GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: משחררים מידע בארצות הברית לגבי החקירה?
אורי מקלב: יש איזה מידע ביניים?
אורי מקלב: שוללים קונספירציות כמו חבלה.
<איציק בן ישראל: בינתיים לא מצאו שום מחבל.
<איציק בן ישראל: ממה שנראה בינתיים, כשהוסיפו את המחמצן לדלק לפני השיגור, אז בשלב השני איזה ניצוץ הדליק את הדלק הזה.
אורי מקלב: יש ניסוי שעושים בלוויין עצמו?
אורי מקלב: האם אי-אפשר בניסוי של טיל השיגור לשים לוויין דמה.
<איציק בן ישראל: האמת שזה תלוי בחברה.
<איציק בן ישראל: החברה המתחרה "לוקהיד מרטין" לא שמה את הלוויין למעלה אלא משקולת ואילו "ספייס איקס" כן שמה.
<איציק בן ישראל: עד לפני שנה היא לא שמה.
אופיר אקוניס: היתה החלטה שלהם במה להשתמש.
אורי מקלב: אנחנו באמת לא רוצים להיכנס לדברים שלא צריך לדבר עליהם.
אופיר אקוניס: אני מזכיר שהדבר הזה נמצא בחקירה בארצות הברית.
אופיר אקוניס: לגבי תיאוריות קונספירציה, לשום ציבור בעולם אין שום שליטה על תאוריית קונספירציה בכל תחום שהוא.
אורי מקלב: נכון, אבל האמריקאים צריכים לדעת שגם לכלה יש מה לומר.
אורי מקלב: עם כל הכבוד שזה נעשה אצלם - - -
<איציק בן ישראל: זה הרבה יותר חמור מזה.
<איציק בן ישראל: אומרים שצרת רבים חצי נחמה.
<איציק בן ישראל: סוכנות החלל האמריקאית, הצבא האמריקאי, יש להם תכנית.
<איציק בן ישראל: הם כבר קנו שיגורים רבים ב"ספייס איקס" וכעת כל העניין הזה מתערפל.
אורי מקלב: אומרים שצרת רבים זאת נחמת טיפשים.
<איציק בן ישראל: לכן יש להם גם מוטיבציה גם בלעדינו לחקור את זה מאוד לעומק.
<איציק בן ישראל: למחרת האירוע המאמר הראשון ב"ניו-יורק טיימס" היה על השפעת הפיצוץ על ארצות הברית.
אורי מקלב: הוועדה משודרת באינטרנט כעת והם שואלים שאלות.
אורי מקלב: יש הרגשה שהשיח הוא משהו מסחרי ולכן זה רחוק מהעין ומהלב.
אורי מקלב: אבל זה שיש לזה גם השלכות ביטחוניות וחשיבות אסטרטגית אמיתית למדינת ישראל, לא רק בגלל הידע ולא רק בגלל שזה משהו שנלווה לנושא המסחרי.
אורי מקלב: למידע שיש בידי מדינת ישראל יש חשיבות ביטחונית ישירה.
אורי מקלב: כשהמידע, הידע והשלטר אמצא אצלך זה שונה.
אורי מקלב: היה כאן קודם דיון בנושא החקלאות.
אורי מקלב: אינה דומה עגבנייה ופלפל ללוויין עמוס.
אורי מקלב: נמצא כאן חבר כנסת שמייצג את החקלאים.
אורי מקלב: רוצים לפתוח את זה לתחרות ומדינת ישראל כמעט מאבדת את עצמה לדעת בעניין הזה ולא אכפת לה שיביאו מחוץ לארץ.
אורי מקלב: גם זה אנחנו משקיעים הרבה כסף כי יש תפישה שלא נכון לחסל את החקלאות.
אורי מקלב: כשיש לך אלטרנטיבה אז המחירים שנותנים לך נמוכים יותר.
אורי מקלב: כשלא תהיה אלטרנטיבה המחירים יעלו.
אורי מקלב: מעבר לזה, יש דברים שהם הליבה והעוגנים הבסיסיים של מדינה ולכן לא רוצים לחסל את ענף החקלאות.
אורי מקלב: הנושא הזה שלה לוויין מאוד ברור ולכן התוצאה צריכה להיות מאוד מעשית.
אורי מקלב: היית בארצות הברית כשזה קרה?
<עפר דורון: לא.
<עפר דורון: אני הייתי בארץ.
<עפר דורון: בדרך-כלל אני נשאר בארץ בשיגורים כי אני צריך להסתכל על הלוויין שמגיע לחלל.
<עפר דורון: במקרה הזה נחסך ממני העונג הזה.
<עפר דורון: אני מודה על הדברים החמים שלך בפתיחת הישיבה, כבוד היושב ראש.
<עפר דורון: זאת באמת מכה קשה ברמה האישית לכל מה שעסק את זה ומדובר באירוע לא קל.
<עפר דורון: אבל האירוע הזה מאחורינו ואנחנו מסתכלים קדימה.
<עפר דורון: על פרשת הדרכים הזאת היינו נמצאים בכל מקרה, כי ההחלטה שנשמעו עליה דיבורים רבים בשבוע האחרון על החשיבות האסטרטגית של לוויינות תקשורת, החלטה כזאת טרם התקבלה במדינת ישראל.
