GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: רק רשויות מקומיות?
<יחזקאל ליפשיץ: לא, זה לכולם, לכל צרכני האנרגיה.
<יחזקאל ליפשיץ: בגדול, התיחרור יהיה בין המענק שאתה מקבל תמורת כמה קווט"ש או כמה טון גזי חממה אתה מפחית.
<יחזקאל ליפשיץ: צעד נוסף הוא הקמה של קרן ערבויות.
<יחזקאל ליפשיץ: הוקם צוות בראשותו של יהלי רוזנברג, סגן החשבת הכללית והצוות הזה אמור להגיש את המסקנות שלו לחשבת הכללית עד סוף השנה.
יעל כהן-פארן: אלה הם ה-500 מיליון.
<יחזקאל ליפשיץ: 500 מיליון ערבויות, אני מדגיש.
<יחזקאל ליפשיץ: עד סוף השנה יוגשו המסקנות לחשבת הכללית ואנחנו מקווים שבתחילת שנה הבאה נוכל לגבש את ההמלצות.
יעל כהן-פארן: רק כדי להבין, ה-500 מיליון לתקופה של עשר שנים, זה אומר שזה יחולק ל-50 מיליון לשנה או איך זה הולך לעבוד?
<יחזקאל ליפשיץ: אל"ף, זה עוד לא נקבע.
<יחזקאל ליפשיץ: בי"ת, הרציונל הוא להקים איזושהי קרן, שהיא קרן חיה ונושמת, כלומר, היא תנוצל כל הזמן.
<יחזקאל ליפשיץ: כלומר, אם מישהו רוצה הלוואה למספר שנים מסוים, ברגע שההלוואה תסתיים, הכסף יוכל לחזור לקרן ואז אפשר לנצל את זה.
יעל כהן-פארן: האם יעמדו 500 מיליון שקלים לרשות הקרן הזאת עם פתיחתה?
<יחזקאל ליפשיץ: תלוי במשרד האוצר אבל שוב, זה חלק מעבודת הצוות שכמו שאמרתי - - -
יעל כהן-פארן: הצוות לא סיים.
<יחזקאל ליפשיץ: הצוות לא התחיל.
<יחזקאל ליפשיץ: הצוות הזה אמור להגיש את המסקנות שלו לחשבת הכללית עד סוף השנה.
<יחזקאל ליפשיץ: הצוות הוקם.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מתחילים עכשיו לקבוע דיונים רציפים עד סוף השנה, כדי להגיש את המסקנות לחשבת הכללית.
יעל כהן-פארן: 300 מיליון השקלים שדיברת עם הקרן שתיפתח בספטמבר, האם זה כבר מתוקצב או שזה יהיה רק בתקציב 2017?
<יחזקאל ליפשיץ: אפשר לשאול את המשרד.
<יחזקאל ליפשיץ: לדעתי זה מתוקצב, אבל בהרשאה להתחייב.
<יחזקאל ליפשיץ: כלומר, אני מניח שהכסף עצמו לא יוכל לצאת, כלומר המשרד התחייב על הכסף ב 16' אבל המענקים עצמם ייצאו אחרי שפעולות ההתייעלות יבוצעו, אז אני מניח שהמענקים עצמם יוצאו ב-17' אבל ההרשאה כבר תהיה ב 16'.
יעל כהן-פארן: להערכתך, קצב ההתקדמות, בוא נניח שב-1 באוקטובר יש תכנית התייעלות אנרגטית - - -
<יחזקאל ליפשיץ: יש את קרן המענקים.
יעל כהן-פארן: שלום לחבר הכנסת ברושי, תודה שהצטרפת אלינו.
יעל כהן-פארן: בעצם אם אני מבינה, קודם מקימים את הקרן ואחר כך עושים תכנית התייעלות מפורטת?
<יחזקאל ליפשיץ: התחלנו כבר לפרסם את הנושא של קיום הקרן.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו ביקשנו מהתעשייה ומהרשויות המקומיות שכל אחת תכין כבר את ההצעות שלה, כדי שכשהקרן הזו תקום יוכלו להגיש לה את ההצעות.
<יחזקאל ליפשיץ: ברגע שהקרן תקום בין אם בספטמבר, או באוקטובר, מתי שהיא תקום, יהיה זמן מסוים להגיש הצעות התייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: יש ועדה משותפת שמנהלת את זה, של ארבעת משרדי הממשלה שהזכרתי קודם, הוועדה תְּתַחֵר בין ההצעות על פי הסכום שיוקצב ואז הגופים שיזכו יוכלו לגשת לביצוע הפעולות להתייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: את זה הבנתי אבל ניסיתי להבין מה הקשר בין הקרן והמענקים שהיא תציע לתכנית שתפורסם במקביל או לאחר מכן?
<יחזקאל ליפשיץ: התכנית שלנו?
<יחזקאל ליפשיץ: התכנית שלנו תדבר גם על הקרן אבל גם על צעדים אחרים, כמו צעדי רגולציה ומענקים נוספים שאולי נצטרך ושוב, אני אומר, התכנית הזו תכלול גם חלק מהצעדים שכבר עברו בהחלטת ממשלה 1403 וגם צעדים נוספים שאנחנו רואים לנכון, כדי לקדם את הנושא של התייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: כמו שאמרתי אנחנו מחויבים על פי חוק וגם על פי החלטת הממשלה הזאת להגיש תכנית לאומית וזו אכן כוונתנו.
