GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסנת אביטל: שוב, הנקודה היא – ונעבור עכשיו לפן המהותי, שזה לא מעקר את הפעולות עצמן של התייעלות אנרגטית, אלא רק מפחית באמת בבירוקרטיה של מילוי הטפסים ועכשיו לצד המהותי, אז נשאלת השאלה מדוע אין פה התקדמות קדימה ופה גם מרימים את הכדור לשאלה איפה אנחנו צריכים את הממשלה ואני חושבת שבנושא ההתייעלות האנרגטית, זה באמת אחד המקומות שבהם התעשייה הולכת יד ביד עם הארגונים הסביבתיים, יחד עם ארגון "חיים וסביבה" וגם בעבר, ובאמת המטרות שלנו פה הן זהות, הן לאפשר את אותה התייעלות אנרגטית והסרת חסמים למפעלים.
<אסנת אביטל: פה יש שתי נקודות עיקריות שהועלו פה אבל בכל זאת אני אחזור, כי אלה נושאים שלטעמנו צריך לשים עליהם דגש, האחד זה נושא הוודאות של העסקים והחלטות ממשלה שמשתנות, מתהפכות ויוצרות חוסר ודאות וזה לא רק נושא של להחזיר את התכנית חזרה לתוך המגירה ולחכות עוד שנה, שנתיים, שלש או חמש, עד שיצמחו התמיכות מחדש, אלא גם כל המערך הסובב, של חברות יעוץ, של פיתוחים ישראלים, ששמים אותם כל פעם ב-hold, כל פעם הם מתחילים לצמוח וראינו את הפריחה הגדולה שהייתה ב-2011 ואז, הכול נהיה ב-hold בגלל החלטות ממשלה.
<אסנת אביטל: צריך להבין שהכוח של הודאות פה הוא סמן שוק מאוד מרכזי, זה איתות מהממשלה וכשהיא שמה את זה בהקפאה ואחר כך ביטול, ראינו את כל השוק הזה נעצר.
יעל כהן-פארן: את יודעת, אסנת, אני מתנצלת, אנחנו חייבים לסיים בעוד שתי דקות.
<אסנת אביטל: אז נקודה נוספת, דיברו פה על הסרת חסמים, ועדה בינמשרדית להסיר את החסמים, לא ייתכן שמשרד אחד ייתן תקציבים ומשרד אחר ייתלה בדברים, בין אם זה העברת פסולות, תכנון ובניה, המון חסמים שמעקרים מתוכן את התמיכות שמשרד אחד נותן.
<אסנת אביטל: הרגולציה של אחד סותרת את השני וחייבים פה לעשות איזשהו מימשק בין-משרדי.
יעל כהן-פארן: תודה רבה ולפני שאני אסכם אני אתנצל בפני הנוכחים שלא יקבלו זכות דיבור, אני רוצה לבקש מרוני אדם ממשרד החוץ להגיד כיצד אתם רואים את זה, האם אתם חלק מהתהליך ובקצרה.
<רון אדם: תודה רבה.
<רון אדם: ראשית אני רוצה לברך אותך - - -
יעל כהן-פארן: בוא נדלג על הברכות.
<רון אדם: על הכינוס.
<רון אדם: ראשית, אני כמובן בא מהכיוון של קשרים בינלאומיים, של יחסי ישראל עם העולם, אני מאוד מרוצה שהאו"ם, שלפעמים אומרים עליו 'שום', ואני עסקתי בזה חמש עשרה שנה, מכניס את הממשלה למסגרת.
<רון אדם: אחת הסיבות העיקריות של האו"ם זה לא לעשות - - - ולא שום דבר אלא כדי לכנס מדינות לאיזושהי מסגרת, שגם בתוך המדינה אחד ידבר עם השני, יכין מסמך, יתכונן, זה פועל מצוין ואני שמח.
<רון אדם: ואני רוצה לשבח את המשרד להגנת הסביבה שלוקח את זה בצורה מאוד מקצועית.
<רון אדם: לגבי האֲמנות, האמנות בעולם מחייבות, האמנה הזו היא אמנה מחייבת, מחייבת מדינות לדווח, מחייבת מדינות לעמוד בפני review וזה פטנט מצוין של האו"ם, צריך להתייחס לזה.
<רון אדם: אני נשאל על ידי נציגים – גם דיפלומטים מישראל גם נציגים בעולם, איך אנחנו מתכוונים לעמוד בהתחייבויות שלנו.
<רון אדם: היום העולם הוא כפר גלובאלי, היום אין סודות, כולם יודעים הכול, גם אם אנחנו לא נדווח יודעים מה קורה פה.
<רון אדם: אין פה מרגלים אבל יודעים מה קורה פה, הכול גלוי, אם זו חברה אזרחית שמפרסמת דוחות, הכול רואים ולכן, גם התמהיל, דרך אגב, של האנרגיה, מעניין את הדיפלומטים.
