GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בוקי כרמלי: סייבר-נט זה רשת שאנחנו מקימים, המדינה מקימה, והיא מספקת צגים לגופים שהיא מנחה ודרך הצגים האלה היא נותנת להם מידע, מידע אזרחי, אבל זה מידע שעוזר להם להתגונן.
<בוקי כרמלי: זה מידע שבא מתוך הלב של הרשות, מתוך המומחים לנושאים של תקיפות כאלה ואחרות.
<בוקי כרמלי: הנה דרך טובה להעברת מידע שעוזר לגופים להתגונן.
<אריק קליינשטיין: אני מקרן הון סיכון שנקראת גלילות קפיטל, אנחנו משקיעים בתחום של סייבר סקיוריטי, בשנים האחרונות השקענו בשמונה סטרט אפים בתחום הזה.
<אריק קליינשטיין: קודם כל אני רוצה לברך את בוקי, אנחנו מכירים הרבה שנים, עוד משירות משותף ביחידה 8200, הוא מנהל עם יכולות ביצוע יוצאות דופן, אז אני חושב שהוא האיש המתאים במקום המתאים.
אורי מקלב: במדינת ישראל מאפיין שבהרבה חברות ובגופים הפרטיים הם בוגרים של איזה שהוא מקום אחד, הרבה בוגרים.
<אריק קליינשטיין: גם את איציק אנחנו מכירים משם.
<אריק קליינשטיין: התפקיד של בוקי הוא תפקיד ייחודי גם ברמה עולמית, כלומר ממשלות בכל העולם היום מתמודדות עם הסוגיה שהיא מאוד מיוחדת, איך מספקים הגנה לסקטור האזרחי.
<אריק קליינשטיין: כי אם עכשיו מבוצעת פשיעה רגילה, ואני רואה שיש פה שוטרים בקהל, אז המשטרה יכולה ללכת ולחקור ולעצור את העבריין, לתקיפת סייבר אין גבולות, היא יכולה להגיע ממקומות שאנחנו אפילו לא יודעים והאזרח או העסק הפרטי מתמודד ואין לו הגנה.
<אריק קליינשטיין: הוא מקבל היום הגנה עם כיפת ברזל מטילים של החיזבאללה, התקפת סייבר של החיזבאללה, בעצם אף אחד לא יכול לעצור אותה.
<אריק קליינשטיין: זו סוגיה שכל ממשלה היום בעולם מתמודדת איתה.
<אריק קליינשטיין: במובן הזה טוב מאוד עשתה ממשלת ישראל שהגדירה את התפקיד הזה ואנחנו נראה, אני חושב, נטייה שאנחנו נהיה אור לגויים במובן הזה שכולם יבואו ואני יודע, אני רואה כבר היום עניין מממשלות או מגופים פרטיים ברחבי העולם, לראות מה מדינת ישראל הולכת לעשות, בראייה שאנחנו נתפסים כמעצמת סייבר.
<אריק קליינשטיין: אם מסתכלים היום בעולם הטכנולוגיה, בתחומים שאנחנו משקיעים בהם, התחום של סייבר סקיוריטי הוא תחום שיש בו מובילות ודומיננטיות ישראלית הרבה מעבר לגודל שלנו כמדינה, או כתעשייה.
<אריק קליינשטיין: זה תחום שחברות כמו, צ'ק פוינט וגם ורינט ונייס ואלביט ועוד חברות קטנות יותר, סייברארק, ורוניס, ויש עוד הרבה חברות שנרכשו, הן חברות ישראליות.
<אריק קליינשטיין: בתחומים אחרים בעולם הטכנולוגיה קשה למצוא כזאת דומיננטיות וריכוזיות ישראלית.
<אריק קליינשטיין: במובן הזה אנשים בכל רחבי העולם מסתכלים מה קורה במדינת ישראל, גם בטכנולוגיה וגם בנושא של הרגולציה וההתארגנות הממשלתית.
<אריק קליינשטיין: ובמובן הזה, אדוני היושב ראש, אתה התייחסת לזה בתחילת הדברים שלך, יש פה גם הזדמנות כלכלית גדולה למדינת ישראל.
<אריק קליינשטיין: בוקי גם דיבר על הנושא של שיתוף פעולה עם התעשייה, יש פה המון ידע וניסיון וכמות לא קטנה של אנשים שהם מומחים שיוזמים ומחדשים ובונים חברות טכנולוגיה שבאות לסגור את הפער האדיר שיש היום בין היכולות של התוקפים ליכולות של המגנים.
