GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נורית אלתר איתן: אני חייבת להגיד שהפניות אלינו היו שמיות אבל ביקשו שהפניה החוצה כלפי הנהלת המרכזים המסחריים תהיה אנונימית.
<נורית אלתר איתן: הפניות האלו, התלונות שהגיעו אלינו ואותן אנחנו בוחנים כעת אל מול הנהלות הקניונים והמרכזים המסחריים, הן אי-גישה למונה, קביעת תעריפים, אי שקיפות של רמת צריכת החשמל, קביעת תעריפים על דעת עצמם - - -
יעל כהן-פארן: הם קובעים את תעריפי החשמל במתחם?
<נורית אלתר איתן: במסגרת הסכמים.
<נורית אלתר איתן: לפי הפניות אלינו ואני יכולה לדבר בשם הפניות אלינו, במסגרת הסכמי השכירות בין השוכרים לבין המשכיר, בין אם זה קניון כלשהו, במרכז מסחרי כלשהו, בבניין כלשהו, בהחלט יש סעיפים של תעריף חשמל.
<נורית אלתר איתן: בין היתר, כפי שהם משלמים על השטח, על שירותי ניקוי ושירותים שונים.
<אבי פלדמן: זה קלאסי לחקיקה כדי לתקן.
יעל כהן-פארן: בסדר, אולי לא צריך חקיקה, יש חוק.
<קריאה: לא נותנים רישיונות.
יעל כהן-פארן: זאת השאלה, האם יש פה צורך ברישיון מחלק ומדוע לא ניתן, או שאין צורך בכלל ויש פה איזה תחום אפור.
<נורית אלתר איתן: אנחנו בהחלט רואים כאן סוגיה שהיא בתחום אפור, כי הנושא של תהליך רישיון עכשיו לכל בנין ובנין במדינת ישראל, האפקטיביות שלו, מעבר לכך שעולה שאלה האם זה אכן עולה מהחוק וכאן, לצערי הרב, התשובה היא באמת בתחום האפור.
<נורית אלתר איתן: האפקטיביות - - -
<ציפי איסר איציק: התשובה שאני קיבלתי מרשות החשמל היא שכן יש חובה.
<ציפי איסר איציק: רשות החשמל, העמדה הרשמית שלה היא שיש חובה לקבל רישיון אבל הרשות, למרות שהיא מקבלת בקשות לרישיון - - -
<נורית אלתר איתן: לא, אז לא, אני יכולה לייצג.
<נורית אלתר איתן: אני לא יודעת מי את אבל אני יכולה לייצג - - -
יעל כהן-פארן: ציפי, תתקרבי לפה אם את רוצה לשאול אבל רגע, נורית, בבקשה.
<נורית אלתר איתן: אנחנו מדברים היום על בחינת סוג של היתר לעיסוק באזורים ובמתחמים.
<נורית אלתר איתן: זה לא יהיה ברישיון, כי לא נוכל להרשות כאן לכל בנין ובנין במדינת ישראל.
<נורית אלתר איתן: אנחנו מנסים לאתר וכאן אני באמת פונה לאנשים שנמצאים כאן.
<נורית אלתר איתן: אני חושבת שיש לכם הרבה מידע שיכול לסייע לנו בנושא הזה, באיתור של צווארי הבקבוק, באיתור הנושאים שבהם אנחנו כרשות יכולים לעזור ולהתערב.
<נורית אלתר איתן: אנחנו כן חושבים שניהול ביקוש דרך התעריף כפונקציה או הסדרים לייעול צריכה והפחתת ביקושים, הם דברים שאנחנו בוחנים ברשות ואנחנו - - -
יעל כהן-פארן: אתם בוחנים אותם כבר שש שנים או שבע, עד כמה שאני זוכרת, מ-2009, 2010.
<נורית אלתר איתן: אנחנו גם עשינו כמה דברים.
יעל כהן-פארן: בסדר אבל בהחלטת הממשלה מ-2008 או 09' על התייעלות אנרגטית גם הייתם צריכים לחזור לממשלה עם השאלה איזה אמצעים אתם יכולים להביא.
<נורית אלתר איתן: בהיבט הזה אמור היה להצטרף לכאן אדם שבקי הרבה יותר ממני אבל הוא תקוע בנושא השני של הטמנת הקווים.
<נורית אלתר איתן: אני מקווה שהוא יצטרף אלינו, משה בן יאיר, בדקות הקרובות, כי אני באתי ספציפית לנושא הזה של המרכזים המסחריים.
<נורית אלתר איתן: ומשהו קטן אחד אחרון - - -
יעל כהן-פארן: רגע, יש לי שאלה.
יעל כהן-פארן: האם קניונים ובנייני משרדים מרוויחים יפה ממכירת החשמל לצרכים הקטנים?
יעל כהן-פארן: זה חלק מהרווח שלהם והוא בעצם מוטל עלינו כצרכנים של כל אותן חנויות.
<נורית אלתר איתן: אנחנו בחנו דוחות כספיים של חלקם שבהם הייתה התייחסות לרווח ממכירת חשמל ממפל הרווחים.
<נורית אלתר איתן: אני לא יכולה לדבר בשם כולם, אני גם לא יכולה לתת את ההחלטות אבל בהחלט לחלקם התעריף - - - .
