GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חדוה בר: אם נעבור לשקף הראשון, בעצם התחלנו לבקש נתונים מסודרים מהבנקים רק ברבעון הזה לגבי כל ההיבטים של הממשק של הלקוחות עם הבנק בטכנולוגיה, בסניפים ובכל הדרכים האפשריות ומה שרואים כרגע, מהנתונים הראשונים שקיבלנו, זה 80% מהלקוחות הפעילים של הבנקים מנויים לערוצים ישירים, שערוצים ישירים כוללים אינטרנט, אפליקציה, מרכז שנקרא call center, מרכז מענה קולי, ועמדות שירות עצמי, המכשירים האוטומטיים שאנחנו רואים בכל רחוב.
חדוה בר: 80%.
חדוה בר: 50% מהלקוחות שהם פעילים מנויים לאינטרנט, שזה הרבה.
חדוה בר: תחשבו, כבר היום זה המצב.
חדוה בר: אנחנו גם ביקשנו נתונים בחתכים של גילאים ואנחנו נציג אותם בהמשך בצורה יותר מפורטת, פשוט אלה נתונים ראשוניים ואנחנו רוצים עוד לוודא שהם מתוקפים, אבל כבר אנחנו רואים תופעה מאוד מעניינת, שבני 50 פלוס פועלים בערוץ האינטרנט יותר מאשר בערוצים הישירים האחרים.
חדוה בר: גם בחיפוש אחר מידע על החשבון שלהם וגם בביצוע פעולות.
חדוה בר: זאת אומרת הרבה פעמים הטענה היא שאולי לאנשים יותר מבוגרים, לא ש-50 זה מבוגר, אבל היותר מבוגרים, אולי השינוי קצת יותר קשה, אבל אנחנו בכל זאת רואים שבני 50 פלוס מאוד פעילים באינטרנט.
אורי מקלב: ב-50% שאתם אומרים שמשתמשים בשירותים המקוונים באינטרנט, יש לכם גם חתך בין העסקיים לפרטיים או שזה - - -
חדוה בר: הנתונים האלה עם על הפרטיים, ביקשנו גם נתונים על עסקים קטנים.
חדוה בר: כל הנתונים שאני מראה הם לקוחות משקי בית.
חדוה בר: שאלה רלוונטית.
חדוה בר: אנחנו כן גם רוצים לראות איך העסקים נכנסים לזה, אגב יותר עסקים קטנים יוצרים קשר עם הבנק באמצעים ישירים וזה מסייע להם, אבל אני לא משיגה כאן את הנתונים עדיין.
חדוה בר: פה אתם רואים את החתך שביקשנו, אנחנו מסתכלים על ההעדפה של הלקוחות ורואים ש-50% מהפעולות הבנקאיות מבוצעות מחוץ לסניף.
חדוה בר: אתם רואים באותיות קטנות שלא כללנו בנתונים האלה משכנתאות, כי זו פעילות שעד היום לא הותר לעשות אותה באמצעים ישירים, ומשיכת מזומנים, הוצאנו את זה מהחישוב.
חדוה בר: אז אנחנו רואים, בכחול, כ-50% מהפעילות נעשית בסניף, אבל 50% מחוץ לסניף, כשמחוץ לסניף חלק משמעותי במכשירים האוטומטיים, מה שאנחנו קוראים ATM, ובמכשירים האלה אפשר לעשות לא מעט פעולות.
חדוה בר: ומה שרואים היום, ותשימו לב לנושא הזה, שהמכשירים נהיים יותר ויותר משוכללים ואנחנו רואים יותר ויותר פעולות שאפשר לעשות במכשירים האלה.
חדוה בר: אני עושה אחת לחודש סיור בסניפים עם הצוות שלי, לראות את העובדים, את הסניפים, את הלקוחות, ואני כל פעם מתפעלת מחדש שמראים לי מכונות שהיום יכולות לעשות יותר ויותר.
חדוה בר: אז בהחלט לא רק להוצאת מזומנים.
חדוה בר: בנוסף אנחנו רואים ש-11% מהפעולות מבוצעות דרך מרכזי מענה קולי, שלא צריך להגיע לסניף, יש פקידי בנק שעונים במענה הקולי, וכ-17% זו פעילות שמבוצעת דרך האינטרנט או האפליקציה במכשיר החכם, המובייל.
חדוה בר: זאת התמונה נכון להיום בישראל.
חדוה בר: אז אפשר לשאול את עצמנו, זה הרבה?
חדוה בר: זה מעט?
חדוה בר: אני רק אגיד לכם, לא הבאנו לכאן את הנתונים, שביחס לנתונים שיש בעולם אנחנו לא כל כך מתקדמים.
חדוה בר: בעולם יותר פעולות מבוצעות מחוץ לסניף.
חדוה בר: הייתה מגמה שהתחילה לפנינו, של שינוי טכנולוגי, דיגיטלי, ויותר פעולות מבוצעות מחוץ לסניף.
חדוה בר: בשנים הקרובות אנחנו נעקוב אחרי הנתונים האלה ונראה את השינויים וגם נתמוך בשינויים האלה.
חדוה בר: אם נעבור לשקף הבא, למעשה תמונת ראי במובן מסוים של השינויים הטכנולוגיים זה השינויים שאנחנו רואים בסינוף של הבנקים.
