GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אני מאד מברך על הדיון הזה ואני רוצה לומר שעברתי על החומרים לקראת הדיון, גם על הנייר, בין היתר, ש"צלול" הכינו לקראת הדיון וזו הזדמנות להודות לכם, לא רק על הנייר אלא גם על העבודה והמסירות שלכם לאורך כל הזמן.
אורי מקלב: הדברים הצלולים שמביאים - - -
דב חנין: הדברים הצלולים והמאבק שלהם על זה שבכלל יהיה לנו צלול בים שלנו.
דב חנין: אני אומַר לך אדוני היושב ראש, אני אומֵר את זה בקיצור, מדינת ישראל לא ערוכה לתאונת נפט גדולה בים.
דב חנין: לא ערוכה לתאונת נפט או גז גדולה בים.
דב חנין: זו אמירה חד משמעית שאני עומד מאחוריה.
דב חנין: אני לא באתי לכאן היום כדי להגיד מי אחראי למחדל הזה, זה מחדל בקנה מידה מאד גדול, כי בזמן שאנחנו מדברים פה אנחנו מקדמים תכניות ומהלכים מאד מאוד גדולים, מאד מרחיקי לכת, עם משמעות כלכלית מאד גדולה, קידוחי גז.
דב חנין: ומי שחושב שקידוח גז בים הוא דבר נקי, לא יודע בדיוק על מה אנחנו מדברים.
דב חנין: לא יודע על מה אנחנו מדברים.
דב חנין: אני כבר שמעתי את התשובה הזאת, אדוני היושב ראש, מגורמים רציניים בממשלה שאומרים לי: בסדר, אתה בא בטענות אז הטענות הן רלבנטיות לקידוחי נפט ואגב, גם קידוחי נפט נמצאים בקנה אבל גם קידוחי גז, מי שחושב שגז זה אותו חומר צלול ונעים שאין לו שום אפקט סביבתי, פשוט לא מכיר איך נראה קידוח גז ואיך זה עובד.
דב חנין: אנחנו נמצאים בסביבה מאד מאוד רגישה.
דב חנין: הקידוחים שאנחנו מבצעים בים התיכון הם מאד עמוקים.
דב חנין: רמת הידע והיכולות להתמודד עם תקלות בעומק כזה היא מצומצמת.
דב חנין: אנחנו כולנו מכירים את התמונה הדרמטית והקטסטרופלית של מה שקרה במפרץ מקסיקו אבל צריך לזכור שהקידוחים במפרץ מקסיקו לא היו בעומק של הקידוחים שלנו, הם היו בעומק הרבה פחות גדול ומבחינה זו הם היו פחות מסובכים.
דב חנין: הדבר השני שצריך להגיד על מפרץ מקסיקו הוא שמפרץ מקסיקו הוא חלק מהאוקיינוס האטלנטי והוא נקודת המוצא של מה שאנחנו קוראים בשפת- העם זרם הגולף.
דב חנין: זרם גדול של מים שלוקח מים מן המפרץ וכמעין משאבה טבעית עצומה גורף אותם לכיוון צפון מזרח וזה מן מהלך שבסופו של דבר תורם לניקוי האזור.
דב חנין: אני אומר תורם לניקוי האזור למרות ששנים אחרי התאונה המצב עדיין קטסטרופלי אבל אצלנו, אם נשווה אותנו למפרץ מקסיקו, אנחנו בסך הכול ים סגור.
דב חנין: מה יש לנו, את מיצרי גיברלטר ותעלת סואץ?
דב חנין: אלו נקודות המוצא של הים התיכון לאוקיינוס.
דב חנין: הים סגור ואם תהיה פה תקלת נפט או תקלת גז בהיקפים גדולים עם זיהומים גדולים, התוצאה תהיה קטסטרופלית.
דב חנין: דבר שלישי שצריך לזכור ואני אומר את זה בצער, לא כל חברי הכנסת מסכימים אתי אבל אני אומר את זה, נדמה לי, באופן אובייקטיבי, שעם כל הרצון והשאיפות של כמה מאתנו, מדינת ישראל איננה וכנראה לא תהיה בעתיד הקרוב, שקולה בכוחה ובעוצמתה הכלכלית לאימפריה האמריקאית.
דב חנין: היכולות שממשל אובמה ידע במישרין ובעקיפין להעמיד לרשות ההתמודדות סביב מה שקרה במפרץ מקסיקו, לא עומדות לרשותנו ומספיק לראות את המשאבים והכוחות שהמדינה מעמידה היום כדי להתמודד עם סכנת קידוחי הנפט.
דב חנין: מול המציאות הזאת הייתה נדרשת מישראל גישה אחרת לגמרי לנושא של קידוחים בים.
דב חנין: גישה הרבה יותר קפדנית והרבה יותר מחמירה מזו שנהוגה בארצות הברית.
דב חנין: בפועל, המצב הוא בדיוק הפוך.
דב חנין: אני מסתכל על חוק הנפט שלנו ואני אומר לכם, זה חוק אנכרוניסטי.
דב חנין: אני מתבייש שהחוק הזה נמצא בספר החוקים של מדינת ישראל.
דב חנין: הוא נכתב בתקופה שלא ידעו שיש בישראל כנראה נפט ולכן הפתרונות הם לא מספיק מהודקים.