<עפר דורון: אני חושב שהיום בהסתכלות הזאת, ברור לכולם מהרבה מאוד מניעים, שלוויינות תקשורת היא בעלת חשיבות אסטרטגית לאומית.
<עפר דורון: אני אומר את המילה לאומית כי היא משלבת בפנים הרבה מאוד היבטים, חלקם אזרחיים גרידא וחלקם בהסתכלות רחבה יותר.
<עפר דורון: מכל השיקולים האלה חשוב מאוד שיהיו למדינת ישראל לווייני תקשורת שיוצרו במדינה, עם טכנולוגיה ישראלית, על בסיס ידע ישראלי, מופעלים מישראל על-ידי חברה ישראלית.
<עפר דורון: חוץ מזה אפשר לעשות עסקים על עוד הרבכה לוויינים אחרים, זה תמיד נחמד, אבל הליבה היא לוויינות כחול לבן לכל אורך השדרה.
<עפר דורון: התובנה הזאת, שהשבוע נראית מובנת מאליה, לאורך 30 שנה שאנחנו עוסקים בתחום הזה היא לחלוטין לא היתה.
<עפר דורון: זה נושא שהתנהל מהיד אל הפה.
<עפר דורון: בכל מדינה בעולם שעוסקת ברצינות בחלל היא ברורה לגמרי.
<עפר דורון: יש 6-7 מדינות שיש להן לווייני תקשורת.
<עפר דורון: הם משקיעים בזה הרבה מאוד כסף של הממשלה, גם על יצרני הלוויינים וגם על מפעילי הלוויינים, בהרבה מאוד צורות שונות, החל ממענקי מחקר ופיתוח דרך כל מיני שיטות.
<עפר דורון: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו מפאת קוצר הזמן, אבל יש המון שיטות שבהן המדינות שמות הרבה מאוד כסף כדי להבטיח שהלוויינים הם לוויינים לאומיים.
<עפר דורון: עשו לא מזמן מחקר כדי לראות איפה קונות מדינות לוויינים.
<עפר דורון: כל מי שיש לו תעשיית לוויינים במדינה שלו, קונה את הלוויינים אצלו במדינה.
<עפר דורון: מי שאין לו, הולך לחנות לקנות אותם.
<עפר דורון: קונים בסוף בארצות הברית, קצת באירופה ובעוד כמה מקומות במזרח, אבל זה יחסית מעט.
<עפר דורון: לכן, על פרשת הדרכים הזאת צריכה המדינה להחליט האם הנושא חשוב או לא חשוב.
<עפר דורון: הנושא של לוויינות תקשורת לא יודע לחיות לבד בשוק תחרותי מאוד קשה, מסובסד ממשלתית כבד בשאר העולם.
<עפר דורון: גדול עלינו כתעשייה להתחרות בשוק הזה באופן חופשי עם אפס ההשקעה שיש עד עכשיו.
<עפר דורון: צריך להכיר בעובדות.
<עפר דורון: אם זה חשוב, צריך להשקיע בנושא.
<עפר דורון: אני חושב שזה חשוב, אבל את המדיניות קובעים בראש השולחן לא אצלי, אנחנו רק מממשים את המדיניות.
<עפר דורון: אני חושב שברור לכולם שזה חשוב.
<עפר דורון: אני מאוד מעריך את הפעילות המהירה והאסרטיבית בשבוע האחרון בנושא הזה.
<עפר דורון: אני מקווה שהיא באמת תביא לתוצאות המיוחלות.
<עפר דורון: אני חושב שעל פרשת הדרכים הזאת אפשר לקחת את זה למקום שבו נפסיק לחיות מהיד אל הפה, מה שמוביל בהגדרה לתוצאות מאוד לא אופטימליות בכל אחד מהשלבים שבהם עסקנו ואז נצא לדרך המלך.
<עפר דורון: אולי ממנה נוכל גם לשפר את כושר התחרות, להגדיל את השוק ולהביא החזרים, אבל קודם כל אנחנו צריכים לפתור את הבעיות הלאומיות שלנו.
אורי מקלב: האם יש שוני בתמיכת הממשלה בלווייני הצילום לבין התמיכה בלווייני התקשורת?
אורי מקלב: אנחנו רואים שיש תמיכה בלווייני הצילום.
אורי מקלב: אם היא תגיע גם ללווייני התקשורת אנחנו נעמוד במקום אחר?
<עפר דורון: אנחנו בשני סיפורים אחרים לגמרי.
<עפר דורון: לווייני הצילום הם לווייני צילום צבאיים.
<עפר דורון: הם מתוקצבים בתקציב פיתוח ורכש צבאי.
<עפר דורון: על בסיס זה אפשר לעשות כל מיני פעולות מסחריות: למכור אותם, לקחת נגזרת שלהם ולפתח ל"ונוס".
<עפר דורון: "ונוס" לא היה קיים מהתקציב האזרחי.
<איציק בן ישראל: "ונוס", דרך אגב, הוא לטובת החקלאות.
אורי מקלב: זה העתיד.
<עפר דורון: "ונוס" לא יכול להיות קיים מהתקציב האזרחי.
<עפר דורון: "ונוס" נשען על מה שפותח בתקציב הצבאי ועשה לו הסבות לאזרחי.
<עפר דורון: גם "שלום", שמיועד לאותם צרכים מסחריים ובראשם חקלאות, יישען, אם ייצא לפועל, על בסיס הטכנולוגיה שפותחה בצד הצבאי וההתאמות שלו לצד האזרחי.