<יחזקאל ליפשיץ: התכנית הזו נמצאת בשלבים מתקדמים.
יעל כהן-פארן: סמנכ"ל משרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה חזי.
יעל כהן-פארן: אנחנו גם נחזור אליך.
<יחזקאל ליפשיץ: יש עוד צעד אחד שלא הזכרת אותו, לא קשור ישר להתייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו פועלים גם לגבש תקנות לדירוג אנרגטי של מבנים.
<יחזקאל ליפשיץ: גם בנושא הזה אנחנו עובדים עם המועצה לבנייה ירוקה, לא יודע אם הם כאן.
יעל כהן-פארן: יש פה נציג.
<יחזקאל ליפשיץ: אז אנחנו עובדים עם המועצה לבנייה ירוקה כדי לגבש הצעות לתקן, יש תקן 5282, את מכירה אותו היטב, לתקנות של דירוג אנרגטית למבנים.
יעל כהן-פארן: מחייבות?
<יחזקאל ליפשיץ: בהחלטת הממשלה לא כתבו "מחייבות", אנחנו רוצים להציע את זה.
<יחזקאל ליפשיץ: יש לזה גם השלכות של אולי עלויות בניה נוספות וכו', לכן אנחנו רוצים להגיע להסכמה וגם פה אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה ומשרד השיכון ואנחנו גם אמורים לשבת לקראת סוף החודש הזה עם כל משרדי הממשלה, להציג להם את העבודה שאנחנו עושים יחד עם המועצה לבניה ירוקה כדי לנסות ולקדם את התקנות האלו של דירוג אנרגטי מתקדם.
יעל כהן-פארן: אדי, יש לך משהו להוסיף?
יעל כהן-פארן: הצג את עצמך לפרוטוקול.
<אדי בית הזבדי: שמי אדי בית הזבדי, אני מנהל האגף לשימור אנרגיה כבר חמש שנים, אני עובד באגף לשימור האנרגיה כבר שלושים ואחת שנים.
<אדי בית הזבדי: קצת הרבה קילומטרים על הגב שלי בתחום הזה.
<אדי בית הזבדי: אני אומר דבר כזה.
<אדי בית הזבדי: בקשר לפעילות שלנו, אני אתחיל מהיום ועם מה שהיה בעבר.
<אדי בית הזבדי: על מנת להימנע בעתיד מוויכוחים של איך מודדים ומה מודדים, אנחנו יזמנו יחד עם ה EU איזשהו פרויקט של הכשרה של בעלי מקצוע בתחום של מדידה, פרוטוקול מדידה, שנקרא IPMVP.
<אדי בית הזבדי: הפרוטוקול הזה הוא פרוטוקול שמוסכם על דעת האוצר וכנראה שכל המענקים שיינתנו וכל הדברים האחרים יתבססו על הפרוטוקול הזה.
<אדי בית הזבדי: הקורס הזה הוא קורס מסובסד לחלוטין, כלומר, כל הקורס לא עולה, התשלומים הם עבור הבחינה, כי זו בחינה בינלאומית.
יעל כהן-פארן: מי אחראי על ההערכה?
יעל כהן-פארן: האם אותו גוף שמבצע יהיה אחראי על ההערכה?
<אדי בית הזבדי: הגוף שעושה הערכה הוא גוף בינלאומי, זה לא אנחנו.
יעל כהן-פארן: אבל האם אתם תתנו רגולציה מסוימת או רישיונות לאנשים שיהיו מוסמכים לעשות הערכה?
<אדי בית הזבדי: לא, לא, האנשים שיעברו את הקורס יצטרכו לעשות גם הסמכה, אחרת לא ניתן להם לעבור את הקורס, כי זה קורס שאנחנו מביאים אותו, כאמור, בשיתוף עם ה- EU, זה קורס שיעזור למנוע את הוויכוחים האלה, אם יש התייעלות אנרגטית או אין התייעלות אנרגטית.
יעל כהן-פארן: הוויכוח שאני מבינה שיש, זה כמה היא עלתה לנו.
<אדי בית הזבדי: אנחנו לא מדברים על העבר, אנחנו מדברים על העתיד.
יעל כהן-פארן: כן, זה יחסוך לנו את אותם ויכוחים.
<אדי בית הזבדי: כנראה שהמשרד שלנו יהיה משרד בורר.
<אדי בית הזבדי: אנחנו הצענו את הקורס הזה לחלק ממשרדי הממשלה.
<אדי בית הזבדי: כלכלה, אוצר, סביבה ואנחנו ושאר המקומות הוקצו על פי קדימויות ומי שרוצה.
<אדי בית הזבדי: אגב, הקורס הוא מאד יקר, רק שהוא לא עולה כסף בארץ, כסף מזערי.
<אדי בית הזבדי: 250 שקל לקורס בן שלושה ימים, שזה מכסה רק את האש"ל.
<אדי בית הזבדי: זה קורס שאנחנו מקדמים על מנת לקדם את אותו מהלך של ה-300 מיליון וה-500 מיליון.
<אדי בית הזבדי: בעבר הייתי חבר בוועדת שני, חלק מהזמן שלא בתפקידי כמנהל האגף לשימור אנרגיה.
