה המקצועית על ההכנה של התסקיר הזה התקבלה די מהר, בתחילת 2012.
<אילן ניסים: ההחלטה הפורמלית של המשרד התקבלה במהלך 2013, מתוך הבנה שאם אנחנו חברים ב OECD ואלה הכללים שקיימים ב OECD אז נאה דורש נאה מקיים.
<אילן ניסים: במאמר מוסגר, בלה הייתה אמורה לרכז את התהליך של מיפוי הים ובסוף זה לא יצא ולא ניכנס לסיבות למה לא.
<אילן ניסים: התחלנו את התהליך של פרסום הכוונה בהתייעצות עם הציבור על התוכן של המסמך ב-2013.
<אילן ניסים: סיימנו את התהליך באמצע 2014 ובפועל, התחלנו את ההכנה של הסקר האסטרטגי בינואר 2015.
<אילן ניסים: כלומר, סדר גודל של שנה וחצי אחרי שהתחלנו הסקר ופחות או יותר אנחנו עומדים בלוחות הזמנים.
<אילן ניסים: מה שחשוב לי לציין, שגם נותן מענה לחלק מהשאלות שעלו מן הפנייה שלך, אנו קיימנו עשרות פגישות מקצועיות, שבפגישות האלו נכחו הרבה מאד אנשי מקצוע מהאקדמיה, אם זה מאוניברסיטת חיפה, אני שם רגע בצד את כל הצוות המקצועי של חקר ימים ואגמים והמכון הגיאולוגי, משה ייכנס בצורה יותר מפורטת לשאלה מי היה שם אבל מעבר לזה, במקביל, נעשו שלש עבודות.
<אילן ניסים: עבודה אחת של מסמך מדיניות של מנהל התכנון שגם הוא מלווה על ידי צוות מקצועי מדעי.
<אילן ניסים: עבודה נוספת של תכנון הים של הטכניון שגם היא מלווה על ידי צוות מדעי מקצועי.
<אילן ניסים: שלושת הצוותים שעבדו על שלושת העבודות, כשהעבודה השלישית היא הסקר האסטרטגי, ישבו ביחד וגיבשו במשותף את התהליך של מיפוי בתי הגידול, שמי שהוביל אותו היה הצוות של מכון חקר ימים ואגמים והמכון הגיאולוגי הישראלי אבל ההתייעצות הייתה התייעצות מאד פורייה.
<אילן ניסים: בסופו של דבר המצב שקיבלנו היה מוסכם על דעת כולם.
<אילן ניסים: אנחנו כמובן איתרנו פערי מידע כי אחד מהתפקידים המרכזיים של סקר אסטרטגי הוא להגדיר ולזהות פערי מידע ולהמליץ על הדרכים לסגור אותם בהמשך.
<אילן ניסים: גם כאן הסקר האסטרטגי מצביע על שורה שלמה של פערי מידע, כשפערי המידע שהצביעו עליהם נסגרו או אמורים להיסגר.
<אילן ניסים: מעבר לזה, אנחנו גם התחלנו להקצות תקציבים, אני מסתכל על תקציבים שהקצינו וכאן, ברשותך, אני אפרט.
<אילן ניסים: מ-2011 ועד היום תקציבים שנועדו לתת מידע יותר ברור על הים העמוק, שקשורים לסקר הרקע ולסקר האסטרטגי, הם בסדר גודל של 7 מיליון שקל.
<אילן ניסים: אנחנו כבר עכשיו עומדים לתקצב עוד 2 מיליון שקל נוספים כדי להניח תכנית ניטור מתמשכת, כי אנחנו רואים את התעשייה הזו מתבססת כבר לחמישים שנה ולכן יש חשיבות להניע מהלך של ניטור לאומי ארוך טווח, ואת תכנית הניטור הלאומית הזאת אנחנו גיבשנו יחד עם המשרד להגנת הסביבה, כשיש לנו נכון להיום גם איזושהי חלוקה מבחינת האחריות התקציבית הייתי אומר.
