GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק ויינגוט: אני ישבתי שבעה וקיבלתי הרבה ניחומים, אני רוצה להגיד לכם שזה בשבילי היה הניחום הכי גדול.
<יצחק ויינגוט: ממש תודה רבה לכולם.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את זה, אתה באמת מחזק אותנו בעניין הזה.
אורי מקלב: נותנים לאנשים להתמודד כנראה לאלה שיכולים להתמודד ואתם מגלים תעצומות נפש, ישבתם פה כמה שעות לאחר שקמתם משבעה אתמול, זה באמת מחייב אותנו בעניין הזה, אתם המחוללים של הדיון הזה.
אורי מקלב: זה מצער לשמוע, אבל לפעמים יש אנשים שתפקידם לתקן אחרים.
אורי מקלב: דרככם, אני מאוד מקווה, בסיכום של הדברים, שתצא תקנה ולא תצא תקלה, עד שאנחנו נאמר די, שלא יהיו יותר צרות כאלה, לאסונות כאלה די, שמענו גם את הרב לייכטר, אלה כמה דברים שנעשו, שעוררו את הציבור, אתה רואה הורים שמעצמם מהאסונות האלה התקינו משהו לבד, מהלבד הם עושים מזה המצאה.
אורי מקלב: חלק מאנשים באו מתוך מודעות, מתוך אחריות שיש.
אורי מקלב: יש היום נכונות של כל המשרדים.
אורי מקלב: כמובן שהכול צריך להיות מקצועי, בסופו של דבר.
אורי מקלב: אני מסכם את הדברים.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מקווים שאנחנו נקדם חקיקה בעניין הזה, וגם את המינוסים בחקיקה אנחנו יודעים, אבל זו חשיבה שלי, אני כנבחר ציבור חושב שצריך להכריח.
אורי מקלב: אם הציבור בסוף יראה שאני גוזר עליו גזרות קשות אז הוא לא יבחר בי יותר, אבל אני, אני וחבריי, כפי שאמרתי, חברת הכנסת אורלי לוי, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, יעל כהן, בן צור, ויש עוד רבים שנמצאים בתוך העניין הזה, אנחנו רוצים ואנחנו עומדים למבחן שגם אם לא כל האנשים יאהבו את זה, אבל זה מה שאנחנו יודעים שחייבים לעשות.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו נפנה כוועדה, כסיכום של הוועדה, גם למשרד התחבורה, לשר התחבורה, להקים את השולחן המקצועי הזה והציבורי הזה, עם הגופים הציבוריים, שכשאנחנו נבחן חקיקה שנדע על מה אנחנו הולכים, לפי ההמלצות שלכם.
אורי מקלב: אנחנו לא ממליצים על משהו שאנחנו לא יודעים, יש כאן גופים רבים ואתם, כמשרד שמתכלל, שיודע גם לקחת את זה, גם טכנולוגית, גם מקצועית, גם ציבורית, גם חינוכית ויודע לתכלל את כל העמדות האלה, כדי להגיע למשהו שבאמת נוכל להמליץ עליו או לתקן עליו להפעיל את הרגולציה.
אורי מקלב: יחד עם זאת אתה המלצת, ואני מקבל את זה, חברות היום שחושבות שיש להם את המוצר הטוב, מכון התקנים נותן שלב אחד, מדרגה, ביעילות של המערכת, בתקינות של המערכת.
אורי מקלב: אנחנו נראה, גם בעקבות הדיון הזה, גם בעוד דברים ציבוריים שנעשים, המודעות לעשות משהו אקטיבי תעלה בעקבות כך.
אורי מקלב: הקדוש ברוך הוא, אנחנו כולנו כעם ישראל, שנדע להתגבר ושלא נדע יותר מצער ומשום אסונות וחלק מהעשייה שלנו הוא זה שגם מוסיף לעניין הזה.
אורי מקלב: הארכנו בישיבה, אבל בגלל החשיבות של הנושא.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח, ברשותכם, ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, היום ט"ו בסיוון תשע"ו, 21.6.2016.
אורי מקלב: שני נושאים היום על סדר יומנו, בעיקר זה כמובן הנושא של חידושים טכנולוגיים למען העיוור ביום שאנחנו מציינים כאן בכנסת, יום העיוור.
אורי מקלב: יוזמת היום הזה, חברת הכנסת קארין אלהרר, תגיע ותדבר איתנו בדיון.
אורי מקלב: אנחנו נקדים את המאוחר, הסעיף השני בסדר היום, שזה הקמת ועדת משנה לבחינה ומעקב אחר הפקת גז ונפט בטכנולוגיות לא קונבנציונליות ומתחדשות.
אורי מקלב: בראשות ועדת המשנה יעמוד חבר הכנסת חיים ילין.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו שתי ישיבות בנושא, לפני כמה חודשים ולפני שבועיים, דיברנו על הנושא של הפקת גז ונפט, בעיקר נפט, על ידי סידוק הידראולי ועוד כל מיני שיטות.
אורי מקלב: התברר לנו שכל הנושא הזה הוא נושא רחב מאוד.