<עפר דורון: הסינרגיה הזאת בין צבאי לאזרחי לא היתה מובנת לאורך השנים.
<עפר דורון: לא רק שלא היתה לה הסכמה, היו לה הרבה מאוד התנגדויות בחלק גדול מהמנגנונים.
<עפר דורון: אני חושב שלאט לאט מבינים הגורמים השונים שיש סינרגיה ושנכון לחבר, בוודאי במדינה קטנה כמו שלנו, לנצל את מה שהושקע בצד אחד של המתרס בצד השני של המתרס.
<עפר דורון: באירופה, דרך אגב, זה ברור לחלוטין.
<עפר דורון: עולם לוויינות התקשורת הוא עולם אחר.
<עפר דורון: הוא משלב עמוק צרכים מסחריים גרידא, כי אחרת זה באמת גדול על המדינה, פלוס צרכים לאומיים אזרחיים פלוס צרכים אזרחיים נוספים.
<עפר דורון: מדינת ישראל משתמשת בלוויינות תקשורת הרבה מאוד להרבה מאוד צרכים.
<עפר דורון: מעבר לזה יש הרבה מאוד צרכים מסחריים ש"חלל תקשורת" ממנפת ועושה וזה עיקר תפקידה.
אורי מקלב: אם לא נדע לשמר את ההון האנושי שיש לנו ובגלל שנזניח ונפגע בתחום התקשורת, זה גם יפגע באנשים.
אורי מקלב: חס וחלילה נראה זליגה של אנשים בגלל שלא יהיה להם עתיד פה.
אורי מקלב: זה לא ייפסק בתחום התקשורת.
<עפר דורון: אני חייב להגיד שאני חושב שזה כיוון, שגם אם יש בו אלמנטים מסוימים נכונים, אני לא חושב שזה הכיוון הנכון.
<עפר דורון: המהנדסים המעולים שעובדים בפיתוח פאר היצירה של לוויין תקשורת, ימצאו תעסוקה מאתגרת אחרת בתעשיות הישראליות.
<עפר דורון: אני לא רואה אף אחד מהם יורד מהארץ בגלל זה.
<עפר דורון: אני לא חושב שתעשיית הלוויינות הצבאית תיכנס לבעיות בגלל זה.
<עפר דורון: העניין הוא לא עניין של תעסוקה וזה לא בעיות של ועד.
<עפר דורון: אל בעיות לאומיות של לוויינות תקשורת.
<עפר דורון: מה אי-אפשר לעשות?
<עפר דורון: אי-אפשר לעצור את זה ולצפות שזה יותנע מחדש בעוד 3-4 שנים.
<עפר דורון: האנשים כבר לא יהיו שם, הידע לאט לאט דועך ולאסוף את זה חזרה יהיה מאוד קשה.
<עפר דורון: גם כך, בנפח העבודה המאוד מצומצם, לא קל לשמר את כל הכוח שרץ סביב זה.
<עפר דורון: ברור שמי שמייצר 6-8 לוויינים בשנה יש לו יתרונות אדירים בניהול כוח האדם, מה שאין כשאתה מייצר אחד בארבע שנים.
<עפר דורון: אבל זאת המסגרת שאפשר לדבר עליה.
<עפר דורון: אי-אפשר לדבר על מסגרת של אין סוף כי אין צרכים כאלה ואין תקציבים כאלה.
<עפר דורון: אבל תקציב שיאפשר לייצר לוויין בכל 3-4 שנים, שאפשר יהיה לספק אותו ל"חלל תקשורת" במחירים תחרותיים, כי היא צריכה כחברה מסחרית להיות תחרותית בעולם.
<עפר דורון: אני חושב שזה מנגנון שאפשר לקיים אותו, ארוך טווח, ושיאפשר לכל העסק הזה לצעוד קדימה בעולם העסקי.
אורי מקלב: יצחק שינברג מחברת "חלל תקשורת".
אורי מקלב: חוץ מהחלק המסחרי שלכם יש את החשיבות הלאומיות שאתם משלבים בתוך הפעילות שלהם.
אורי מקלב: צריך להגיד את זה, זה חשוב ואנחנו מעריכים את זה.
<יצחק שניברג: גם אני מבקש להודות על דברי התמיכה וההזדהות.
<יצחק שניברג: עד היום "חלל תקשורת" הזמינה ארבעה לוויינים בתעשייה האווירית וגייסנו למעלה מ-2.5 מיליארד שקלים, שרובם הושקעו בתעשייה האווירית.
<יצחק שניברג: שיקולים בבחירת יצרן לוויין מביאים בחשבון בין היתר פרמטרים מסחריים, מחיר, לו"ז, פרמטרים טכניים ופרמטרים עסקיים אחרים.
<יצחק שניברג: כחברה ציבורית מוטלת עלינו החובה לרכוש לוויינים שיביאו בסופו של דבר את התוצאה העסקית המיטבית לחברה ולציבור המשקיעים.
<יצחק שניברג: בזה אני מצטרף לדבריו של עפר, שהם חייבים להיות תחרותיים כדי שבאמת נוכל להביא את המיטב הזה בהזמנת לוויין ישראלי.
<יצחק שניברג: מימון הפרויקטים עד כה התבסס ברובו על גיוסי חוב ותזרים מפעילות שוטפת של החברה.