<אדי בית הזבדי: את התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית בחשמל אנחנו כתבנו, האגף שלנו כתב, בשיתוף עם אגף הכלכלה של המשרד שלנו ואני חייב לומר, שגם אם אנחנו מסתכלים היום על התוצאות של 2014 – ואני בפירוש לא רוצה להתייחס יותר מדי לתוצאות האלו – הן נמצאות כ-2 מיליארד קווט"ש פחות מהתחזית שהייתה אמורה להיות בחשמל.
יעל כהן-פארן: השאלה מה הביא לכך שזה קרה.
<אדי בית הזבדי: מאחר ואין לנו נתונים סופיים של 2015 אני לא יכול לומר ולכן אני גם לא מפרסם.
<אדי בית הזבדי: אבל גם אם לא הושג שום חיסכון עדיין, האוכלוסייה במדינה צרכה בערך של כ- 2% בשנה, 1.6%, אז זה מעיד בהחלט על חסכון אבל, נכון להיום, הנתון האחרון שיש לנו ב-014, מראה על חיסכון, על עמידה אפילו מעבר ליעדים.
יעל כהן-פארן: הוא מראה על אי עליה כמו שהייתה צפויה.
<אדי בית הזבדי: לא על אי עליה, אפילו ירידה.
יעל כהן-פארן: אפילו ירידה אבל השאלה היא מה מביא לכך, אם זאת התכנית להתייעלות אנרגטית אני כמובן מאד מברכת, השאלה היא אם היא באמת מה שהביא לכך.
<אדי בית הזבדי: ראי, בואי נאמר דבר כזה.
<אדי בית הזבדי: כשאת מחליפה מכשיר יעיל במכשיר לא יעיל אז את יודעת פחות או יותר.
<אדי בית הזבדי: את לא יכולה למדוד כל מכשיר.
<אדי בית הזבדי: אם זה מקרר, את לא יכולה להביא כל מקרר ולמדוד אותו, מדידה של מקרר עולה הרבה כסף.
<אדי בית הזבדי: אפילו אם את עושה מדגם, מדגם גדול, אנחנו החלפנו מעל 130,000 מקררים.
<אדי בית הזבדי: מקרר כזה חוסך 3.5 קילוואט שעה ליממה אז סך הכול מדובר על 700, 800 קילו ואט שעה לשנה, לכל מקרר, תכפילו את זה ב-130,000 ותכפילו את זה בעשר שנים, אז מי שאומר שאין חסכון או שהוא לא יודע לעשות חשבון או שהוא לא מבין על מה הוא מדבר.
יעל כהן-פארן: תודה, אדי, תודה רבה.
יעל כהן-פארן: אם את רוצה להגיב לזה אז ממש בקצרה כי יש כאן סדר.
יעל כהן-פארן: נורית מרשות החשמל.
<נורית אלתר איתן: אני רק רוצה להתייחס לנושא הביקוש לחשמל בשנים 2014, 2015, רק לחדד נקודה קטנה.
<נורית אלתר איתן: אנחנו מבצעים היום עבודה מאד גדולה ביחד עם בנק ישראל מבחינת ביקושים במשק בשנים 2014 2015 ואכן הייתה ירידה בביקוש.
<נורית אלתר איתן: צריך להבין שהביקוש לחשמל הם גם פונקציה של שינוי בתמהיל הצריכה, אי הקמת מפעלים נוספים, מצב סוציו אקונומי במשק החשמל, תעריפי החשמל ככל שהם עולים או יורדים ואני אשמח לשתף את הועדה ברגע שיהיו לנו תוצאות קוהרנטיות בנושא הזה.
יעל כהן-פארן: לפני שאני עוברת למשרד להגנת הסביבה, חבר הכנסת ברושי, האם תרצה לומר כמה דברים?
איתן ברושי: בוקר טוב, יש פה הרבה אנרגיה בחדר, השאלה לאן היא הולכת.
איתן ברושי: לא הייתי בהתחלה, נאבקתי על שמירתו של שדה דב אבל החלטתי לבוא הנה.
איתן ברושי: אני לא יודע אם פתחו את הישיבה בדיווח על התוצאות של שנת 15'.
איתן ברושי: אנחנו נמצאים עוד מעט באמצע שנת 16'.
איתן ברושי: היו החלטות של הממשלה, אני יכול לומר שהחוק שאנחנו עומדים מאחוריו לא התקדם מספיק.
איתן ברושי: שמעתי פה כשנכנסתי את הנציג של משרד התשתיות, אני מקווה שזה יעבור לוועדת כלכלה אבל אני שואל, יש יעדים שהוחלט עליהם בממשלה, אני מציע לפתוח דיון כזה ולהגיד איפה אנחנו עומדים ביחס ליעדים שהחליטו עליהם.
איתן ברושי: עם כל הכבוד למקררים וכל מיני דברים שהוזכרו פה, זה חשוב אבל יש התחייבות של ממשלת ישראל, קודם כל כלפי אזרחי מדינה ולא פחות מכך, כלפי העולם כולו שאנחנו חלק ממנו.
איתן ברושי: תבואו ותגידו איפה עומדים.
איתן ברושי: יש החלטה, יש מועדים שקבעו ועכשיו זה לא שיעורי ספרות, זו לא פרוזה, אלה מספרים.
איתן ברושי: תגידו איפה עומדים ביחס ליעדים ואיפה נעמוד בסוף 16'.
איתן ברושי: זה מה שצריך לעשות בישיבות כאלו.