יעל כהן-פארן: איתן, ניתן רגע לציפי שרוצה להתייחס ספציפית לזה.
<ציפי איסר איציק: קודם כל שמי ד"ר ציפי איסר איציק, אני מן המכללה האקדמית נתניה ואני פניתי לרשות בדיוק בנקודה הזאת.
<ציפי איסר איציק: יש חובה משפטית לקבל רישיון חלוקה ורישיון אספקה לפי לשונו של חוק משק החשמל.
<ציפי איסר איציק: זה אפילו לא ניתן לפרשנות.
<ציפי איסר איציק: אני משפטנית ואני יכולה להגיד לך שזה חד משמעי.
<קריאה: זה לא אפור, זה לא אפור.
<ציפי איסר איציק: הייתה גם עתירה, אמנם לא ספציפית בנושא של קניונים אלא בנושא של - - -
<נורית אלתר איתן: בית שאן.
<נורית אלתר איתן: נכון, נכון מאד.
<נורית אלתר איתן: אנחנו מדברים על מרכז שבו - - -
<ציפי איסר איציק: נכון מאד.
<ציפי איסר איציק: הנושא נדון אפילו בבג"ץ.
<ציפי איסר איציק: הנושא נדון בבג"ץ ואני פניתי לאגף הרישוי אצלכם ושאלתי אותם את השאלה הזאת: האם אתם מנפיקים, כי קראתי את הבג"ץ ואמרתי: או.
<ציפי איסר איציק: קיי, זה ברור וחד משמעי, זו הדרך לתת הכוונה לאותם בעלי קניונים, לאותם בעלי נכסי נדל"ן שרוצים לדעת מהי חובתם, מה מותר ומה אסור.
<ציפי איסר איציק: זה בדיוק המנגנון ולהפתעתי שמעתי שהבקשות הוגשו לרשות.
<ציפי איסר איציק: אפילו כמה וכמה מהקניונים הגדולים הגישו בקשות לרישיון והרשות, עקב סיבות בלתי ענייניות, אני מניחה, פוליטיות ואחרות, לא מוציאה את הרישיונות כרגע.
<ציפי איסר איציק: וכרגע תיקנו את חוק משק החשמל כך שהסמכות נמצאת רק בידי יו"ר הרשות החדש.
<ציפי איסר איציק: והוא יכול לעשות את זה.
<ציפי איסר איציק: הוא אינו זקוק לאישור של השר כשמדובר בהיקפים האלה, כך שיש מנגנון משפטי רק שהוא לא מופעל.
יעל כהן-פארן: תודה ציפי.
יעל כהן-פארן: לפני נורית, איתן ואז תגובתך.
<איתן פרנס: בואו נשים דברים על השולחן, כאן בוועדת המדע, בוועדת המשנה.
<איתן פרנס: מדובר במכת מדינה.
<איתן פרנס: חלוקת שחורה בישראל פוגעת במשק החשמל, לא מטופלת.
<איתן פרנס: מסלקים - - -
יעל כהן-פארן: גם פוגעת.
יעל כהן-פארן: מעלה את יוקר המחיה ופוגעת בצרכנים.
<איתן פרנס: מסלקים מפתח הקניונים ובניני המשרדים את חברות ההתייעלות האנרגטית והאנרגיה הסולרית כי למה להתייעל ולמה לייצר חשמל זול יותר, אם ממילא יש מי שמשלם עליו ומשלם הרבה.
<איתן פרנס: הדבר הזה מצריך טיפול דחוף ואני קורא לך, יושבת ראש הועדה, להוציא מפה תהליך ציבורי שאם הוא לא יקרה אז את כמובן תדעי מה לעשות אתו.
<איתן פרנס: מה הפתרון?
<איתן פרנס: הפתרון הוא שמי שרוצה ב- 2016 והלאה, במקום לספסר ולהרוויח מחשמל, שיתחייב הוא ב portfolio standard לאחוז מסוים של אנרגיה ירוקה, בין אם זה התייעלות אנרגטית, בין אם זה אנרגיה סולרית, כמו שעושים במקומות אחרים.
<איתן פרנס: אין דרך אחרת להגיע לבניינים אם רוצים שם לחלק שם חשמל, יעשו שם אנרגיה ירוקה.
יעל כהן-פארן: נורית, את רוצה להגיב בקצרה?
יעל כהן-פארן: האם זה בחוק או לא?
<נורית אלתר איתן: ממש במשפט אחד.
<נורית אלתר איתן: אני לא רוצה לנהל כאן דו שיח משפטי אתךְ.
<נורית אלתר איתן: זה נראה לי פשוט לא ענייני עכשיו להגיד - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו נדבר על זה אולי מקצועית בפורום מצומצם יותר.
<נורית אלתר איתן: בכל מקרה, שתינו רואות עין בעין את הצורך כאן להתקדם.
<נורית אלתר איתן: בהיבט הזה יש מקום להרבה שיתוף פעולה ויש לנו אינטרס להיכנס בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: תודה, אני אשמח, לפני שאנחנו מסיימים, לקבל את התייחסותו של משרד האוצר וגם משרד החוץ אבל משרד האוצר קודם, לכל הנושא של התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: האם 300 מיליון השקלים הם הסכום הסופי שמשרד האוצר מוכן להקצות עד עכשיו?