<יצחק שניברג: בסיטואציה החדה שנוצרה, נצטרך להרחיב את בסיס ההון לצורך מימון פרויקטים עתידיים.
<יצחק שניברג: כשאני מדברת על הרחבת בסיס ההון, זה למעשה השקעה של אקוויטי בחברה.
<יצחק שניברג: כדי לאפשר שיגור לוויין מחליף אנחנו צריכים בהתרחבות וצמיחה.
<יצחק שניברג: כמובן שנצטרך משקיע חדש לחברה וגם אנחנו לאחרונה עשינו פעולות בעניין הזה.
<יצחק שניברג: הלו"ז להזמנת שני לוויינים חדשים, דהיינו, מחליף ל"עמוס 6" ומחליף ל"עמוס 5", הם מאוד קריטיים ואנחנו חייבים לקבל החלטות ממש בטווח הקרוב.
<יצחק שניברג: בסדרי גודל של מספר שבועות אנחנו נצטרך לקבל החלטות לגבי המשך דרכנו.
<יצחק שניברג: גם לוויין מחליף ל"עמוס 6" וגם לגבי לוויין מחליף ל"עמוס 5", כך שלוחות הזמנים לקבלת החלטות הם מאוד קצרים.
אורי מקלב: זה אומר שבמידה שיתקבלו החלטות למתן ערבות או תמיכה, זה משאיר אתכם פה.
אורי מקלב: אתם אמנם חברה עסקית אבל יש חשיבות לאמירות שלכם.
אורי מקלב: הדיונים המקצועיים נעשים בחדרי חדרים.
אורי מקלב: זה אולי גם חלק מהחיסרון כי הדבר לא יצא החוצה.
אורי מקלב: עכשיו הדברים יוצאים החוצה וזה מקבל מבט אחר לגמרי ולכן הדברים צריכים להיאמר.
<יצחק שניברג: כחברה ציבורית אני חייב להתבטא בצורה מאוד זהירה.
<יצחק שניברג: אנחנו בהחלט נתכלל את כל הדברים וניקח את כל הדברים האלה בחשבון, אבל בסופו של דבר, כחברה ציבורית, מוטלת עלינו החובה לקבל החלטות שיהיו לטובת החברה ולטובת ציבור המשקיעים בה.
<יצחק שניברג: יש היום המון גופים מוסדיים שהיום משקיעים בחברה.
<יצחק שניברג: אנחנו מתכננים שימשיכו להשקיע בחברה ולכן אנחנו צריכים לקבל את ההחלטות תוך תכלול הדברים, על-מנת שנביא את המיטב לחברה ולציבור המשקיעים שלה.
<יצחק שניברג: בהחלט יש לזה יתרונות.
<יצחק שניברג: אנחנו נשקול את הכול בחיוב אבל אנחנו צריכים לתכלל את הכול ולקבל את ההחלטות הנכונות.
אורי מקלב: טל ענבר ראש המרכז לחקר החלל ממכון פישר.
<טל ענבר: תודה, כבוד היושב ראש.
<טל ענבר: אחד היתרונות לדבר לקראת הסוף - - -
אורי מקלב: מי אמר שזה הסוף?
אופיר אקוניס: מה היתרון בלדבר בסוף?
<טל ענבר: שהרבה דברים נאמרו ואני לא צריך להגיד אותם.
<טל ענבר: נקודה אחת אני רוצה להדגיש ובנקודה אחת לחדש.
<טל ענבר: נאמרו כאן דברים לאורך הדיון לגבי החשיבות הלאומית, ברגל הזאת של תחום תקשורת הלוויינים.
<טל ענבר: יש שתי רגליים נוספות, אחת הוזכרה ואחת פחות.
<טל ענבר: מדינת ישראל עצמאית בתחום לווייני התצפית ובתחום המשגרים הקטנים שמשגרים את לווייני התצפית, אני רואה את תחום לווייני התקשורת כרגל שלישית, לא רק בתכנון, בנייה, ייצור, מכירה לחברה כמו "חלל תקשורת", אלא בעיניי יש חשיבות לאומית, שהמשך ההפעלה של הלוויינים האלה תהיה באמצעות חברה ישראלית.
<טל ענבר: כמובן השילוב בין מגזר ממשלתי לבין מגזר פרטי הוא שילוב מבורך.
<טל ענבר: הנקודה הנוספת שאני רוצה להעלות היא שכל הנושא של תחום החלל הוא נושא מאוד מורכבת טכנולוגית.
<טל ענבר: נגזר מכך תקצוב שחייב להיות תקצוב רב שנתי.
<טל ענבר: זה עולה גם בדיונים הקודמים שראינו כאן.
<טל ענבר: שוב, ברכות לוועדה וגם על הקמת ועדת המשנה שעוסקת בזה.
<טל ענבר: הנושא של תקצוב רב שנתי באופן מובנה הוא לא כל-כך מסתדר ומתיישב עם האופן הרגיל שבו תקציבי ממשלה עוברים.
<טל ענבר: אנחנו ראינו שיש פתרונות לנושא הזה בהיבטים הביטחוניים, גם בתחום החלל וגם בתחומים אחרים.