איתן ברושי: אחרת זה בזבוז זמן.
איתן ברושי: אולי עשיתם.
יעל כהן-פארן: היה כאן דיווח מהממ"מ לגבי הצלחות, אנחנו מדברים על עבודה - - -
איתן ברושי: זה לא מחקר, זה נתון של עכשיו.
יעל כהן-פארן: תאמין לי שעל הנתונים יש ויכוח.
יעל כהן-פארן: זה מה שעלה כאן מהממ"מ ואנחנו מתווכחים על השאלה האם הייתה כזו התייעלות או אחרת.
יעל כהן-פארן: יש פה איזושהי בעיה, אתה מצביע על משהו מאד נכון - - -
איתן ברושי: כמה כסף הושקע באנרגיה מתחדשת?
איתן ברושי: כמה חסמים הוסרו?
איתן ברושי: איפה כל הדיווחים האלה?
יעל כהן-פארן: אתה צודק ואנחנו מדברים היום בעיקר על התייעלות אנרגטית, זה נושא הדיון ואנחנו שואלים פה איפה אנחנו עומדים.
יעל כהן-פארן: אתה צודק שהיינו אמורים למצוא תשובות ברורות ובגלל זה שלחנו את הממ"מ לבדוק לפני הישיבה והתשובות הן לא ברורות.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לשמוע רגע את גיל פרואקטור מן המשרד להגנת הסביבה, שעוסק בנושא במשרד.
< גיל פרואקטור: תודה רבה.
< גיל פרואקטור: אני אתחיל מהסוף, אני אתייחס למה שחבר הכנסת ברושי אמר על היעדים.
< גיל פרואקטור: הממשלה העבירה יעדים.
< גיל פרואקטור: חזי ליפשיץ הזכיר את החלטת הממשלה הרלבנטית.
< גיל פרואקטור: התחייבנו על יעדים.
< גיל פרואקטור: יש לנו יעד וולונטרי ל-2020 אבל יש לנו יעדים מחייבים גם לשנת 2025, יעדי ביניים.
< גיל פרואקטור: כמובן שלשנת 2030 גם בתחום של התייעלות אנרגטית או צמצום צריכת חשמל וגם יעדים בתחום של מתחדשות.
< גיל פרואקטור: גם כמובן יעד רחב ומתכלל של הפחתת גזי חממה.
< גיל פרואקטור: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו, להבדיל ממה שהיה בעבר, איך אנחנו עוקבים ומוודאים שהממשלה – ואנחנו זה אומר המשרד להגנת הסביבה, המשרד לאנרגיה, משרד האוצר וכל הגופים השונים, גם בממשלה וגם מחוץ לממשלה – נמצאים מה שנקרא On the track בשביל לעמוד ביישום של היעדים.
< גיל פרואקטור: כתוצאה מאותם יעדים שהוחלטו על ידי הממשלה, הממשלה גם החליטה על תכנית.
< גיל פרואקטור: אנחנו רואים חשיבות עליונה בביצוע של בקרה ומעקב ודיווח לממשלה על ההתקדמות של היעדים.
< גיל פרואקטור: כמובן שזה חייב להיות בצורה של מתודולוגיה בינלאומית מוסכמת לאיסוף של נתונים, לבקרת איכות עליהם, לניתוח שלהם ובסוף לדיווחים לממשלה, כמו שנקבע באותה החלטת ממשלה 1043 ממרץ השנה, וגם דיווחים לאו"ם.
< גיל פרואקטור: אנחנו מחויבים להגיש לאו"ם מגוון של דיווחים, גם דיווחים דו שנתיים, גם דיווחים ארבע שנתיים וגם דיווחים שנתיים מסוגים שונים.
< גיל פרואקטור: אני רוצה להגיד עוד משפט אחד לפני שאני אגע ספציפית בנושא של התייעלות אנרגטית.
< גיל פרואקטור: לא כולם יודעים אבל אנחנו, כחלק מאותו תהליך מחייב באו"ם, נעבור כמו שאר מדינות העולם, תהליך של בחינה.
< גיל פרואקטור: בחינה שתיקח בערך שנתיים.
< גיל פרואקטור: התהליך יתחיל מ-2018 ויימשך עד 2020.
< גיל פרואקטור: בתהליך הזה כל המדינות יעברו סוג של בחינה לגבי רמת המחויבות שהן התחייבו עליה מבחינת הפחתת גזי חממה, האם היא מתאימה לפרמטרים הכלכליים שלהן, האם היא מספיק שאפתנית או לא מספיק שאפתנית וזה כמובן לנוכח היעדים הבינלאומיים שהוגדרו באותה אמנה שהיא מחייבת.
< גיל פרואקטור: כבר היום ברור לנו לפי כל פרמטר כלכלי אובייקטיבי שאנחנו בוחנים בו את מדינת ישראל, ברור לנו שאנחנו נמצאים, מבחינת רמת המחויבות שלקחנו על עצמנו במקום שאינו מזהיר, אני אגיד את זה בצורה כזאת.
יעל כהן-פארן: גם המחויבות שלקחנו על עצמנו לא ממש מזהירה.
<גיל פרואקטור: על זה אני מדבר וברור לנו גם כן שבצורה כזאת או אחרת, הלחץ על מדינת ישראל, כחלק מתהליך בינלאומי שלנו, ההשפעה עליו היא מזערית או שבכלל לא קיימת, כי כל התהליכים בהסכמים האלה נקבעים, בסופו של דבר, על ידי גושים גדולים שהם בעלי השפעה.