חדוה בר: כאן אתם רואים את ההתפתחות לאורך זמן, יותר מעשר שנים, של הסניפים הבנקאיים, כשחילקנו את הסניפים לסניפים בערים מרכזיות מאוד, סניפים בערים פחות מרכזיות וסניפים בפריפריה, כשהחלוקה הזאת מבוססת על ההגדרות של הלמ"ס.
חדוה בר: ואתם רואים, שקודם כל בכל השנים האחרונות היה גידול מאוד מהיר במספר הסניפים שהבנקים פתחו ובשלוש השנים האחרונות יש בעצם שינוי מגמה, שינוי מאוד בולט ומה שאנחנו רואים זה התפצלות.
חדוה בר: בערים הגדולות אנחנו רואים סגירה של סניפים, שלמעשה מדובר במיזוג שהבנקים עושים לסניפים שקרובים אחד לשני במרחק סביר ובעצם מעבירים את הלקוחות ומאחדים אותם יחד לסניף אחד והשינוי הוא משמעותי.
חדוה בר: אנחנו רואים פה את הגרף הכחול למטה.
חדוה בר: מנגד הבנקים פותחים סניפים בערי הפריפריה בצורה מאוד בולטת, שאגב חלק מערי הפריפריה זה ערים במגזר הערבי, אבל לא רק.
חדוה בר: זה השינוי המאוד דרמטי שאנחנו רואים - - -
חיים ילין: היום יש הפגנה בירושלים על השוויון, זה בדיוק זה.
חיים ילין: בערים שהסוציו אקונומי גבוה ולא צריכים להשתמש בבנק כסניף הסניף הזה עובר לפריפריה, איפה שאנשים משתמשים פחות, בגלל מה שמקבלים ממדינת ישראל - - -
אורי מקלב: על מה הם מפגינים?
<קריאה: גם בערים גדולות יש כאלה - - -
חיים ילין: לא, אין דבר כזה.
אורי מקלב: לא דומה דרום תל אביב לצפון תל אביב.
חיים ילין: חד משמעית, זה לא משנה.
חיים ילין: אני אגיד לך שבמועצות אזוריות אין בנק בכלל.
אורי מקלב: זה חלק מהדרישה, אני חושב שאנחנו צריכים היום - - -
<קריאה: זה עניין של גיל.
חיים ילין: מה גיל?
חיים ילין: מה שייך לגיל?
<קריאה: זה עניין דורי.
חדוה בר: מיד נשוחח על הנושא של ערים - - -
חיים ילין: יש קשר ישיר בין הדבר הזה, לא יעזור כלום.
אורי מקלב: בהצגת מצגת יש משהו בעניין של הרצף, אחרי זה אנחנו ניתן לזה גם - - -
חיים ילין: לא, אבל אני מסביר את הגרף - - - תושב פריפריה, לא במרכז הארץ.
חדוה בר: המגמה הזאת לדעתי תומכת בסגירת פערים, כי בעצם הטענה הייתה שקודם כל השירותים הבנקאיים יינתנו רק בערים הגדולות.
חיים ילין: נכון, אני מחזק את מה שאת אומרת, שאם החינוך והרווחה היו עוברים לפריפריה, בדיוק כמו סניפי הבנק, אז יכול להיות שהיינו מצמצמים את הפערים.
חדוה בר: זאת התמונה, מיד נדבר על היתרונות והאתגרים שהיא מגלמת, אבל רגע לפני אני רוצה להראות לכם כמה כותרות מהעיתונות של החודשים האחרונים שמראה שבכל העולם בנקים עוברים את אותו שינוי מאוד דרמטי, מצד אחד דיגיטציה ושינוי העדפה של הלקוחות בפנייה שלהם לבנק, ומהצד המקביל בנקים סוגרים סניפים.
חדוה בר: אתם רואים פה כתבה על דויטשה בנק, בנק גרמני מאוד גדול, גלובלי, על הבנקים הגדולים באוסטרליה שסוגרים סניפים, על בנק אוף אמריקה שהוא אחד הבנקים בעולם שסגר חמישית מהסניפים שלו והוא מתכנן להמשיך לסגור, והאמת שבכל ביקור שאני פוגשת רגולטורים מחוץ לארץ אני שומעת על התופעה הזאת.
חדוה בר: יש מדינות כמו מדינות סקנדינביה שבשנים האחרונות 40% מהסניפים כבר נסגרו ויש מדינות שקצת פחות, אבל המגמה היא זהה בכל העולם ואצלנו היא התחילה, והראיתי לכם את התמונה.
חדוה בר: אם נעבור שקף, אנחנו כמובן שואלים את עצמנו מה היתרונות ומה האתגרים והקשיים שלקוחות רואים בפניהם.
חדוה בר: אז אני אתחיל ביתרונות של הטכנולוגיה והחדשנות על קצה המזלג.
חדוה בר: קודם כל חשוב שכולם יידעו שהטכנולוגיה מורידה באופן מיידי את המחירים שמשלמים הלקוחות על השירותים הבנקאיים.
חדוה בר: אני מיד אראה לכם שקף, אבל חשוב שכל לקוח בישראל יידע שכשהוא מסתכל על התעריפון של העמלות של הבנקים אז יש תעריף לפעולות שמבוצעות בסניף ויש תעריף נפרד, שונה, הרבה יותר נמוך, לעתים אפס עמלה על פעולות שמבוצעות באמצעים הישירים.
