GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ינון בן צור: לראשונה במל"ל, כי אנחנו בהחלט בוחנים את המסקנות, ראש המל"ל או ממלא מקום ראש המל"ל, ראש המל"ל בפועל, היום הוא עדיין לא ראה את המסקנות ואנחנו בתהליך של עבודת מטה גם להכין לו את זה וגם להכין החלטה, בשיתוף פעולה כמובן עם משרד המדע, על מנת להביא את זה לממשלה או לקבינט, בהתאם למה שיוחלט.
יואב קיש: מהאוצר נמצא מתן.
יואב קיש: שמעת את כולם, אני מניח שזו גם לא הישיבה הראשונה שאתה משתתף בה בנושא, אני חושב ש - - -
<ינון בן צור: הוא היה גם אצלנו במל"ל.
יואב קיש: אני חושב שיש פה, בטח בפורום הזה, די תמימות דעים בעניין הזה.
יואב קיש: אני מניח, גם מהשיחות שלי עם השר וגם בכלל, שהממשלה כן הולכת לכיוון הזה, גם מהשיחות שלי עם ראש הממשלה, שאני יודע כמה התחום הזה חשוב לו ואסטרטגי בעיניו, ולכן זה אומר שאתם תידרשו למאמץ.
יואב קיש: אני גם חוזר למה שאמר פה חבר הכנסת חיים ילין, שזה לא רק משמעות של דברים שלא מניבים, במרכאות, ולא ניכנס לדוגמאות שהוא נותן או אחרות, אלא בהחלט יש פה פיתוח תעשייה והשקעה בכוח אדם איכותי ומה שיכול להתחיל בהחלט לשאת פרי גם לאחר מכן.
יואב קיש: מה שאני רוצה לשאול אותך זה בוא נדבר מה שנקרא תכלס.
יואב קיש: לוחות זמנים, כי יושב פה מישהו שרק לפני רגע דיבר ונושא כרגע את מה שאנחנו כולנו רוצים שיקרה על גבו, כרגע לבד במידה מסוימת, כאשר כולנו שותפים לרעיון שכן רוצים לשנות.
יואב קיש: בוא נדבר על לוחות זמנים ומה אפשר לעשות ואיך זה יכול להתקדם.
<מתן יגל: ראשית, שמי מתן יגל, אני מצוות ביטחון באגף התקציבים במשרד האוצר.
<מתן יגל: אמנם זו לא הישיבה הראשונה שלי בנושא, אבל זו הישיבה השנייה, בסך הכול אני הצטרפתי לדיונים האלה כמי שמתעסק בתקציב הביטחון והנושא הזה מתוכלל אצלנו בצוות מו"פ והשכלה גבוהה.
יואב קיש: זה לא צריך לבוא מאזור הביטחון.
<מתן יגל: אני רק נותן רקע.
יואב קיש: אתה כפוף למי באגף התקציבים?
<מתן יגל: לעפר מרגלית, שהוא סגן הממונה על התקציבים לענייני ביטחון.
<מתן יגל: הבחור שאחראי על תחום המו"פ נמצא כרגע בחופשה לכן באתי לפה ואני אציג את הדברים שאני יודע וגם דיברתי איתו, היינו בישיבה הקודמת.
<מתן יגל: בכל מקרה, אם יהיו לכם שאלות או כל מיני נקודות שתרצו שאני אבהיר, כמובן אני אעשה את הבדיקות ואבוא עם תשובות לכל הנושאים.
<מתן יגל: בהמשך למה שאמרתי על התקציב, יש את הנושא של הצורך האזרחי, שאנחנו רואים - - -
יואב קיש: רק מילה למה שאמרת לגבי זה שהתקציב נסגר.
יואב קיש: האירוע של הספייס איקס היה בספטמבר, אם אני זוכר נכון, ואני מזכיר לך שטיוטת התקציב הוגשה כבר לפני זה, לכן אני לא חושב שאפשר להגיד שאנחנו בנינו תקציב כשכבר ידענו שיש משבר בתעשייה ואנחנו החלטנו שלא נותנים, כי זה לא נכון.
<מתן יגל: מסכים איתך, אבל מצד שני אני אומר שהיו דיונים אפילו עוד לפני סגירת התקציב בוועדת חוץ וביטחון שהתעסקו בנושאים האלה והצרכים האלה עלו כבר אז.
<מתן יגל: נכון, קרו פה דברים, אבל זה לא שלפני התקציב היה מצב שלא ידעו שום דבר ופתאום נכנס עולם חדש.
<מתן יגל: רוב הצרכים שאנחנו מדברים פה, הנושא של נקודות שמים והרצף והתעשייה האווירית וארבעה הלוויינים אלה דברים שהיו קיימים לפני.
<מתן יגל: נכון, כתוצאה מהדברים האלה זה הואץ.
יואב קיש: הוחרף, נכון.
<מתן יגל: על זה אין ויכוח.
יואב קיש: על זה אני מסכים.
<מתן יגל: דבר שני, הנושא של הצורך האזרחי.
<מתן יגל: דובר פה, גם על ידי חלק מהנציגים וגם ראיתי את זה בדוח, שבאים ואומרים שיש פה צורך אזרחי מאוד גדול לפיתוח של תעשיית חלל.