אורי מקלב: יש בו כמה וכמה היבטים, קודם כל עצם החיפוש, המטרה, מתן הרישיון, היעדים שלו, השיטה, מה קורה בעולם בשיטה הזאת, הניסיון בשיטה הזאת, מעבר לכך השפעות סביבתיות מהותיות וקריטיות, בין נושא המים, בין נושא הסביבה, בין נושא החקלאות.
אורי מקלב: גם מתוך הערכה לחבר הכנסת חיים ילין, ההתמצאות שלו בנושא וההסתכלות המאוזנת שלו בנידון, לדעת מה הסכנות או המשמעויות, ומצד שני עצם החשיבות של הפקת נפט וגז לכלכלת המדינה, ועדת המשנה תדון במגוון הנושאים של נושא הפקת גז, נפט או חיפושים כאלה ואחרים, לוועדה מגיעות פניות כאלה ואחרות, חשבנו שזה נכון, אמיתי יותר, מקצועי יותר שנקים ועדת משנה שתפרוס לפרוסות ותדון בכל נושא בנפרד בזמן שיש לה ושנחוץ לדיונים האלה, ואנחנו מבקשים לבחור את חיים ילין כיושב ראש.
אורי מקלב: יחד איתו גם להודיע על החברים שהביעו את הסכמתם, ואנחנו מביאים אותם להצבעה, לכהן כחברים באותה ועדת משנה, זה חבר הכנסת יואב קיש, חברת הכנסת שרן השכל, חברת הכנסת יעל כהן-פארן וחבר הכנסת דב חנין.
אורי מקלב: זו תהיה ועדה של חמישה חברים בראשותו של חבר הכנסת חיים ילין.
חיים ילין: באופן דמוקרטי וכמעט דיקטטורי - - -
אורי מקלב: כמעט פה אחד.
אורי מקלב: אנחנו מצביעים ופה אחד אישרנו את הוועדה ואת היושב בראשה ומאחלים לך הצלחה ובאמת דיונים פוריים, מועילים ויעילים.
אורי מקלב: היועץ המשפטי, אתה רוצה להגיד משהו בעניין?
אורי מקלב: בעד – פה אחד הרכב ועדת המשנה אושר.
חיים ילין: באמת נושא שאולי בכלל לא היה לו כתובת מבחינת איזו ועדה תיקח את הנושא הזה, אני אסביר למה, כי זה לא עניין תקשורתי, אבל כשיגלו את הנפט או את הגז זה יהיה מאוד תקשורתי, איך יחלקו אותו ומי יקבל וכל מי שנמצא פה בטח נחשף לנושא, לפחות של הגז.
חיים ילין: אז אנחנו נעשה מה שנקרא את העבודה החוקרת, את העבודה שבאה וצריכה לשמור על ערכי הקרקע, על הסביבה ומעל הכול לדעת להפיק את מה שהאדמה נותנת לנו בלי להרוס את האדמה.
חיים ילין: אתגר לא פשוט ואני מאוד מקווה שאנחנו נצליח בדיונים.
חיים ילין: ואני מודה לך, כבוד היושב ראש על האמון שנתת, זה לא מה בכך שנותנים גם לחבר מהאופוזיציה - - -
אורי מקלב: לא מה בכך, אבל מי שראוי לכך זה בסדר.
חיים ילין: בסדר, אבל אני אומר את הדברים האלה כי אנחנו בוועדות אחרות ואנחנו רואים איך התנהגות מתקיימת.
חיים ילין: זה לדעתי הדבר הכי חשוב, לא רק להיות חבר כנסת אלא גם בן אדם.
אורי מקלב: אז אנחנו חברים בכנסת.
אורי מקלב: אני מאחל לך הצלחה, אני בטוח שתעשה את זה בצורה טובה, מועילה, יעילה ומקצועית, זה מה שהכי חשוב.
אורי מקלב: יש לזה הרבה משמעויות, אנחנו יודעים את החשיבות, אין אולי מודעות ציבורית לכול, אבל מי שקצת נחשף לעניין רואה שיש לזה חשיבות אקוטית מאוד, הוא עומד מול כוחות שוק חזקים מאוד שיש להם רצון ותועלת כדי לבצע את הדברים האלה.
אורי מקלב: גם למדינת ישראל יש חשיבות מאוד מאוד גדולה מצד אחד, מצד שני יש גם מחיר שצריך לשלם על זה וכאן להוביל דיונים וגם מסקנות מאוזנות, כאן צריך מישהו שיש לו אחריות, אני מקווה שתצליח.
אורי מקלב: אנחנו ניתן לך גיבוי, יש כאן צוות של הוועדה שלקח על עצמו עוד משימה, ההכנה של ועדת משנה היא כמו כל ועדה אחרת.
אורי מקלב: המשמעות היא בחלק התקנוני, אבל לא מעבר לכך, כמעט המשמעות, התכתב איתי היועץ המשפטי, בזמן דיוני מליאת הוועדה אי אפשר לקיים דיוני ועדת משנה, אבל מעבר לכך אין שום מגבלה לוועדת משנה.
אורי מקלב: אולי עוד דברים קטנים ש - - -
<אייל לב ארי: קטנים, היא יכולה לדון בהצעות חוק, אבל לא לאשר אותן.
אורי מקלב: אז גם אם יהיו הצעות חוק, בהצעה אפשר לדון.