יעל כהן-פארן: האם לא דרוש הרבה יותר מזה?
<שניר ניב: קודם כל רק אתייחס לזה שהדיונים שלך מאד פופולריים אז לפעמים אין מקום לשבת.
יעל כהן-פארן: תודה, שניר.
<שניר ניב: החלטת הממשלה נכנסה לתוקף.
<שניר ניב: אנחנו מאד שמחנו על זה שהיא סוף סוף עברה.
<שניר ניב: משרד האוצר אף פעם לא היה צד מעכב.
<שניר ניב: אנחנו מאד אוהבים את הנושא של התייעלות אנרגטית.
<שניר ניב: מבחינתנו זה כסף שאפשר פשוט לבוא ולקטוף אותו.
<שניר ניב: כסף משקי שמביא חסכון עצום.
<שניר ניב: שני הצוותים כבר יצאו לפועל, החשכ"לית הוציאה כתב מינוי של צוות הערבויות.
<שניר ניב: צריך להבין, זה אולי לא מצטייר מבחינה פופולרית שיש תקציב גדול כי זה נשמע שיש רק 300 מיליון ו-500 מיליון ואז אומרים שאם זה ביחד אז זה 800 מיליון.
<שניר ניב: אבל בהחלטת הממשלה הקודמת הוקצאו 2.2 מיליארד שקל, כן בהרשאה להתחייב - - -
יעל כהן-פארן: והופסקו אחרי 300.
<שניר ניב: אני חושב שדיברנו על זה כבר כמה פעמים.
<שניר ניב: הכסף הזה הלך להתייעלות אנרגטית לא טובה, שלא החזירה את עצמה.
<שניר ניב: על כל שקל שהושקע במגזר הביתי חזרו 60-80 אגורות, כולל - - -
יעל כהן-פארן: שמענו את הנתון הזה ואני רואה שאדי חולק עליך אבל לא נפתור כאן את המחלוקות.
<שניר ניב: בסדר גמור.
<שניר ניב: ה-500 מיליון שקלים ימונפו לסכום גבוה.
<שניר ניב: אני לא אכנס כרגע לסכום.
<שניר ניב: אני אעבור על החסמים שהוצגו כאן.
<שניר ניב: מאד מעניין לפגוש את היזמים ולדבר, אנחנו גם עושים את זה מדי פעם.
<שניר ניב: הסכומים ימונפו.
<שניר ניב: בהחלטת הממשלה הקודמת היו 2.2 מיליארד והסכומים ימונפו לאזור ה-5 מיליארד אבל בסך הכול תהיה כאן קרן הלוואות עצומה, עם תקציב חסר תקדים שלא היה קודם אי פעם במדינת ישראל כדוגמתו.
<שניר ניב: אנחנו הבנו שהחסם המרכזי של המימון הוא חסם של תיזמון ולכן הלוואה מגובת ערבות מדינה תפתור את זה.
<שניר ניב: בעצם יש כאן פרויקט עם NPV חיובי, אני חושב שכולם פה בחדר מסכימים על זה ולכן, הכלי של המענקים, ה-300 מיליון הוא הכלי שהוא לא ברירת מחדל כי הכלי המרכזי הוא המיליארדים שיוקצו בערבויות מגובות ערבות מדינה.
<שניר ניב: ה-300 מיליון יהיו לאותם גופים מאד חלשים שגם ערבויות לא יעזרו להם לקבל הלוואה.
<שניר ניב: מעבר לזה, זה לא התקציב היחיד.
<שניר ניב: יש כרגע תקציב שיוצא לפועל דרך הקרן הקיימת לישראל והמשרד להגנת הסביבה, של עוד 70 מיליון שקלים.
<שניר ניב: יש תקציבים שוטפים למשרד האנרגיה, ניצול מכרזים לרשויות מקומיות, יש החלטת ממשלה על התייעלות אנרגטית ברשויות מקומיות בדרום הארץ בעקבות "צוק איתן", יש מכרזים שיצאו על צ'ילרים, זאת אומרת שיש המון תקציבים שיוצאים גם בדרכים אחרות.
<שניר ניב: עם הצוות השני, כמו שגיל ציין, התחלנו לעבוד על טיוטות של ה'קול קורא'.
<שניר ניב: זה יהיה bulk ראשון של 75 מיליון מתוך ה-300 מיליון שיצאו וכך אנחנו ניתן אופק לתעשייה הזאת.
<שניר ניב: ואני מקווה שאנחנו נוציא לפועל - - -
יעל כהן-פארן: משפט לסיום.
<שניר ניב: מעבר לזה יש חסמים נוספים שאנחנו מקווים גם לפתור בתוך הצוות הזה, כמו למשל שאין מודל מדידה אחיד.
<שניר ניב: אני מקווה שאנחנו נאמץ מודל מדידה, שהתעשייה גם תוכל לאמץ אותו ולתת אמון יותר גדול לצרכנים.
<שניר ניב: לגבי החסם של האמון, יש מאגר של סוקרים וחברות באתר של משרד האנרגיה, אפשר לראות את זה שם וגם אנחנו פועלים להורדת הרף לביצוע סקרי התייעלות אנרגטית.
<שניר ניב: לכן אני חושב שיש הרבה - - -
יעל כהן-פארן: להורדת הרף.