דב חנין: גם לא ידעו שיש סביבה, או לפחות המילה הזאת לא מופיעה שם בחוק, כנראה שלא החשיבו אותה כחשובה מספיק.
דב חנין: זו בעיה ובמצב הזה המדינה ממשיכה להתנהל.
דב חנין: אני מאד מאוד מעריך את שר התשתיות הלאומיות, אני אומר את זה בלי זלזול ובלי שום ציניות.
דב חנין: השר שטייניץ הוא איש מאד מאוד מסור וראוי ואני גם מעריך מאד את הנכונות שלו, בהקרבה אישית, להיות זה שיישב לבד על שולחן ועדת החקירה הממלכתית שתקום כשיקרה אסון נפט.
דב חנין: הוא לא מוכן להעביר את הסמכויות שלו בתחום הזה לשר להגנת הסביבה, הוא רוצה לרכז את כל הסמכויות אצלו.
דב חנין: אני מאד מכבד אנשי צבור שלא הולכים בדרכו של ראש הממשלה שכל הזמן מספר למה הוא לא אחראי לכלום ולמה כל הבעיות הן אצל אחרים.
דב חנין: השר שטייניץ אומר: הכול עליי.
דב חנין: אני מכבד את זה אבל אני חושב שזו גישה מוטעית.
דב חנין: אם אנחנו נסתכל על דוח ועדת החקירה בארצות הברית, שבחנה את האסון במפרץ מקסיקו, אנחנו נראה שהמסקנה הראשונה היא להפריד בין רגולטור של קידוחים לרגולטור של הגנה על הסביבה, אז אני יודע שקשה לקרוא אנגלית וקשה להשתכנע ברעיון שמה שנכתב באנגלית יכול להיות רלבנטי למציאות שלנו אבל אני מציע לעשות את זה.
אורי מקלב: פרופ' גליל ביקשה להעביר את המסמך באנגלית אבל בסוף שכנענו אותה להעביר זאת בעברית.
דב חנין: אני רוצה לומר משפט על הדוח.
<בלה גליל: כל האומר דבר בשם אומרו - - -
אורי מקלב: מביא גאולה לעולם.
<בלה גליל: זה נאמר על אישה.
אורי מקלב: לומדים את הדברים הטובים מהנשים.
דב חנין: פרופ' גליל, אנחנו מאחלים לך שתביאי גאולה, אולי לא לעולם כולו אבל לפחות לים.
דב חנין: אני רוצה לסיים ולומר שכל דוח של סקר סביבתי רציני אני מברך עליו אבל, אני מניח שבמהלך הדיון כאן, מתוך היכרות עם הגורמים שנמצאים סביב השולחן, עלו המון שאלות והמון דברים שצריך להמשיך לבדוק בצורה הרבה יותר מעמיקה והרבה יותר יסודית.
דב חנין: אני מציע, אדוני היושב ראש, אנחנו בסיום הדיון של הועדה הזו, לכל הגורמים הרלבנטיים, משרד הגנת הסביבה, משרד התשתיות, משרד האוצר וקודם כל ראש הממשלה, כי יש ממשלה בישראל ובראשה יש מישהו שאמור לתכלל את העבודה של כל המשרדים האלה, לדרוש מחקר דחוף הרבה יותר מעמיק, הרבה יותר כולל, שיהיה לנו תשתית להחלטות שאנחנו מקבלים היום ושאולי חס וחלילה יובילו לתוצאות שאף אחד מאתנו לא רוצה.
אורי מקלב: תודה חבר הכנסת דב חנין.
אורי מקלב: אנחנו גם מודים לך על כל המעורבות וההשקעה.
אורי מקלב: אני יודע גם שאני רוצה שתגיע לפה כי לי חשוב הדברים שאתה אומר פה, שאתה שבכל אופן פועל הרבה בנושאים האלה, מעורב וגם מוערך בזכות הידע וההשקעה בנושאים האלה.
אורי מקלב: אני רוצה לקבל את מה שאתה אמרת בדברי הסיכום, גם אם לא תהיה פה, יש לזה חשיבות גדולה.
אורי מקלב: הדובר האחרון הוא מר יצחק מקובסקי, בבקשה.
<יצחק מקובסקי: תודה.
אורי מקלב: האם יש עוד מישהו שרצה לדבר ולא נתנו לו?
אורי מקלב: נראה שנתנו לכולם, אז אחרי כן, משרד האנרגיה, אני מבקש גם התייחסות שלכם ונסכם את הדיון.
<יצחק מקובסקי: אני איציק מקובסקי מאוניברסיטת חיפה ואגב, התעסקתי בשמונה השנים האחרונות כאחד האנשים שעוסקים בחקר הים העמוק.
<יצחק מקובסקי: הדבר הראשון שאני רוצה להגיד וזה הדבר החשוב ביותר מנקודת המבט שלי על הסקר הזה, זה שקודם כל זה קיים.
<יצחק מקובסקי: אנחנו עברנו דרך ארוכה מאד בשמונה השנים האחרונות למקום שבו יש סקר סביבתי ופה אנחנו יושבים ודנים בכזה סקר סביבתי ואומרים: חסר לנו דברים.
<יצחק מקובסקי: הסקר הזה הוא דבר חשוב ואני חושב שגורמי הסביבה ואולי אפילו משרד האנרגיה מפספסים, עד כמה הסקר הזה חשוב למפקחים עצמם.