חדוה בר: זה הבדל מאוד משמעותי ולכן באופן מיידי כל פעולה שלקוח עושה באמצעים הישירים מוזילה לו את השירות הבנקאי.
אורי מקלב: וזה מפוקח בעלות מול גבייה או שאתם נותנים את זה חופשי לבנק?
אורי מקלב: את אומרת שיש 75% פחות, אבל זה מפוקח, ה-25% מפוקח?
חדוה בר: בכל הנושא של פיקוח על עמלות, יש עמלות ספציפיות שהן מפוקחות על ידי הפיקוח על הבנקים.
חדוה בר: מעבר לזה הפיקוח על הבנקים יצר מסלולי חבילות שמגדירות סל ועלות מפוקחת.
אורי מקלב: היא כוללת גם את השירותים הדיגיטליים?
<טל הראל: כן, ככל שזה יותר ערוצים ישירים זה יותר זול.
חדוה בר: אולי רגע תקפצו רק לדקה לראות את השקף אחרי, שהוא מציג כמה נתונים על מחירי השירותים הבנקאיים.
חדוה בר: אתם רואים פה רק דוגמה למספר שירותים בנקאיים, העברה בנקאית, הפקדת מזומן, משיכת מזומן, הפקדת צ'קים, כשעושים אותה בדלפק בתוך הסניף היא עולה ב-75% יותר, זה 6 שקלים לעומת 1.5 שקל, אם זה לא במסלול, במסלול זה יותר זול.
חדוה בר: הרבה יותר זול לעשות את הפעולות בערוץ הישיר.
חדוה בר: הבאתי פה רק כמה דוגמאות, כל אחד שיראה את כל התעריפון של הבנק יראה את התמונה הזאת בצורה ברורה, בכל הבנקים אגב.
אורי מקלב: ה-6 שקלים וה-1.5 שקלים זה על הפקדת מזומן או גם בהעברה בנקאית?
חדוה בר: על כל אחת מהפעולות האלה.
חדוה בר: זה כל אחת בנפרד.
חדוה בר: אם אתה עומד בדלפק ועושה פעולה כזאת זאת העלות היום.
חדוה בר: היא כרוכה בקיומה של פקידה שמשרתת אותך, בסניף, בארנונה וכל מה שנגזר מזה.
חדוה בר: מנגד, ברגע שהבנק נותן את השירות בערוצים ישירים העלויות יותר זולות והוא מיד מגלגל את זה ללקוח.
חדוה בר: כם נחזור אחורה לשקף הקודם ונסתכל מה עוד היתרונות.
חדוה בר: אז אחד היתרונות הבולטים זה הורדת המחירים לצרכנים.
חדוה בר: היתרון השני, שזה נוח יותר לרוב הלקוחות, אני מדגישה, לא לכולם, תיכף נדבר על אלה שלא נוח להם, אבל לרוב הלקוחות שמתגברים על השינוי הזה ועוברים לפעולות ישירות השירות הזה זמין, הוא בכל שעות היום, שעות הערב, מאוד מאוד נוח.
חדוה בר: אני ברמה הכי אישית יושבת בעשר בערב בספה בסלון ועושה פעולות ומסתכלת על מצב החשבון שלי ועושה העברה לבת שלי, וזה נוח ואני לא צריכה לחכות לסניף, לבוא בשעות העבודה וכיוצא בזה.
חדוה בר: זה שינוי מאוד דרמטי מבחינת הנוחות.
חדוה בר: מה עוד היתרונות שאנחנו רואים?
חדוה בר: בכלל כל הנושא של הטכנולוגיה ומאגרי המידע והדיגיטציה מאפשרים התאמה יותר טובה של השירות לצרכים של הלקוחות.
חדוה בר: ובעתיד אני מאמינה שנראה שינויים מאוד דרמטיים בזווית הזאת, שהבנקים יתאימו יותר ויותר את ההצעות ללקוחות, כל לקוח והמאפיינים שלו.
חדוה בר: זה גם משפיע על כך שלקוחות שלעתים לא קיבלו שירות זמין מספיק יקבלו שירות יותר זמין.
חדוה בר: לדוגמה הנושא של ייעוץ בניירות ערך.
חדוה בר: היום לא כל הלקוחות בבנקים מיועצים, לקוחות שיש להם תיק השקעות קטן יחסית אז השירות הוא במשורה.
חדוה בר: ברגע שייכנסו המכשירים הדיגיטליים והיום זה בצנרת, של הבנקים, של היועצים, אז אנחנו נראה בצורה משמעותית שינוי ויותר נגישות ללקוחות שיש להם תיק השקעות יותר קטן, הם יקבלו בזמן אמת ייעוץ רלוונטי.
חדוה בר: וזאת רק דוגמה אחת.
חדוה בר: יש המון שינויים שאני צופה שיקרו בשנים הקרובות, של התאמת השירותים לצרכי הלקוחות.
חדוה בר: יתרון נוסף של הטכנולוגיה, שהיא מאפשרת להגביר את התחרות.
חדוה בר: עד היום, אמרנו, שבבנקאות יש יתרונות לגודל, כי צריך הרבה סניפים ולתחזק את הסניפים עולה הרבה כסף והרבה עובדים.