יעל כהן-פארן: אני שמעתי שבינתיים רק העלו את הרף והרחיבו את טווח השנים לשבע במקום - - -
<שניר ניב: לא, לא העלו את הרף.
<שניר ניב: הרף כרגע - - -
יעל כהן-פארן: אבל הרף לא ירד.
<שניר ניב: הרף ירד מ-2,000 - - -
<אדי בית הזבדי: הרף ירד ל-1,800.
<אדי בית הזבדי: הרף ירד ל-1,500 אבל זה בעצם יוצא 1,800, בגלל ששינינו את - - -
<שניר ניב: זאת אומרת, כן פועלים להתמודד עם כל החסמים הידועים לנו.
<שניר ניב: גם ברשות החשמל יש הנחיה שבמהלך החודש חודשיים הקרובים חברת החשמל צריכה להציג בתוך חשבון החשמל, את צריכת החשמל שלך לעומת האזור שלך.
<שניר ניב: צעד שבמדינות אחרות הביא להתייעלות של 2%.
יעל כהן-פארן: מה, חיוך בחשבון?
יעל כהן-פארן: זה הולך לצאת?
<שניר ניב: אם נרצה גם נוסיף חיוך, לא משנה.
יעל כהן-פארן: תוסיפו חיוך.
<שניר ניב: נוסיף חיוך, לדעתי זה יעזור.
<שניר ניב: יש הרבה צעדים שאפשר לעשות, תקציבים, התקציב הוא גם גדול בקנה מידה גדול.
יעל כהן-פארן: רוני אדם ממשרד החוץ, אם יש לך משהו להוסיף לגבי המקום של ישראל בתחום הזה ואם אנחנו לא נעשה מה יקרה.
<רון אדם: זה שוב, לעוף קצת יותר גבוה.
יעל כהן-פארן: לעוף קצת יותר גבוה.
<רון אדם: בעקבות מה שגיל אמר, אז ראשית, מדובר על תהליך קיוטו, על ועידת פריז.
<רון אדם: המשרד להגנת הסביבה מרכז ומייצג את עמדת ישראל בצורה מאד מקצועית.
<רון אדם: ובכל זאת אני רוצה לומר, מדובר באמנה בינלאומית, אמנה מחייבת.
<רון אדם: אלה חוקי משחק בינלאומיים, חוקי משחק כמו בתחום התקשורת, בריאות הציבור, יחסי עבודה בעולם, זה רמזור אדום שהעולם מציב בפני המדינות.
<רון אדם: אני רוצה לומר, אין סנקציות.
<רון אדם: רק במועצת הביטחון יש סנקציות על מדינות, כולל מדינות שמפרות חוק וצדות בעלי חיים שנמצאים בסכנת קיום אבל אין סנקציות.
<רון אדם: כן יש חובת דווח ויש פרסום.
<רון אדם: יש תהליך של שיימינג והשקיפות היא רבה.
<רון אדם: זה כפר גלובלי, כולם רואים מה שכל אחד עושה.
<רון אדם: יש חובת דיווח, כולם קוראים את זה.
<רון אדם: מי שלא מדווח, ברור שאם הוא לא מדווח אז ברורה הסיבה - - -
יעל כהן-פארן: אמרת את המילה שיימינג, האם יש חשש במשרד החוץ שהשיימינג הזה יצטרף לשיימינג הכללי על ישראל אם לא נעשה שום דבר?
<רון אדם: בהחלט.
יעל כהן-פארן: זה דבר חשוב.
<רון אדם: זה בהחלט חלק מהשיימינג ולא חסרות לנו בעיות.
<רון אדם: העולם מבין, העולם הוא קטן.
<רון אדם: המדינות מבינות שזה משפיע על כל אחד.
<רון אדם: אנחנו צריכים להבין שזה משפיע על כל אחד מאתנו ואנחנו רק צריכים להסתכל, לפתוח את החלון ולראות את מזג האוויר הקיצוני ואת הדברים שקורים.
<רון אדם: אנחנו נֵיראה כמו ילד סורר, כמו ילד סוציומט בחברה סגורה.
<רון אדם: החברה היא קטנה, זה כפר קטן ואני כבר יכול לתת לך דוגמה.
<רון אדם: בפריז הוקם ארגון שנקרא Mission Innovation, ארגון שמחבר אליו את המגזר הפרטי.
<רון אדם: המון כסף, מיליארדי דולרים שמיועדים להשקעה בחברות של אנרגיה מתחדשת.
<רון אדם: ישראל לא הוזמנה להתחבר, לא הוזמנה לארגון הזה והסיבה יכולה בהחלט להיות קשורה למחויבויות המאוד מאוד צנועות שלקחנו על עצמנו.
<רון אדם: לא רואים אותנו בצורה רצינית, כולל החברה הטובה שלנו ארצות הברית ומדינות נוספות, שלא הזמינו אותנו להצטרף.
<רון אדם: אם אנחנו לא נתנהג ולא נדווח ונשמור על המחויבויות הנמוכות, גם לא נוכל להיכנס בדיעבד לארגון הזה ואנחנו מנסים להיכנס לארגון הזה ולארגונים נוספים.