<טל ענבר: אני רוצה להדגיש, שכדי לקיים תכנית חלל אזרחית טובה וצומחת, צריך תקצוב רב שנתי שיאפשר קביעת יעדים והשקעה, שהיא לא רק השקעה בתחום הייצור של ברזלים, אלא גם בנושא מחקר ופיקוח.
<טל ענבר: מחקר ופיקוח חייב להיות גם הוא תחום רב שנתי.
<טל ענבר: אם כולנו מסכימים שהנושא של תקשורת לוויינית חשוב ברמה הלאומית, אז הלאום צריך גם להשקיע ולהכניס את היד לכיס.
אופיר אקוניס: אני מתנצל, אני חייב לצאת.
אורי מקלב: אבי, מה התגובות בקהיליה הבינלאומית?
אורי מקלב: רואים זה כמכה?
<איציק בן ישראל: לישראל יש שם טוב מאוד בלווייני התקשורת.
<איציק בן ישראל: זה נמדד בכמה זמן הלוויינים שלנו חיים.
<איציק בן ישראל: זה נמדד בזה שכל לוויין שייצרנו עד היום בחלל עבד ללא תקלות.
<איציק בן ישראל: יש לנו שם מאוד טוב.
<איציק בן ישראל: לכן גם יכלה חברת "חלל תקשורת" לגייס משקיעים יחסית בקלות.
<איציק בן ישראל: אנשי המקצוע יודעים שהתקלה פה היא לא תקלה בלוויין אלא במשגר האמריקאי.
<איציק בן ישראל: לכן זה לא פוגע.
<איציק בן ישראל: זה בהחלט יכול לפגוע במשקיעים הפרטיים, המסחריים או הציבוריים שכל המוטיבציה שלהם בחיים היא מסחרית, אבל זאת לא פגיעה במוניטין.
אורי מקלב: מר דניאל ברוק?
<דניאל ברוק: עד לאחרונה שימשתי בתפקיד יועץ לשיתופי פעולה בינלאומיים בסוכנות החלל וכעת יש לי את הפריבילגיה להתבטא באופן עצמאי.
<דניאל ברוק: ראשית, אני רוצה להודות ולברך על ההירתמות של כולם, זה בהחלט מחמם לב.
<דניאל ברוק: אני בהחלט רואה באירוע שקרה רק טריגר לשורה של פעילויות.
<דניאל ברוק: אני רק מבקש להזכיר שלפני 15 שנה האדמה רעדה בגלל פגיעה כואבת באייקון לאומי, אסון התאומים שקרה.
אורי מקלב: התאריך נותן לך את הקונוטציה הזאת?
<דניאל ברוק: הוא נתן לי את ההשראה לדברים.
<דניאל ברוק: אני בוודאי לא רוצה להשוות את זה עם התמונה שדיבר בעד עצמה.
<דניאל ברוק: תחום החלל האזרחי והצבאי, בזכות ההישגים שלנו בשנים האחרונות, נתפס היום גם כאייקון לאומי.
<דניאל ברוק: האייקון הזה, תפקידנו כאן להבטיח שהוא יישמר, לא רק מפני פעילויות טרור, אלא שאנחנו קודם כל במו ידינו, נוודא שאנחנו עושים את המיטב להבטיח את צמיחתו והתפתחותו.
<דניאל ברוק: לכן, לגופו של עניין, אני סומך את ידי על הוועדה שמונתה.
<דניאל ברוק: ועדות היו, ועדות יהיו.
<דניאל ברוק: אני חושב שהמבחן האמיתי הוא ביכולת שלנו לממש את ההמלצות של אותן ועדות ולספק את הכלים האמיתיים למי שמופקד על המימוש של המדיניות שהיא בחלקה חסרה.
<דניאל ברוק: אני כבר אומר, הלקחים ישנם, צריך רק להעלות אותם על הכתב ולוודא שהם יתוקנו.
<דניאל ברוק: הם באים לידי ביטוי בהיבטים ארגוניים, בהיבטים של יציבות תקציבית וחופש פעולה שנדרש לסוכנות החלל.
<דניאל ברוק: אני חייב לשים על השולחן, שהמצב הוא שברירי.
<דניאל ברוק: הגענו להישגים מדהימים אבל סך-הכול המצב שברירי.
<דניאל ברוק: כדי לקיים את הדברים ואבי מתחיל להבין את זה רק היום, נדרשת השקעה של קשב ומשאבים ואמצעים כדי שהסוכנות תוכל באמת למלא את ייעודה בצורה שמצפים ממנה.
<דניאל ברוק: אם נדבר על הישגנו בתחום הבינלאומי, אז עמיתנו מתקשים לתפוס ולהבין איך הגענו להישגים שהגענו בזכות ארגון כל-כך מצומק, כל-כך רזה, שבעצם עושה כל-כך הרבה.
<דניאל ברוק: אבל זה בדיוק כמו החמור או הסוס של הצועני.
<דניאל ברוק: אנחנו נדרשים היום וזאת הזדמנות לחשבון נפש לראות מה באמת עושים כדי להבטיח את היציבות הזאת לאורך זמן.
אורי מקלב: למה התכוונת בסוס הצועני?
<דניאל ברוק: אנחנו מכירים את המשל - - -
אורי מקלב: הסוס כמעט התרגל לא לאכול.
<דניאל ברוק: לכך כיוונתי.
אורי מקלב: במקרה הזה מדובר בסוס יקר.
<דניאל ברוק: פעילויות חלל הן פעילויות ארוכות טווח.