<רון אדם: אפשר להגיד שהדיפלומטים האלה חצופים אבל אם אמריקאי בא ושואל אותי איך אנחנו מתכוונים לעמוד במחויבויות שלנו ואם הצרפתייה שואלת אותי את זה ואחרים, אז צריך להתייחס לזה בכל הרצינות וכן, התשובה היא שאנחנו, בעזרת שיתוף פעולה מצוין עם המשרד להגנת הסביבה, כמובן שיש שיתופי פעולה גם עם משרדים אחרים אבל היום - - -
יעל כהן-פארן: האם תפקודו של ראש הממשלה כשר החוץ יכול לעזור בנושא הזה?
<רון אדם: הוא - - -
יעל כהן-פארן: האם הוא מעורב?
יעל כהן-פארן: אני שואלת האם כשר החוץ הוא מעורב - - -
<רון אדם: ראש הממשלה היה, שמעי, הוא מודע - - -
יעל כהן-פארן: כי בנושא הגז הוא מאוד מעורב, עד צוואר.
<רון אדם: כן, כן, דרך אגב גז יותר נקי מפחם - - -
יעל כהן-פארן: זה נאמר כבר, כן.
<רון אדם: אפשר יהיה להשתמש רק בגז במקום בפחם, זה צחוק בצד אבל, ראש הממשלה יודע מה התהליך, והנשיא יודע - - -
יעל כהן-פארן: קיי, אז אנחנו מקווים לרתום אותם.
יעל כהן-פארן: תודה רבה רוני, אני מתנצלת, אנחנו חייבים - - -
<רון אדם: אם - - - משרד החוץ.
יעל כהן-פארן: נכון, אנחנו יודעים את זה וזה יירשם בפרוטוקול, רוני אדם, משרד החוץ, אחראי אנרגיה, אז אני רוצה לסכם, להודות לכולכם שהגעתם לכאן הבוקר.
יעל כהן-פארן: היום הוא היום האחרון של הכנסת - - -
<קריאה: למושב הזה.
יעל כהן-פארן: למושב הזה בלבד ודרכנו עוד ארוכה למושב הבא, ושמענו שהתכנית הקודמת לא הייתה מביאה אותנו ליעדים שהיא הייתה אמורה להביא אותנו אליהם ואני קוראת מכאן, להביא לתכנית, אנחנו קיבלנו את ההבטחה הזאת בוועדת המדע, לדעתי אפילו בחדר הזה, לפני כחודשיים וחצי, שתהיה תכנית ותהיה החלטת ממשלה ואנחנו שומעים היום שאנחנו בימים הקרובים, אנחנו מקווים שעד פסח, כך אני שמעתי טלפונית אתמול, אז אני קוראת לממשלה, לקבל לפני החג, לעשות לכל עם ישראל חג שמח ולקבל החלטה אמיצה וחשובה להפחתת פליטות גזי חממה בישראל.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שהמחלוקות, גם אם יש מחלוקות וגם אם ההחלטה לא תפתור את כולן, עדיין היא צריכה להציב יעד ברור למתי תתקבל החלטה בנושא הפחם, שתכריע, כי כמו שאני שומעת כאן היום, יש כאן שני צדדים מאוד סותרים, כי משרד האנרגיה הולך על כיוון שלא יכול להביא את ישראל לעמידה בייעדי הפחתת הפליטות וזה צריך להטריד אתנו, להטריד את כל משרדי הממשלה, משרד החוץ, משרד האנרגיה, הכלכלה, האוצר והגנת הסביבה, את כולנו.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לדעת שגם בהחלטה יוצבו יעדים של תאריך בו תתקבל החלטה סופית לגבי הפחם.
יעל כהן-פארן: אני הולכת לפנות בנושא הזה לראש הממשלה, כדי שישים את יהבו וכובד משקלו על מנת שההחלטה זאת תתקבל.
יעל כהן-פארן: אני מקווה לקבל את הדיווח במהלך חודש אפריל, שהשר גבאי חתם על הסכם פריז ופה המקום לומר שלאחר הפגרה, במושב הבא, תעלה גם הצעת חוק שאני הגשתי, ביחד עם כל "המחנה הציוני", להפחתת פליטות גזי חממה, שמציבה יעדים קצת יותר מאתגרים.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שזה יאתגר את הממשלה אבל אני מאוד מקווה שאני אקבל את תמיכת משרדי הממשלה וההחלטה הזאת תעבור, לפחות תקודם, תעבור קריאה טרומית ואחר כך בוועדות נראה עד כמה היא תקודם באותה רמה.
יעל כהן-פארן: אני מברכת את כולם כאן ב'חג שמח' ואנחנו נהיה בקשר גם בפגרה, אני מתכוונת להמשיך לקדם את הנושאים האלה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה לכם.
אורי מקלב: סבאח אל חיר, סבאח אל נור.
אורי מקלב: אנחנו ביום השפה הערבית בכנסת ואנחנו מקיימים עכשיו ישיבה משותפת של ועדת השקיפות בראשותה של חברת הכנסת סתיו שפיר וועדת המדע והטכנולוגיה, דיון משותף בנושא של הנגשה של השפה הערבית, הנגשה של משרדי הממשלה, כל הנושאים הנרחבים שתיכף נרחיב, חברת הכנסת סתיו שפיר, יושבת ראש ועדת השקיפות, תרחיב בזה.