<רון אדם: אנחנו גם צריכים לקחת ברצינות את המחויבויות, גם להתנהג כילד טוב בכפר הגלובלי, גם לדווח כמו שצריך ולעמוד במחויבויות.
יעל כהן-פארן: אני נאלצת להתנצל בפני כל מי שלא דיבר וכן, שמעון, אני מתנצלת.
<שמעון רדליך: חייבים מילה.
יעל כהן-פארן: אני נותנת לך מילה, ממש, כי אנחנו חייבים לסכם.
<שמעון רדליך: רק מילה.
יעל כהן-פארן: הצג את עצמך.
<שמעון רדליך: שמעון רדניך, מנכ"ל "תמהיל", יזם, סגן אלוף במילואים, ייצגתי את המדינה בהסכמי השלום ובהתנדבות שלי נשיא ארגון תורמי דם, ברגולציה, "תלמידים תורמים" ואם עד גיל 65 תרמו דם אז עכשיו עד גיל שמונים.
<שמעון רדליך: לנושא שלנו, יש פה כוס מים, אתם לא רואים, יש מינרלים בפנים.
<שמעון רדליך: אני מבקש, אני פשוט המום מתוך הדיון הזה, כי אני חווה את החוויה בין ידידִי מרשות המים, ידידי במשרד האנרגיה וגיל מהמשרד להגנת הסביבה.
<שמעון רדליך: להפעיל את השכל הישר וממש תודה רבה לָך, חברת הכנסת יעל פארן.
<שמעון רדליך: המים האלה, אדוני שר האוצר, הם שני מיליארד שקל, משרד האוצר, כל שנה, בוא נטפל במים.
<שמעון רדליך: לבקש מהועדה לתמוך ברשות המים כי אם צריך להעלות את התעריף בשקל זה מחזיר ארבעה שקלים לכיס שלי.
<שמעון רדליך: נכון, כיס ימין לחברת חשמל שאני משלם אנרגיה והמים זה השרות אבל, רשות המים שב-2007 קיבלו החלטה שיש לטפל במים, הולכת מאתנו קדימה, כשפה יושב משרד האנרגיה והבטיחו להוציא תקנה להתייעלות אנרגטית אבל צריך להיות שיתוף פעולה בין שני המקומות.
<שמעון רדליך: משרד האנרגיה והמים – בבקשה לשתף פעולה.
<שמעון רדליך: מבחינתְך, אני מבקש ותודה על הצעת החוק כי כבר אין ברירה אבל, לעשות חוק ושתאגידי המים ייקחו אחריות על המים הקשים האלה הנהדרים, שמספקים לנו בברז.
<שמעון רדליך: המים האלה לפי חוקי הפיזיקה מכילים סידן ומגנזיום, אפילו אחרי התפלה.
<שמעון רדליך: גם סידן ואני מקווה שגם המגנזיום יחזור.
<שמעון רדליך: צריך מים קשים ובריאים.
<שמעון רדליך: יוצרים לנו הוכחה לחברת חשמל, יותר מאלף שקל לשנה בזבוז אנרגיה.
<שמעון רדליך: אדון איכות הסביבה, בגרפים האלה שאני רואה פה במסמכים, שני מיליון טון רק במשקי הבית הפחתת גזי חממה.
<שמעון רדליך: יעל, חברת הכנסת, אם תצא מפה קריאה, להכניס את זה, אם אין ברירה בחוק ואם לא אז להפעיל את השכל הישר.
יעל כהן-פארן: אין לנו לצערי זמן להיכנס לדיון בנושא, שמעון, של אבנית במים אבל, אין ספק שזה גם נושא שצריך להתייחס אליו במסגרת הכוללת.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לסכם.
יעל כהן-פארן: אז שוב אני מתנצלת בפני מי שלא זכה לקבל את רשות הדיבור ואני מאד מברכת על ההיענות הרבה להגיע לדיונים.
יעל כהן-פארן: ייערך דיון נוסף במהלך החודש, עוד לפני סוף החודש ובוודאי שבנושא התייעלות אנרגטית נערוך דיון בעוד מספר חודשים, כדי לעקוב אחרי התקדמות התכנית שמוכנת בימים אלה והקרן שאמורה לצאת לדרך בספטמבר.
יעל כהן-פארן: אמנם ספטמבר אוקטובר הם הפגרה הבאה של הכנסת אבל אולי נערוך דיון אפילו במהלך הפגרה.
יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שאני מאד חוששת מהעובדה ששוב אנחנו רואים שהדברים מתנהלים במסגרת איזושהי ועדה בינ-משרדית עם ארבעה ראשים ואין ראש אחד ואין גורם אחד.
יעל כהן-פארן: אני מציעה לכם, במסגרת ההתכנסות של סוף החודש, גיל, לדון בזה שאולי צריך להקים מנהלת או גוף כלשהו שיביא את הדברים לביצוע, שהוא יהיה המחליט, שזה לא יהיה תלוי בפוליטיקה של שר אחד מול שר שני וכרגע אין שר שני.
יעל כהן-פארן: שזה לא יהיה תלוי ועומד על איזושהי מחלוקת בין שני משרדים, שתוקעת את הנושא של השאלה אם לבדוק את זה לפי הפרוטוקול הזה או לפי התקן הזה והכול יתקע ארבעה או חמישה חודשים.