חדוה בר: הטכנולוגיה משנה את הדבר הזה, היא מאפשרת גם לשחקנים קטנים יותר, בלי סניפים, או עם מעט סניפים להציע שירותים מקצועיים ללקוחות ולהתחרות בשחקנים הגדולים.
חדוה בר: גם את זה אני מאמינה שנראה יותר ויותר בשנים הקרובות.
חדוה בר: יושב ראש הוועדה שאל אותי קודם איפה נכנס הנושא של בנקים דיגיטליים, ובהחלט כל השינוי הזה מאפשר היום להקים בנק דיגיטלי, אפילו ללא סניפים ולהציע שירותים ללקוחות.
חדוה בר: אני מאמינה שנראה את זה בשנים הקרובות, אנחנו רואים את זה כבר בעולם, שגם בנקים מקימים בנק דיגיטלי ייעודי וגם שחקנים שהם לא בנקים מקימים בנק דיגיטלי ואנחנו ברגולציה שלנו היום מאפשרים את זה.
חדוה בר: אז אני מאמינה שנראה את זה בשנים הקרובות.
חדוה בר: והדבר האחרון שבחרנו לציין זה יתרון נוסף של הטכנולוגיה, שהיא מאפשרת לבנקים להתייעל וההתייעלות, אני מצפה שתאפשר לבנקים להיות יותר תחרותיים, להמשיך להוריד את המחירים ולהציע שירותים מגוונים יותר ללקוחות.
חדוה בר: לכן ההתייעלות בסופו של דבר, אני מצפה שהיא תגולגל גם ללקוחות.
חדוה בר: נעבור שני שקפים, כי על השקף הזה דיברתי וכאן אני רוצה לגעת באוכלוסיות שהמעבר הזה קשה להן ויש אוכלוסיות שהמעבר הזה קשה להן.
חדוה בר: אנחנו מדברים איתם ואנחנו פוגשים אותם ואנחנו חושבים עליהם ועושים פעולות בפיקוח על הבנקים ובבנקים כדי להקל.
חדוה בר: אז אני רוצה בקצרה, לסקור את הדברים המרכזיים שעשינו ודרשנו מהבנקים לעשות בחודשים האחרונים כדי ללוות את השינוי המשמעותי הזה וללוות את האוכלוסיות שהשינוי קשה להן.
חדוה בר: אז קודם כל דרשנו מהבנקים שהם יכתבו מדיניות ייעודית כתובה שתסדיר את הסיוע ללקוחות במעבר לעולם המשתנה.
חדוה בר: קיבלנו את מסמכי המדיניות האלה והם מתייחסים, ורשמתי כאן בבולט קטן, לכך שבכל סניף שסוגרים עמדות שנקראות עמדות טלר הבנקים מפעילים דיילים שמסתובבים ומסייעים ללקוחות לעבוד במכשיר האוטומטי, מכוונים אותם.
חדוה בר: היום אנחנו שומעים על בנקים שהפקידים מסתובבים בסניף עם מכשיר אייפד ומלמדים את הלקוחות איך להיכנס באופן עצמאי לחשבון שלהם באפליקציה באינטרנט, או בדיגיטל, מלווים אותם ועושים את החינוך הדיגיטלי הזה.
חדוה בר: מסמכי המדיניות שקיבלנו מדברים על כך שהבנקים פותחים יותר מבואות לסניף, כשהמבואה פתוחה בכל השעות, לא רק שהסניף פתוח, ויש בה הרבה יותר מכשירים אוטומטיים.
חדוה בר: כמו שאמרתי קודם, המכשירים האוטומטיים משתכללים ומאפשרים לעשות יותר פעולות ויאפשרו גם בעתיד לעשות יותר פעולות.
חדוה בר: אנחנו רואים את הבנקים מגדילים את מספר הכספומטים שלהם.
חדוה בר: כלומר גם כשבנק סוגר סניף הוא עדיין משאיר את מכשיר הכספומט והמכשיר האוטומטי במקום ומוסיף מכשירים.
חדוה בר: בנקים הזמינו הרבה מאוד מכשירים חדשים, בנקים עוברים לפתרונות חדשים, שונים.
חדוה בר: דוגמה אחת שלמדתי עליה לאחרונה זה שלקוח שמאבד את כרטיס האשראי שלו או שהוא נבלע לו יכול לקבל קוד לטלפון והקוד הזה מאפשר לו להוציא מזומן.
חדוה בר: ויש עוד הרבה שכלולים שאני לא אעבור עליהם.
חדוה בר: כלומר אנחנו דרשנו מהבנקים להיות ערניים לקושי ולתת לזה מענה מובנה והם כתבו מסמכי מדיניות.
חדוה בר: אנחנו כמובן על כל מסמך מדיניות מעירים גם פרטנית כשאנחנו רואים שיש פערים בין הבנקים.
חדוה בר: הדבר השני זה שאנחנו בתהליך של כתיבת הוראת ניהול בנקאי תקין לבנקים שתגדיר את דרישות המינימום בכל הנושא של סינוף וליווי הלקוחות בשינוי.
חדוה בר: יש כאלה הוראות גם בעולם, ראינו שרגולטורים בעולם כתבו כאלה הוראות וגם אנחנו נעשה את זה.