<אריק קליינשטיין: החברות האלה בסופו של דבר הן יהיו חברות יצוא והציפייה של כולנו פה שיגדלו פה עוד צ'ק פוינטים ועוד סייברארקים שמעסיקים אלפי עובדים ומביאים מיליארדי דולרים של כסף למדינת ישראל.
<אריק קליינשטיין: ושיתוף הפעולה עם - - -
אורי מקלב: שיהיה שיתוף פעולה ומידע.
<אריק קליינשטיין: הוא מנוף מאוד חשוב.
אורי מקלב: אני חושב שבוקי אמר את זה, זה לא רק השמירה, ההגנה והמתקפה ולתת את ההגנה הבטיחותית והביטחונית, אלא גם לראות את זה כיעד שהוא כלכלי.
אורי מקלב: תחום הסייבר, ראש הממשלה הגדיר אותו כיעד לאומי מכל הבחינות, אנחנו רואים אותו כיעד לאומי ואני מבין שגם במרכז בבאר שבע יהיה לזה גם מענה.
אורי מקלב: זאת אומרת התחום, כמו שאמרת, ייתן מענה לזה.
<בוקי כרמלי: יש גם מענה של הרשות שבדמות ה-CERT הלאומי, שאגב חברו אליו גם משרד התשתיות, אנרגיה ו - - -
<קריאה: תשתיות לאומיות, אנרגיה ומים.
<בוקי כרמלי: וגם משרד האוצר.
<בוקי כרמלי: זה ברשות, אבל יש שם אקו סיסטם שלם, שהמטה הוביל את הקמתו, של חברות רבות בינלאומיות וישראליות שפועלות שם.
<דני שנער: כפי שאתה בוודאי רואה כולם חברים של בוקי, כולם מכירים אותו מ-8200 וככה, אבל אנחנו לא מכירים.
<דני שנער: במשרד התחבורה לא מכירים, למשרד התחבורה אין את המסורת של משרד התשתיות ואין לו חברת חשמל, אנחנו לא עסקנו בנושא הזה.
<דני שנער: אנחנו נכנסנו לנושא הזה לפני שנה ואני צריך לומר שבמהלך השנה הזאת וההכוונה של מטה הסייבר ואחר כך של הרשות אנחנו הגענו להישגים מאוד מאוד גבוהים, אתה יכול לשאול אותם, הם יגידו, אני לא יכול להיות נחתום שמעיד על עיסתי.
<דני שנער: אנחנו הונחינו על ידם איזה כוח אדם לגייס, אנחנו הונחינו איך למפות את הגופים שכפופים לנו, כי אנחנו רגולטור שאחראי היום על 80 גופים.
<דני שנער: הגופים שאנחנו מתעסקים זה שדות תעופה, זה מטוסים, זה רכבות, זה נמלים, גופים עתירי סייבר בנושא הזה.
<דני שנער: הונחינו על ידי הרשות איך לעבוד, איך לקבץ את כל האנשים, איך לבצע עבודת מטה, איך להזרים חומרים באופן שוטף ולמעשה הקמנו אורגן בהנחיית הרשות שמתפקד ועובד וזה תוך שנה.
<דני שנער: אני כבר מאוד ותיק וראיתי איך עובדים, לא ראיתי עוד שתוך שנה רשות כזו קמה והצליחה להשפיע כל כך הרבה כמו הרשות הזאת, אז כל הכבוד, שאפו, לא מכיר אתכם מהעבר, אבל ממה שראיתי בשנה האחרונה, כל הכבוד.
אורי מקלב: איך אמר מוקי?
אורי מקלב: בסייבר שלושה חודשים זה הרבה יותר משלושה חודשים.
אורי מקלב: אבל מה שאני מבין ממך, שאתה מחלק את זה ומשרד התחבורה הוא זה שיעביר את הדברים לגופים שלה ולא שאתה צריך להעביר לכולם.
אורי מקלב: זו גם תפיסה חשובה מאוד.
אורי מקלב: המשרד לבטחון פנים, אני כן הייתי מבקש מכם, אם אפשר, גם בהתייחס למתקפות, נקרא לזה הפליליות האזרחיות, במילה אחת, אבל זה לא עיקר הנושא שלנו, בנושא כופר ודברים כאלה, שהיום אזרחים די צריכים להתמודד איתם והם לא תמיד יודעים איך עושים את זה בצורה המוסמכת והנכונה.
אורי מקלב: זה תחום אזרחי, אבל זה קיים היום בתחום הפשיעה הפלילית.