אורי מקלב: אנחנו מקיימים את הוועדה המשותפת, אנחנו עובדים ביחד, אנחנו יודעים לעבוד ביחד, אנחנו עושים את זה לא פעם, אנחנו חושבים ששיתוף פעולה בכלל זה דבר נכון, אז ודאי של ועדות, כשאנחנו מדברים מצד אחד על שקיפות, אנחנו דנים עליה כל הזמן, מצד שני אנחנו כוועדת המדע והטכנולוגיה, מה שנקרא ממשל זמין, ישראל דיגיטלית ועוד, אנחנו רוצים לראות שהנגישות הזאת והשקיפות הזאת קיימות לגבי כל המגזרים.
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון שככל שאנחנו מתקדמים בפרויקטים של להנגיש את השירות ולהרחיב אותו ולהוביל את ישראל לישראל דיגיטלית וגם להגיע לממשל זמין, אם אנחנו משאירים מגזרים שלמים מאחורנית, אז לא רק שאנחנו חוטאים כלפיהם, אנחנו יוצרים פערים גדולים מאוד ואנחנו מגדילים את הפערים וממדרים ציבורים שלמים מהאפשרות לקבל שירות ולקבל נגישות לשירותים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים ששפה זאת לא רק דרך תקשורת, שפה זה תרבות, שפה זה גם חיים, זה שירות, זה חיי היום יום, ואם אנחנו לא נותנים אותו אנחנו גורמים לאנשים כשהם לא יכולים לקבל אותו, אנחנו מרחיקים אותם, לא רק מהמידע, אלא מהאפשרות לפעול בחיי היום יום ואנחנו יוצרים עוול גדול כלפיהם.
אורי מקלב: אנחנו רוצים בדיון הזה לשמוע מה נעשה ומה ראוי לעשות ואיך מגיעים ליעדים האלה.
אורי מקלב: סתיו, את תמשיכי בדיון המעשי.
אורי מקלב: אנחנו מכבדים את חברי הכנסת שנמצאים כאן איתנו, זו לא ישיבה ראשונה שלכם היום בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: רביעית.
סתיו שפיר: שוקראן לחברי חבר הכנסת אורי מקלב ויו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, וסבאח אל חיר לכולם, סחבי אל אאיזה, מרחבה, סלאם ובעדוּ.
סתיו שפיר: אני מאוד נבוכה מכך שאני לא מדברת ערבית שוטפת, אני ניסיתי במשך הרבה זמן ועוד לא הצלחתי במשימה הזאת.
סתיו שפיר: אני חושבת שבמדינת ישראל היה ראוי שלימוד השפה הערבית יתחיל בגיל צעיר, התיכון הוא גיל מאוחר מדי בשביל להתחיל.
סתיו שפיר: היה ראוי, על מנת לחזק את החברה הישראלית כולה, שגם בבתי הספר, בחינוך הממלכתי ובחינוך הדתי תילמד השפה הערבית כבר מכיתה א', ביחד עם השפה האנגלית, על מנת לחזק את היחסים בתוך המדינה, לעודד שילוב, לעודד חברה ישראלית חזקה.
סתיו שפיר: על זה אני בטוחה שיש פה הסכמה רחבה בין חברי הוועדה.
סתיו שפיר: תודה גדולה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין, שהוא גם חבר בוועדת השקיפות וגם יזם את היום החשוב הזה כאן בכנסת, ותודה גם לממ"מ שכתבו מחקר בשבילנו בזמן מאוד קצר על הנגשת השפה הערבית בתוך אתרי הממשלה ובמוסדות ציבור.
סתיו שפיר: אני חייבת להגיד שתוצאות המחקר האלה, שאנחנו נשמע עליהן מיד, לא מראות שיש נכונות גדולה להשקיף מידע לציבור הערבי בישראל.
סתיו שפיר: בלשון המעטה, אם אנחנו חשים קצת נבוכים שאנחנו לא מדברים את השפה, אז אני חושבת שאתרי הממשלה צריכים לחוש עוד יותר נבוכים מאחר שהנגשת השפה הערבית, שפה רשמית במדינת ישראל, בתוך אתרי הממשלה צריכה להיות דבר שהוא מובן מאליו.
סתיו שפיר: היה על זה דוח של מבקר המדינה שאמר שההנגשה לא מספקת, התקבלה החלטת ממשלה להנגיש בצורה מלאה, התוצאות לא מעידות שנעשתה שם עבודה, בעיקר במקומות שאנחנו יודעים שהם חשובים מאוד לעתידה של מדינת ישראל.
סתיו שפיר: כיום האתגר הכלכלי הגדול ביותר למדינה, והדבר הזה ידוע מכל מחקר ומכל בחינה כלכלית, הוא תעסוקה והשתכרות במגזר הערבי ובמגזר החרדי בישראל.
סתיו שפיר: זה האתגר הכלכלי הגדול ביותר שלנו והאתגר שחייבים להתחיל לתכנן לו עכשיו, שלא לומר שלשום.