<גיל פרואקטור: אנחנו נעבור תהליך לא פשוט, שיבואו אלינו ונצטרך להצדיק, סביר להניח שיהיה לנו קשה, למה לקחנו על עצמנו רמת מחויבות כזאת או אחרת והאם אנחנו צריכים להחמיר את רמת המחויבות הזאת משנת 2020 ואילך.
<גיל פרואקטור: עכשיו אדבר ספציפית על הנושא - - -
יעל כהן-פארן: שאלה כי אתה מתייחס ללחץ, האם הלחץ הוא דיפלומטי, כלכלי?
<גיל פרואקטור: אתייחס לזה גם במשפט.
<גיל פרואקטור: תראי, הלחץ או התהליך מגיע כמובן - - -
יעל כהן-פארן: גם רוני ממשרד החוץ, נשמח לשמוע גם על זה אם יש פה משהו.
<גיל פרואקטור: הלחץ או התהליך הוא תהליך שנקבע כחלק מההסכמים הבינלאומיים שנחתמו גם בפריז וגם עוד הרבה לפני זה.
<גיל פרואקטור: אבל חשוב לזכור שהלחץ כאן הוא לאו דווקא רק לחץ במובן השלילי, זאת אומרת, התגובה ללחץ או היכולת שלנו להגיב לאותו תהליך בינלאומי גם טומנת בחובה המון הזדמנויות חסרות תקדים למדינת ישראל, מבחינה כלכלית, מבחינת שיתופי פעולה, מבחינת הטכנולוגיה.
<גיל פרואקטור: יש לנו כאן חברים ממשרד הכלכלה שאמונים על קידום של טכנולוגיות ישראליות חדשות וכו'.
<גיל פרואקטור: הפוטנציאל הוא חסר תקדים, גם מבחינת ההשקעות, גם מבחינת שיתופי הפעולה וגם מבחינת ההזדמנות שיש לנו לתעשייה המקומית.
<גיל פרואקטור: אני רוצה לעצור כאן ולדבר ספציפית על הנושא של התייעלות אנרגטית.
<גיל פרואקטור: כמו שאמרתי, יש תכנית, כולם מכירים את הפרמטרים שלה.
<גיל פרואקטור: לגבי הממצאים המרכזיים אז כך, יש לנו את אותה החלטה, את אותו תקציב של 300 מיליון שקל שנועד לתמיכות.
<גיל פרואקטור: אנחנו, כמו שחזי אמר לפניי, אנחנו נמצאים בשלב של החלפת טיוטות.
<גיל פרואקטור: חשוב להגיד כאן, תראו, עלינו מוטלת החובה, על ארבעת המשרדים, לבוא ולוודא שהתכנית הזאת יוצאת לפועל כמה שיותר מהר.
<גיל פרואקטור: זה אומר שאנחנו צריכים להגיע למצב שאנחנו מאשרים, דרך מרכז ההשקעות, ואנחנו מכירים מאד טוב את התהליך, עם הרשאה להתחייב עד אמצע דצמבר או לצורך העניין עד ל-10 בדצמבר עם הרשאה להתחייב, על מנת שלא ניכנס וניגרר לרבעון הראשון של השנה הבאה וזה יצור עיכוב מאד משמעותי.
<גיל פרואקטור: אנחנו יודעים שהשוק מחכה לזה ולכן יש לנו שורה של צעדים לעבור עד שנוכל להגיע למצב שנפרסם ולכן אנחנו נמצאים בצומת קריטי כרגע.
<גיל פרואקטור: אנחנו אמורים להיפגש בימים הקרובים, כל האנשים הרלבנטיים ממשרד האנרגיה, ממשרד האוצר וממשרד הכלכלה, על מנת ללבן את אותן סוגיות שנוכל - - -
איתן ברושי: האם לא גם המשרד להגנת הסביבה?
<גיל פרואקטור: בוודאי.
יעל כהן-פארן: הוא הנציג של הגנת הסביבה.
<גיל פרואקטור: כן, כן, אני אמרתי, יחד עם השותפים שלנו באנרגיה, אוצר ומשרד הכלכלה.
<גיל פרואקטור: יש - - -
יעל כהן-פארן: מי האבא של זה?
יעל כהן-פארן: אני שומעת - - -
<גיל פרואקטור: תראי, אני רוצה להגיד, תראי, התכנית הזאת - - -
יעל כהן-פארן: שני אבות – אף פעם זה לא עובד.
<גיל פרואקטור: לא, שניה - - -
איתן ברושי: פעם קראו לזה ממזר כשהיו שני אבות.
<גיל פרואקטור: קודם כל זה לא שני אבות כי לפי החלטת הממשלה אפשר להגיד שזו סוג של פשרה, על מנת שנוכל להעביר אותה.
<גיל פרואקטור: כדי שנוכל להעביר אותה הוסכם על סוג של פשרה שיהיו ארבעה אבות, לא שניים, זה יותר מסובך ממה שאתה אומר.
איתן ברושי: עכשיו אני מבין למה גבאי התפטר.
איתן ברושי: עד עכשיו לא הבנתי למה.
<גיל פרואקטור: או.
<גיל פרואקטור: קיי, אז יש ארבעה אבות, ארבעה האבות האלה הם הגנת הסביבה, כלכלה, אוצר ואנרגיה.