חדוה בר: אנחנו פועלים ביחד עם הבנקים וגם בנפרד, הם פועלים בנפרד, יש להם מספיק משאבים לעשות את זה, לחינוך פיננסי ודיגיטלי.
חדוה בר: אז כמו שאמרתי לכם, ראש המטה שלי, טל, היא אמונה על הנושא של חינוך פיננסי.
חדוה בר: יש לנו כל מיני יוזמות בנושא הזה כדי לעזור ללקוחות של הבנקים לעבור את השינוי.
חדוה בר: כמו שאתם בוודאי יודעים, יחידה לפניות ציבור שעונה על הרבה מאוד פניות ציבור באופן שוטף והציבור מוזמן לפנות אליה ואנחנו מקבלים גם פניות בנושא של סגירת סניפים וסגירת עמדות טלר, קיבלנו כאלה פניות בשנה האחרונה.
חדוה בר: אנחנו מתייחסים לפניות האלה, אנחנו בוחנים אותן ולעתים גם חזרנו לבנקים ואמרנו להם שבמקרים מסוימים נראה לנו ש'ראוי שתשקלו שוב את סגירת הסניף במקום זה וזה, כי הסניפים שקרובים אליו מאוד מרוחקים'.
חדוה בר: יש לנו דיאלוג מתמשך גם עם הציבור וגם עם הבנקים כדי לווסת את השינויים האלה.
חדוה בר: כידוע לכם עלתה הצעת חוק שנידונה בוועדת הכלכלה בשבוע שעבר, שבעצם למפקח על הבנקים יש סמכות לאשר סגירת סניפים.
חדוה בר: עד היום לא הייתה לנו סמכות, הסמכות שהייתה לנו הייתה רק לפתוח סניפים ובאמת הבנקים פונים אלינו במקרה של פתיחת סניפים.
חדוה בר: עכשיו אנחנו נתבקשנו גם לקבל את הסמכות הזאת לאשר או לא לאשר סגירת סניפים ואנחנו תמכנו בהצעה הזאת, וברגע שהיא תעבור אנחנו נבנה את התהליך והבנקים יפנו אלינו.
חדוה בר: אני רוצה להיות פתוחה ולומר שגם כשלא הייתה לנו את הסמכות הפורמלית אנחנו פנינו לבנקים במקרים קיצוניים כשראינו שלקוחות ביישוב מסוים עלולים להיפגע והבנקים היו מאוד קשובים ולמרות שאין לנו סמכות נענו לבקשה של הפיקוח על הבנקים.
חדוה בר: זה רק מפרמל תהליך שכבר היה קודם.
<קריאה: איפה זה היה, בפריפריה או במרכז?
חדוה בר: בפריפריה בעיקר.
חדוה בר: אנחנו נענינו.
חדוה בר: לדוגמה בצפון באחד מהיישובים, תיכף אני אזכר, היו לנו כמה יישובים יותר בפריפריה, גם בצפון וגם בדרום שבעצם ביקשנו מבנקים לשקול שוב את העמדה שלהם והם בהחלט נענו.
אורי מקלב: לסגירת סניף?
חדוה בר: לאי סגירת סניף.
אורי מקלב: החוק הוא לא לאשר סגירת סניף, אלא יותר לא לאשר סגירת סניפים.
חדוה בר: דבר אחרון שאני רוצה לציין בהקשר של השינוי הזה, עשינו משהו חדש ולפני כמה חודשים אישרנו לבנקים להפעיל סניף במתכונת חלקית או סניף נייד.
חדוה בר: הכוונה היא שאם יש יישוב מרוחק ואין כדאיות, אין ביקוש של הלקוחות לשירותים מלאים של שישה ימים בשבוע עדיין הבנק יכול להציע שירותים במתכונת חלקית, כלומר לומר שהוא תמיד יהיה בקיבוץ גבת ביום שני, אבל באופן קבוע, ולהציע את השירותים, או להשתמש בסניף נייד.
חדוה בר: ראינו כאלה דברים בעולם והאמת שאחד הבנקים הקטנים בישראל כבר הרים את הכפפה ויש לו סניף נייד שהוא מתחיל להפעיל אותו.
חדוה בר: אז אנחנו רואים את זה קורה ואני גם שומעת מבנקים נוספים.
חדוה בר: אני חושבת שזה אולי גם יעזור לווסת את השינוי.
אורי מקלב: כי עד היום הרגולציה לא אפשרה פתיחת סניפים חלקיים.
חדוה בר: נכון.
חדוה בר: המדיניות שלנו עד היום הייתה שרק במקרי חירום, מלחמה ומקרי חירום, בנקים יכולים להפעיל סניפים ניידים.
חדוה בר: היום אנחנו מדברים על מדיניות שונה שמאפשרת לבנקים בכל עת, גם בעת שלום ושגרה, להפעיל סניפים במתכונת חלקית.
חדוה בר: אם אני אסכם את מה שניסינו לומר זה שהמדיניות שלנו בפיקוח היא קודם כל להסיר חסמים טכנולוגיים ולתמוך במהפכה הטכנולוגית.
חדוה בר: לא תיארתי כאן, אבל אני רוצה להביא לידיעת
חדוה בר: כם שעשינו שינוי מאוד גדול במדיניות שלנו לפני כמה חודשים, במרץ פרסמנו הוראה חדשה בתקשורת שהסירה המון המון מכשולים, לעשות יותר ויותר פעולות באמצעים הישירים וגם מכשירה את האפשרות להקים בנק שהוא כולו דיגיטלי, וזו אפשרות שהבנקים יכולים לנצל אותה והלקוחות יוכלו ליהנות ממנה בעתיד.