סתיו שפיר: מכרזים, אתר נציבות שירות המדינה, לא מונגשים בשפה הערבית, אפילו לא ברמה של להיות מסוגלים ללחוץ על כפתור בערבית שמפנה לטפסים בעברית ולא ברמה של פרסום מלא של כל המכרזים ושל כל אפשרויות התעסוקה במגזר הציבורי.
סתיו שפיר: אנחנו נמצאים בבעיה ונראה שהכוונה והרצון לדאוג לכמה שיותר גם שילוב בתעסוקה במגזר הציבורי וגם בתעסוקה בכלל לא מתממשים בצורה המיטבית.
סתיו שפיר: כנ"ל לגבי אתר המשטרה ואני שמחה שיש לנו נציגות של משטרת ישראל.
סתיו שפיר: אתר המשטרה והיכולת לאכוף את החוק ולהנגיש את שירותי האכיפה גם לציבור הערבי, שם חייבת ונדרשת עבודה אפילו טובה יותר ממקומות אחרים בהנגשה של המידע ושל הנהלים בשפה הערבית, גם שם המחקר מראה שלא הכול מונגש כפי שהוא צריך להיות ואנחנו נרצה לשמוע על זה עוד.
סתיו שפיר: בדרך כלל אנחנו מדברים על שקיפות במובן של מלחמה בשחיתות, שקיפות היא תמיד הדרך להילחם בשחיתות, ברגע שיש שקיפות אפשר לוודא שתהליכי קבלת ההחלטות נעשים בצורה יותר טובה, שמקבלי ההחלטות יודעים שמסתכלים עליהם ועל כן עושים דברים בצורה טובה יותר לאינטרס הציבורי.
סתיו שפיר: זאת הנחת יסוד שאנחנו יוצאים ממנה בכל ישיבה של ועדת השקיפות ושחברי אורי מקלב, מוועדת המדע, גם עוסק בה רבות.
סתיו שפיר: במקרה הזה שקיפות היא הפתח ליצירה של חברה חזקה יותר, חברה מאוחדת יותר, חברה עם פחות אפליה, פחות גזענות, חברה שיש בה שותפות והפתח לשותפות הוא שפה, הוא להכיר אחד את השני, הוא להבין אחד את השני, הוא לא לפחד אחד מהשני.
סתיו שפיר: מתוך כך הציפייה שלנו היא שהכול יהיה מונגש, בכל הנוגע למה המדינה יכולה לעשות היא תעשה את ה-200%, אחר כך נקווה שגם הציבור יילך בדרך הזאת.
סתיו שפיר: אז שוב תודה לחברינו.
סתיו שפיר: יוסף, אתה רוצה להמשיך מפה?
יוסף ג'בארין: כן, אני אתחיל כמובן בתודות ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אורי מקלב, ליו"ר ועדת השקיפות, סתיו שפיר, שבאמת נענו בשמחה ובשמחה רבה לקיום הדיון הזה.
יוסף ג'בארין: תודה גם למרכז המחקר על המחקר שלהם שבאמת יעזור לנו גם לקדם וללוות את הנושא.
יוסף ג'בארין: עוד לא 11:00 וזה הדיון הרביעי היום שאני פותח בנושא הזה ובאמת זה מרגש אותי.
יוסף ג'בארין: זה מרגש אותי כי היו דיונים ונמשכים דיונים קונסטרוקטיביים שמדגישים את החשיבות של השפה הערבית ואת הצורך לתת לה את המעמד הראוי בהקשרים השונים.
יוסף ג'בארין: השפה הערבית, רק להזכיר מה שאתם אולי יודעים, היא שפה רשמית בישראל לפי חוק, היא השפה הרשמית השנייה ליד השפה העברית, ואולי חלקכם תופתעו לדעת שהחוק שמתייחס לשפות הרשמיות מתייחס לעברית ולערבית באותה נימה.
יוסף ג'בארין: לכן אני טוען, ולדעתי בצדק, שכל המרחב הציבורי שלנו היה אמור לפי חוק להיות דו לשוני, מה שלא קיים בפועל.
יוסף ג'בארין: אמר חבר הכנסת מקלב, בצדק, שיש שתי פונקציות חשובות לנושא של השפה.
יוסף ג'בארין: יש את הפונקציה הסימבולית הזהותית, כי הערבית היא חותם הזהות העיקרי של האזרחים הערבים, של המיעוט הערבי כמיעוט לשוני לאומי ילידי, אבל גם, אולי זה בולט בהקשר של הדיון היום, יש את הפונקציה של לספק את השירות הזה ולהנגיש את השירות וכאן, לצערי, אנחנו מפגרים הרבה, מה שעכשיו הממ"מ בטח יחשוף, בשירותים הציבוריים.
יוסף ג'בארין: למרות החלטות של הממשלה להנגיש את כל השירות הציבורי בשפה הערבית, למרות ההחלטות של המועצה להשכלה גבוהה למשל להנגיש את כל החומרים באתרים של המוסדות להשכלה גבוהה בשפה הערבית מעשה היישום מאחר ואני מקווה שהדיונים שלנו היום בכנסת ובוועדה הזו באופן מיוחד ישמשו כפלטפורמה לזירוז ולקידום המצב.