<מתן יגל: אני אומר, יש את משרד המדע שמתעסקים בזה והם בעד זה, אבל יש גופים אחרים שגם אחראים על נושא של פיתוח תעשייה, כמו שציינתי קודם, למשל המדען הראשי והוות"ת.
יצחק בן ישראל: אתה אחראי על פיתוח תעשייה?
<קריאה: אנחנו עוד פעם הולכים למקום הזה שלא צריך להגיע אליו.
<קריאה: אין קשר, זה לא רק פיתוח התעשייה, זה הצורך בארבעה לוויינים למדינת ישראל.
<קריאה: אין פה רק עניין של פיתוח התעשייה.
<מתן יגל: מסכים.
<מתן יגל: אני אומר, בנוסף לזה, בסופו של דבר אני מבין שיש פה פער תקציבי שצריך לבוא ולדעת לתת לו מענה.
<מתן יגל: צריך להבין, בסופו של דבר יש פה לא מעט גופים במדינה שרואים חשיבות מאוד גדולה בתכנית הזאת ובעצם בצורך העצמאי של אותו שימור יכולת, נקודות, כמות לוויינים ואני חושב שגם אותם גופים, דרך אגב, בראשם משרד הביטחון, אבל זה יכול להיות גם רשות הסייבר וגם המדען הראשי וגם משרד התקשורת וגם משרד המדע, שיכולים לבוא ולקחת חלק בעלות הזאת.
<מתן יגל: נכון, יכול להיות שגם משרד האוצר יצטרך לשים חלק, אבל בוודאי הגופים הממשלתיים שיש להם אינטרס מובהק לקחת חלק בפעילות הזאת ורואים בזה חשיבות, הגיוני שהם ישלמו מעבר, כי מה לעשות, יש צורך שהוא גם חשוב להם.
יואב קיש: אנחנו מן הסתם נקרא לממשלה לקחת הצעת מחליטים בעניין ולהוביל את זה ואז יהיה את הנושא של התקצוב, בסוף בנושא התקצוב, אתה אומר שיצטרכו לשבת בממשלה ולהחליט מאיזה משרדים מתקצבים.
יואב קיש: אם אין להם עודפים, מה יקרה?
יואב קיש: תראה, אנחנו בסיטואציה שיכולים לפגוע מאוד קשה בתחום שהוא מאוד משמעותי ולא מדובר בסכומים גדולים, מצד שני, כשמסתכלים על תקציב המדינה, אבל כל כסף, קשה להוציא אותו בסופו של דבר, השאלה, אני אומר עוד פעם, זה צריך להיסגר בסופו של דבר על שולחן הממשלה, בין המשרדים השונים?
<שלמה פילבר: ודאי.
<שלמה פילבר: עצם העובדה שיש את החשיבות ואת הצורך, אני חושב שההחלטה שצריכה לצאת מפה מהחדר זה שממשיכים לדחוף את דוח הוועדה כדי להביא אותו כהצעת מחליטים לממשלה ואת אותו מאמץ שנציג האוצר דורש מנציגי המשרדים לעשות, הם יעשו אז במקביל להצעת המחליטים למצוא את ה-80 מיליון שקל בשנה מתוך התקציב של כך וכך.
יואב קיש: כן, אבל מה שגם הייתי מוסיף לזה זה לוחות זמנים, כי אי אפשר להשתהות עם זה.
יואב קיש: דרך אגב, הוועדה הייתה יעילה, אני לא יכול להגיד שמספט
יואב קיש: מבר עד ינואר - - -
<פרץ וזאן: מדצמבר, בדצמבר כבר פרסמנו את הדוח.
יואב קיש: עשיתם עבודה יעילה, אנחנו עכשיו בתחילת פברואר, אני לא רואה סיבה שזה לא יעלה, אפילו בחודש פברואר, על שולחן הממשלה, וננסה לקדם את זה.
יואב קיש: עוד משהו אתה רוצה?
יואב קיש: נציג חברת חלל, אתה רוצה להגיד מילה?
יואב קיש: איפה אתם עומדים, איך אתם מתמודדים?
<יצחק שניברג: אני חושב שמה שסיכמת זה מאוד נכון, זה צריך להיעשות בצורה מהירה ביותר.
<יצחק שניברג: אנחנו לקראת פרסום מכרז של לוויין עמוס 8, שבהחלט אנחנו רוצים לעשות אותו ביחד עם הגופים הממשלתיים הרלוונטיים.
יואב קיש: מתי ייצא המכרז הזה?
<יצחק שניברג: אנחנו מתכננים במהלך החודשיים הקרובים להוציא אותו.
<יצחק שניברג: לגבש את הדרישות ולהוציא אותו ולצאת לדרך במחצית השנה.
<יצחק שניברג: ברבעון השלישי אנחנו רוצים לצאת לדרך, כי אין זמן, צריך להחליף את עמוס 7.
יואב קיש: זה גם נושא שצריך להתכוונן ללוחות הזמנים.
יואב קיש: אם בעצם המשמעות העיקרית היא עמוס 8 כלוויין ראשון לייצור בפיתוח במדינת ישראל אז אנחנו באמת צריכים שממשלת ישראל תיקח החלטה בחודשיים הקרובים, כולל לסגור את המימון של הדבר הזה.