אורי מקלב: בפתיחה הזאת אנחנו פתחנו את הישיבה ונעבור במעבר מהיר לדיון שהיום אנחנו מקיימים, שהוא חידושים טכנולוגיים למען העיוור, ממקדים אותו למען העיוור.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לכם שיש לי משהו רגשי בעצם קיום הדיון.
אורי מקלב: הדיון הראשון שהוועדה הזו קיימה היה לפני כשנה - - -
<ענת לוי: בשנה שעברה.
אורי מקלב: זה היה דיון הראשון של הוועדה, הדיון הראשון בכנסת ה-20 - - -
<ענת לוי: הדיון הראשון של חבר הכנסת מקלב כיושב ראש ועדת המדע.
אורי מקלב: מנהלת הוועדה, גב' ענת לוי, היא הזכירה לי את זה היום, שזה היה הדיון הראשון, אבל מאז שהיא הזכירה זה מלווה אותי.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים שנה מאחורינו, אם ככה זה לא צריך להיות רק דיון אקדמי, זה דיון לקדם דברים ודיון לראות דברים שקרו בשנה האחרונה, אבל גם מה נעשה בשנה האחרונה.
אורי מקלב: זה העיקרון שאנחנו עושים דיון שני לעת הזו, כשאנחנו נמצאים ביום שאנחנו מציינים בכנסת.
אורי מקלב: משפט פתיחה אחד.
אורי מקלב: אני חושב, ככה נראה לי, שהלקות המשמעותית ביותר שיש לאדם, מעבר לדברים שהנשמה תלויה בהם, לב זה מרכז האדם, אבל אלה דברים שהנשמה תלויה בהם, אבל בדברים שאין הנשמה תלויה בהם, הלקות הכי משמעותית זה באמת עיוורון.
אורי מקלב: בלקות הזו אנחנו עדים לדברים חדשים והתפתחויות חדשות וקדמה חדשה.
אורי מקלב: היום לאדם שסובל מלקות של עיוורון יש הרבה אפשרויות, יש לו אמצעים וגם יכולות אישיות, כמובן זה תמיד מגיע גם ליכולות אישיות, אבל מעבר ליכולות האישיות יש אמצעי עזר משמעותיים ביותר, מה שלא היה פעם, מהפכה ממש בעניין הזה.
אורי מקלב: היכולת שלו להשתלב בכל דבר, לדעת כל דבר בצורה מהירה וקלה יותר, אני גם מאמין שחלק מהקדמה הטכנולוגית היא גם בזכות הדבר הזה.
אורי מקלב: אני לא הולך לחקר, אבל בהרבה דברים אין לי ספק שנחקור, נהיה מה היו המהפכים, נחשוב שאפשר לעשות, להפוך דברים ולשנות דברים, אני חושב מבחינה אמונתית, אני מניח שבגלל זה, בכך שאנחנו נמצאים באמת במקום טוב מאוד, באופן יחסי.
אורי מקלב: אבל מנגד, אליה וקוץ בה, הקדמה הטכנולוגית מקדמת את כל העולם קדימה מאוד ואסור לנו שיהיו פערים בעניין הזה.
אורי מקלב: זה נכון שזה הרבה יותר טוב ממה שהיה, זה נכון שזה נותן הרבה אפשרויות, הרבה אמצעים, אבל צריך לזכור להסתכל לצדדים ולראות שהאנשים הרגילים, שאין להם לקות, מתקדמים מאוד ואסור לנו, חובתנו החברתית, חובתנו האישית לא להשאיר את האדם עם הלקות של עיוורון מאחורנית, בגלל שאז אנחנו לא מיטיבים איתו, הפוך, אנחנו מרעים איתו.
אורי מקלב: אני אומר את זה כמעט בכל ישיבה שיש לי את ההזדמנות.
אורי מקלב: הלקות הזאת, אני חושב שזה המינוח שגם אתם נוקטים בו, לקות ראייה, לכולנו יש לקויות, או מגבלות, או מגבלה, כולנו אנשים עם מגבלות, אנחנו רואים הכול?
אורי מקלב: גם לא רואים הכול, יש מה שאנחנו רואים, אנחנו יודעים הכול?
אורי מקלב: אנחנו מוגבלים, אבל זה הסטנדרט ומוגבלות היא מוגבלות וכאן יש משהו שהוא לא בסטנדרט ולכן אני לא רואה דבר של מגבלה כדבר שהוא מחריג את האדם, האדם נשאר אותו אדם וצריך לראות איך לשפר ואיך לעזור להתמודד עם הדברים האלה ולכן אנחנו נמצאים פה.
אורי מקלב: אנחנו ביום הזה גם נציג בפניכם פיתוחים חדשים שיש, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו מקדמים אותם, אנחנו גם נבקש מהאנשים שיזמו, מהמרכז לעיוור, אני חושב שהם היו היוזמים יחד עם חברת הכנסת קארין אלהרר, אם אני לא טועה, שהם יזמו את הדיון, להציג בפנינו את הדברים כפי שסוכם.
אורי מקלב: יש לנו כאן רשימה של דוברים לכן אני אבקש מראש להתכנס בדברים ולא להתרחב כדי שכולם יוכלו להתבטא ולעשות את הדיון מועיל.
אורי מקלב: חבר הכנסת חיים ילין, רשות הדיבור בנושא הזה, אני מתכבד לפתוח איתך.