יעל כהן-פארן: הנושא הזה הוא בנפשנו, חייבים לקדם אותו.
יעל כהן-פארן: אני רואה התנהלות של גרירת רגלים כבר הרבה שנים.
יעל כהן-פארן: נכון, תמיד יש כוונות טובות ומסביב לשולחן הזה הן תמיד נשמעות אבל, בסוף, כשזה מגיע לשורה התחתונה, הדברים הרבה פעמים מתמסמסים.
יעל כהן-פארן: אם זה ברשות החשמל שכבר חושבים על מגה וואטים חמש שנים ואם זה בתקציבים שפה נותנים קצת ואז חוסמים אותם ואז חושבים על הכול מחדש ומתכננים את הכול מאפס כאילו לא עשינו כלום.
יעל כהן-פארן: ערבויות לחברות היח"פים נתנו 7 מיליארד שקל רק שיבואו וירוצו ויקימו את היח"פים שלהן, על זה היה מאד קל להחתים את שר האוצר אבל פה אני רואה שגם את ה-300 וגם את ה-500 מיליון ערבויות, בטח צריך להכפיל את זה בכמה וכמה אבל, גם את זה אנחנו נריב עליהן ונוציא דם עד שנראה אותם.
יעל כהן-פארן: אני קוראת לכם לראות איך מתארגנים.
יעל כהן-פארן: זה צריך להיות משהו ברמה של התארגנות ממשלתית, אולי מינהלת, אולי אפילו רשות חדשה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שהאוצר שונאים לשמוע את המלים רשות חדשה, גוף שהוא יהיה האחראי.
יעל כהן-פארן: יושב כאן ברושי והעיר: "אני לא מבין, יש יעדים, איפה המספרים?", גם אני ב'שוק' מזה שעוד מתווכחים על המספרים, האם זה היה כך מועיל או כך מועיל.
יעל כהן-פארן: צריכה להיות פה תכנית מסגרת, עם יעדים מאד ברורים, עם מספרים מאד ברורים ועדיין אנחנו לא רואים את זה.
יעל כהן-פארן: אנחנו מתווכחים על איך לבנות אותה.
יעל כהן-פארן: אני מאד אודה לכם אם בישיבה הבאה של הועדה נשמע כאן על הנושאים האלה, איך הם מתקדמים.
יעל כהן-פארן: מודה לכל המשתתפים.
יעל כהן-פארן: הנושאים הנוספים שעלו מתחת לדיון, אם זה חוסר רגולציה בשוק המזגנים והסכנות הסביבתיות שיכולות להיות מכך, אם אלה הנושאים של הקניונים ובנייני משרדים ואיך גורמים לזה שהם יחלקו חשמל ברישיון ובצורה שתגרום גם לאנרגיה ירוקה במשק, כי זה איזשהו חסם גדול נוסף, אני מאד אשמח גם על הנושאים הקטנים האלה לראות איך מתקדמים.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכולם.
יעל כהן-פארן: אני נועלת את הישיבה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, כשעל סדר יומנו 'עיר חכמה', טכנולוגיה בשירות התושבים.
אורי מקלב: היום יום שני, ו' בחשוון, ה-7.11.2016.
אורי מקלב: אנחנו שמחים לפתוח את הישיבה הזו ואני אסביר לכם גם למה אנחנו שמחים.
אורי מקלב: כשישבתי עם מנהלת הוועדה ועם צוות הוועדה לקראת המושב הארוך, מושב החורף, כשיש בו יעד וכוונה להספקים גדולים מאוד, חילקנו בין הנושאים החשובים לבין הנושאים הדחופים, כשאנחנו יודעים שהנושאים הדחופים לא פעם דוחקים את הנושאים החשובים, פעם יש לנו איזה לוויין סורר, או פעם יש לנו התרסקות של עמוס 6 ופעם זו טכנולוגיה מתחדשת למניעת שכחת ילדים ברכבים ופעם תקציב למכון לחקר הימים ואגמים, יש לנו נושאים רבים.
אורי מקלב: יש נושאים שלא פעם דוחקים את הנושאים החשובים, אבל יש נושאים שהם גם חשובים וגם דחופים.
אורי מקלב: בעינינו בכל אופן, בעיני הוועדה, בעיניי, 'עיר חכמה', הנושא הזה הוא חשוב וגם דחוף.
אורי מקלב: מטבע הדברים הטכנולוגיה היא טכנולוגיה מתקדמת ומואצת וכשאנחנו מפגרים או לא מדביקים את ההתפתחויות הטכנולוגיות, אז שנה בנושא טכנולוגיה היא שנת אור, היא שנה של פערים מאוד מאוד גדולים ואם יש מישהו שינסה, ינחם את עצמו, שבסופו של דבר כולם מתכנסים לאותו מקום, יש לו טעות מאוד מאוד גדולה.
אורי מקלב: אינו דומה משהו שאתה מכין אותו, בונה אותו נכון ומקבל את פני הטכנולוגיה, או הולך איתה יד ביד, או שאתה אחרי זה צריך לעשות את ההתאמות ולהדביק פערים, זה שונה לגמרי.
אורי מקלב: אין ספק שבנושא של טכנולוגיה וטכנולוגיה בערים, צריכה להיות שם אמירה מאוד מאוד גדולה.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שהיעד המרכזי שלנו, בוודאי בישיבה הזו, לקבוע ובאמת לראות אם אנחנו יודעים מה זה עיר חכמה, מה ההגדרה של עיר חכמה.