<פרץ וזאן: אני רוצה לעדכן אותך שיש צוות שעובד באינטנסיביות, גם במשרד הביטחון, גם המל"ל, גם סוכנות החלל, על אותה הצעת מחליטים.
<פרץ וזאן: יש כבר טיוטה ואנחנו מתכוונים להגיש את זה ממש בזמן הקרוב.
<אבי בלסברגר: זה אמור להיסגר במהלך חודש פברואר, הצעת המחליטים.
יואב קיש: אתה רוצה להוסיף עוד כמה דברים?
<פרץ וזאן: אני רוצה רק להודות לך על היוזמה לקיים את הדיון הזה, אני חושב שהוא חשוב מאוד.
<פרץ וזאן: אנחנו מקווים שבאמת יהיה לזה בסוף, כמו שאמרתי בהתחלה, צעדים אופרטיביים למימון כי באמת אנחנו מאמינים, כל חברי הוועדה, בהמלצות של הדוח הזה.
יואב קיש: אז אני אסכם את הישיבה.
יואב קיש: הוועדה מקבלת את המלצות ועדת החלל בראשות מנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה והחלל, פרץ וזאן, ורואה בנושא תחום לווייני התקשורת תחום אסטרטגי עם חשיבות לאומית למדינת ישראל.
יואב קיש: הוועדה קוראת לממשלת ישראל לקדם הצעת מחליטים שתאמץ מסקנה זו ותפתור את בעיית המימון לתחום במהלך החודשיים הקרובים.
<שלמה פילבר: אני הייתי רק טיפה מחדד את זה.
<שלמה פילבר: מה שאנחנו המלצנו בוועדה, אנחנו באנו ואמרנו שהממשלה תכין תר"ש ללווייני תקשורת, תכנית רב שנתית, קונסיסטנטית ולא חד פעמית.
יואב קיש: שייכנס לבסיס התקציב ולא - - -
<שלמה פילבר: המשבר יצר את הבעיה, החריף אותה בצורה משמעותית והביא אותנו לפינה, אבל לאורך שנים היה נוח להתעלם ולתת לשוק הזה ל - - -
יואב קיש: חלק מהמסקנות מדבר על תר"ש.
יואב קיש: אני אמרתי שאנחנו מאמצים את המסקנות, רואים בזה חשיבות לאומית וקוראים לממשלה לפעול בהקדם האפשרי לסגור את נושא המימון של לווייני התקשורת.
יואב קיש: אני מודה לכולם, תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, שנאמר בו פעמיים כי טוב, י"ב בטבת התשע"ז, ה-10.1.2017.
אורי מקלב: על סדר יומנו בריאות דיגיטלית, מהפכת הדיגיטציה במערכת הבריאות.
אורי מקלב: אנחנו היום, כפי שידוע, מציינים יום בריאות בכנסת והדיונים של הוועדות מתמקדים בנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו התבקשנו ואנחנו ביקשנו לשים את הדגש ולהעלות על סדר היום את הנושא של בריאות דיגיטלית, שתיכף נרחיב בכותרת הזו.
אורי מקלב: אנחנו התכבדנו בנוכחות של שר הבריאות, חבר הכנסת הרב יעקב ליצמן.
אורי מקלב: זאת ועדה שנייה שאתה משתתף, אנחנו יודעים להעריך את זה.
אורי מקלב: בכלל מציינים בחוץ את הפעילות שלך ואת ההצלחה שלך במגוון נושאים ובקידום נושא הבריאות במדינת ישראל, את משרד הבריאות, אבל אנחנו בכנסת יודעים להעריך השתתפות קבועה ומתמידה שלך בוועדות הכנסת, זה לא דבר מובן מאליו.
אורי מקלב: אז אנחנו מודים לך על כך.
אורי מקלב: רק תגיד לי, איך אתה עושה את זה?
אורי מקלב: איך יכול להיות ששר מצליח להספיק כל כך הרבה, גם אם היום מתחיל בארבע לפנות בוקר ולהספיק בשלווה כזאת, להיות כל כך הרבה בכנסת ובוועדות, לענות על שאילתות ולהשתתף בדיונים של הוועדות?
אורי מקלב: יש איזה מתכון, אין רצפט?
אורי מקלב: אין רצפט.
אורי מקלב: אנחנו גם מקבלים בברכה את חברת הכנסת יעל גרמן, שיזמה את הדיונים בכנסת ביום הזה, ואת חבר הכנסת חיים ילין, חבר קבוע בוועדה.
אורי מקלב: אין ספק שהנושא של טכנולוגיה וטכנולוגיה מתחדשת ובריאות דיגיטלית זה לא חידוש במערכת הבריאות.
אורי מקלב: מערכת הבריאות הישראלית ידועה גם כן כמערכת מתקדמת מאוד, יש לה גם את היכולות האנושיות שיודעות להפעיל מערכות כאלה וגם את המערכות עצמן.
אורי מקלב: כמובן תמיד יש אפשרות להרחיב אותן, זו שאלה של סדרי עדיפויות ותקציב, אבל למערכת הבריאות הישראלית יש את הדברים הטכנולוגיים המתקדמים וגם המתקדמים ביותר, כולל דברים שאנחנו מביאים מבחוץ וגם דברים שהם בייצור ישראלי, ייצור של המדינה, או בהכוונה או בעידוד של המדינה.