<דניאל ברוק: הוזכר כאן "ונוס".
<דניאל ברוק: אנחנו מדברים כבר על 11 שנה מרגע שהפרויקט הותנע ולכן פעולות ארוכות טווח מהסוג הזה לא יכולות להיות רגישות לכל מיני טלטלות סביבתיות תקציביות, ואפילו הייתי אומר פוליטיות במציאות שלנו.
<דניאל ברוק: נדרשת כאן השקעה של חשיבה והבטחה.
<דניאל ברוק: כלומר, לגדר את המאמצים כדי לקיים את התחום הזה לאורך שנים במינימום זעזועים.
אורי מקלב: מיכל גלברט, נציגת האוצר.
אורי מקלב: היה שווה לקיים את הדיון רק בגלל שאתם כאן.
אורי מקלב: את הדברים האלה לא תשמעי בדיונים התקציב.
אורי מקלב: אני מאמין באנשים שנמצאים בשטח.
אורי מקלב: אנחנו שמחים ששר האוצר נרתם לעניין אבל לפעמים מי שלא אמון על זה כל הזמן יכול לקבל סדרי עדיפויות אחרות.
אורי מקלב: אני חושב שהדברים שנאמרו פה מכוונים גם אליכם במשרד האוצר.
אורי מקלב: אנחנו מקווים שהדברים יישמעו ויקבלו החלטות אחרות ותובנות אחרות בעניין הזה.
<מיכל גלברט: אנחנו באמת רואים חשיבות גדולה מאוד בתכנית החלל ומלווים אותה תקציבית כבר מספר שנים.
<מיכל גלברט: באמת רק עכשיו סיכמנו את מסגרות התקציב לשנים 2017-2018 וסיכמנו על תקציב של למעלה מ-70 מיליון שקלים לכל שנה בשנים הללו.
<מיכל גלברט: חשוב להגיד שסיכמנו את הסיכום התקציבי ומבחינתנו הוא סגור ומבחינתנו לפתוח אותו כעת זה אומר פתיחה של התקציב, שכמובן כל תוספת נצטרך למצוא לה את המקור התקציבי.
<מיכל גלברט: כך גם לפי חוק הנומרטור שעבר בשנה שעברה, כך שלהוסיף זה תמיד קל אך צריך למצוא גם את המקור מאיפה.
<מיכל גלברט: כמובן נשתף פעולה ונדון עם משרד המדע ועם כל הגורמים הרלוונטיים כדי לראות איך להתמודד עם הסוגיה.
חיים ילין: שאלה לנציגת משרד האוצר.
חיים ילין: ביקשתי שיגידו לי מה התקציב הרב שנתי שצריך בשביל לבנות תכנית בסיסית שתיתן לנו איתנות לטווח ארוך מבחינה אסטרטגית.
אורי מקלב: זה נמצא עכשיו בדיונים עכשיו, להגדיר את התקציב.
חיים ילין: הבנתי שמדובר על 200 מיליון שקלים.
אורי מקלב: מדובר על סכומים יותר קטנים.
חיים ילין: שאלתי חכמים ממני שיודעים.
חיים ילין: אם יש 80 אז הדלתא זה 120 מיליון.
<מיכל גלברט: זה החשבון הפשוט.
חיים ילין: עזבי את הנומרטור כי אנחנו יודעים שכשיש מצב חרום אין נומרטור.
חיים ילין: אם אנחנו רואים וגם האוצר, הפקידות והשר רואים שזה מצב חרום שצריך לזרז משהו, אז מה הבעיה?
חיים ילין: למה צריך לעבוד עם הנומרטור?
חיים ילין: למה אי-אפשר להחריג לתקופה של 2017-2018 את התקציב הזה בשביל לקדם אותו?
חיים ילין: הרי מה הבעיה שלי עם האוצר?
חיים ילין: שהוא לא מסתכל על הצד השני של המטבע וזה הכנסות המדינה.
חיים ילין: כל הזמן מסתכלים באופן מאוד צר מה התקציב.
חיים ילין: אף אחד לא מבין שלפעמים לשים 100 מיליון שקלים במקום אחד יכול להביא מכפיל של 5 עד 10 במשך כמה שנים טובות.
חיים ילין: אני שואל על החשיבה של הפקידות.
חיים ילין: דרך אגב, אני תמיד בעד הפקידות.
חיים ילין: אם אני מכסח מישהו, זה תמיד את מי שנמצא מעל, כי הוא בעצם בעל-הבית.
חיים ילין: אני בעדך, אבל אני רוצה להבין את החשיבה.
אורי מקלב: הייתי רואה את זה כברירת מחדל וכאלטרנטיבה שנייה.
אורי מקלב: דווקא אולי עכשיו ההזדמנות לא לדבר רק על תקציב 2017 ו-2018 אלא למסד את העניין.
חיים ילין: אמרו לי פעם שהזמני זה הכי קבוע.
אורי מקלב: התכנון פה הוא כולו עתידי.
אורי מקלב: קצה נפשם.
אורי מקלב: בסיור שעשינו שם הבנו שהם רוצים דברים יותר ברורים.
אורי מקלב: הם רואים את העתיד רק אם הדברים יהיו יותר ברורים.
אורי מקלב: קצת יותר לחץ של הגופים הרלוונטיים ונגיע למשהו הרבה יותר ממוסד וקבוע, במקום לתת עכשיו משהו שנותן מענה זמני.