אורי מקלב: בנושא הזה ביקשתי גם מרועי, שהוא החוקר של הממ"מ, מרכז המחקר והמידע שלנו, שהכין מסמך בעניין הזה, אבל ביקשנו שיתרכז ויגיד מספר משפטים, אבל באופן כללי אנחנו רוצים לדעת האם אנחנו יודעים לתכלל, יודעים להטמיע.
אורי מקלב: כולנו יודעים שיש מקומות שאפילו החלק המחשובי עדיין לא הוטמע ויש ערים שנמצאות בקדמת הדרך ובאופן מרשים ביותר, לפעמים יותר מהשלטון המרכזי, הממשלה בעניין הזה.
אורי מקלב: אבל יחד עם זאת כולנו יודעים שגם אם יש לאדם שעון חכם מאוד, או טלפון מאוד חכם והוא לא יודע לנצל את הפונקציות, או שהוא לא יודע לתכלל את הפונקציות, או שהוא לא משתף את הסביבה שלו בפונקציות, אז הוא מקבל באמת טלפון יפה ומרשים, אולי גם נוח, אבל הוא מאבד את ההשקעה ואת רוב התחכום הטכנולוגי ואת הייעול ואת התוספת והחשיבות שיש לתוספת כזו.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים פה היום כדי להגדיר לנו, אנחנו רוצים לדעת אם יש הגדרה, אם יש מי שפועל, במרחב הכולל, בשפה אחת, בהידברות אחת.
אורי מקלב: בכל מקום ומקום יכול להיות שהדבר הזה נמצא, יכול להיות שהוא משרת לפעמים את השלטון עצמו, את המערכת עצמה, אבל היא לא תמיד משרתת את הציבור.
אורי מקלב: החלק הזה, שיתוף הציבור, מה אומרת גם ההתפתחות הטכנולוגית וההשקעה הטכנולוגית והיישום הטכנולוגי וההפנמה הטכנולוגית, האם זה גם בא לידי ביטוי בשיפור השירות, האם יש שיתוף ציבורי בעניין הזה.
אורי מקלב: בכלל באופן כללי, במערכות שלמות, שהערים צריכות להתמודד איתן, כמו איכות סביבה, ייעול אנרגטי, איכות החיים, האם בכל זה כל המכלול הזה בא לידי ביטוי.
אורי מקלב: זה הפרויקט שלנו.
אורי מקלב: אני אומר את זה כאן לחיים ביבס, שהוא יושב ראש השלטון המקומי, אבל גם כראש עיר, שאנחנו קבענו לעצמנו כיעד לראות איך אנחנו מקדמים, איך אנחנו דואגים שהממשלה תקבל החלטה, נשמע מה הממשלה עושה בעניין הזה.
אורי מקלב: יצא לנו בתקופה האחרונה לשמוע את הממשלה במספר פרויקטים, שהממשלה עושה לה ולציבור, כמו ישראל דיגיטלית, כמו ממשל זמין, כמו פרויקט תקשוב ויש עוד כמה דברים.
אורי מקלב: לכן לנו חשוב לשמוע ולראות, כשאנחנו חושבים שהשירות לאזרח בערים בא לידי ביטוי בהעצמה הרבה יותר גדולה, בהרבה נושאים, שיש בערים במגוון נושאים שאני לא יודע אפילו אם הממשלה מתמודדת עם המגוון הגדול הזה שיש, שיכול לבוא לידי ביטוי בתוך הערים, בתוך הרשויות המקומיות.
אורי מקלב: אבל אני לא מתעלם, אחרי דברי הפתיחה האלה, מההשלכות.
אורי מקלב: ההשלכות הן גם מאוד ברורות, אנחנו יודעים שכל מה שאנחנו מדברים על פיתוח והתייעלות טכנולוגית והטמעה טכנולוגית, היא צריכה להיות שהיא באה בלי לפגוע בפרטיות של האזרחים, וזה דבר שהוא חשוב, זה נר לרגלינו.
אורי מקלב: לא רק לא לפגוע בפרטיות, אנחנו חושבים שצריך לשים דגש מאוד גדול, בגלל ההרחבה, על הגנת המידע.
אורי מקלב: ועוד דבר שישראל במיוחד צריכה לשים דגש זה הגנה מסייבר, מניסיונות להתקפות סייבר.
אורי מקלב: כשיש לנו את שלושה העוגנים האלה אני חושב שאנחנו יכולים בהחלט להרגיש גם בנוח וגם להרגיש בטוחים, שחובתנו הציבורית וגם חובתנו כלפי מה שקורה, לראות את היום, לא רק את המחר, ולהגיע עם איזה תכנית, עם יעדים, עם תכניות עבודה.
אורי מקלב: סדר הדברים, אני אומר מראש, הדוברים יצטרכו קצת להתכנס לפרק זמן, לא להתרחב, כפגישה ראשונה בינינו, להציג את הדברים באופן מתומצת.
אורי מקלב: אתה אמור להיות הדובר הראשון, אבל אני ביקשתי מרועי, שהכין מסמך, שייתן לנו רק זרקורים, לאן אנחנו רוצים לכוון את הדיון, למה אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה בקיום הדיון הזה.