<יצחק מקובסקי: איפשהו זה לא נאמר מספיק, שהם בעצמם, באינטרס שלהם, צריכים כמה שיותר מידע כשהם באים לפתח את הים, זה יחסוך להם הרבה יותר משזה יחסוך למדינה אפילו.
<יצחק מקובסקי: כלומר, האינטרס פה הוא משותף, האינטרס הוא של כולם לקבל סקר כמה שיותר גדול ואילו מפה שהיא מאד לא מפורטת לא טובה לאף אחד.
<יצחק מקובסקי: לא לדעת מה אנחנו עושים זה לא טוב לאף אחד.
<יצחק מקובסקי: הסקר הוא חשוב ואני אמרתי את זה.
<יצחק מקובסקי: הסקר הוא גם מסוכן.
<יצחק מקובסקי: הוא מסוכן כאשר אנשים ואני לצערי רואה את זה קורה, אני רואה את זה קורה בפעולות התכנון שקורות היום, לוקחים את הסקר הזה ככתבו.
<יצחק מקובסקי: הדבר המרכזי שצריך להיכנס עכשיו לתוך כל דירקטיבה ולכל צורת ההסתכלות, הוא שהסקר הזה הוא נקודת התחלה ושיש לנו מנגנונים, הן חוקיים והן מעשיים, לעדכן אותו בצורה בלתי פוסקת.
<יצחק מקובסקי: אני היום, שנה אחרי שהעברתי את הנקודות האדומות, אגב, למשה תום, אני יכול להעביר לו עולם ומלואו של דברים כי מחקר חדש קרה.
<קריאה: אז למה אתה לא מעביר?
<יצחק מקובסקי: אני אעביר, הדברים בעבודה, אנחנו עובדים כל הזמן.
<יצחק מקובסקי: מאסטרים, דרך אגב, מתחילים לצאת ולהתפרסם ולצערי לא נכנסים מספיק טוב.
<יצחק מקובסקי: לכן אני אומר, הדבר החשוב ביותר שאנחנו צריכים לצאת אתו הוא מנגנונים מכל הכיוונים, לעדכן את הדבר הזה ולהתחשב בו בצורה מעודכנת.
<יצחק מקובסקי: חשוב לומר, למרות מה שאמר משרד המשפטים, שהסקר הזה פירושו שמדינת ישראל מתחילה בצורה כלשהי לקחת אחריות על הים שלה.
<יצחק מקובסקי: אני לא מבין במשפטים כלום אבל לדעתי, זה ההבדל בין מה שקרה כשתמר נכנסה לעבודה ומה שקורה היום.
<יצחק מקובסקי: אנחנו נכנסים לאחריות בעצם העובדה שאילן יושב פה.
<יצחק מקובסקי: זה, אני חושב, סימן לזה.
<יצחק מקובסקי: אני חייב להתייחס למערכת האקדמית באופן כללי, זה יותר חשוב.
<יצחק מקובסקי: תפקידה של המערכת האקדמית יהיה עכשיו לנקב את הסקר הזה לחורים ולבחון כל נקודה, לעדכן ולשנות את זה.
<יצחק מקובסקי: הבעיה היחידה היא שהמערכת האקדמית רק היום עומדת בעצם בנקודת ההתחלה של להיות מסוגלת ומוכנה בכלל להתעסק עם דבר כזה.
<יצחק מקובסקי: יצא לי המזל להיות על אחת ההפלגות הראשונות של ספינת המחקר החדשה, שבעצם התחילה לעבוד רק לפני חודש באופן מעשי.
<יצחק מקובסקי: בקיץ הזה, בסוף הקיץ הזה יעמדו הכלים הראויים כדי להיכנס למחקר ימי אמתי.
<יצחק מקובסקי: ROV,AUV, מצופים, עניינים, הרבה מאד דברים הולכים לקרות בשנה הקרובה ובשנים הקרובות ולכן צריך לצפות לתוצאות וצריך לצפות שהתוצאות האלו יוכלו לעדכן את מה שקורה.
<יצחק מקובסקי: צריך שממשלת ישראל, שעכשיו לוקחת אחריות על מה שהיא עושה, תקצה לזה הן את המשאבים והן את תשומת הלב.
<יצחק מקובסקי: זה הדבר החשוב.
<יצחק מקובסקי: כשאתם אומרים תכנית ניטור, אני חושב שיש פה שתי דרגות.
<יצחק מקובסקי: יש את הדרגה של הניטור שהיא בהחלט חשובה - - - והצורה של הניטור, צריכים להתעדכן עם הזמן כמו שאמר מנחם ויש את הנושא של מחקר בסיסי, כי אנחנו רק היום מתחילים בכלל להבין מה קורה.
<יצחק מקובסקי: משה, שתי הנקודות האדומות שונות אחת מהשנייה כמו מזרח ממערב.
<יצחק מקובסקי: אחת היא כימו סינתטית ואחת היא בכלל לא כימו סינתטית.
<יצחק מקובסקי: לדעתי יש לנו מפרט של נקודות אדומות כאלו בים העמוק ואנחנו נדע להוציא את זה עם הזמן.