חיים ילין: היושב ראש, תודה.
חיים ילין: 'אמנות ההקשבה לפעימות הלב', מי שקרא את הספר הזה, בעצם הוא מצע פילוסופי שאני יכול להגיד לכם שיש 120 חברי כנסת שאף אחד כנראה לא רואה, היחידים שרואים זה העיוורים ובשביל להבין את מה שאני אמרתי אתם צריכים לקרוא את הספר.
חיים ילין: אני לא אספר לכם אותו, אבל דווקא לא הפיתוח הטכנולוגי, אלא מה שאנחנו מקבלים כבני אדם, איך אנחנו מפצים כשחסר לנו משהו, זה אחד הדברים הכי מרתקים שיש.
חיים ילין: עכשיו, עם הטכנולוגיה, אני מדבר עכשיו ברמה הפילוסופית בכלל, האם הטכנולוגיה באמת עוזרת או מחזירה אחורה, כי בסופו של דבר הספר נגמר שברגע שמנתחים את אותו נער עיוור - - -
<קריאה: אל תעשה ספוילר.
חיים ילין: אני לא עושה, אני רק מסביר שאנחנו בנויים עם כל החושים שלנו והטבע חנן אותנו בזה שכשחוש אחד חסר אז אנחנו מפתחים את האחרים.
חיים ילין: אז אני חייב להגיד את זה ואני אומר את זה תמיד.
חיים ילין: אני גם רוכב עם עיוורים על אופניים ואני אומר שתמיד זה מרשים אותי איך הם יודעים לראות דברים שאני לא מסוגל להסתכל עליהם בכלל.
חיים ילין: אז אני מאחל לכם יום פורה ושנצליח ללמוד על הטכנולוגיה ושהטכנולוגיה רק תעזור ולא תחזיר אחורה את האנשים.
<נורית נישטט-נוי: אני רוצה להגיב במשפט אחד.
אורי מקלב: מה זה להגיב?
אורי מקלב: למה לא ברשות דיבור בצורה מסודרת?
<נורית נישטט-נוי: משום שזה כל כך מיידי, אחר כך זה יתפוגג אם לא אגיב עכשיו.
<נורית נישטט-נוי: הספר הוא באמת מאוד יפה ורומנטי וקראתי אותו כמובן והוא מומלץ, אבל אין להשוות את הספר הרומנטי והדמיוני עם המציאות ואני רוצה להגיד - - -
חיים ילין: אמרתי ברמה הפילוסופית.
<נורית נישטט-נוי: נכון, אבל בפילוסופית הנקודה היא שאנשים עיוורים התחילו לזכות מהטכנולוגיה כתוצאה מתעשיית החלל, כי עד אז אנשים שהיה לה קצת ראייה אילצו אותם ללמוד ברייל כי הם לא יכלו להגדיל את הדפוס כדי שהם יוכלו לראות.
<נורית נישטט-נוי: כשתעשיית החלל הניבה את האופטיקה המשוכללת אנשים עם ראייה, שלימדו אותם לקרוא ברייל, והם הסתכלו על הברייל, פתאום הם התחילו לראות מחדש.
<נורית נישטט-נוי: זה קצת הפוך ממה שאתה אמרת והרגשתי צורך להגיב.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מנתי ביאליסטוק כהן, מנכ"ל המרכז לעיוור, בבקשה.
<נתי ביאליסטוק כהן: תודה רבה, אדוני.
<נתי ביאליסטוק כהן: קודם כל אני רוצה להודות לוועדה שפותחת את שעריה בפנינו ומייחדת דיון לנושא.
אורי מקלב: אולי במשפט אחד על המרכז.
אורי מקלב: אתה לא שם הרבה זמן, נכון?
<נתי ביאליסטוק כהן: נכון.
אורי מקלב: אנחנו מכירים אותך בכובע - - - אתה אורח אצלנו בכנסת לא מעט, נכון?
<נתי ביאליסטוק כהן: לא, זו לא פעם ראשונה שאני במשכן.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני מכהן כמנכ"ל המרכז לעיוור מזה חצי שנה.
<נתי ביאליסטוק כהן: המרכז לעיוור הוא ארגון הגג שמאגד את כל ארגוני העיוורים בישראל, אנחנו מונים כ-20-25 ארגונים של עיוורים וארגונים למען עיוורים פעילים בישראל, רשומים רבים מכך, ואנחנו עוסקים לרוב בעמידה מול רגולציה, מיצוי זכויות וסנגור עצמי עבור הקהילה.
<נתי ביאליסטוק כהן: יש עוד ארגונים נוספים, חלקם ידברו כאן היום, שעוסקים יותר בצד התפעולי של פעילות למען עיוורים וקידומם ושילובם בחברה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני אחזור לדברי פתיחה, ברשותך, אדוני.
<נתי ביאליסטוק כהן: צדק חבר הכנסת ילין וצדקת אתה בדברי הפתיחה שלך, שהטכנולוגיה מאוד משפרת את חייו של האדם עם עיוורון ועם לקות ראייה, היא מקלה ומנגישה לו דברים שלפני שנים ספורות או עשרות שנים לא היו נגישים לו.
<נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו לא באנו לבכות, אבל הטכנולוגיה מתקדמת בקצב שהממסד לא יודע להתמודד איתו ולכן אנחנו לעתים נשארים מאחור משום שהטכנולוגיה הזאת, מטבע הדברים, היא גם מאוד יקרה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לשם דוגמה, ותדונו על כך בהמשך, תקנות התע"ס לא מתעדכנות בקצב שהטכנולוגיה מתקדמת ולכן היום למשל עיוור יהיה זכאי לצג ברייל פעם בחייו כאשר ברור שהדבר הזה מתחדש, מתעדכן ומתקלקל.
אורי מקלב: זה בזכויות שלו בביטוח לאומי?
אורי מקלב: בביטוח לאומי מקבלים את זה?
<נתי ביאליסטוק כהן: לא, זה משרד הרווחה מסבסד את המוצרים הייעודיים עבור אנשים עם עיוורון והתע"ס הזה כבר מונח על שולחן משרד הרווחה למעלה משנה ופשוט עדיין לא נמצא זמן לחתום עליו.
אורי מקלב: אתה רוצה להגיד שאדם שקיבל מערכת כזו או מסך כזה לפני עשר שנים לא קיבל חדש?
<נתי ביאליסטוק כהן: לא קיבל סבסוד לחדש, הוא נאלץ לרכוש ב - - -
אורי מקלב: אלה דברים שהם כבר לא רלוונטיים.
אורי מקלב: הם כבר לא תומכים ב - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: נכון, זה בדיוק הדבר שאנחנו מלינים עליו.
<נתי ביאליסטוק כהן: המשרד הכין תיקון לנושא באופן שאחת לחמש שנים ניתן חלק מהציוד, אחת לשבע שנים ציוד אחר.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שוב, הטכנולוגיה מתפתחת הרבה יותר מהר מזה, אבל נתחיל שם ונהיה מרוצים, רק שיחתמו על התע"ס הזה וכמובן שייתנו לזה גם גיבוי תקציבי, כי כשהתקציב נגמר אז התע"ס הוא - - -
אורי מקלב: מה ראשי התיבות של תע"ס?
<נתי ביאליסטוק כהן: תקנות עבודה סוציאלית.
אורי מקלב: המסך עצמו הוא מסך - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: מסך ברייל הוא למעשה - - -
אורי מקלב: מה היום העלות?
אורי מקלב: שנדע סדר גודל.
<קריאה: זה יקר מאוד.
<קריאה: 45,000.
אורי מקלב: רבותיי, יש דובר, אני אתן לכם רשות דיבור, אני מבין שיש הרבה לומר, אבל אנחנו חייבים לעשות את הדיון מסודר ואני מבקש ממש, גם בלי קריאות ביניים.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה תלוי, יש מספר סוגים של מסכים, כמה תווים הוא נותן, זה יכול להיות בין 15,000 ל-40,000 שקל.
<קריאה: אפילו יותר.
<נתי ביאליסטוק כהן: וגם יותר.
<נתי ביאליסטוק כהן: כאשר אנחנו, כמרכז לעיוור, אחד הדברים שאנחנו עושים אנחנו מנסים למצוא מקורות ופיתוחים חדשים שגם אפשר יהיה להוריד את המחירים.
<נתי ביאליסטוק כהן: יורחב על כך בהמשך.
<נתי ביאליסטוק כהן: נקודה אחת שאני רוצה להעיר פה ואז אני אתנצל בפני אדוני, כי מספר ועדות מתקיימות בו זמנית ואני רוצה לכבד את כולן - - -
אורי מקלב: אתה משאיר מישהו מהמרכז?
<נתי ביאליסטוק כהן: כן, כמובן, יש כאן שני דוברים מטעמנו ומארגונים אחרים.
<נתי ביאליסטוק כהן: דבר אחד אני רוצה להסב את תשומת לבו של אדוני, שהטלפון החכם היום הוא כלי שמאפשר גם הוא הנגשה ברמה גבוהה להרבה מאוד נושאים, בעיקר לאנשים עם לקויות ראייה.
<נתי ביאליסטוק כהן: מגזר מסוים אחד, מעבר לאנשים שקשה להם להסתגל לטכנולוגיה באופן כללי, אבל יש מגזר שהטכנולוגיה הזאת לא פתוחה בפניו וזה הקושי עם הטלפונים הכשרים, משום שהטלפון הזה צריך להיות מחובר לאינטרנט על מנת לתת את השירות.
<נתי ביאליסטוק כהן: מאחר שאדוני קרוב לשני הנושאים, גם לכשרות וגם לטכנולוגיה, הייתי מאוד שמח אם הנושא הזה יוכל לעלות ולראות האם ניתן לתת איזה שהוא - - -
אורי מקלב: אני ארים את הכפפה מיד.
אורי מקלב: אני חושב שיש היום אפשרויות.
אורי מקלב: אני מחזיק מכשיר כשר, שיש לו אפליקציות, הוא גם מכשיר אינטרנט אבל האינטרנט עובר דרך חברה שהיא חברה תומכת.
אורי מקלב: הוא גם כשר וגם חכם, הוא כבר לא החכם, זה LG2, יש כבר LG4, שהוא הרבה יותר, אולי גם 5, בכשרים אני לא יודע, והוא מכשיר שיש לי גם אפליקציות, יש לי אס.