<ניר אלקבץ: אני מיחידת הסייבר לה"ב 433, משטרת ישראל.
<ניר אלקבץ: אתה דיברת על כמה דברים, אז ראשית ברכות לרשות על הקמתה.
<ניר אלקבץ: אנחנו ביחידת הסייבר עובדים בשיתוף פעולה גם עם המטה וגם עם הרשות ומה שאנחנו גילינו בשנים האחרונות, שללא שיתוף פעולה בין הרשויות, שברגע שאנחנו מקבלים אירוע אנחנו יכולים להוציא אותו החוצה ל - - - תראה, זה קצת בעיה, הפורום הזה הוא קצת בעייתי.
אורי מקלב: הוא פתוח מאוד, מה שאתה יכול, במגבלות הנצרכות.
<ניר אלקבץ: בכל אופן מה שאני כן יכול לומר זה שאנחנו מעבירים מידע אם וכאשר נדרש לגופים שנדרש כדי לייצר מנגנון הגנה מקסימלי במקום שהוא נדרש.
<ניר אלקבץ: אני לא יכול לפרט מעבר לכך.
אורי מקלב: בתחום הפלילי, איך האזרחים מתמודדים?
אורי מקלב: יש היום, אם אפשר לקרוא לזה, תופעה של דרישת כופר מאנשים בתחום הפלילי, מה ההגנה שאפשר לתת היום לאזרחים או מה ההנחיה שצריכים לתת לאזרחים והאם היא ניתנת לאזרחים בנושא הזה?
אורי מקלב: האם אתם עושים פעולות בעניין הזה?
אורי מקלב: זה כן אתה צריך להגיד.
<ניר אלקבץ: ככלל ברגע שיש עבירה פלילית כלפי אזרח, חברה, וזה לא משנה מי זה, הם ניגשים למשטרה ומגישים תלונה.
<ניר אלקבץ: אנחנו מתייחסים לכל תלונה ומנסים לראות אם מדובר בתופעה חוצת מדינה או חוצת מדינות.
<ניר אלקבץ: יש לנו שיתוף פעולה גם עם מדינות אחרות, גם עם גופים אחרים, דרך האינטרפול וגופים אחרים, ואם וכאשר יש לנו מידע על פעולות שניתן לבצע כדי למנוע נזק עתידי בעבירה הספציפית הזאת - - - כשאני אומר בעבירה, כשאתה אומר תוכנות כופרה, זו מילה מאוד מאוד כללית, יש מאות גרסאות של תוכנות כופרה.
<ניר אלקבץ: יש גרסאות שיש להן פתרון ויש גרסאות שאין להן פתרון.
<ניר אלקבץ: למה שיש פתרון אנחנו נותנים פתרון מיידי והנחיה כיצד לפתור את זה.
<ניר אלקבץ: למה שאין פתרון אנחנו כן אומרים מה ניתן לעשות כדי למנוע הימשכות נזק, כמובן בשיתוף פעולה עם הגופים הרלוונטיים, ולוקחים את המידע הזה כדי לשלב אותו בשת"פ הקיים אצלנו כדי לנסות ולמצוא פתרון לאיום חדש שמגיע כתוצאה מתלונה וכיוצא בזה.
אורי מקלב: אבל אתה יכול להגדיר שהנושא הזה קיבל הרחבה של תוכנות הכופרה האלה?
אורי מקלב: יש שינוי?
<ניר אלקבץ: אני יכול לומר שזה בעלייה מתונה לאורך זמן רב כבר, זה לא משהו חדש, זה לא שאני יכול לומר בחודש או בחודשיים האחרונים יש עלייה תלולה, ממש לא, אבל אני כן יכול לומר שזה כל הזמן שם.
<ניר אלקבץ: זה כל הזמן מתפתח.
<ניר אלקבץ: אם אנחנו שמענו על פייסבוק אתמול, זה לא דברים שהם חדשים, זה פשוט קיבל כותרות.
<ניר אלקבץ: אנחנו היינו שם בתלונות ואנחנו יודעים בדיוק כיצד להנחות.
<ניר אלקבץ: אגב, נקודה שחשוב מאוד להזכיר שהנחיה שלנו, כמשטרה בפרט וכמדינה בכלל, חשוב שהיא תהיה אחידה והיא אחידה.
<ניר אלקבץ: שיתוף הפעולה שלנו עם גופים אחרים, לרבות הרשות והמטה, חלק ממנו זה כיצד אנחנו מנחים, מבחינתנו זה את קורבנות העבירה וגם קורבנות פוטנציאליים לעבירה, שלא יהיה מצב שמשטרת ישראל מנחה בצורה אחת, הרשות מנחה בצורה אחרת וגופים אחרים מנחים בצורה אחרת.