<גיל פרואקטור: התכנית הזאת, לצורך העניין, היא המשך של התכנית הקודמת.
<גיל פרואקטור: התכנית הקודמת היו לה שני אבות: הגנת הסביבה וכלכלה זה עבד מצוין - - -
יעל כהן-פארן: ואנרגיה.
<גיל פרואקטור: לא, התכנית הקודמת - - -
יעל כהן-פארן: המענקים - - -
<גיל פרואקטור: חברים, תנו לי רק לסיים.
<גיל פרואקטור: תכנית המענקים להפחתת פליטות גזי חממה, על הבסיס שלה אנחנו יוצרים את אותה המשכיות, שזו אותה תכנית שעברה דרך מרכז ההשקעות במשרד הכלכלה יחד עם המדען הראשי.
<גיל פרואקטור: בעצם כרגע יש לנו את משרד האנרגיה ומשרד האוצר כשותפים מלאים, כמו שאמרתי, אבות, זה שוויון מוחלט.
<גיל פרואקטור: אנחנו צריכים להגיע להסכמות.
<גיל פרואקטור: יש נושא אחד שחייבים לפתור אותו והוא הנושא המתודולוגי.
<גיל פרואקטור: אני לא הולך להעמיק כאן יותר מדי אבל אני רק אבוא ואגיד שאנחנו יצרנו מתודולוגיה מאד מסודרת, גם פרוטוקול מסודר וגם קריטי.
<גיל פרואקטור: קובץ שבאמצעותו בוחנים ומגישים את הבקשות.
<גיל פרואקטור: זו תכנית טכנית-כלכלית מאד מפורטת.
<גיל פרואקטור: אנחנו בוחנים אותה ואנחנו מתכוונים לשמור על המתודולוגיה הזאת, על מנת שנוכל לבוא ובאמת להוציא לפועל את התכנית הזאת בהקדם האפשרי.
יעל כהן-פארן: איך היא מתכתבת עם המתודולוגיה שהציג אדי?
<גיל פרואקטור: זאת סוגיה בעייתית מאחר - - -
יעל כהן-פארן: היא לא מתכתבת אתה?
<גיל פרואקטור: זה לא שהיא לא מתכתבת, העקרונות בבסיסה הם עקרונות דומים מאד, ה IPM המתודולוגיה שמבוססת על ה CDM, הם דומים בעקרונות שלהם אבל, בפרקטיקה הם שונים ואני אגיד יותר מזה, זה גם לא משנה מה תבחרי, מה שמשנה הוא מה שיש בפועל מבחינת הפרקטיקה.
<גיל פרואקטור: זאת אומרת, צאת ההנחיות ואותו קובץ שעל הבסיס שלו צריך להגיש את הבקשה.
יעל כהן-פארן: כן אבל אם אתם מתווכחים עכשיו על ההנחיות אז לא נצא לדרך.
<גיל פרואקטור: זה נכון ולכן אנחנו מקווים שתוך שבוע נוכל ללבן את הנושא הזה ונגיע לאיזושהי הסכמה.
<גיל פרואקטור: מאחר וכמו שאמרתי, לוחות הזמנים לא מאפשרים לנו עכשיו להגיע לשנה של פיתוח מתודולוגיה חדשה, עם הכשרות, עם דיונים, אין לנו את הלוקסוס, את הזמן הזה, יש לנו לוחות זמנים ויעדים שאנחנו חייבים לעמוד בהם ולכן, אנחנו נצטרך להכריע בעניין הזה ויש לנו פגישה בימים הקרובים, היא נקבעה כבר לשבוע הבא.
יעל כהן-פארן: אם אפשר לקצר.
<גיל פרואקטור: לגבי ערבויות מדינה, החשב הכללי עומד בראש הצוות הזה.
<גיל פרואקטור: הגנת הסביבה, אנרגיה, אגף תקציבים ומשרד הכלכלה שותפים לו.
<גיל פרואקטור: אנחנו בזמנו, לפני אותה החלטת ממשלה, כבר הצענו קריטריונים מרכזיים בהתייעצות עם גופי המימון השונים, על מנת ליצור תנאים כאלה שבהם אותן ערבויות יביאו למצב שגופי המימון המשמעותיים במשק, יעלו על העגלה הזאת וישקיעו את המיליארדים הנדרשים כדי ליצור כאן מומנטום של השקעות - - -
יעל כהן-פארן: מה המינוף צריך להיות?
<גיל פרואקטור: בעינינו זה קריטי.
<גיל פרואקטור: המינוף לדעתי הוא נקודה שעליה יש לטעמי חילוקי דעות.
<גיל פרואקטור: אנחנו בעמדה ברורה וחדה, שחייבים לשמור על רמת מינוף נמוכה, על מנת שאותם בנקים וקרנות וגופי מימון יהיו מוכנים להשקיע גם במקומות שלכאורה נתפסים בעיניהם כבעלי סיכון.
<גיל פרואקטור: הלוא זו מטרת הערבויות.
<גיל פרואקטור: מטרת הערבויות היא לבוא ולאפשר יצירה של שוק בהיקפים שלא ראינו כמותם.
<גיל פרואקטור: בעניין הזה אני חושב שמשרד האנרגיה ואנחנו רואים את זה עין בעין, אני לא בטוח שהעניין הזה נראה עין בעין עם השותפים שלנו במשרד האוצר אבל זה חלק מאותו דיון ואנחנו נדבר אתם.