<אילן ניסים: אנחנו מנסים גם לחבר עוד משרדי ממשלה ועוד בעלי ענין נוספים שיתרמו גם הם את התרומה התקציבית כדי להגדיל את התקציבים שאנחנו מקדישים לנושא הזה אבל, גם הם וגם אנחנו הולכים להקצות ביחד סדר גודל של 3 מיליון שקל בשנה, אולי 3.5 מיליון שקל בשנה, כשמעבר לזה, יחידת המדען הראשית שלנו, למחקרים של האקדמיה בים העמוק, הקצתה עוד 6.5 מיליון שקל מ-2012 ועד לשנה שעברה.
יעל כהן-פארן: אילן, אני אבקש ממך לקצר.
<אילן ניסים: יש לי רק עוד משפט אחד.
<יוסי וירצבורגר: זה אחרי שאילן מקצר.
<אילן ניסים: בפנייה שלָך הזכרת את חברת BMT CORDAH ואני רוצה לצטט מתוך מכתב שהתקבל אצלנו ואנחנו הצגנו, לא את המכתב אבל דיווחנו לוועדת ההיגוי על קבלת העמדה שלהם ואני הנחתי את זה על שולחן הוועדה, שבהתחלה, חברת BMT קיבלה - - -
יעל כהן-פארן: שלחת את זה הבוקר?
<אילן ניסים: כן, שלחתי את זה הבוקר.
יעל כהן-פארן: אני עוד לא ראיתי.
יעל כהן-פארן: או.קיי.
<אילן ניסים: חברת BMT הייתה חלק מחברות הייעוץ ששכרנו להכין את הסקר.
<אילן ניסים: כיוון שחיא"ל הכינו את פרק של מיפוי בתי הגידול, הסתייענו בחברת BMT כחברה מבקרת.
<אילן ניסים: היו להם הערות, הייתה להם ביקורת על התהליך ואחרי שהם קיבלו את ההתייחסות עם מספר איטרציות מסקר ימים ואגמים, כולל נתוני הגלם ששימשו לעריכת המיפוי, את יכולה לראות את המכתב בעצמך, בסופו של דבר הם מקבלים ואפילו משבחים את התהליך ובטוחים שהוא יוכל לשמש בסיס טוב לחלוקת רישיונות בעתיד.
<אילן ניסים: זה הכול.
<אילן ניסים: מציע שמשה ימשיך.
יעל כהן-פארן: האם הנציג להגנת הסביבה, רני עמיר, נמצא כאן?
יעל כהן-פארן: בהחלטות לגבי מי יהיה בצוות ההיגוי ובצוות העובד לפני שעוברים להצגת הסקר עצמו, מי קיבל את ההחלטות?
יעל כהן-פארן: למשל, מדוע ממשרד להגנת הסביבה לא הייתה המדענית הראשית, גברת סיניה נתניהו?
<אילן ניסים: במה?
יעל כהן-פארן: בוועדת ההיגוי של הסקר.
<אילן ניסים: ההרכב של ועדת ההיגוי הכללית נקבע על פי ההרכב של הוועדה הגדולה שהיה בהצעת החוק של חוק האזורים הימיים בשעתו.
<אילן ניסים: נעשתה פניה רשמית בשעתו, אורנה רוזמן בכור למנכ"לי המשרדים וביקשה.
<אילן ניסים: כל משרד בחר למנות - - -
יעל כהן-פארן: זו הייתה החלטה של המשרד להגנת הסביבה?
<אילן ניסים: למעשה זו הייתה החלטה של המשרד להגנת הסביבה.
<אילן ניסים: אני כן יכול להגיד - - -
יעל כהן-פארן: באיזו שנה התחיל התהליך, למעשה?
יעל כהן-פארן: 2014?
יעל כהן-פארן: עם צוות ההיגוי וכו'.
יעל כהן-פארן: לא יצאו לדרך ממש עם הסקר, עם חיא"ל.
<אילן ניסים: באמצע 2014.
יעל כהן-פארן: מאה אחוז, תודה.
יעל כהן-פארן: בבקשה, משה תום, מהחברה לחקר ימים ואגמים.
יעל כהן-פארן: אתה מציג את המצגת?
<משה תום: כן.
<משה תום: בוקר טוב לכולם.