אורי מקלב: אסים, ודאי מיילים ויש לי ווטסאפ, בעצם יש לי הכול, אבל כמובן שאין לי גלישה חופשית אלא דרך חברה שהיא החברה שתומכת.
<קריאה: הבעיה היא אחרת.
אורי מקלב: אבל החברה הזאת לא נותנת את השירותים, אנחנו צריכים לפתוח בפניה.
אורי מקלב: אני מוכן להרים את הכפפה אם צריך תיווך.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר את זה משום שקיבלנו מספר פניות של אנשים שמתקשים לעבור את המחסום הזה.
אורי מקלב: בישיבת העבודה שלנו אנחנו נעשה את הדבר הזה.
<קריאה: מימינך - - -
אורי מקלב: רבותיי, לפי רשות דיבור.
אורי מקלב: אני מרגיש שכאן שיש איזה צורך של התפרצות.
אורי מקלב: למה צריך להתפרץ?
אורי מקלב: נרשום את הדברים, יש לנו כאן סדר מסודר.
<דפנה מאור: אני צריכה להמשיך גם לוועדה אחרת.
אורי מקלב: אני לא יכול לכל מי שצריך להמשיך בוועדה אחרת לתת רשות דיבור.
אורי מקלב: אנחנו הכנו את עצמנו בצורה מסודרת, אני מוכן שתחזרי מהוועדה.
אורי מקלב: יש לנו כאן סדר של דברים, יש מצגות, עם כל הכבוד - - -
<דפנה מאור: אני רק רוצה לומר משפט אחד.
<דפנה מאור: אדוני, אני נציגת ממשלה - - -
אורי מקלב: לא, גם לא משפט אחד.
אורי מקלב: לא, סליחה, אני מאוד רוצה לכבד אותך, אני לא רוצה משפט אחד, אני רוצה לעשות את זה בצורה מסודרת.
אורי מקלב: אם תחזרי לפה אנחנו ניתן לך את רשות הדיבור.
<דפנה מאור: אני לא אוכל, לצערי, תודה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אדוני, אני אסיים בהתנצלות שאני באמת נאלץ לעזוב את הדיון המעניין הזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אתה יודע שגם לי הנושא קרוב, גם מפאת לקות הראייה וגם מפאת החיבה שלי לטכנולוגיות.
<נתי ביאליסטוק כהן: תודה רבה.
אורי מקלב: אז אנחנו נמשיך בדבר הזה.
אורי מקלב: מבחינתנו אנחנו עכשיו רוצים להציג את המצגות.
<מירי מאיר שטטמן: שמי מירי מאיר שטטמן ואני נציגת משרד הרווחה.
אורי מקלב: אז, נתי, אני מבקש ממך רגע להישאר על ציר הזמן הזה.
אורי מקלב: זה מתאים שתדברי על זה עכשיו, על אף שאני מניח שיהיו עוד דברים שיעלו פה.
<מירי מאיר שטטמן: כן.
<מירי מאיר שטטמן: אני פה, אני נשארת עד סוף הדיון.
<קריאה: להגיד רק בעיה, הם לא רואים וצריך שמישהו יעבור לרשום אותם.
<קריאה: יש פה בעיה עם הרישום.
אורי מקלב: זה גם צריך להיות נגיש, גם הרישום צריך להיות נגיש, אתה צודק.
אורי מקלב: אנחנו נטפל בזה עכשיו.
<מירי מאיר שטטמן: רק רציתי להתייחס לנושא התע"ס, ואני אשאר פה גם להמשך הדיון, שבאמת מבחינה מקצועית אנחנו פתחנו פה תע"ס שרואה - - - באמת עד היום, כמו שנתי אמר, אנשים היו צריכים לקבל משהו חד פעמי או, נתי לא הזכיר את זה, אבל אני אזכיר את זה, שאדם היה צריך לחכות שנתיים אחרי שהוא קיבל תעודת עיוור כדי להיות בכלל זכאי לזכויות של הסבסוד שאנחנו מדברים.
<מירי מאיר שטטמן: בתיקון התע"ס, אנחנו כשירות לעיוור מבחינה מקצועית המלצנו על שינויים שמבחינתי הם מרחיקי לכת וכן מתכתבים עם הטכנולוגיה המתפתחת.
<מירי מאיר שטטמן: רק לעדכן, זה באמת נמצא בתוך גורמים בירוקרטים בתוך המשרד לאשר, יש לכל הדברים האלה משמעויות תקציביות ואנחנו עובדים על זה.
אורי מקלב: בכל אופן את מבשרת לוועדה ולציבור שנמצא פה ביום הזה שאתם בשלב מאוד מתקדם כדי לאשר.
<מירי מאיר שטטמן: אנחנו בשלב מתקדם.
אורי מקלב: באיזה סדר גודל של תקציב מדובר?
<מירי מאיר שטטמן: היום התקציב הוא 4 מיליון לעניין של הסבסוד, אבל אנחנו מקווים שבעקבות זה יהיה - - -
אורי מקלב: הגדלה.
אורי מקלב: אנחנו בהחלטות שלנו קוראים לממשלה, קוראים למשרד הרווחה לקדם ולזרז את התיקון של תע"ס כדי שתהיה אפשרות היום לרכוש את הדברים בשיתוף ובעזרתו של משרד הרווחה.