<גיל פרואקטור: יושב כאן גם נציג שלהם - - -
יעל כהן-פארן: יושב כאן נציג האוצר?
<גיל פרואקטור: כן, יושב כאן שניר.
יעל כהן-פארן: כרגיל אתה מתחבא.
<גיל פרואקטור: בטח יהיה לו מה להגיד על זה אבל אני רק אבוא ואגיד שהנושא הזה עוד לא עלה לדיון פורמלי ולכן החשבת הכללית מובילה את הדיון הזה וזה יהיה דיון בזמן הקרוב.
<גיל פרואקטור: משפט אחרון.
<גיל פרואקטור: אנחנו גם כן, כחלק מאותה החלטת ממשלה, אנחנו הקמנו או בימים אלה אנחנו מקימים צוות מבנים, שהתפקיד שלו לקדם התייעלות אנרגטית והפחתת צריכת החשמל באמצעות עידוד של אנרגיות מתחדשות על גגות.
<גיל פרואקטור: יש לו יעד ספציפי באותה החלטת ממשלה, 5.9 מיליון טון - - -
יעל כהן-פארן: כמה זה אומר בקילו וואט?
<גיל פרואקטור: אני לא הולך להיכנס כאן למספרים בגלל שזה לא רק קילו וואט, זה גם הפחתה של צריכת אנרגיה אחרת אבל לצורך העניין, המטרה של הצוות הזה בראשות המשרד להגנת הסביבה ובשיתוף כמובן קודם כל משרד האנרגיה ומשרד האוצר, משרד השיכון והבינוי ומשרד הפנים, יהיה לבוא ולבחון אילו אמצעים חדשים וחסמים נדרשים וזה מתקשר לצוות אחר בראשות משרד האנרגיה, שגם הוא צריך להתכנס והוא נועד ספציפית לבחון אמצעים מערכתיים כדוגמת קווט"ש נחסך שאנחנו רואים בו חשיבות עליונה, גם מן הניסיון בעולם ושימוש בתעריף ככלי לבוא ולעודד התייעלות אנרגטית.
<גיל פרואקטור: משפט אחרון - - -
יעל כהן-פארן: על זה רשות החשמל יצטרכו לענות.
<גיל פרואקטור: נכון.
<גיל פרואקטור: משפט אחרון באמת.
יעל כהן-פארן: זה היה קודם.
<גיל פרואקטור: אני יודע.
<גיל פרואקטור: אנחנו בעוד פחות מחודש מכנסים את הועדה הבינמשרדית.
<גיל פרואקטור: אנחנו הולכים להציג גם את התכנית לניתוב ובקרה, לפי הסטנדרטים הבינלאומיים, מה שנקראMRV , Measuring Reporting Verification וגם בעצם לתת דוח מצב איפה אנחנו עומדים, שלושה חודשים אחרי אותה הצעת מחליטים - - - הממשלה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה גיל.
יעל כהן-פארן: אני רוצה רק להעיר, דיברנו על "לא שני אבות אלא ארבעה אבות" ואני באמת תוהה איך מיישבים מחלוקות.
יעל כהן-פארן: איך יושבים סביב השולחן, כל אחד אומר משהו אחר, אחד מושך לכאן, אחד מושך לכאן.
יעל כהן-פארן: לא ברור לי מבחינת ההתנהלות, אם אין מישהו שמוגדר כ'אבא' והיום בפרט, כשאין לצערנו שר להגנת הסביבה, למרות שאני חושבת שזה היה צעד מאד אמיץ להתפטר בסיטואציה הפוליטית הנוכחית אבל לא על זה הדיון.
יעל כהן-פארן: אין לכם שר, אין לכם גם אבא במשרד שעוסק בפוליטיקה וזה בעייתי.
יעל כהן-פארן: איך אתה ואדי שחושבים אחרת ושניר שחושב אחרת, יושבים בחדר אחד ומחליטים ואיך זה לא תוקע אותנו לעוד הרבה זמן עד שדברים יזוזו.
יעל כהן-פארן: תיכף נשמע עוד התייחסויות, אני מבקשת מ- "אדם טבע ודין", לי-היא או אריה, להביא איזושהי תפיסה שלכם.
יעל כהן-פארן: אני גם יודעת שיש בג"ץ בעניין התייעלות אנרגטית על הסטטוס.
יעל כהן-פארן: כן, תתקרבו, שמישהו יקום לתת להם לדבר בבקשה.
יעל כהן-פארן: בקצרה אם אפשר לבקש.
<לי-היא גולדנברג: מאד בקצרה.
<לי-היא גולדנברג: גם רציתי קודם כל - - -
<אבי פלדמן: האם את מוכנה להציג את עצמך?
<לי-היא גולדנברג: בשמחה, סליחה, אני עו"ד ליהיא גולדנברג, ראש תחום כלכלה ומשאבי טבע ב"אדם, טבע ודין".
<לי-היא גולדנברג: נכון, כמו שבאמת חברת הכנסת הזכירה כבר, אנחנו הגשנו עתירה בנוגע להיעדר תכנית לאומית להתייעלות אנרגטית, העתירה הוגשה באוקטובר 2015 וזה לאחר דין ודברים עם משרד האנרגיה בעניין.