יוסף ג'בארין: אגב, היו חדשות טובות מהבוקר.
יוסף ג'בארין: למשל במשרד התחבורה התחייבו שתוך שנה יוסיפו כיתוב בערבית על כל השילוט.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת דב חנין, יו"ר הוועדה לתחבורה ציבורית, הם הבטיחו תוך שנה לעשות את זה ואפילו משרד האוצר הבטיח שכל הכסף הנדרש יועבר.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שנשמע הבטחות כאלה היום, שגם ייושמו עם לוח זמנים ברור.
יוסף ג'בארין: יש כאן פגיעה גם במעמדה של השפה הערבית, אבל יש גם פגיעה באזרחים הערבים שצריכים את השירות הזה.
יוסף ג'בארין: אז שוב תודה ואני מקווה לדיון פורה עם תוצאות מעשיות.
סתיו שפיר: אנחנו רוצים לשמוע מהממ"מ.
<מתן שחק: אני אציג בתמצית את עיקרי המסמך שכתבנו לקראת הדיון היום.
<מתן שחק: השפה הערבית היא שפה רשמית במדינת ישראל, כמו שנאמר כאן, לצד העברית, אך בשאלה מה נגזר ממעמד זה באשר להנגשה של אתרי אינטרנט אין קביעה חד משמעית.
<מתן שחק: אין כיום חוק שמסדיר את סוגיית הנגשתם של אתרי האינטרנט הממשלתיים בשפה הערבית והצעות חוק פרטיות שהוגשו על שולחן הכנסת, גם בשתי הכנסות הקודמות וגם בכנסת הנוכחית, לא קודמו עדיין.
<מתן שחק: אז בעיית הנגישות בשפה הערבית, כמו שנאמר, עלתה כבר ב-2002 על ידי מבקר המדינה שהראה שמרבית אתרי האינטרנט הממשלתיים לא כוללים מידע ושירותים בערבית והוא המליץ לכלול מידע לפחות על שירותים חיוניים ומידע כללי על המשרד בכל המשרדים.
<מתן שחק: מאז נערכו בנושא דיונים בוועדת המדע ובעקבות דוח המבקר התקבלה החלטת ממשלה ב-2003 שלפיה אתרי האינטרנט הממשלתיים יכללו מידע בעברית ובערבית ובשפות נוספות בהתאם לצורך בהתאם לקריטריונים שייקבעו על ידי צוות בין משרדי לשפות ואתרי אינטרנט ממשלתיים.
<מתן שחק: הקריטריונים האלה פורסמו בשנת 2006 ואחר כך עודכנו בשנת 2012 על ידי יחידת ממשל זמין במשרד האוצר במדריך לסטנדרטים לכתיבת תוכן באתרי האינטרנט של הממשלה ולפי ההנחיות על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לפרסם באתרי האינטרנט שלהם אתר בית בערבית שיכלול מידע מפורט על המשרד, רשימת יחידות המשרד, פרטי קשר, שעות קבלת קהל, לשכות הנותנות שירות בשפה הערבית וחדשות ועדכונים בערבית.
<מתן שחק: כמו כן על האתר לכלול מידע בערבית על משרות פנויות ואופן הגשת מועמדות אליהן ולתרגם שמות של מסמכים וטפסים לערבית.
<מתן שחק: הליקויים או חוסר ההלימה בין המצב הקיים לבין ההנחיות עלה כבר בדוח רשות התקשוב הממשלתית לשנת 2015, שבין היתר בדק את הנגישות בשפות שונות, לפי הימצאות דפי מידע, טפסים ושירותים מקוונים באנגלית, רוסית וערבית.
<מתן שחק: הדוח קבע שבתחום הציון מאוד נמוך ולמעשה במרבית היחידות כמעט שלא ניתן שירות בשפות נוספות לעברית, דפי המידע מתורגמים בצורה חלקית, בערבית יותר מאשר באנגלית ורוסית וכמעט שאין טפסים ואפשרות לבצע פעולות שירותיות בשפות שאינן עברית.
<מתן שחק: לבקשת הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתית ועקרונות שקיפותו לציבור בוועדת המדע והטכנולוגיה בדקנו במרכז המחקר והמידע של הכנסת, לקראת הדיון היום, את המידע הקיים בערבית באתרי 24 משרדי הממשלה וכן באתר מבקר המדינה, בכנסת, בפורטל הממשלה ובארבע יחידות ממשלתיות נוספות שהן נציבות שירות המדינה, נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלויות במשרד המשפטים, משטרת ישראל והמוסד לביטוח לאומי.
<מתן שחק: בדקנו עשרה פרמטרים, אני כבר אציין שלא בדקנו את כל המידע בכל אתר, אלא בדקנו עשרה קריטריונים והשווינו בין המידע הקיים בערבית למידע הקיים בעברית.