אורי מקלב: לא מזמן היה כאן יום של רובוטיקה, שוועדת המדע הובילה את זה, והיא הראתה מכשירים רפואיים עד רובוטיים שהיום עושים או שותפים לניתוחי מוח מסובכים כפיתוח ישראלי.
אורי מקלב: אנחנו לא באנו היום לדבר על הטיפול הרפואי שיש, אנחנו דווקא רצינו להרחיב על הנושא של השירות הרפואי, המסביב, על ההתנהלות מסביב לנושא הטיפול הרפואי בעצמו.
אורי מקלב: ממך למדתי שגם כשיש רפואה טובה וחדישה ורופאים טובים, אבל אם נניח הסטריליזציה היא לא במיטבה, היא לא מושלמת, או היא לא מתקדמת, אז מה הועילו רופאים בתקנתם, או רפואה בתקנתה, כשיש רופאים טובים ויש מכשור טוב ומתקדם כשאנשים מתים בסופו של דבר מזיהום.
אורי מקלב: אני לא לוקח את זה בהשוואה, אבל נכון שגם כשיש טיפול רפואי מצוין ומצטיין, אבל אם בסופו של דבר אנחנו לא יודעים למנף את כל הטכנולוגיה הקיימת המתחדשת שיש, זה בטיב השירות, זה לאו דווקא תורים, הרבה מעבר לתורים, בנגישות המידע ולאו דווקא במהירות של השליפה ובהעברה של בדיקות רפואיות, הרבה מעבר לכך, אנחנו מדברים על רשומות רפואיות, שבשנה שעברה דנו דיון מיוחד בעניין הזה, שאתם מקדמים את זה, אנחנו מדברים על התאמות הטיפול, על איכות הטיפול, אפשר להגיד על גילוי מוקדם, הרבה מהמניעה כשיש לנו ידע לסנכרון או כשאנחנו יודעים לעבוד בטכנולוגיה מתקדמת וטכנולוגיה שהיא מזינה אחת את השנייה.
אורי מקלב: ודאי שגם טכנולוגיה מתקדמת יכולה לגרום לצמצום פערים בכמה מובנים, שיפור של חוויית המטופל, שליטה ובקרה בטיפולים ובשירותים שאנחנו נותנים, ודאי גם של הצוות המטפל ובשיתוף המטופל.
אורי מקלב: זה לא דבר של מה בכך, שהמטופל יהיה שותף בתהליכים בטכנולוגיה מתקדמת.
אורי מקלב: אם אנחנו נדע לעשות את זה בריאות דיגיטלית, ודאי יש את זה.
אורי מקלב: סיפרו לי, אני לא יודע אם זה נכון, אני לא יודע אם זה כבר קיים או לא, שמאושפז שבא מחדר המיון מקבל שעון, במקום הפלסטיק שהוא היה מקבל הוא מקבל שעון שמעודכן לאן הוא צריך ללכת, מה הוא צריך לעשות, מה מוכן, מה לא מוכן.
אורי מקלב: הוא מעודכן, החולה בעצמו, המטופל בעצמו.
אורי מקלב: אני כן חושב שהדבר הזה הוא חשוב מאוד, כל המסביב, זה לא רק לשפר את השירות, זה הרבה מעבר לכך.
אורי מקלב: אני אתן דוגמה אחת, אני לא ארחיב בדברי הפתיחה שלי, פעם כשדנו בזה, דווקא ביחידות הקצה של משרד הבריאות, ניקח דוגמה של טיפת חלב, שהערך שמשרד הבריאות אחראי על כך ובאמת נותן שירות רפואי מיוחד, ערך מוסף, אנחנו לא סתם לא מעבירים את זה לקופת חולים, אנחנו חושבים שיש משהו מיוחד בידע שיש בטיפות חלב, בהתמקצעות בנושא כשטיפת חלב אמונה על כך, אבל אם אנחנו עדיין יודעים שבטיפת חלב מתנהלים באופן מאוד מאוד מיושן, עם כרטסת ארכאית מיושנת מאוד, הזמנת תורים, ביטול תורים, מידע שיש, מערכת חיסונים, כן מודע, לא מודע, העברת המידע לרפואה הקהילתית ועוד ועוד דברים שאני בטוח שאתם גם את זה מקדמים, אבל אני כן יכול להביא כדוגמה, שאני כסבא היום גם שומע מהילדים על ההתנהלות הקשה, החלק האדמיניסטרטיבי, שהוא לא התקדם לכיוון הזה.
אורי מקלב: זו למשל דוגמה שאי אפשר להגיד שזה רק רפואה לבד ורק שירות לבד, יש בזה הרבה גם מן הסנכרון והחשיבות.
אורי מקלב: לכן מצאנו לנכון היום לדון בעניין הזה ואני כן רוצה לציין שכשאנחנו בחרנו את הנושא הזה חשבנו שנמצא אתונות, שבסדר, להעלות את הנושא הזה לסדר היום, לקדם את זה ואז התברר לנו שהתפרצנו לדלת פתוחה מאוד ויש פעילות מאוד רבה של המשרד.
אורי מקלב: ודאי אתה תדבר על זה, תציגו את זה ואנחנו שמחים בכך שאנחנו באמת השולחן שתוכלו להציג את הדברים האלה.