חדוה בר: הכוונה שלנו היא גם לעודד חדשנות שתתמוך בהנגשת השירותים ללקוחות שהם לא מוטי טכנולוגיה, בצורה יותר שקופה ופשוטה עבורם.
חדוה בר: אני מאמינה שהטכנולוגיה היא טובה לצרכנים ואנחנו רוצים לרתום אותה לטובת הצרכנים ולא להיפך.
חדוה בר: לצד הסרת החסמים והקידום המשמעותי שאנחנו רוצים לקדם את השינויים הטכנולוגיים אנחנו גם דורשים מהבנקים להתייעל, כי ברור שבסופו של דבר הטכנולוגיה יכולה בעצם להחליף חלק מהפעילויות היותר פשוטות שנעשו קודם על ידי עובדים, אבל אני מצפה שהבנקים יעשו את זה בצורה שמכבדת את העובדים ונתנו להם כלים לעשות את זה במסגרת הסכמי השכר בתכניות של פרישה מרצון.
חדוה בר: אז אני בהחלט צופה שיהיו לנו שינויים בהיבט הזה בשנים הקרובות וכבר ראיתם חלק מהבנקים שהכריזו על תכנית התייעלות.
חדוה בר: אני מצפה שכל הבנקים יעשו את זה בחודשים הקרובים, כי זאת הדרישה שלנו מאיתם.
חדוה בר: בסופו של דבר אנחנו מבינים שזה שינוי משמעותי, דרמטי, יש בו גם אתגרים וקשיים לחלק מהלקוחות.
חדוה בר: אנחנו דורשים מהבנקים, והם נענים, לתת מענה לכל הלקוחות בכל המערכת, גם קשישים וגם כאלה שהם פחות מוטי טכנולוגיה, כמובן בפריפריה, במרכז ובכל החתכים הנדרשים.
חדוה בר: המטרה שלנו לנהל את השינוי הגדול הזה ברגישות.
חדוה בר: זה ככה על קצה המזלג.
אורי מקלב: כשאת מדברת על התייעלות, למה את מתכוונת בהתייעלות?
חדוה בר: התייעלות בכמה ממדים.
חדוה בר: בסופו של דבר אני מדברת על צמצום הוצאות שמתאפשר בעקבות הטכנולוגיה, גם צמצום כמות העובדים בבנקים, דרך הסכמי פרישה מרצון שהבנקים מציעים לעובדים - - -
אורי מקלב: הבכירים יעזבו לבד.
חדוה בר: לדעתי זה ייגע גם בבכירים וגם בעובדים שעבדו בפעילויות היותר בסיסיות, שהיום הטכנולוגיה מחליפה אותם.
חדוה בר: אני גם מדברת על התייעלות בהוצאות אחרות, הוצאות על סינוף, אבל גם הוצאות על נושאים טכנולוגיים.
חדוה בר: אני לא תיארתי לכם את כל המהפכה הטכנולוגית שאנחנו מלווים, אבל אנחנו לדוגמה גם נאפשר לבנקים לשתף תשתיות טכנולוגיות ואני מצפה שזה יוריד את העלויות של הבנקים.
חדוה בר: כלומר התייעלות בכל המובנים.
חדוה בר: הבנקים בישראל לא יעילים ביחס לעולם וחשוב שהם יתייעלו, כי אני מאמינה שההתייעלות הזאת תגולגל לצרכנים.
חדוה בר: אבל אני גם אספר לכם שבכל העולם מדברים על כך שהמהפכה הטכנולוגית תוביל להתייעלות נוספת של הבנקאות בעולם.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך על המצגת שהוצגה בצורה נרחבה ומתומצתת.
אורי מקלב: אני רוצה לאפשר שאלה, ברשותך.
חדוה בר: בבקשה, בוודאי.
<יהודה קונפורטס: אחד הדברים שבנק ישראל דורש וגם האוצר אומר כל הזמן זה מילה על הריכוזיות של הבנקים, להגביר את התחרות בין הבנקים, כלומר לאפשר גם לבנקים קטנים להיכנס למעגל.
<יהודה קונפורטס: איך אתם מתכוונים להשתמש בטכנולוגיה כדי לגרום לדבר הזה, כי מה שנכון להיום, שלושת הבנקים הגדולים הם אלה שמשחקים את המשחק של הבנק הדיגיטלי, ויש בנקים קטנים, ויושב לידי פה מישהו מבנק יהב, שעושה ניסוי מאוד גדול היום והשאלה שלי, לא רק לעודד, איך אתם גם מתכוונים ליזום ולגרום למצב כזה שהתחרות תוגבר, כי זו הדרך היחידה של אותם בנקים להיכנס לתחרות, כי אחרת, אפרופו אפליה, זה יהיה משחק של בנקים גדולים בלבד.
אורי מקלב: אבל חבר הכנסת חיים ילין, זה יותר משאלה, בבקשה.
חיים ילין: יש לי את הזכות גם להיות שותף בוועדת רפורמות, שאנחנו דנים שם על התחרות במערכת הבנקאית.