<מתן שחק: בדקנו האם יש לחצן לערבית בראש העמוד, האם דף הבית ומידע כללי על המשרד מתורגמים לערבית, האם לשוניות הנושאים בדף הבית והתוכן שלהן מתורגמים לערבית, האם יש מידע בערבית על בעלי תפקידים, יחידות המשרד ודרכי תקשורת, האם ניתן ליצור קשר ולהגיש פניות ציבור או לקבל מידע על הגשת פניות ציבור ויצירת קשר בערבית, האם יש מידע בערבית על נהלים, זכויות ושאלות ותשובות, האם מסמכים רשמיים כגון חוקים, תקנות, תכניות וכדומה מתורגמים לערבית או האם שמות המסמכים מתורגמים לערבית ומובילים למסמכים בעברית והאם יש טפסים בערבית או קישור בערבית לטפסים בעברית, ופרסומים של המשרד, כגון הודעות, מכרזים, דרושים וקולות קוראים, מתורגמים לערבית, ולבסוף האם ניתן לבצע פעולות ולקבל שירותים מקוונים בשפה הערבית.
<מתן שחק: פירוט הביצועים מפורטים בעמוד 8, למי שיש את המסמך לפניו, ומהבדיקה, עיקרי הבדיקה, עולה שבאתרים של שבעה משרדים ובאתר נציבות שירות המדינה אין שום מידע בערבית בעצם, שהם משרד העלייה והקליטה, משרד הביטחון, המשרד לשירותי דת, המשרד לשוויון חברתי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד התקשורת ומשרד התיירות.
<מתן שחק: באתר משרד התחבורה ובאתר נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלויות רק דף הבית ומידע כללי על המשרד מתורגמים לערבית.
<מתן שחק: באתר משרד החוץ אין מידע בערבית על בעלי תפקידים ביחידות ודרכי תקשורת.
<מתן שחק: באתרים של חמישה משרדים ממשלתיים אין אפשרות ליצור קשר או להגיש פניות ציבור או שאין מידע על הפעולות האלה בערבית.
<מתן שחק: באתרים של שני משרדים ממשלתיים אין מידע על נהלים, זכויות ושאלות ותשובות בערבית.
אורי מקלב: אני חושב שהנתון המרכזי ממה שאתה אומר, שבעשרה משרדים ממשלתיים לא ניתן לבצע בכלל שום פעולה ולקבל שום שירות בערבית.
אורי מקלב: זה אומר שכמעט 50% מהמשרדים, 43%, אבל ביניהם משרדים כמו משרד הפנים, משרד הרווחה.
סתיו שפיר: הנגב והגליל.
אורי מקלב: והמשרד לבטחון פנים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על משרדים שהם רוויים בשירותים.
אורי מקלב: במשרדים באחוזים זה נחשב אולי קרוב ל-50%, אבל במתן השירותים, אם אנחנו נעשה, אפשר להגיד, במסקנה אחת, שרוב השירותים שמשרדי הממשלה נותנים לא נגישים בכלל, אין להם בכלל פתח.
אורי מקלב: ועוד נתון אחד שבכלל לא כתבת אותו, האם יש איש קשר בערבית.
<מתן שחק: נכון, לא בדקנו באמת האם יש - - -
אורי מקלב: אם יש איש קשר, גם נניח אם אין מסמכים ואין טפסים ואין שום דבר, אבל אם יש מישהו שאפשר לדבר איתו.
<מתן שחק: נכון, זה לא יכולנו לבדוק, ובאמת האחוזים - - -
סתיו שפיר: אגב, את רשות המסים בדקתם?
<מתן שחק: לא, בדקנו רק אתרי הבית של המשרדים, יש כמובן הרבה יחידות ממשלתיות בכל משרד, שזה גם דבר נוסף שלא הגענו לבדוק.
אורי מקלב: זה דוגמיות, בסך הכול דוגמיות מה שעשיתם.
<מתן שחק: כן.
סתיו שפיר: התקבלו איזה שהן תשובות מהמשרדים, על למה, הם הסבירו מה הבעיה בלתרגם?
סתיו שפיר: בעיה טכנולוגית?
<מתן שחק: לא יכולנו לקבל תשובות, לפנות למשרדים ולקבל תשובות, אבל באמת אחת השאלות זה איזה כוח אדם מוקצה לזה, איזה פעולות נעשות בנושא הזה, איך בוחרים את השירותים או המסמכים או הטפסים שכן מתורגמים.
<מתן שחק: אלה דברים שאין לנו עליהם תשובה בינתיים.
סתיו שפיר: מה לגבי אתר הכנסת?
<מתן שחק: אתר הכנסת בדקנו והוא מופיע בטבלה המסכמת, יש אתר בערבית, יש מידע על דרכי תקשורת.
<רחל מלול: אני יכולה רגע להתערב בעניין של אתר הכנסת, כי אני כאן מנהלת את האתר?
סתיו שפיר: כן, זו הייתה שאלה כדי להעביר אלייך, אני רק רוצה לשמוע את הסיום.
<מתן שחק: אז אני רק אסיים את הממצאים שהתחלתי להציג.