אורי מקלב: דבר אחד שאני אולי לא הזכרתי, מעבר לכול אנחנו גם יודעים שבנושא שמירת המידע, בכל הדברים האלה אנחנו יודעים שצריך ללכת בשילוב של הדברים.
אורי מקלב: אני מגיע מוועדת חוקה שדנה בנושא רמו"ט והרשות למלחמה בסייבר, אני תחת ההשפעה של הנושא הקודם שגם זה כמובן צריך להיות משולב.
אורי מקלב: עד כאן דבריי, אנחנו נתכבד שתישא דברים, תודה, אדוני השר.
יעקב ליצמן: תודה, אני רוצה קודם כל ששירה ממשרד הבריאות תפתח ותראה מצגת, רק אני רוצה להגיד לך הערת ביניים, אני מחכה ליום שיהיו חברי כנסת רובוטים גם כן.
אורי מקלב: אולי יש כאלה, רק אנחנו לא יודעים.
אורי מקלב: כנראה שיש, עם מעטה אנושי.
יעקב ליצמן: הבעיה היא איך עושים קיזוז בינינו.
אורי מקלב: עם מעטה אנושי, הטכנולוגיה כבר - - -
יעקב ליצמן: אז שירה ואחר כך אני אדבר.
אורי מקלב: בסדר ואחרי זה ניתן גם ליוזמים.
חיים ילין: אולי יש יותר מדי רובוטים היום ופחות מדי בני אדם.
אורי מקלב: חברת הכנסת גרמן, אני אתן לשירה ואחר כך אנחנו נבקש גם התייחסות של חברי הכנסת.
אורי מקלב: על פי רוב אנחנו מתחילים, אבל היא תיתן לנו את המצע של הדיון הזה.
<שירה לב-עמי: צהריים טובים לכולם, אני שירה לב-עמי, מנהלת בריאות דיגיטלית ומחשוב במשרד הבריאות.
<שירה לב-עמי: כל החברים המכובדים שהצטרפו אלינו היום, אני רואה פה הרבה מהשותפים שאנחנו עובדים איתם על הפעילויות האלה במערכת הבריאות.
<שירה לב-עמי: הדבר הראשון שאני רוצה להגיד כאן זה שמדובר במהפכה של ממש.
<שירה לב-עמי: מערכת הבריאות משתנה לנגד עינינו בצורה מהירה יותר מכל מה שראינו בעבר והרבה יותר ממה שאנחנו רואים במערכות אחרות והיא משנה גם את הדרך שבה ניתנים שירותי הרפואה וגם את הדרך שבה המערכת עובדת, בתוך עצמה ומול המטופלים, והשאיפה שלנו היא לוודא שהמהפכה הזאת מגיעה לכולם, לא רק לארגונים החזקים, אלא לכלל הציבור ושהיא נעשית בצורה נכונה ומבוקרת, הזכרת את הנושא של אבטחת מידע וסייבר, נעשית בצורה שמבטיחה את ההגנה על המידע ומבטיחה את ההגנה על המטופלים בתוך התהליך הזה.
<שירה לב-עמי: יש הרבה מאוד מה להרוויח במדינת ישראל מרפואה שתעשה שימוש נכון ומיטבי בכלים הדיגיטליים שמתפתחים לנגד עינינו, זה כמעט מדע בדיוני, דברים שהיה קשה להאמין שיהיו, פתאום הם הופכים להיות אמיתיים ואנחנו רואים אותם בהרבה מאוד דוגמאות.
<שירה לב-עמי: אגב, חלק גדול מהם גם ממציאים אותם כאן בישראל, יש פה תעשייה מדהימה של חברות סטרט אפ שעוסקות הרבה מאוד בעולם הרפואי הזה והן עובדות יחד איתנו, יחד עם ארגוני הבריאות, כדי לבחון את הדברים ולהתאים אותם לצרכים האמיתיים.
<שירה לב-עמי: אז מבחינתנו בריאות דיגיטלית תאפשר לנו לשפר את מערכת הבריאות, לעשות את הרפואה טובה יותר, יעילה יותר, נגישה יותר, תאפשר לצמצם פערים.
<שירה לב-עמי: דובר כאן קודם בוועדה לצדק חלוקתי, אנחנו חושבים שזו דרך שיכולה לעזור להגיע, גם לפריפריה ולמקומות שלא תמיד מקבלים את המקסימום של מערכת הבריאות.
<שירה לב-עמי: אנחנו רואים כאן מנוע צמיחה שיכול לקדם את המשק כולו.
<שירה לב-עמי: היו פה הגדרות שאמרו שזה הסייבר הבא במובן הכלכלי, במובן של התרומה הפוטנציאלית של העולם הזה של בריאות דיגיטלית לתל"ג של מדינת ישראל וקידום של החדשנות לטובת הבריאות.
<שירה לב-עמי: אנחנו רוצים להציג כמה דברים שמשרד הבריאות מקדם היום, לתת כמה דוגמאות ובסוף באמת לפתוח את הבמה לדיון על האתגרים ועל הדברים שנכון לעשות הלאה.