אורי מקלב: בבקשה, רועי.
<רועי גולשמידט: צהריים טובים.
<רועי גולשמידט: שמי רועי גולשמידט, אני עובד במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<רועי גולשמידט: כאמור, לבקשת היושב ראש כתבתי מסמך בנושא הדיון וגם זכיתי לדבר עם חלקכם, אני מזהה פה פרצופים שאיתם יצא לי לשוחח או לקרוא אותם.
<רועי גולשמידט: היושב ראש פתח בשאלה, אחרי שהוא ענה עליה בהרבה מובנים, אבל הוא שאל מה זה ערים חכמות.
<רועי גולשמידט: בוא נגיד ככה, בהפשטה אפשר לדבר על שני קטבים, הקוטב הטכנולוגי, שיש נטייה רווחת לראות בו חזות הכול, שאומר שבאמצעות שימוש בכלים טכנולוגיים, כמו חיישנים, רשתות תקשורת ואיסוף וניטור של מידע אפשר לייעל תהליכים עירוניים ולנצל את המשאבים הפיננסיים והאנרגטיים בצורה טובה ולשפר את השירות לאזרח.
<רועי גולשמידט: ובקוטב השני יש גישות יותר מרחיבות, שמדברות על אקו סיסטם יותר רחב שכולל שיתוף אזרחי, קהילתיות, שקיפות לציבור ושיפור של אלמנטים של קיימות.
<רועי גולשמידט: כמובן ראייה הוליסטית, שזה, אפשר לומר, בהרבה מובנים, ה-אייטם של ערים חכמות כפרספקטיבה שמספקת ראייה אחת כוללת שמתמקדת במרחב המוניציפלי והיא בעצם תשלב בין שתי הגישות האלה.
<רועי גולשמידט: היא תראה בטכנולוגיית המידע הזדמנות לניהול עירוני יעיל יותר, שמקדם קיימות, משפר את השירות לאזרח, את השקיפות והשיתופיות ויוצר אפשרויות כלכליות חדשות וסביבה שמעודדת חדשנות.
<רועי גולשמידט: שוב, כאמור, לפי המידע בנושא, העניין הוא לא רק לייעל איזה שהוא שירות ספציפי, אלא לייצר סביבה כוללת שמעודדת גם שיפור של היעילות, אבל גם חדשנות וקהילתיות ולהפוך את הטובין האלה לנחלת הכלל ולא רק למשהו שמשרת פלחי אוכלוסייה מסוימת ואני אתייחס לזה בקצרה גם בהמשך.
<רועי גולשמידט: אז מה קורה בישראל?
<רועי גולשמידט: ואני לא מתכוון לייתר את הדברים של אף אחד מכם, אני אגיד רק בשתי מילים.
<רועי גולשמידט: הרשויות פועלות בנושא הזה, חלקן יותר וחלקן פחות, לפי המשאבים שעומדים ברשותן ומטבע הדברים גם לפי רמת המודעות שלהן לעניין הזה.
<רועי גולשמידט: ברמה הממשלתית יש הרבה פעילות ברמת משרדים נפרדים, אבל אין ראייה כוללת.
<רועי גולשמידט: יושב פה למולי נציג משרד האנרגיה והמים, מר בית הזבדי, שעמד בראש מנהלת ערים חכמות שפעלה במשרד התשתיות, האנרגיה והמים, אבל המנהלת הזו כבר איננה פועלת.
<רועי גולשמידט: לכן, לאור השיחות שלי עם חלקכם ולאור המידע שאנחנו אספנו, אין כיום ראייה מתכללת של הדבר הזה, כלומר יש פעילות בהרבה קצוות.
<רועי גולשמידט: ישראל דיגיטלית פועלת בתחומי הדיגיטציה בשלטון המקומי בבאר שבע ובאזורים נוספים, גם בתיאום עם משרד הפנים, אבל, שוב, היא פועלת בדיגיטציה.
<רועי גולשמידט: דיגיטציה זו זירה אחת חשובה, אבל זירה אחת מתוך כלל הזירות כשאנחנו מדברים על ערים חכמות.
<רועי גולשמידט: משרד האנרגיה והמים פועל בתחומי הייעול האנרגטי, אין סינרגיה בין כל הפעילויות הללו.
<רועי גולשמידט: אני אומר את מה שאין בגלל שיש מדינות שבהן יש יוזמות כאלה.
<רועי גולשמידט: ארצות הברית הכריזה ב-2015 שהיא מקדמת איזה שהיא תכנית לאומית בתחום הזה.
<רועי גולשמידט: אוסטרליה הכריזה השנה שהיא מקדמת גם כן תכנית כזו, כשהראייה של המדינות האלה היא לא רק לנצל ולייעל את הערים שמאתגרות סביבות עם צרכים מאוד מאוד גדולים, שהולכים וגדלים, אלא גם להפוך את זה למנוף לצמיחה כלכלית.
<רועי גולשמידט: זה מהיכרות שלנו, של הוועדה ושלי כמי שכותב עבור הוועדה, עם המובילות של מדינת ישראל בתחומי ה-IT, תחומי טכנולוגיית המידע, זו הזדמנות דווקא עבור ישראל.