<לי-היא גולדנברג: הייתה כאן התייחסות לכמה דברים בנוגע לאותה תכנית שהייתי רוצה להתייחס אליהם בקצרה.
<לי-היא גולדנברג: ראשית, כל התכנית מ-2010, המסמך של התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית, מבחינתנו, גם המסמך הזה עצמו, מעבר לכך שלא אושר בממשלה, כפי שנדרש - - - אנרגיה, התכנית היא לא תכנית שעומדת בדרישות החוק לדעתנו ולכן אנחנו גם מברכים על המינוי של עמיתת הממשק שבונה תכנית לאומית חדשה.
<לי-היא גולדנברג: מה שמדאיג אותנו הוא גם לוח הזמנים, לוח הזמנים של עד נובמבר זה הרבה מאד זמן.
<לי-היא גולדנברג: כשחוקק חוק מקורות אנרגיה המחוקק נתן שלושה חודשים לתכנית לאומית להתייעלות אנרגטית - - -
יעל כהן-פארן: באיזו שנה זה היה?
<לי-היא גולדנברג: החוק חוקק ב-2011 והייתה דרישה לתכנית לאומית להתייעלות אנרגטית ביוני 2011.
<לי-היא גולדנברג: הייתה כבר דרישה בעצם לדיווח אחרי חמש שנים לוועדה באשר להתקדמות התכנית הלאומית.
יעל כהן-פארן: זה בדיוק חמש שנים.
<לי-היא גולדנברג: בדיוק חמש שנים.
<לי-היא גולדנברג: אין תכנית ובוודאי שאין דיווח.
איתן ברושי: מהי מטרת הבג"ץ?
איתן ברושי: צריך להבין.
<לי-היא גולדנברג: תהיה תכנית להתייעלות אנרגטית.
איתן ברושי: זאת אומרת שזו הדרך שאתם בחרתם כדי לקדם את העניין?
<לי-היא גולדנברג: אנחנו בחרנו לנסות לקדם את זה בלי בג"ץ - - -
יעל כהן-פארן: הם טוענים שיש כאן הפרה של החוק.
<לי-היא גולדנברג: יש הפרה של החוק - - -
יעל כהן-פארן: בוא, איתן, איתן, בוא.
איתן ברושי: דרך בג"ץ - - -
יעל כהן-פארן: איתן, סליחה.
<לי-היא גולדנברג: חקיקה שלא מקודמת, יש הפרה של חוק.
יעל כהן-פארן: כן יש הפרה של החוק.
איתן ברושי: האם פניתם לממשלה?
<לי-היא גולדנברג: כמובן.
<לי-היא גולדנברג: אנחנו ישבנו גם עם חזי על הניסיונות כן לקדם התייעלות אנרגטית ובירכנו גם את חזי במהלך הדיונים האלה ואנחנו רואים שיש עבודה.
<לי-היא גולדנברג: אבל עובדה שיש תכנית לאומית ולא עומדים ביעדים.
<לי-היא גולדנברג: דיברנו על 1%.
<לי-היא גולדנברג: לא עומדים בשום יעדים ובוודאי שלא נגיע ל-17% בשלב זה, אם לא תהיה תכנית לאומית להתייעלות אנרגטית ותכנית לאומית מתוקצבת.
<לי-היא גולדנברג: אנחנו מדברים פה על 8 מיליון שקל, התכנית הלאומית להפחתת פליטות, התכנית הישנה הייתה מתוקצבת ב-2.2 מיליארד שקל בתקציב, כלומר - - -
יעל כהן-פארן: לא בערבויות, כן.
<לי-היא גולדנברג: לא בערבויות, אז - - -
<שניר ניב: נתונים מדויקים - - -
יעל כהן-פארן: בסדר, אז תיכף אתה תקבל - - -
<לי-היא גולדנברג: אני אשמח - - -
יעל כהן-פארן: רגע, בבקשה, לי-היא.
יעל כהן-פארן: האם יש לך משפט סיום?
<לי-היא גולדנברג: משפט סיום.
<לי-היא גולדנברג: אנחנו מודאגים מן השילוב של התכנית הלאומית להפחתת פליטות והתכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית, כמו שחזי באמת הזכיר ואני הזכרתי.
<לי-היא גולדנברג: התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית היא מכוח חוק ולא מכוח החלטת ממשלה.
<לי-היא גולדנברג: זה כמו שקרה בעבר, שהיו כלים להתייעלות אנרגטית בתכנית לאומית להפחת פליטות והיא לא תוקצבה ולכן היא מוסמסה.
<לי-היא גולדנברג: אנחנו מודאגים, אנחנו שמחים שזה משולב אבל מבחינתנו התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית חייבת להיות נפרדת ושתעמוד בפני עצמה.
יעל כהן-פארן: בעצם תכנית לאומית בהחלטת ממשלה שהיא לא אושרה גם בהחלטת ממשלה, אנחנו מכירים, זה לא מספק ואיתן, זה רלבנטי גם לחוק שלך.
יעל כהן-פארן: הייתה החלטת ממשלה על אנרגיות מתחדשות, יופי וזה לא קורה אז אולי כשיהיה חוק זה ייתן כלי להגיש בג"ץ אם לא עומדים בחוק.
איתן ברושי: נכון, אבל - - -
יעל כהן-פארן: זה בעצם מה שהם עושים.
איתן ברושי: לא רוצה לסטות מהנושא, אבל רק משפט על הממשלה.