<שירה לב-עמי: חדרי המיון הם הפנים של הרפואה הציבורית, הם מקום ששומעים עליו גם פה בוועדות בכנסת, על הקשיים, על האתגרים, על העומס מאוד גדול, כאן המטרה שלנו, באמצעות המחשוב של תהליכי העבודה, גם תהליכי מתן השירות, גם הזמינות של המידע, לאפשר שירות שהוא טוב יותר ורגוע יותר.
<שירה לב-עמי: לא נעמדים 20 אנשים כל פעם שדלת נפתחת אלא אתה יודע שיגיע התור שלך, אתה יודע מה מצבך, אתה יודע גם מה המצב של התור בחדר המיון שאליו אתה הולך ובשאיפה שלנו גם מה המצב האישי שלך.
<שירה לב-עמי: זאת אומרת השלב הבא של המהפכה הדיגיטלית בחדרי המיון היא לאפשר לכל תושב ישראל באמצעות האמצעים הדיגיטליים לדעת מה העומס בחדרי המיון, כל חדרי המיון.
<שירה לב-עמי: אני גרה במודיעין, חצי שעה מ-10 חדרי מיון, לדעת לאן אני צריכה ללכת כדי לראות רופא הכי מהר שאפשר ואחרי שכבר הגעתי אני אוכל לקבל את התמונה של איפה אני נמצא בתור, מה אני עכשיו צריך ללכת, הרופא שלח אותי קודם לעשות בדיקת מעבדה ואז רנטגן, אני אראה את זה בתהליך, אני אדע איפה אני, הוא יוכל גם לקרוא לי, אם אני רוצה ללכת להביא קפה מארומה ולחזור.
<שירה לב-עמי: הוא נותן לי תמונה, הוא נותן לאנשים גם את התחושה של הביטחון ושהם לא צריכים עם המרפקים לעמוד על המשמר בתור.
<שירה לב-עמי: בהיבט הזה, במקומות שזה כבר נכנס רואים איך זה משפיע על השקט ומשפיע על הצוות שלא צריך כל היום להתמודד עם 'מתי תורי', אלא יכול להתמקד בטיפול הרפואי.
<שירה לב-עמי: עוד דבר שאנחנו רוצים לאפשר באמצעות המערכת הזאת זו תמונה שתהיה במינהל רפואה ותהיה גם בלשכת השר, איפה עכשיו יש עומסים, כמה זמן מחכה הבן אדם שמחכה הכי הרבה בחדר מיון בפוריה, ואם צריך להתערב ואם צריך לעזור, זה נותן את האפשרות לעשות את זה.
<שירה לב-עמי: הדבר הבא שאנחנו מתחילים כבר היום לעשות זה תשתית לאומית שהמטרה שלה היא בדיוק הדבר שאליו אתה התייחסת, התהליכים שמערכת הבריאות מספקת בהם שירות.
<שירה לב-עמי: איך אנחנו מחברים את ארגוני הבריאות סביב התהליכים הבירוקרטיים, איך אנחנו מוודאים שהמטופל לא צריך להיות הגורם שסוגר את כל הקצוות בין ארגוני הבריאות, אלא מערכות המידע יעשו את זה עבורו בצורה כמה שיותר אוטומטית.
<שירה לב-עמי: אנחנו מדברים על התהליכים של טופס 17, של קבלת התחייבות לשירות רפואי, אנחנו מדברים על תהליכים של זימון תורים.
<שירה לב-עמי: המטרה היא לאפשר, מעבר לשירות המצוין שהקופות נותנות היום, ברגע שאני עכשיו צריך ללכת לבית חולים או למרפאת חוץ אני צריך להתעסק הרבה מאוד בבירוקרטיה, לוודא שקיבלתי את התור הנכון לשירות הנכון בשעה הנכונה, המטרה היא שכל הדבר הזה יטופל באופן דיגיטלי מאחורי הקלעים, כל מה שאני אצטרך לעשות זה להגיע ולקבל את השירות.
<שירה לב-עמי: מבחינתנו התשתית הזאת תוכל לאפשר לנו את כל התהליכים הבירוקרטיים בעתיד, אנחנו מקווים גם לעזור באמצעים האלה, להעביר מידע לוועדות רפואיות ודברים רבים שהיום עושים אותם בניירת ושאני, בתור המטופל, צריך ללכת להביא את המסמכים מעשרה מקומות שונים ולהביא אותם לוועדה.
<שירה לב-עמי: אנחנו מאמינים שהחיבור הדיגיטלי בין ארגוני הבריאות יוכל לפתור את הבעיות האלה.
<שירה לב-עמי: דוגמה נוספת שהדיגיטליות אמורה לעזור לנו לספק את שירותי הרפואה באמצעות טלמדיסין, אם זה בין רופאים למטופלים שנמצאים רחוק מהם.
<שירה לב-עמי: הזכרת קודם את מרכזי הדחק בזמן חירום, איך אני יכול לאפשר לפסיכיאטר שנמצא אולי במקום מוגן להגיע לכל בן אדם שזקוק עכשיו לטיפול פסיכיאטרי ולא יכול לצאת מהבית כי נופלים שם טילים.
<שירה לב-עמי: זה משהו שאפשר לטפל בו ולעזור לו באמצעים דיגיטליים.
<שירה לב-עמי: זו יכולה להיות גם דרך לאפשר לרופאים שנמצאים בבית חולים כללי לתת ייעוץ לרופא שנמצא בבית חולים גריאטרי בלי שיהיה צורך עכשיו לשלוח את המטופל לחדר מיון ולבית חולים כללי ולהגדיל את העומס בחדר המיון.