<יצחק מקובסקי: אני חייב לברך על הקמת המרכז הישראלי הים התיכון, שבכלל מעמיד אותנו היום בנקודת הפתיחה לנושא הזה.
<יצחק מקובסקי: כשאתם אומרים תכנית ניטור וכן הלאה, צריך לשלב את האקדמיה הישראלית כולה אל תוך תכנית הניטור הזאת, או אל תוך הבנייה ולא לסגור את הבנייה רק באחריות המשרדים אלא בהחלט לתת להרבה יהודים להתעסק עם זה.
<יצחק מקובסקי: נושא אחד לגעת בו, זה הנושא של חוסר מידע או סגירת מידע.
<יצחק מקובסקי: סגירת מידע קיימת עדיין בנושא הסביבתי בצורה שלא ראויה.
<יצחק מקובסקי: צריך להפריד את נושא המידע על קרקעית הים - - -
אורי מקלב: שקיפות מלאה.
<יצחק מקובסקי: זו שקיפות מידע אבל זה נוגע לכמה גורמים.
<יצחק מקובסקי: זה נוגע לגורמי הפיתוח.
<יצחק מקובסקי: בתוך הסקר הסביבתי הזה לא נמצאים דוחות שנאספו על ידי התעשייה במשך השנים האחרונות.
<יצחק מקובסקי: הרבה מאד מידע לא נכנס לפה - - -
יעל כהן-פארן: אין פה אלמנט של סודיות.
<קריאה: זה כן נמצא - - -
<יצחק מקובסקי: לא, לא - - -
<קריאה: למה אתה אומר לא נכנס?
<יצחק מקובסקי: אני רוצה לראות מתי אתה הסתכלת על סקר תמר.
<קריאה: בדוח.
<יצחק מקובסקי: אני מצטער אבל אני לא בטוח שיש לך את סקר תמר כי יש כמה דברים אבל רגע - - -
יעל כהן-פארן: לך יש, לא?
<יצחק מקובסקי: לא, הלוואי והיה לי אותו.
יעל כהן-פארן: אז אתה אומר שמשרד האנרגיה - - -
<יצחק מקובסקי: משרד האנרגיה צריך שיהיה בכל הדוחות, בכל מה שנעשה - - -
יעל כהן-פארן: זה לא מסתדר עם הדוח הזה - - -
<יצחק מקובסקי: זה לא רק בדוח הזה.
<יצחק מקובסקי: זה לא מתבטא באמת כי אין למשרד את היכולת לנתח את זה.
<יצחק מקובסקי: ומשרד הביטחון ברוב חוצפתו אומר שהרזולוציה שלנו בהסתכלות על הים צריכה להיות מאד מאוד נמוכה כי אנחנו מפחדים מהאירנים אז לא, כי יותר חשוב להגדיל את הרזולוציה שלנו בהסתכלות על הים מלמנוע בעיות שלנו.
אורי מקלב: אני רק רוצה לשאול, משרד הביטחון הוזמן?
אורי מקלב: האם נציג מהמשרד נמצא פה?
אורי מקלב: משרד הביטחון.
<קריאה: כן, משרד הביטחון פה.
אורי מקלב: הדברים נשמעו.
אורי מקלב: ד"ר אורית ניר, האם את רצית להוסיף משהו?
<אורית ניר: אני ביולוגית ימית ויועצת למינהל התכנון.
<אורית ניר: רציתי לציין שגם המינהל היה שותף לסקר בוועדות העבודה ובוועדות ההיגוי.
<אורית ניר: חלק מהנושאים שהועלו פה כמו פערי המידע, הוא משהו שהוא ידוע לנו ואני חושבת שלא הייתה ועדה או לא היה דיון שהנושא הזה לא עלה, גם בדיונים פנימיים שלנו בתיאום עם הצוות - - -
אורי מקלב: איך אתם חושבים שצריך שיהיה את כל המידע?
אורי מקלב: להגביר את הפעילות?
אורי מקלב: להעמיק את הסקר?
אורי מקלב: מה, מה אתם חושבים?
<אורית ניר: בתור אקולוגית אז כמובן שעדיף שיהיה כמה שיותר מידע אבל מינהל התכנון, כמו גם משרד התשתיות, נמצאים במציאות שבה צריך לפתח היום או מחר.
<אורית ניר: אי אפשר לעצור את כל העבודה לכמה שנים, להשקיע כמה עשרות מיליוני שקלים, לצאת ולאסוף את כל המידע ולחכות.
<אורית ניר: על כן, בדרך כלל נוקטים בעקרון הזהירות המונעת - - -
אורי מקלב: אני הייתי חבר במועצה הארצית, ממלא מקום במועצה הארצית לתכנון ודנו שם ואז אחד התפרץ ואמר: תשמעו, אם אני אקבל את כל מה שאומרים פה והייתי מיישם את זה, ארץ ישראל לא הייתה נבנית ומדינת ישראל לא הייתה נבנית.
אורי מקלב: יש דברים שאנחנו עושים עם איזשהו זמן, כמובן, שמחויב אבל בלי לפגוע, לעשות את המקסימום בעניין הזה.
<אורית ניר: נכון, בגלל זה בעצם - - -
אורי מקלב: את מדברת על אילוצים, או.
אורי מקלב: קיי - - -
<אורית ניר: נכון, אבל בגלל האילוצים ננקטים עקרונות של זהירות מונעת.