חיים ילין: אני חושב שזה משתלב, כי גם שם אנחנו דנים על כך שאם ייפתחו, זה לא בנקים, זה קודם כל מתן אשראי בשלב ראשון, אז לתת אפשרות לכל הטכנולוגיה הזאת להיכנס.
חיים ילין: אבל יש שאלה שהיא גם קצת עקיצה, השאלה אם התספורות של הטייקונים ייעשו גם דרך הסלולר.
חיים ילין: זאת השאלה הבסיסית, איך אנחנו שומרים על זה שהנכס הזה שנקרא אשראי לא יתאזן על ידי זה שכל הלקוחות הקטנים, שזה בעצם כולנו, מאזנים על ידי עמלות.
חיים ילין: כשאני בא ואני רואה את כל העמלות, את הירידה, אני מסתכל על הרווחיות של הבנקים, אין ספק שהם צריכים להתייעל, אבל ככל שהם יתייעלו יותר ותהיה יותר תחרות, מתן האשראי של אותו מיליארד שקל מבנק אחד, המנוף שלו להפיל בנק או להגיע למצב שהבנק כמעט נמצא בקריסה הוא הרבה יותר גדול היום כשהריכוזיות היא רק על שלושה בנקים, לצורך העניין.
חיים ילין: לשאלה הזאת אין תשובה, אף אחד לא - - -
חדוה בר: אני מתנצלת, לא בדיוק הבנתי מה השאלה שאתה שואל.
חיים ילין: השאלה היא מאוד פשוטה.
חיים ילין: היום נותנים אשראי לטייקונים בסכומים לא מבוטלים והם עושים גם תספורות, התספורות, כידוע, הן לא על חשבון הבנק.
<קריאה: תספורות באשראי זה יפה.
<קריאה: תשובה יצטרך - - -
חיים ילין: אנחנו משלמים בסופו של דבר את המחיר, כל האזרחים, אנחנו משלמים את זה דרך עמלות, אנחנו משלמים את זה דרך הרבה מאוד כיוונים.
חיים ילין: ככל שמתייעלים יותר המחזורים של ההכנסות של הבנקים, את הראית לבד בשקט, העמלות יורדות - - -
אורי מקלב: גם ההוצאות - - -
חיים ילין: לא אמרתי שלא, מה מאזן תספורת של מיליארד, מיליארד וחצי שקל, או ארבעה וחצי מיליארד שקל.
חיים ילין: מאוד פשוט העסק הזה, איך את תשמרי על הבנק, עלינו, כי הבנק זה אנחנו, אנחנו מממנים את הבנק, איך את תעשי שהבנק הזה לא יקרוס?
חיים ילין: הדבר השני, איך בסופו של דבר תיפתח באמת תחרות, לא רק באשראי.
חיים ילין: איך אנחנו עושים שהבנקים הקטנים שייפתחו בעתיד, וזה לוקח המון זמן, לא יתחילו עם סניפים, אלא יהיו דיגיטליים לחלוטין, מהתחלה.
חיים ילין: והנושא השלישי שמאוד מדאיג אותי זה כוח אדם.
חיים ילין: במדינת ישראל כשאומרים התייעלות מדובר על פיטורין, בוא נשים את השם על השולחן.
חדוה בר: לא, אז זה לא הכוונה.
חיים ילין: לא, אני אומר את מה שאני אומר, לא מה שאת אומרת.
חדוה בר: בסדר גמור.
אורי מקלב: היה לזה המשך, אני חושב שכתבת 'תוך שמירה על', שמכבד את העובדים.
חדוה בר: אני אסביר.
חיים ילין: בשביל לעשות את זה הכי עדין שיש, כי אני לא מכיר פיטורין דה לוקס, אלא רק אם קונים את זה בהרבה מאוד כסף, לדעתי צריך להיות מנגנון שלא קולטים עובדים ומצד שני בתוך המערכת עצמה יש מנגנון שהעובדים יכולים לצאת.
חיים ילין: הסכנה הקיימת, שיחליפו עובד בעובד, כבר היינו במערכת הבנקאית הזאת שבעצם מחליפים עובד יקר בעובד זול ואת לא רוצה להגיע למצב הזה כי זה לא נקרא התייעלות.
חיים ילין: זה אולי מוריד את ההוצאות, אבל מבחינת תקן של כוח אדם לא משתנה שום דבר.
חיים ילין: לכן לדעתי המצב הוא שלא קולטים עובדים חדשים, זה חלק מההתייעלות, מצמצמים את כוח האדם על ידי זה שעושים תהליך יחד עם ארגון העובדים ולא נגדם, כי בסוף זה יעלה לכולנו.
חיים ילין: אני חייב לציין דבר אחד, שאני לוקח את המודל הזה, אני באמת אומר את זה, לא סתם עקצתי או לא עקצתי בנושא השוויון, אני חושב שיש אוכלוסייה שבמעבר הטכנולוגי הזה נפגעת והאוכלוסייה הזאת, אין לה פלאפון, אין לה מחשב בבית וזו האוכלוסייה החלשה שתמיד, כל שינוי שאנחנו עושים, רוצים לקדם את המדינה, הם נשארים מאחור.
חיים ילין: זאת אומרת הפער נפתח ויש לנו תפקיד שהוא תפקיד חברתי, לתת לאוכלוסייה הזאת את כל הכלים, רובה לא נמצאת במקומות שאנשים חושבים, רובה נמצאת בפריפריה.