אורי מקלב: חלק מהסבל פה הוא בשל קונסטלציה פוליטית שהיתה באותו זמן, הלחצים שהיו באותו זמן וזה תמיד נדחק החוצה.
אורי מקלב: צריך להעמיד את זה יותר במרכז.
<עפר דורון: אני רוצה לחזק את דבריך.
<עפר דורון: תקצבנו את "עמוס 6" בקושי רב עם סיוע ממשלתי.
<עפר דורון: שאל אותי שר התקשורת דאז, האם גם ב"עמוס 7" נתייצב אצלו?
<עפר דורון: אמרתי לו שאם הנושא לא יקבל החלטה עקרונית נתייצב גם נתייצב.
<עפר דורון: היום הוא שר האוצר.
<מיכל גלברט: אני אתייחס לשאלה של ההשקעה.
<מיכל גלברט: בהחלט, אחד הדברים המרכזיים שאנחנו לוקחים בחשבון זה את נושא ההשקעה שכמובן מתייחס לטווח הארוך.
<מיכל גלברט: אני רק אתן כמה דוגמאות ממשרד המדע, שאם זה בסל מדע או בתכניות חינוכיות אחרות, ההשקעה היא לטווח של שנה אלא בראייה הרבה יותר רחבה, מעבר לכסף שאנחנו משקיעים בחינוך ובדור העתיד.
<מיכל גלברט: מתחילים את זה גם בתחומי החלל וגם בתחומי החינוך, הבריאות.
<מיכל גלברט: כל אחד בתחומו אכן מסתכל על התמונה הרחבה ומהי ההשקעה שתחזיר את עצמה בצורה הטובה ביותר, לא רק מבחינה כספית אלא גם מה נכון למדינת ישראל.
<מיכל גלברט: כמו שאמרתי, לצערי כמובן התקציב מוגבל ויש הרבה תחומים שהיינו רוצים להכניס את היד לכיס בצורה עמוקה יותר.
<מיכל גלברט: כמובן שאנחנו רואים את החשיבות של תכנית החלל.
<מיכל גלברט: כמו שציינתי, בכל פעם שאנחנו פורצים את מסגרות התקציב, אנחנו חייבים גם למצוא את המקורות שמשם אנחנו לוקחים את הדברים.
<מיכל גלברט: אין לנו אפשרות, גם לא במקרה הזה.
חיים ילין: רואים בחלל תעשייה עתידית כמו כל תעשייה של הייטק.
חיים ילין: האם היא מקבלת מענקים ממשרד הכלכלה, כחלק מהמפעלים שרוצים לצמוח לטווח ארוך?
<מיכל גלברט: כמובן.
<מיכל גלברט: אני כמובן מתקצבת את הרשות לחדשנות.
חיים ילין: אני אשאל שאלה יותר רחבה.
חיים ילין: האם משרד הכלכלה רואה בתעשייה הזאת תעשייה כמו הייטק, כמו הסייבר?
<מיכל גלברט: יש גם תכנית משותפת של הרשות לחדשנות ביחד עם משרד המדע, בהיקף של כ-20 מיליון שקלים בשנה, שבה ניתנת תמיכה למחקר ופיתוח.
<אבי בלסברגר: זה בא מתוך התקציב של סוכנות החלל.
אורי מקלב: חבר הכנסת ילין, מאוד חשוב מה שאתה שואל.
אורי מקלב: אני חושב שהיום רוח אחרת נושבת בין משרד האוצר לבין משרד המדע.
אורי מקלב: אני חושב שמדברים היום על תקציבים אחרים, על הסתכלות אחרת.
אורי מקלב: אני חושב שזה בזכות מי שבמשמרת שלכם, של השר, של המנכ"ל וכל הנלווים.
אורי מקלב: המדינה רואה את זה אחרת, יש משאבים אחרים בכל התחומים, בתחום החברתי, בתחום העתיד, בחינוך.
אורי מקלב: מדובר על משהו אחר לגמרי.
חיים ילין: אמרנו שאין קואליציה ואופוזיציה בחלל.
אורי מקלב: אם לא היה קורה האירוע יכול להיות שהיה לנו קשה לבוא בדרישות לאוצר, אבל אחרי האירוע הזה, זה אירוע מכונן וצריך לעשות שינוי.
<צבי פירן: אני יו"ר המרכז למצוינות למחקר, אסטרונומיה וחלל.
<צבי פירן: ישנו נושא אחד שלא הוזכר וזה הנושא של לווייני מחקר.
<צבי פירן: הנושא של לווייני מחקר טהור, זאת אחת הדרכים שבהן ממשלות בכל העולם ובכל המדינות שעוסקות בנושא החלל, מזרימות כסף לתעשיית החלל באופן שוטף וקבוע.
<צבי פירן: זה כסף שממומן לא לשיקולים מסחריים.
<צבי פירן: זה כסף שיוצר שיתופי פעולה בין התעשייה והאקדמיה, מצד אחד, שמביאים לפיתוחים חדשים.
<צבי פירן: מצד שני, מכיוון שכל הפרויקטים הם ארוכי טווח, זה יוצר המשכיות ארוכת טווח שמקלה על תעשיות החלל בזמן שאין להן בדיוק הזמנה מסחרית חשובה.