<ניר אלקבץ: אז האחידות בהנחיה או במתן תגובה לאירוע היא, אני חושב, החשובה מכולם וההכוונה של האירוע לפן הפלילי, קרי לאזרח שנפגע כרגע מעבירה מסוימת, כמו תוכנת כופר, או תאגיד ענק שנפגע, פה אנחנו צריכים באמת להיות עם האצבע על הדופק ואנחנו נמצאים עם האצבע על הדופק כדי לדעת את מי ומתי צריך לערב, אם יש פה סיכון שזה ייצא מגבולות העבירה כפי שאנחנו רואים אותה בעת קבלת התלונה.
אורי מקלב: יש הישגים בחלק הזה?
אורי מקלב: היו לכם התמודדויות והצלחתם לגלות, לזהות, להעמיד לדין?
אורי מקלב: או לעשות גם בשיתוף בינלאומי?
<ניר אלקבץ: משטרת ישראל פועלת לא רק בהיבט של האכיפה, אלא גם בהיבט של מניעת העבירות.
<ניר אלקבץ: בסייבר ההצלחה היא לא פחות חשובה במניעה מאשר באכיפה.
<ניר אלקבץ: בהקשר הזה אני בהחלט יכול לומר שפעילות מניעתית שמבוצעת בהנחיה שגרתית כן חד משמעית מנעה נזקי מגופים, תאגידים ואפילו מעבירות שקרו.
<ניר אלקבץ: ברשות אדוני אני יכול לתת דוגמה, בלי להיות יותר מדי ספציפי, אבל על גוף שהוא גדול והוא לא מפוקח והוא לא מונחה.
<ניר אלקבץ: היה לנו מקרה שהגענו לגוף הזה וראינו שהוא הותקף והיינו צריכים להגיב.
<ניר אלקבץ: משטרה, אתה רוצה להגיע לעבריין, אבל מה קורה אם אתה מנסה להגיע לעבריין ובינתיים הגוף הזה לא יכול לתת שירותים לאזרחים, הגוף הזה צריך להמשיך ולתת שירותיו.
<ניר אלקבץ: ואז אתה משלב כוחות, משלב ידיים, עם הגופים שמפקחים על גופים מונחים ודרך אותה מתודה, דרך אותו היגיון, אתה מגיע לגוף שהוא אזרחי לחלוטין ואת שורשי ההנחיה אתה מנסה ליישם עליו, כמובן תוך הירתמות למשימה מבחינתו ואז אתה מצד אחד כן מצליח לאתר את הגורם העברייני, אבל בד בבד אתה לא פוגע בקורבן העבירה, בטח ובטח שלא בשירותים שהוא נותן לאזרח.
אורי מקלב: יש עוד מישהו שמבקש?
<עידו מועד: שלום, שמי עידו מועד ממשרד החוץ.
<עידו מועד: רק לחזק דברים שבוקי אמר.
<עידו מועד: קודם כל ברכות לרשות ולבוקי על התפקיד החדש.
<עידו מועד: באמת רואים בעולם עניין רב מאוד בשיתוף פעולה עם ישראל והרבה מעבר למה ש - - - הציפיות הן מאוד גבוהות, כי בעולם לא מבינים איך להתמודד, לא עם ההיבט של ביטחון לאומי ולא עם ההיבט של הגנה לאומית בסייבר.
<עידו מועד: התפקיד שלנו בעניין הזה, חוץ מלהתעסק בהיבטים המדיניים יותר, כלכליים, תדמיתיים וכו', זה לתת את הסיוע המרבי לרשות בצרכים שלה, כפי שהם באים לידי ביטוי בעולם ואת זה אנחנו עושים עכשיו ב - - -
אורי מקלב: בוקי דיבר באמת על שיתוף הפעולה הבינלאומי, אני מניח שמשרד החוץ קשור לעניין הזה, ולפי ההכרה שלנו בעולם זה מחזק גם את קשרי החוץ שלנו.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהתחום הזה, הרבה חרמות והרבה ניתוק יחסים או החלשת היחסים, המדינות לא היו מוכנות, כי הן ידעו שיש מה להפסיד גם.
אורי מקלב: זאת אומרת בניתוק היחסים או בהחרמת היחסים עם ישראל יש מה להפסיד, בגלל התחומים האלה שאנחנו יודעים לתת דברים שאחרים לא יודעים לתת.