<מתן שחק: ב-11 משרדים ממשלתיים ובאתר משטרת ישראל אין טפסים בערבית או קישור בערבית לטפסים.
<מתן שחק: בשישה משרדים אין פרסום של הודעות, מכרזים, דרושים וקולות קוראים בערבית, וכמו שאמר יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת מקלב, עשרה משרדים ממשלתיים, באתרים שלהם לא ניתן לבצע פעולות ולקבל שירות בערבית, שהם באמת 43% מ-23 משרדים שבהם הדבר רלוונטי, מלבד משרד ראש הממשלה, ו-62% מ-16 המשרדים שבהם יש מידע בערבית והדבר רלוונטי.
יוסף ג'בארין: חשוב לי להדגיש לפני שאנחנו ממשיכים, והרבה העלו את הסוגיה הזו, יש גם הנחה מוטעית בקרב הציבור היהודי שכאילו האזרחים הערבים יודעים עברית.
יוסף ג'בארין: אנחנו במצב שיש קושי במעמדה של הערבית בקרב האזרחים הערבים, אבל האמת היא שיש גם קושי מאוד משמעותי בשליטה בשפה העברית.
יוסף ג'בארין: זה שאתם פוגשים אנשים שיכולים לדבר וכדומה זה לא משקף את התמונה הכללית ואני מזהה הרבה בעיות גם בקרב צעירים, גם בקרב אנשים מבוגרים וכדומה.
יוסף ג'בארין: גם אם הם יודעים לפעמים להתבטא ולנהל שיחה וכדומה זה לא אומר שהם יכולים לשלוט בשירותים הניתנים בשפה העברית.
אורי מקלב: אתה צודק במאה אחוזים.
אורי מקלב: אנחנו לא מעט מטפלים גם בדוברי עברית עם המסמכים בעברית, כמה שהם לא נגישים וכמה שהם בשפה לא ברורה, לזה יש לנו פרויקטים שלמים כדי להסביר אותם, אז קל וחומר בן בנו של קל וחומר שמישהו שלא מבין טוב את השפה, שהוא צריך להבין.
אורי מקלב: הרי הטפסים הם בשפה משפטית, יש הרבה מסמכים כאלה באופן כללי.
אורי מקלב: בוודאי גם המרחקים שיש, לא מעט באים לכאן לבקר בני נוער בכנסת והם לא יודעים עברית מכיוון שהמצב הביטחוני, לצערנו, זה גם חלק מההשפעות הלא טובות, שפחות נמצאים, פחות נגישים וממילא גם השפה היא פחות זמינה וממילא לא יודעים.
אורי מקלב: הסבא והסבתא שלי דיברו ערבית שוטפת, זה רק בגלל שחיו ביחד צמוד בירושלים ודיברו ממש בניב כמעט ירושלמי ערבי.
אורי מקלב: אם אני יודע משהו, זה רק מהם.
אורי מקלב: כשהם רצו לדבר ביניהם שלא נבין הם דיברו ערבית, כי אידיש אנחנו גם הבנו.
אורי מקלב: לכן מה שאתה אומר זה נושא חשוב מאוד.
אורי מקלב: אבל הנתונים שהממ"מ הניח בפנינו, הם באמת מצע רחב מאוד, שיש מה לעשות.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים עכשיו בחלל, אנחנו רחוקים מאוד מאוד ממה שצריך להיות.
סתיו שפיר: כן, אנחנו גם עוד מעט נשמע נתונים של קרן אברהם, שגם מוסיפים על המחקר הזה.
סתיו שפיר: אנחנו ניתן קודם לחברי הכנסת ואז.
עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כל אני מודה על היום הזה ואני מתחיל להודות לחברי יוסף ולשני יושבי הראש, חבר הכנסת מקלב וחברת הכנסת סתיו שפיר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: דיברת על השקיפות, גם לעקוב אחרי החלטות ממשלה, אם הן מיושמות או לא, יש בזה חלק מהשקיפות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש החלטת ממשלה להנגיש את השפה הערבית אבל כל עוד שאין להחלטת הממשלה תקציב מיועד, כדי ליישם אותה, ואין לה לוחות זמנים, אז היא רק החלטה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: החלטה לא תיושם אם אין לה את שני המרכיבים האלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בזה גם העניין של השקיפות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז יש החלטה, יכול להיות שההחלטה היא לתקשורת, החליטו וההחלטה לא מיושמת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הדבר הראשון שגם הוועדה שלכם, אני חושב, יכולה לעסוק בזה גם בהמשך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שתיים, איפה שמכינים טפסים, יש מעט מאוד, אבל הטפסים האלה, אני, שאני דובר את השפה ואני יכול לומר על עצמי שגם בשפה הספרותית הערבית אני טוב, מעבר לזה שהיא שפת האם שלי, אבל כשאני לוקח את הטופס בערבית עדיף לי לקחת את העברית כדי להבין את הטופס בערבית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שעושה את זה, מתרגמים, אמרתי את זה בשני מקומות שהתרגום כנראה הולך לפי גוגל וגוגל לא כל כך מבין את השפה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם צוחקים, אבל אני - - -
<רויטל חרמון: לא נכון.