<אורית ניר: כמו שצוין פה, כל קידוח שיוצא מחויב לסקר אקולוגי מפורט באזור הקידוח וסביבתו, בגלל שאנחנו מניחים שיש עוד בתי גידול רגישים אבל אנחנו לא יודעים איפה הם.
<אורית ניר: זה ברור לנו.
אורי מקלב: קיי, מילה אחרונה, משרד האנרגיה ואחרי כן אנחנו נסכם את הדיון.
<יוסי וירצבורגר: כמו שאמרתי בוועדה הארצית, כנראה שהורדוס לא היה בונה את קיסריה על חוף הים ולא את מצדה.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד ל"צלול" שזה בגלל שלא הייתה עמותת "צלול" כי הם לא היו נותנים לו לעשות את זה.
אורי מקלב: לזכותכם אני אומר.
<יוסי וירצבורגר: בעיקר מה שאני שומע, מהפעם האחרונה שנתת לי את זכות הדיבור, זה פחות על הסקר ויותר על ההמשך.
<יוסי וירצבורגר: מה התכנית לניטור, מה שפרופ' גורן אומר והוא חבר ועדת המומחים שמלווה את התכנית ניטור, או.
<יוסי וירצבורגר: קיי, אנחנו צריכים ללמוד איך אנחנו עושים את תכנית הניטור יותר טוב, וזה מה שחברת הכנסת פארן אמרה, אם אנחנו צריכים להתמקד - - -
אורי מקלב: עד שלא תעשו יותר טוב לא תתנו רישיונות?
<יוסי וירצבורגר: אנחנו כן ניתן אבל תכנית ניטור זה הלאה.
<יוסי וירצבורגר: תכנית ניטור אומרת כמו שאמרו, איך נדע שיזם הנפט זיהם או לא, אנחנו צריכים לנטר באופן קבוע כדי לדעת מה המצב היום.
<יוסי וירצבורגר: אם לא נדע מה המצב היום הוא יבוא לנו בעוד עשר שנים: מה אתם רוצים, זה מה שהיה קיים, לא אני שיניתי לכם את תכנית הניטור.
<יוסי וירצבורגר: לגבי מה שעורך דין מירז דיבר, בעיקר דיבר על תמ"א 37 אחרי שכבר אושרה על ידי הממשלה - - - אושרה על ידי המועצה הארצית לתכנון ובניה, שם נשמעו הסתייגויות של הוועדות המקומיות לגבי מיקום האסדה.
<יוסי וירצבורגר: זה כבר נעשה.
<יוסי וירצבורגר: הסקר האסטרטגי הנוכחי לא מדבר על מיקום האסדה אלא מדבר על חיפושי נפט.
<יוסי וירצבורגר: לגבי הדברים של חבר הכנסת חנין, חבר הכנסת חנין לא אמר משהו, כפי שאני הבנתי, נגד הסקר האסטרטגי-סביבתי, חבר הכנסת חנין אומר: - - -
אורי מקלב: היערכות שלנו.
<יוסי וירצבורגר: לא לחפש נפט.
<יוסי וירצבורגר: לא משנה מה הסקר אומר כי הוא אומר: מדינת ישראל לא ערוכה, אל תפתחו את הים.
<יוסי וירצבורגר: אני חושב שזה לא הדיון היום האם אנחנו פותחים את הים או לא פותחים את הים - - -
אורי מקלב: אל תתווכח אתו אבל - - -
<יוסי וירצבורגר: אני לא מתווכח - - -
אורי מקלב: מהי התשובה שלכם לגבי המוכנות או אי המוכנות?
<יוסי וירצבורגר: מדינת ישראל - - -
אורי מקלב: מילה שלכם לעניין.
<יוסי וירצבורגר: אני אגיד.
<יוסי וירצבורגר: מדינת ישראל ערוכה, לא בצורה האופטימלית לגמרי.
<יוסי וירצבורגר: יש לציין שמרבית אסונות הנפט בעולם הם ממכליות והיום מדינת ישראל מביאה 80 מיליון חביות נפט לישראל במכליות וזה עיקר הסיכון, אז אם עכשיו נחפש או לא נחפש, לעניין אסונות זה עדיין אותו דבר.
<יוסי וירצבורגר: זה לא קשור, לא קשור בכלל לנושא שלנו, לא לסקר האסטרטגי.
<יוסי וירצבורגר: המכליות הן אלו שקורסות - - -
אורי מקלב: זו לא תשובה, יוסי, זו לא תשובה.
אורי מקלב: גם אם יש היום, רוב תאונות הדרכים, אמר לי מומחה, קורות במעבר חציה, אז מה התשובה?
אורי מקלב: הוא אמר לי: מעבר חציה זה דבר מסוכן, אז ביקשתי פעם להקים מעבר חציה ואומרים לי: תשמע, רוב התאונות עם הולכי רגל קורות במעבר חציה.
אורי מקלב: התשובה היא שרוב האנשים שהולכים עוברים במעבר חציה אז הדרך שזה קורה היא במכליות אבל אנחנו צריכים להיערך.
אורי מקלב: זה שזה קורה במכליות ורוב ההעברה מסוכן זה לא עומד בסתירה להיערכות שלנו ולמוכנות שלנו לדברים שאנחנו עתידים לפעול בהם.