חיים ילין: נכון שהתחילו לדבר היום על דרום תל אביב כפריפריה של תל אביב, אני לא אוהב את המושגים האלה בכלל, פריפריה אלה אותם אנשים שצריכים לנסוע שעה נסיעה בערבה או בנגב לבנק הכי קרוב שיש בשביל לקחת משכנתא, אם הם צריכים לקחת משכנתא.
חיים ילין: והנושא שלא התייחסת אליו זה נושא המשכנתאות, שכל עוד שהוא מצריך כל כך הרבה משאבים ממדינת ישראל והוא גם קובע, כולנו רצים אחרי הדבר הזה, איך בסופו של דבר המנגנון הזה יעבוד בבנקים הדיגיטליים, איך אתם רואים את עצמכם מפקחים על הנושא הזה.
אורי מקלב: יש עוד מישהו שרוצה לשאול?
<משה פרל: אני לא רוצה לשאול, אני רוצה להבהיר כמה הבהרות.
אורי מקלב: בסדר, אני אתן לך רשות דיבור, רק המפקחת תענה.
<רן מלמד: שאלה, בלי קשר לזכות דיבור.
<רן מלמד: שאלה שנוגעת להתאמת האפליקציות והכלים הדיגיטליים השונים, בעיקר בתחומים הסלולריים לאנשים עם מוגבלויות.
<רן מלמד: אני לא יודע כמה מכם, לי יש אצבעות עבות וקצרות, ניסו פעם להקליד בצורה מסודרת באפליקציות של הבנקים או של חברות כרטיסי האשראי במכשיר הסמרטפון, ששלי הוא גם גדול.
<רן מלמד: זה לא פשוט וזה לא קל ואני לא רוצה לדבר על יותר מזה.
<רן מלמד: צריכה להיות התייחסות מיוחדת, יש כלים מספיק טובים, יושבת פה חברתי מנגישות ישראל, יש כלים ממש טובים, הם לא נמצאים היום בשימוש, למיטב ידיעתי, כמעט בכלל, אני עוד לא דיברתי על נושאים פריפריאליים וכאלה, וצריכה להיות התייחסות על איך הם באים לידי ביטוי בתכניות העבודה כבר עכשיו ושלא ישאירו אותם לשלב יותר מאוחר.
אורי מקלב: דרך אגב, גם השינויים הגרפיים שהבנקים מבצעים, שהם גם מקשים.
אורי מקלב: אדם התרגל כבר, גם אנשים מבוגרים שראיתי, שהתרגלו לעבוד עם אותן עמדות, אבל מתבצעים שינויים גרפיים ואין שפה אחת לכל הבנקים, כל אחד מדבר בשפה גרפית אחרת בעמדה הדיגיטלית ומשנים את זה חדשות לבקרים, זה גורם לאנשים שהתרגלו לסוג פעולה, שהוא יודע שאם הוא מזמין צ'קים הוא צריך זה.
אורי מקלב: צריך גם לחשוב אם זה נכון או לא נכון להיכנס לשפה אחת וגם לא להחליף את זה באופן מהיר.
אורי מקלב: גם המצגת, פעם מקדימים, פעם מאחרים, כך שזה גם גורם קשיים.
<נטע רוטמן: שמי נטע רוטמן מעמותת נגישות ישראל.
<נטע רוטמן: אני אפתח ואומר שקודם כל המגמה שציינתם אכן זו המגמה בעולם, חזרנו עכשיו כעמותה מייעצת מהאקסבורד בארצות הברית בנושא הזה וכן מכנס טכנולוגיה מאוד גדול בוושינגטון בנושא של טכנולוגיה ונגישות.
<נטע רוטמן: היה פאנל מאוד גדול של הבנקים שם, זאת המגמה, רק הציון היה במפורש הנגישות כחלק מהפיתוח הטכנולוגי, גם לגבי העלויות, שלהוסיף טכנולוגיה אחר כך כדי להנגיש אותה, היא מטורפת, אבל מעבר לעניין שמוסיפים אותה כחלק מההתאמה, במיוחד כשציינת את ההתאמה האישית וזה חלק מהעניין, אז הדלתא היא לא כל כך גבוהה.
<נטע רוטמן: זה לא רק העניין הכספי, זה חלק אינהרנטי מהתהליך של ההנגשה הדיגיטלית.
<נטע רוטמן: על כל המרכיבים האלה ההנגשה הדיגיטלית מורכבת לאנשים עיוורים, חירשים, מגבלות בידיים וכיוצא בזה, אבל זה לא בנפרד וזה לא יכול להיות, גם כחלק מהתפיסה, בנפרד, וזה בהחלט מצמצם פערים בתחומים אחרים.
<נטע רוטמן: אם יהיה את כל הסיוע לאלה שקשה להם לצמצם אז אנחנו במגמה מאוד חיובית.
אורי מקלב: גם אני שואל אותך עכשיו שאלה, האם יש בעיה של נגישות בבנקים?
אורי מקלב: אנחנו אתמול קיימנו ישיבה מיוחדת בנושא נגישות ביום העיוור, שהתקיים פה בכנסת, השאלה האם יש בעיה של מידע וגם של פעולות, בעיה של נגישות.