אורי מקלב: זה כלי ברור שהיום הוא מובן מאליו.
אורי מקלב: על אף שאני חושב שכמו שקורה בעולם גם בנושאים האלה, כפי שנתי אמר וכפי שכולנו יודעים, הטלפונים היום הם לאנשים אחרים אלטרנטיבה, אבל בנושא לקויי הראייה אני חושב שעדיין הם צריכים - - -
<מירי מאיר שטטמן: הטלפון כולו נמצא בתוך הסבסוד.
<נתי ביאליסטוק כהן: היום, פעם אחת בחיים.
<מירי מאיר שטטמן: גם בזה יש שינוי, זה חלק מההחלטות המקצועיות ש - - -
אורי מקלב: יפה, אבל בדבר הזה, שאדם שקיבל פעם דברים שלא תומכים היום ושלא מתאימים.
אורי מקלב: השינויים וההתפתחויות הטכנולוגיים ודאי גורמים לכך שאנחנו צריכים להשיג את הקדמה.
אורי מקלב: בעולם, כמו שידוע, חברת אינטל מפטרת היום הרבה הרבה עובדים בגלל שהעולם עבר לחלק של הטלפונים, שם הם לא היו מספיק עדכניים, אבל דווקא ללקויי ראייה אני חושב שזה שני דברים נפרדים, גם הטלפונים למרחב הציבורי, ועדיין הלקות היותר גדולה והצורך היותר גדול, ובגלל שבאמת הם נצרכים לזה מאוד, גם המחשבים וגם המסכים שצריכים להיות בבית, גם אם אדם היום בבית יכול לוותר על מסך והתרגל כבר לטלפון בצורה - - - או טאבלט כזה או אחר.
אורי מקלב: מי שמוגבל כמובן שהצורך שלו עדיין נשאר לדברים הקבועים בבית, ככה נראה לי, אבל אם אתם תגידו אחרת בדיון יהיה חשוב לשמוע אתכם.
אורי מקלב: גב' אילנה בייניש.
אורי מקלב: תציגי את עצמך ויש לנו גם מצגת קצרה, נכון?
<אילנה בייניש: אני משערת שרובכם מכירים אותי, אני מורשית נגישות שירות ואני מקדמת את תחום הטכנולוגיות המסייעות ונגישות לאתרי אינטרנט כבר הרבה שנים.
<אילנה בייניש: אני התבקשתי להכין מצגת מאוד קצרה, אז באמת כמה שיכולתי קיצרתי.
<אילנה בייניש: הדבר הראשון שאני רוצה להתחיל איתו, כשאנחנו מדברים על טכנולוגיה נגישה, מושג בסיסי מאוד מאוד חשוב שכדאי להכיר אותו, ואני עוצרת שנייה ומתנצלת ומבקשת כמובן לברך גם את המרכז לעיוור, שהרים את היום הזה, את ועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל ואת קארין אלהרר, אז תודה לכולם.
<אילנה בייניש: זה היה חשוב לי באמת לציין.
<אילנה בייניש: אז כשאנחנו מדברים על טכנולוגיה נגישה אנחנו מדברים על מושג מאוד בסיסי שאומר לתת טקסט חלופי לכל רכיב שהוא ויזואלי.
<אילנה בייניש: זה יסוד מאוד מאוד חשוב ומרכזי כשמדברים על הנגשה של טכנולוגיות.
<אילנה בייניש: ברשותך, כבוד היושב ראש והנכבדים, שלא מכירים איך זה נשמע, איך נשמע ממשק משתמש שהוא לא נגיש, אז בואו נראה.
<אילנה בייניש: (סרטון).
<אילנה בייניש: זו הייתה דוגמה של איך נשמע ממשק משתמש כשהוא לא נגיש.
<אילנה בייניש: הרבה פעמים מדברים על עלויות של הנגשה אז מדברים על זה שזה עולה הרבה כסף להנגיש אפליקציית סלולר או אתר אינטרנט, אבל כרגע אני מתייחסת לנושא של אפליקציית סלולר כי המצגת עוסקת בנגישות של האינטרנט של הדברים, אז בואו נשמע מה יש למפתחי אפליקציות לומר.
<אילנה בייניש: הסרטון שאני אציג ממש כמה שניות זה מתוך פרויקט אapplicable של גוגל שבו נפגשו אנשים עם מגבלת ראייה, עם לקות ראייה ועיוורון, ומפתחי אפליקציות וזה חלק מהסרטון שהוקרן בכנס הבינלאומי של גוגל איי.
<אילנה בייניש: או 2016.
<אילנה בייניש: בבקשה.
<אילנה בייניש: אנחנו נתקדם מכאן כשהמסר העיקרי שעולה מהסרטון הזה, שינויים מאוד מאוד קטנים, להוסיף טקסט חלופי לאפליקציית סלולר, אלה דברים שכשהיינו בפרויקט של גוגל עשו אותם ממש במקום, ואני באמת יצאתי מהבניין ויכולתי להזמין מונית עם אפליקציית גט טקסי.
<אילנה בייניש: כשאנחנו מדברים על נגישות לטכנולוגיות מידע, תחום מאוד מאוד חזק שהיום מתפתח זה האינטרנט של הדברים.