<יוסי וירצבורגר: מדינת ישראל ערוכה - - -
אורי מקלב: יש מוכנות לצורך מיכליות, אנחנו צריכים להתמודד עם צפי או חשש.
אורי מקלב: זה משהו אחר שיכול להיות.
אורי מקלב: תשמע, עד היום לא קרה שום דבר.
אורי מקלב: אם לא חיפשנו נפט או לא עשינו שום קידוח עד היום לא קרה שום דבר.
אורי מקלב: לא עשינו אז לא קרה.
אורי מקלב: נעשה אז יכול לקרות.
אורי מקלב: במדינות אחרות קרה.
<יוסי וירצבורגר: מדינת ישראל ערוכה לאסונות דליפת שמן.
<יוסי וירצבורגר: האויב של הטוב מאד הוא המצוין.
<יוסי וירצבורגר: יש לציין שבגלל חיפושי הגז והנפט וצודק חבר הכנסת חנין, שגז זה לא רק גז, כי תמיד מתווספים אליו עוד דברים שכן מזהמים את הים יותר מאשר הגז, אז המדינה ערוכה יותר טוב בגלל שיש פה היום מחפשי נפט.
<יוסי וירצבורגר: מחפשי הנפט צריכים להחזיק באופן קבוע להפקה שלהם ציוד מנמלי ישראל לטובת האפשרות שמשהו יקרה ולכן, מעצם זה שיש חיפושים אנחנו לא נשארים באותו סטטוס.
<יוסי וירצבורגר: רמת המוכנות שלנו עולה.
<יוסי וירצבורגר: לגבי מה שפרופ' מקובסקי אומר, הסקר הזה הוא דבר דינמי ונושם.
<יוסי וירצבורגר: כבר בהמלצות של הסקר מדובר שצריך לצאת סקר חדש בעוד חמש שנים.
<יוסי וירצבורגר: כלומר, שעוד שלש שנים אנחנו צריכים להתחיל לעבוד על הסקר הבא וכל הזמן צריך לקלוט עוד נתונים, עוד עבודות מאסטר שייעשו, עוד סקרים מפורטים שייעשו על ידי חברות הנפט, כל הנתונים כל הזמן צריכים להיכנס פנימה.
<יוסי וירצבורגר: תכנית הניטור שתיכנס, כל הזמן נכנסים עוד ועוד פרמטרים.
<יוסי וירצבורגר: זה מה שיש לי.
אורי מקלב: קיי, תודה.
אורי מקלב: אני ממש לא יכול.
אורי מקלב: האם על המוכנות אתה רוצה להגיד?
אורי מקלב: ממש בשלושים שניות.
<ניר פרוימן: בשלושים שניות, משרד האנרגיה לא אחראי על המוכנות לטיפול בזיהומים.
<ניר פרוימן: אנחנו כן טוענים שיש בעיה להגיד אפילו שאנחנו מוכנים ברמה סבירה.
<ניר פרוימן: אנחנו לא מוכנים ברמה סבירה.
<ניר פרוימן: התוספת של הסיכון היא קיימת, כלומר, היו אניות לפני זה אבל עכשיו - - -
אורי מקלב: בעניין הזה, האם יש לכם מסמך רשמי או שאתה אומר על דעת - - -
<ניר פרוימן: יש לנו סקר סיכונים של מדינת ישראל מ-2004, אנחנו מעדכנים אותו עם הערכת סיכונים של הגז.
אורי מקלב: צריך לצלצל בפעמונים.
אורי מקלב: אתה לא אחראי אבל אתה אחראי לפקח, להעיר על הדברים האלה, להסביר את הדברים האלה, אני חושב - - -
<ניר פרוימן: חלק מזה זה החוק שמשרד האנרגיה מתנגד לו.
אורי מקלב: ד"ר גליל.
<בלה גליל: לאור הטעויות והחוסרים של מערך הדיגום, המתודולוגיה וניתוח התוצאות של סקר ג' ויש אותן, לא פירטתי אותן, אני אשמח להעביר חומר לכל מי שרוצה פירוט, צריך שאת המתווה המפורט לדיגום והאנליזה, שכולם מסכימים סביב השולחן שהוא צריך להיעשות, שיוכנסו לתוכו, לקבוצה שמנווטת אותו, מומחים Genuine Experts מחוץ לארץ שלא תלויים כספית באחד הגופים הללו, כדי שלא תהיה מראית עין של ניגוד אינטרסים.
<בלה גליל: לא יכול להיות שהמוסד שמבצע את התכנית והכין את התכנית, הוא יחידת סמך של משרד האנרגיה.
<בלה גליל: זה צריך כמו שנאמר כאן וכמו שאמר דב חנין, רשויות נפרדות וכיוון שאין את זה בארץ אז לפחות להביא דעות מבחוץ.
<בלה גליל: דעות שלא תלויות, שלא מקבלות את התשלום שלהן מהאנשים מפני שיש - - -
אורי מקלב: את אומרת דבר נכון אבל שיטת הממשל במדינת ישראל כך פועלת.
אורי מקלב: תראי כמה זמן לקח לנו לשנות קצת את דרך ההתנהלות בבטוח לאומי, כשהועדות הרפואיות ממומנות על ידי הבטוח לאומי בעצמו, ועדות הערר שהן ממנות והמזכיר והמזכירה של הוועדות האלו, אנחנו מדברים על אנשים שחייהם תלויים אולי בכל התמיכה שלהם והם לא מרגישים שהם מקבלים את התמיכה של ועדת הערר שהיא אובייקטיבית ומקצועית לחלוטין.