<צבי פירן: אני חושב שזה חסר מאוד מהדיון, העובדה שהצרכים האלה צריכים להילקח בחשבון.
אורי מקלב: אני אבקש מיושב ראש ועדת המשנה, שבדיונים שיתקיימו לאחר הדיון הזה יכניסו גם את הדבר הזה.
<יגאל הראל: אני ראש פרויקט "ספייס ישראל".
<יגאל הראל: רציתי לחזק ולא לחדש.
<יגאל הראל: היכולת שלנו להנחית חללית על הירח תלויה בתעשייה האווירית, על הידע העצום שאגור בתעשייה האווירית.
<יגאל הראל: אנחנו מקבלים ידע אין סופי בחינם מהתעשייה האווירית.
<יגאל הראל: אם נגדע אותו חס וחלילה זה יעלה הרבה יותר.
<יגאל הראל: לכן צריך לשמר את היכולת הזאת ואת הידע הזאת כי זאת הדרך הכי זולה.
אורי מקלב: אני מבין שעל ציר הזמן כולכם עסוקים בזה אבל ראינו חשיבות בכינוס הוועדה בפגרה.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים שהנושא ידעך.
אורי מקלב: אנחנו דורשים מהממשלה לקבוע מדיניות ברורה, כשהבסיס הוא החשיבות האסטרטגית שיש בזה למדינת ישראל מכל ההיבטים: הכלכלי, המדיני, הטכנולוגי, בתחום המחקר.
אורי מקלב: אין תחום שבו אנחנו לא רואים את החשיבות בעניין הזה.
אורי מקלב: אני לא חושב שיש ויכוח בעניין.
אורי מקלב: במאמר מוסגר אני אומר, שאם יש מישהו שחושב שזה לא נחוץ, שיבוא ויגיד.
אורי מקלב: המדיניות של כן ולא, לסמוך על גופים מסחריים ואחרים שיעשו את העבודה, אני חושב שזה נגמר.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להעמיד את הדברים לוב ולמוטב.
אורי מקלב: זה ישמר את העתיד במתכונת הנכונה.
אורי מקלב: אני רואה כשל מתמשך בתמיכה ובהתנהלות בכל מה שנעשה בדבר הייחודי הזה בנושא התקשורת הלוויינית שלנו.
אורי מקלב: באופן אמיתי, אם נסתכל אחורה, יש כאן הזנחה של העניין הזה.
אורי מקלב: לא תפסו את זה במתכונת ובצורה הראויה כפי שהיה ראוי.
אורי מקלב: גם ועדת המדע שאולי היתה ערה לכך, גם לא עשתה מספיק.
אורי מקלב: התרשמנו מסיורים ומפגישות שהיו לנו אבל לא מספיק העלינו את זה על סדר היום.
אורי מקלב: אולי זה בגלל שלא קרה משהו מזעזע אבל עכשיו אנחנו נמצאים פה.
אורי מקלב: בקונוטציה של פרשת השבוע, פרשת שופטים", שם נאמר: "כי יימצא חלל בקרבך".
אורי מקלב: הכוונה היא לחללית.
אורי מקלב: אמרו שזקני העיר צריכים להגיד: ידינו לא שפכו את הדם הזה ועינינו לא ראו.
אורי מקלב: אז כולם שאלו: וכי יש חשש שהזקנים, המנהיגים של הישוב באמת שפכו את זה?
אורי מקלב: הם אומרים: לא לקחנו מספיק את האחריות.
אורי מקלב: אנחנו נתנו לאנשים לצאת מהעיר בלי שליווינו אותם ובלי שנתנו להם את האמצעים המתאימים כדי שיחזיקו מעמד.
אורי מקלב: העלמנו עין.
אורי מקלב: לא צריך לשפוך את הדם אבל עינינו לא ראו.
אורי מקלב: זאת אומרת, לא עשינו מספיק דברים אפקטיביים וגם לא צפינו שאם מישהו יוצא מכאן, הוא יוצא עם כל היכולות שיש לו כדי להחזיק מעמד.
אורי מקלב: כך אני רואה את החיבור לעניין הזה.
אורי מקלב: עינינו לא ראו.
אורי מקלב: כעת אנחנו צריכים לראות שניתן את תשומת הלב.
אורי מקלב: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
אורי מקלב: שווה לקיים דיון מיוחד על זה.
<יורם קפולניק: תביאו.
חיים ילין: בסוף זה לא פוליטיקה, זה לטובת כולנו.
<יורם קפולניק: נכון.
אורי מקלב: אם אתה רוצה לקדם את החוק, נביא את כולם לשולחן אחד, נשקף את הכול, נציף את הכול ו - - -
<יורם קפולניק: הכנסת מוצרים חדשים ותהליכים, ביצוע פרויקט מחקר לעתיד החקלאות, כל הדברים האלה שאתם ראיתם.
<יורם קפולניק: קצת על קצה המזלג, אנחנו ממומנים על ידי הממשלה בערך 60%, השאר אנחנו צריכים להביא לבד.
<יורם קפולניק: זה נקרא מוסד מותנה הכנסה.
<יורם קפולניק: אם אין לי את כל ה-100% אני לא גומר את החודש, אני חייב את כל ה-100% ומי שמביא את ה-40% האלה זה החוקרים.
<יורם קפולניק: החוקרים הם אלה שבסופו של דבר מביאים ומה זה?