<שירה לב-עמי: נושא מאוד חשוב שדובר עליו קודם, שיתוף המטופל, איך אנחנו מבטיחים שלמטופל יש את כל המידע מהתיק שלו, את כל המידע עליו, על הטיפולים הרפואיים שלו, מכל המקורות השונים.
<שירה לב-עמי: זה היום קיים ברמה טובה ומרשימה בקופות החולים, בתיק הרפואי האישי שכל אחד מאיתנו מקבל באינטרנט, וכאן, בהובלת כבוד שר הבריאות, המטרה היא לאפשר הרחבה מאוד משמעותית של המידע הזה, לא רק המידע מהקופה, אלא מכל מקום שאני מקבל בו טיפול רפואי.
<שירה לב-עמי: המידע הזה צריך להיות נגיש לי, בתיק שאני רואה, ולא רק באינטרנט אלא גם באמצעים נוספים.
<שירה לב-עמי: מי שירצה לקבל את זה בדיסק און קי או בכרטיס, יוכל לקבל את זה מהקופה שלו בצורה שהוא יוכל לקחת ולהתייעץ גם עם גורמי מקצוע נוספים.
<שירה לב-עמי: המטרה כאן היא לתת את כלל המידע הרפואי בצורה דיגיטלית למטופל, זה חלק מהשיתוף שלו בתהליך הטיפול, זה גם נותן לו את היכולת לשתף גורמים נוספים, להתייעץ איתם ולהרחיב את הייעוץ שהוא מקבל.
<שירה לב-עמי: האמצעים הדיגיטליים עוזרים לנו גם בהנגשת מידע.
<שירה לב-עמי: אפליקציה שיצאה השנה, בהובלה של אגף הרוקחות במשרד הבריאות, נותנת את כל המידע על תרופות במובייל, אפשר לחפש, אתם יכולים להוריד את זה, זה נקרא תרופה טו גו, אני יכול לחפש לפי תסמינים, איזה תרופה תיתן לי פתרון לעיניים אדומות.
<שירה לב-עמי: אני יכול לחפש לפי ברקוד ואני יכול לחפש לפי תרופה ספציפית, מה קיים בה, איפה בוחרים אותה ומה המחירים שלה, כדי לדעת אם מה שאני רואה עכשיו ולנגד עיניי על הדלפק בבית המרקחת הוא באמת מה שאני מחפש ומה שאני צריך.
<שירה לב-עמי: אנחנו עוברים משירותים שמבחינתנו מיועדים לציבור הרחב לאיך אנחנו משפרים את מערכת הבריאות פנימית.
<שירה לב-עמי: כאן אנחנו עוסקים בשיפור השירות לרופאים.
<שירה לב-עמי: שמענו לא מעט תלונות בעבר מרופאים על תהליכי העבודה שלהם מול משרד הבריאות, תהליכי קבלת הרישוי.
<שירה לב-עמי: עשינו כאן בשנים האחרונות קפיצת מדרגה דיגיטלית.
<שירה לב-עמי: היום תהליך הרישוי מתבצע בחלקו הגדול בתהליך דיגיטלי, עדיין לא בצורה מלאה ומוחלטת, אבל אם פעם רופא שסיים סטאז' היה צריך ללכת הביתה ולחכות עד שייגמר תהליך הרישוי שלו, לקבל דמי אבטלה, היום בית החולים, באמצעות המערכת הלאומית של משרד הבריאות, מדווח על סיום הסטאז', למחרת בבוקר הוא יכול להתחיל לעבוד כרופא ומאחורי הקלעים תהליך קבלת הרישיון הפיזי קורה בעצמו והוא מקבל אותו אליו הביתה.
<שירה לב-עמי: אגב, גם כאן שמענו על תלונות ועל דברים שעוד לא הסתדרו במאה אחוז והמשרד שם את זה בעדיפות מאוד גבוהה, לוודא שהתהליכים האלה נסגרים ומסתיימים בצורה יעילה.
<שירה לב-עמי: המידע שנמצא אצלנו, המידע שנאסף ממערכת הבריאות, אנחנו רואים את זה כשליחות, להעמיד את זה לרשות הציבור, באמצעות דאטה גוב, באמצעות מערכת בי.איי, שנגישה לציבור.
<שירה לב-עמי: אנחנו התחלנו השנה להנגיש את כל המידע מרשם הסרטן הלאומי.
<שירה לב-עמי: תיכנסו לאתר משרד הבריאות, אפשר לראות את כל המידע שקיים אצלנו, סוגי הסרטן, אוכלוסיות שונות, איך זה מתחלק בין גברים לנשים, לתחקר את זה באופן עצמאי באתר של משרד הבריאות ומדדי האיכות שמשרד הבריאות מודד, הוא מפרסם אותם בצורה שאפשר לתחקר אותה ולעבוד איתה וכל חוקר או גורם שמעוניין בכך יכול לעבד את הנתונים האלה באופן עצמאי.
<שירה לב-עמי: אנחנו כל הזמן מרחיבים את השירותים שאותם אנחנו חושפים באינטרנט בצורה נגישה ושקופה.
<שירה לב-עמי: נושא שעלה כאן בוועדה מספר פעמים בעבר.