אורי מקלב: זה כך בכל הרבדים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים, אנחנו כן יוצאים מנקודת הנחה שאנשים שבסך הכול אמונים על הדברים יש להם את האחריות והם פועלים לפי ערכים גבוהים, אחרת לא היינו נותנים בכלל לעובד ממשלה ולעובד מדינה לעשות.
אורי מקלב: ולמה אני מאמין לשוטר יותר מאשר לאזרח, כי אני חושב שהוא צריך להיות, הוא אמון לכך, הוא מחונך על כך, הוא פועל כך.
אורי מקלב: נכון, אם היינו עושים הפרדות בין הדברים היינו מקבלים פתיחות יותר טובה אבל במצב נתון אנחנו צריכים - - -
<בלה גליל: לקבל ייעוץ.
אורי מקלב: זה נכון גם לדברים שנמצאים פה ואני כבר רוצה להתכנס לתוך דברי הסיכום שלי.
אורי מקלב: קודם כל אני רוצה להודות ליעל, שגם לא נמצאת פה אבל זה בגלל מחויבויות של הצבעות שגם אני הייתי מחויב אבל הצבעות נדחות כך, עוד כמה דקות ועוד כמה דקות ואני הייתי אתכם ולא קטענו את הדיון באמצע.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו את הדיון הזה גם בגלל החשיבות וגם בגלל שחשבנו שצריך להציף את הנושא.
אורי מקלב: עוד לפני שאנחנו מסיקים מסקנות והחלטות חד משמעיות אמרנו שלדבר הזה יש משמעויות מאד מאוד רחבות אז אנחנו חושבים שצריך להציף את זה לזה גם בציר הזמן הזה ולא לחכות עד המושב הבא, עד כדי כך שעל אף שהייתה בקשה שפרופ' ברק חרות יהיה אתנו, הרי יש לזה חשיבות מאד גדולה כי הוא המנכ"ל אז אנחנו גם לא נסיק מסקנות ולא נסכם את הדברים כל זמן שהוא לא נמצא.
אורי מקלב: אנחנו נקיים אולי אפילו בפגרה, אנחנו נראה לפי לוח הזמנים שלנו, אפשרויות לקיים דיון יחד אתו, כשגם הוא יהיה ואני אומר את זה רק במאמר מוסגר, אני גם אומר לו את זה דרך הפרוטוקול עכשיו, בכלל, לחיזוק, כל מכוני המחקר שלנו, חקר הימים והאגמים בישראל ועוד מכוני מחקר שאנחנו אמונים עליהם, גם מחזקים אותם ורוצים לקדם את היכולות אז בנושא זה גם נקיים אולי, ענת, גם בעניין הזה, גם את הנושא הזה נציף.
אורי מקלב: אנחנו גורם מפקח, הכנסת היא גורם מפקח, הועדה היא גורם מפקח ובלי שאנחנו נהיה שיפוטיים ונסיק מסקנות, כי יש משהו, יש עדיין את התחושה או בוודאי לפי הדברים שנאמרו פה, שאין את כל הכלים וכל מה שנעשה בסקר הזה יש מקום להעמיק אותו, יש מקום לתת לו עוד תוספת של דעות מקצועיות, להרחיב אותו, להרחיב את הסקר.
אורי מקלב: אני לא רוצה לסכם את כל מה שאמרתם פה אבל בהחלט, הדברים שנאמרו פה הם לא סתם דברים שנאמרו בחלל האוויר.
אורי מקלב: לגבי התשובה של משרד האנרגיה, שמשתדלים ורוצים, אני מבין את הפערים שאנחנו צריכים באיזשהו מקום לגשר ביניהם, בין הצורך והרצון, הרצון והצורך לקדם את כל הפעילות שאנחנו רואים לגבי הפקות נפט וגז וכו', לבין הצורך לשמר את הדברים האלה.
אורי מקלב: זה לא יכול להיות שלא נמצא את דרך האמצע.
אורי מקלב: נעשה מאמץ ונדע שזה צריך להיות חסם ולשים קווים אדומים, כי יש דברים שאנחנו לא עושים בלי שיש לנו את המידע, בלי שאנחנו נותנים את המענה לדברים שהועלו פה ולדברים שגם ידועים לכם רק שלפעמים יש לחץ, כשרוצים לפתח ויש לוחות זמנים אבל יש דברים שאולי נראים כחסמים.
אורי מקלב: בסופו של דבר, אם נסתכל בפרספקטיבה של זמן, אז כמה שאנחנו עכשיו נשקיע יותר, נעשה יותר, נעמיק יותר ונתמקצע יותר, כך אנחנו פחות גם לעצמנו, גם לצורך הדברים האלה אנחנו נועיל לעצמנו.
אורי מקלב: לכן, לפעמים אנחנו עושים דברים פה כדי לתת את הדרך האמתית ואת הדרך המאוזנת.