אורי מקלב: אילנה, על מה זה מתבסס בעיקר?
אורי מקלב: על העברה לשמע או לכתב ברייל?
אורי מקלב: בכל הדברים האלה, בכל הפיתוחים הטכנולוגיים, זה מרחב של פיתוחים או שזה מתמקד בשתי אפשרויות?
אורי מקלב: בגדול, לאחד שלא מבין.
<אילנה בייניש: בגדול, כשמנגישים ממשק משתמש, כשנותנים טקסט חלופי לרכיבים בממשק המשתמש, אם זה תמונות ואם זה גרפים ואם זה שדות קלט לטפסים, אז זה יהיה נגיש גם לאדם שנעזר בתוכנה קוראת מסך וגם למשתמש בצג ברייל, כי צגי ברייל בגדול הם יודעים להציג בפלט מישושי בכתב ברייל כל מה שקורא מסך יודע להקריא.
<אילנה בייניש: כך שאם משתמש שהוא משתמש ברייל, למשל אדם שהוא עיוור חירש, בוא ניקח דוגמה, יש הרבה אנשים שיש להם גם לקות ראייה וגם חירשות או עיוורון מוחלט וחירשות ולמעשה כשהם יקראו בצג הברייל כפתור 50 ללא תווית הם בעצם בדומה לאדם עיוור שחווה את חוסר הנגישות בשמע.
<אילנה בייניש: אז כשאנחנו מנגישים ממשק משתמש אנחנו משתמשים בעקרונות של ייצוג אוניברסאלי באופן שיאפשר לאדם עם עיוורון מוחלט לגשת ל - - -
אורי מקלב: כדי שהציבור יידע, איך הצבע עובד ואיך הוא רואה את הגרף?
אורי מקלב: הוא מרגיש את הכול בברייל?
אורי מקלב: מכיוון שהוועדה הזאת גם משודרת, יש שינויים משנה שעברה והיא משודרת באופן נגיש יותר, לכן אני יודע, גם לפי התגובות שאנחנו מבקשים מאיתנו, תסבירו יותר את הדברים גם למי שצופה בבית ועוקב אחרינו.
<ענת לוי: רק רציתי להבהיר שיש תקלה טכנית בנושא השמע, למי שקשה לו לשמוע, הזמנו את האחראים לטפל בזה מיד.
<ענת לוי: אנחנו בדרך כלל מודעים לזה ונוצרה תקלה.
אורי מקלב: תקלות קורות גם בוועדת הטכנולוגיה.
<קריאה: אמרו לי שגם השידור לא עובד.
אורי מקלב: עובד.
<אילנה בייניש: אז אני אענה לשאלה של היושב ראש.
<אילנה בייניש: כשיש תמונה באתר אינטרנט וזו תמונה שהיא מסוג של גרף, אז מה שצריך לעשות, מי שהכניס את התמונה לאתר צריך לתאר מה יש בגרף.
<אילנה בייניש: יש כל מיני סוגים של גרפים, שחלקם קל יותר להנגיש, כי זו בעצם תמונה, ויש גרפים שהם יותר דינמיים שקצת יותר מורכב להנגיש אותם, אבל עקרונית היום הטכנולוגיות באמת מאפשרות ומה שמציב חסמים זה דברים אחרים שקשורים יותר בבירוקרטיה, בחוסר ידע, בהכשרה של אנשי מקצוע בתחום שילוו את התהליכים האלה, אז זה באמת החסם העיקרי, הטכנולוגיה מאפשרת.
<אילנה בייניש: על השקף הזה אני רוצה להתייחס לנושא של האינטרנט של הדברים שנכנס היום לאביזרים שמאפשרים ניווט במרחב העירוני, כמו משקפיים חכמים, אורקם למשל, שמאפשר לזהות פיתוחים.
<אילנה בייניש: יש עוד פיתוח שאני תיכף אראה, שהוא משקפיים שמבוססים בינה מלאכותית שיכולים להגיד לאדם עם עיוורון לא רק מה המוצר שנמצא ולקרוא את הטקסט שעליו, אלא גם מה הבעת הפנים של אותו אדם שנמצא כרגע, שזה באמת התפתחות אדירה בתחום של טכנולוגיה.
<אילנה בייניש: יש לנו היום מטבחים חכמים, מיקרוגלים שמדברים, מכונות כביסה שאפשר לתקשר איתן באמצעות אפליקציות, מקררים, סירים שיכולים ממש עם חיישנים לצפצף ולהגיד מתי האוכל מוכן.
<אילנה בייניש: יש כל כך הרבה דברים שהאינטרנט של הדברים נכנס ממש למרחב הביתי, צמידים שמאפשרים לנטר אחרי כל מיני רכיבים.
<אילנה בייניש: כל הדברים האלה היום לא נגישים כאן בישראל.
<אילנה בייניש: אני קוראת המון מה קורה בעולם, אני נמצאת הרבה במה שקורה בעולם ו - - -
אורי מקלב: מה החסם, אילנה?
<אילנה בייניש: אז קודם החסם הוא ברמת החקיקה.
<אילנה בייניש: אין היום חקיקה שאומרת שצריך להנגיש מוצר טכנולוגי.
<אילנה בייניש: זה החסם הראשון.