<שירה לב-עמי: הרשת הלאומית לשיתוף מידע רפואי משרתת את מערכת הבריאות.
<שירה לב-עמי: היום היא מחברת את ארגוני הבריאות הציבוריים, בתי החולים וקופות החולים מחוברים לרשת אופק והאתגר הבא שלנו הוא חיבור לדור הבא הטכנולוגי של המערכת, שדרוג טכני שמאפשר לנו מידע נוסף ומאפשר למחשבים גם להבין את המידע שהם מעבירים.
<שירה לב-עמי: זה לא רק מידע שהרופא צריך להסתכל ולהבין, אלא מידע שהמחשבים יוכלו לבד להבין שקיבלתי את אותה תרופה במקומות שונים, או להמליץ לי על טיפול על סמך המידע שהגיע מכל הגורמים השונים במערכת הבריאות.
<שירה לב-עמי: חשוב להגיד שאת הפרויקט הזה אנחנו מממשים בלי מאגר מידע מרכזי, בצורה שמאוד מאבטחת את המידע, שומרת על הפרטיות של המטופלים ומאוד מוגנת בכל מה שקשור לאבטחת מידע ולסייבר.
<שירה לב-עמי: זה נושא שהוא בעדיפות עליונה בכל הפעילויות שלנו.
<שירה לב-עמי: הקוד הפתוח משמש אותנו ככלי עבודה לתיק רפואי שהיעד העיקרי שלו, עבור ארגונים קטנים, שלא מצליחים להרים את המערכות הרפואיות הגדולות והרולס רויס, אנחנו הבאנו תיק רפואי שמשתמשים בו בהרבה מרפאות קטנות בעולם, אנחנו עושים לו התאמה לישראל והמטרה היא שכל ארגון שירצה להשתמש בו, בין אם בשירות שאנחנו נספק ובין אם לקחת את אותו קוד פתוח, להתאים אותו לצרכים שלו, יוכל לעשות את זה.
<שירה לב-עמי: גם זה נושא שהכנסת קידמה אותו בעבר רבות, שימוש בקוד פתוח במערכת הממשלתית הישראלית.
<שירה לב-עמי: המידע הרפואי הוא אוצר בלום שיכול לתת הרבה מאוד תועלות רפואיות, חלקן אנחנו כבר מתחילים לראות היום, קופות החולים מובילות בשימוש שלהן במידע, וחלקן אנחנו רואים את הפוטנציאל, רואים את הצורך שקיים בארץ ובעולם.
<שירה לב-עמי: המטרה שלנו היא לאפשר תשתיות למחקר שכל גורם שמעוניין לעשות מידע בכלים האלה, תהיה לו סביבה מאובטחת, יעילה, שיכולה לחבר מידע ממקורות שונים ולהשתמש בו לקדם את מערכת הבריאות ולקדם את המחקר.
<שירה לב-עמי: חשוב להגיד שהפוטנציאל כאן בראייה שלנו הוא משילוב בין עולמות שונים.
<שירה לב-עמי: באוניברסיטה אני למדתי בתכנית שנקראת התכנית הבין תחומית, שהרעיון מאחוריה היה שכשאנשים היום לומדים דיסציפלינות מאוד ספציפיות, עושים תואר שני בכימיה ודוקטורט בכימיה אז יש להם יכולת לתת ערך מוסף בתחום אחד ופריצות הדרך המדעיות בעשורים האחרונים מגיעות משילוב בין תחומים, מגיעות מזה שמחברים את הכימיה עם פסיכולוגיה, עם חקלאות ופתאום יוצאים דברים שאף אחד לא תיאר לעצמו.
<שירה לב-עמי: זה מה שאנחנו מדמיינים בשימוש במידע רפואי.
<שירה לב-עמי: אפשר לחקור מאוד מאוד לעומק את בדיקות הדם, אבל אולי דווקא כשנחבר את בדיקות הדם עם המידע על אנשים שנולדו בתור פגים, פתאום מזה תצא תובנה שתוכל לשפר את הטיפול בפגים.
<שירה לב-עמי: נחבר את המידע הסביבתי עם המידע הרפואי ונבין איך לטפל טוב יותר בבריאות הנפש.
<שירה לב-עמי: החיבורים האלה במידע הן קפיצות המדרגה המשמעותיות ביותר.
<שירה לב-עמי: הנושא של בריאות דיגיטלית מעניין גם את השותפים שלנו בעולם, יש כאן לא מעט צוותי עבודה שעובדים כבסיס לשיתוף פעולה, נחתם גם MOU בין משרד הבריאות למשרד הבריאות האמריקאי והאנגלי ואנחנו עושים הרבה מאוד עבודה משותפת איתם.
<שירה לב-עמי: הנושא גם עוזר לנו בזירה הבינלאומית והוא חיובי והוא מביא ערך מוסף לכלל השותפים, על בסיס הדברים שהזכרנו אותם קודם ואתגרים נוספים.
<שירה לב-עמי: דוגמה אחרונה, שאנחנו רואים בה הזדמנות לקפיצת מדרגה.
<שירה לב-עמי: אחד האתגרים הממשלתיים זה איך אנחנו יכולים לקדם חדשנות בסביבה ממשלתית, בעולם שחי בכללים הממשלתיים.