אורי מקלב: לכן אנחנו, עד הועדה הבאה שתהיה, אני אומר את זה למשרד האנרגיה, אני מבקש שתבואו עם הצעות וגם דברים מעשים יותר, לאור הדברים שנאמרו ואני מאד מקווה שלקראת הדיון הבא, אנחנו נהיה במקום יותר טוב.
אורי מקלב: צהרים טובים, הישיבה נעולה.
יעל כהן-פארן: בוקר טוב, אני פותחת את ישיבת ועדת המשנה לנושא קידום טכנולוגיות לייצור אנרגיה מתחדשת ומעקב אחרי יישום החלטות ועדת פריז.
יעל כהן-פארן: אני מברכת את כל המוזמנים שהגיעו והדוברים שנרשמו.
יעל כהן-פארן: היום פורסם, על שנת 2015, שהייתה השנה החמה ביותר שנמדדה מאז החלו המדידות לפני מאה וחמישים שנה, באופן שלא מפתיע אותי.
יעל כהן-פארן: בעשור האחרון ברציפות, כל שנה שנמדדה בסופה נאמר שהיא השנה החמה ביותר שנמדדה.
יעל כהן-פארן: כל שנה בעשור האחרון הייתה חמה מכל השנים שלפניה.
יעל כהן-פארן: אנחנו במגמה מאד ברורה של התחממות ואנחנו מדברים בקנה מידה עולמי.
יעל כהן-פארן: זה משהו שאי אפשר להתעלם ממנו.
יעל כהן-פארן: אי אפשר להמשיך להתעלם ממנו, לא בעולם, לא בישראל.
יעל כהן-פארן: מדינות העולם הבינו את זה, מבינות את זה, עם הסכם פריז שיצא לדרך רק לאחרונה, רק לפני חצי שנה ונחתם בפריז בעקבות הכנס המאוד מאוד גדול שנכחו בו כמעט כל מנהיגי העולם.
יעל כהן-פארן: בדיוק בוועדה הזאת אנחנו התכנסנו כדי לעסוק בנושאים האלה ולראות איך ישראל מיישמת את אותן החלטות שהיא מקבלת על עצמה מכורח היותה חלק ממדינות העמים והשתתפותה בהסכם פריז.
יעל כהן-פארן: בדיונים הקודמים עסקנו בכמה נושאים כמו אנרגיות מתחדשות והחסמים בפני קידום של אנרגיות מתחדשות בישראל.
יעל כהן-פארן: עסקנו בהתייעלות אנרגטית בדיון האחרון.
יעל כהן-פארן: עסקנו בהחלטת הממשלה שהתקבלה רק לאחרונה ולמעשה התקבלה ממש בסוף מרץ, לפני יציאת מושב הכנסת לפגרת הפסח.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לעדכן שבעקבות הדיונים שנערכו, גם בוועדה הזאת וגם בוועדת הכספים אל מול רשות המסים, בכל הסוגיה של היתכנות הקמת מערכות סולאריות על גגות פרטיים והקושי שקיים עם אותו נושא בגלל רשות המסים ופטור ממס שכן אפשרי ולא אפשרי, שמענו תשובות מרשות המסים שהיום לא שלחו נציג ואני רק אעדכן, זה לא נושא הדיון, שהוגשה הצעת חוק בראשותם של חבר הכנסת חמד עמאר ואנוכי, שעליה חתמו למעלה מארבעים חברי כנסת מכל סיעות הבית, שאומרת בצורה מאד פשוטה שכל מי שהוא צרכן ביתי ועל גג ביתו או בשטחו רוצה להקים מערכת סולארית או רוח, כמובן מדובר על צרכן ביתי, כיום ההסדרה היא למוני נטו, אולי יהיו הסדרות אחרות בעתיד אבל, כל צרכן ביתי, מדובר במערכות קטנות לצריכתו האישית בדרך כלל, עם התקזזות על צריכה שהיא בשעות שבהן אין שמש למשל, יהיה פטור לחלוטין ממס.
יעל כהן-פארן: הצעת החוק הזאת הונחה לפני מספר שבועות והיא מחכה ל-45 היום שלה ולייעוץ המשפטי שעוד ייתן חוות דעתו הסופית עליה אבל היא גם תואמה כאן עם הרבה מאד גורמים, כולל רשות החשמל, כולל רשות המסים, כולל המשרד להגנת הסביבה ואני באמת מקווה שכולנו פה, כל מי שיושב בחדר, נציגי ממשלה בעיקר, תעזרו לנו לקדם אותה, שהממשלה תקבל אותה בוועדת השרים.
יעל כהן-פארן: מי שעומד בראשה כמו שאמרתי, יחד אתי, הוא חבר הכנסת מהקואליציה.
יעל כהן-פארן: אני מקווה שזה יעזור לנו ושנראה במהרה, מה שנקרא, שהגיע לציון גואל.
יעל כהן-פארן: הנושא שלנו היום הוא קצת משיק אבל מיוחד ואולי רחב יותר מהנושאים שציינתי קודם, שבהם עד היום עסקה הוועדה.
יעל כהן-פארן: הוא בעצם נוגע למבנה ולתשתיות של משק החשמל, איך אנחנו רואים אותן היום והאם הן ישתנו בעתיד.
יעל כהן-פארן: בעצם אם מסתכלים, תשתיות החשמל לא השתנו הרבה במאה השנים האחרונות בעוד שבשוק התקשורת, למשל, חווינו ממש מהפיכות.