<רויטל חרמון: המשרדים שעושים פה מאמצים - - -
דב חנין: אנחנו לא מדברים על אלה שבסדר.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על משרד ספציפי.
<רויטל חרמון: לא, גם את אלה שבסדר צריך להזכיר.
דב חנין: לא, אלה שבסדר, אנחנו מיד נדבר עליהם.
סתיו שפיר: אנחנו נזמן בפעם הבאה גם את גוגל, לתת דין וחשבון על התרגומון הקלוקל.
אורי מקלב: בסופו של דבר את מייצגת משרד אחד ואת לא יודעת על מה הוא מדבר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדוגמה האחרונה שהעליתי עכשיו בוועדת החינוך, שבבית חולים יש את השלט שמחליטים שאם יש חולה אסור שיהיו איתו יותר משני מלווים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: איך תרגמו את זה בערבית?
עבד אל חכים חאג' יחיא: שני מלְווים, אלה שנותנים הלוואות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז כנראה שגוגל לא הבין שזה בין מלְווה למלַווה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם צוחקים, אבל זה ממש עצוב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני ראיתי את זה, לא שסיפרו לי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם צוחקים, כי זה מצחיק, אבל זו עובדה, הטפסים האלה לא נבדקים ולא מדקדקים בהם ומי שצריך לבדוק אותם זה מי שמבין את השפה או את שתי השפות טוב.
אורי מקלב: אחד רצה לכתוב שיש לו חלב כשר לפסח, אז הוא כתב כלב קשור לפתח.
אורי מקלב: אף אחד לא בא לקנות והוא לא ידע למה.
יוסף ג'בארין: דוגמה אמיתית, מחוף רחצה באילת, בעברית היה כתוב 'אסור לרחוץ במקום הזה', בערבית היה כתוב 'אפשר לרחוץ במקום'.
יוסף ג'בארין: יש כאלה שאמרו לי - - -
סתיו שפיר: זה כבר נשמע קונספירטיבי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה שהתכוונו שערבים יטבעו שם.
אורי מקלב: צריך לפנות למשרד לבטחון פנים, לחקור למה זה קרה, מי עשה את זה, זה חבלה.
יוסף ג'בארין: מישהו אמר לי שזאת הייתה העדפה מתקנת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני ממשיך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הייתה הצעת חוק עם הסכמה מה שנקרא מקיר לקיר, מכל המפלגות, שיתחילו ללמד את השפה הערבית והעברית ממש מהיסודי והיא תקועה כי היא צריכה לעבור מחדש את ההסכמה של הממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שקיבלה רוב מוחץ, פה אחד, מכמה מפלגות, גם מהאופוזיציה וגם מהקואליציה, היא לא מתקדמת כי היא תקועה בממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה גם עוד אחד מהדברים שאנחנו צריכים לחשוב עליהם.
אורי מקלב: - - - של חבר הכנסת דב חנין, שלך ושל - - -
יוסף ג'בארין: לימוד השפה הערבית חובה בבתי הספר היהודיים.
אורי מקלב: אני מדבר על הצעת החוק שלכם, של חובת הנגשה לשונית.
סתיו שפיר: שהיא עברה בטרומית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש גם את העניין של הרשויות המקומיות הערביות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הייתי ראש עיר, ההתכתבות אפילו הגיעה למצב שהיא התכתבות פנימית כי המסמכים האלה הולכים לביקורת, יש מכתבים שיוצאים והחלטות שיוצאות למשרדי ממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ברשויות המקומיות הערביות התחילו לכתוב ולהתקשר ביניהם בתוך הרשות בשפה העברית, כי יש ביקורת על הרשויות המקומיות והיות שבמשרדי ממשלה אין את ההנגשה לשפה הערבית ואין את האנשים שמבינים את השפה הערבית, אז כדי לחסוך, ואני אתן דוגמה, מקרה אחד של סגן ראש עיר שהגיע עניין של המשכורת שלו לבית המשפט.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בערבית ההחלטה הייתה שהסגן הזה לא עובד עבודה אחרת והוא מקבל משכורת, אבל מה תרגמו?
עבד אל חכים חאג' יחיא: פנוי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז פנוי, יכול להיות שהוא צריך להתחתן אולי, ובבית המשפט עם התרגום הזה הם לא נתנו לו את המשכורת עד לערעור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אלה סיפורים אמיתיים, לכן העניין של ההנגשה זה אומר - - - עוד דבר אחר שיש בו עוד החלטות ממשלה, לקבל גם את האחוזים של התעסוקה של הערבים בתוך משרדי הממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של התעסוקה, אם אנחנו גם מעסיקים את האחוז הנדרש של הערבים גם במשרדי הממשלה, אז תהיה גם אפשרות לעשות את התרגום ואת הבדיקה של הטפסים ואת ההנגשה של השפה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אין לי את העובדים הערבים, גם אין לי את ההנגשה.