אורי מקלב: לכן יש לזה חשיבות וזה מחזק את קשרי החוץ של מדינת ישראל וזה דבר ברור מאוד.
אורי מקלב: לסיום, אם אפשר אמירה כללית שלך, בוקי.
אורי מקלב: אני קורא כאן כתבה שהוציאו לי לפני כמה ימים 'בישראל נעשים עד 2 מיליון ניסיונות', אמירה כללית, אם יש מאפיינים וסדרי גודל של ההתמודדויות עם מתקפות הסייבר שיש, אם את המתקיפים מאפיין משהו, אם יש מצב ביטחוני מסוים אז זה מגביר את הדברים, אם זה מאפיין קבוצות מסוימות, מדינות מסוימות, זה מאפיין יעדים מסוימים.
אורי מקלב: אמירה כללית, בכל אופן אנחנו בדיון ציבורי, אם יש לך אמירה כללית בעניין הזה.
אורי מקלב: זה יצוטט, קח בחשבון.
<בוקי כרמלי: אז אם זה יצוטט אני רוצה להתחיל בחלק הראשון של התשובה.
<בוקי כרמלי: נאמרו פה הרבה מילים לטובת הרשות, אני חושב שראוי לתת קרדיט למטה, כי הרשות היא באמת צעירה, בתחילת דרכה, והרבה מהדרכים שאנחנו צועדים בהן עכשיו נסללו על ידי המטה.
<בוקי כרמלי: אז את המחמאות שניתנו צריך גם לחלוק לאביתר ולכל אנשי המטה על הדרך.
<בוקי כרמלי: ולשאלתך, אני קראתי את אותה כתבה, אדוני היושב ראש, אני שמחתי שציינו שם בכתבה שיש עלינו מספר מאוד גדול של התקפות, אבל הן לא צלחו.
<בוקי כרמלי: אני אגיד שהאתגר שלנו הוא לא לעסוק בשאלה מי תוקף אותנו, זה חשוב, יש גופים אחרים שעוסקים בזה, האתגר שלנו הוא להעלות את רמת החסינות של המשק באופן קבוע, בין אם המספר הוא 2 מיליון או 4 מיליון או 6 מיליון, האתגר הגדול שלנו זה לגרום לזה שאף אחת מהן לא תצליח לעבור, והיה ואחת מצליחה לעבור, זה לגרום לזה שהיא לא תגרום לנזק משמעותי.
<בוקי כרמלי: זה האתגר שהרשות לוקחת על עצמה.
אורי מקלב: אנחנו כמדינת ישראל צריכים להתמודד עם סדרי גודל שלא רבים מצליחים להתמודד מולם.
<בוקי כרמלי: קשה לי לומר אם אכן האמירה הזאת נכונה דווקא לישראל, זאת אומרת שרק אנחנו חווים מתקפות סייבר.
<בוקי כרמלי: אני חושב שהעולם האזרחי, אני מדגיש העולם האזרחי, למשל העולם הפיננסי ברחבי העולם, גם הוא חווה חוויות כאלה.
<בוקי כרמלי: לאחרונה שמענו על דבר כזה שהתפרסם בעולם וגם פה הרשות נתנה את חלקה בלסייע לגופים הפיננסיים בישראל בנושא הזה.
<בוקי כרמלי: קשה לי להגיד שרק אנחנו אלה שמותקפים, אבל אין ספק, מדינת ישראל, בגלל הקישוריות הגבוהה שלה היא יעד, מה שהופך את האתגר למאוד משמעותי.
אורי מקלב: ולא דווקא לתשתיות קריטיות, גם גופים תאגידיים פשוטים שצריכים להיערך, שהם מחזיקים מידע?
אורי מקלב: הם גם יעד?
אורי מקלב: גם גופים וולונטריים.
אורי מקלב: מה שהגיע לוועדה בעבר, גופים וולונטריים שהפוך, כל פעולתם היא רק וולונטרית, הם גם יעד למתקפות סייבר כאלה ואחרות.
<בוקי כרמלי: לחלוטין.
אורי מקלב: קודם כל אנחנו מודים לך, מודים לכולכם על ההגעה ועל שיתוף הפעולה ועל ההשתתפות בוועדה.
אורי מקלב: הסיכום, שאני אקרא אותו:
אורי מקלב: אני חושב שהסייבר הוא ודאי מהנושאים החשובים שעומדים על סדר היום של הוועדה וכפי שאמרנו, אנחנו גם חשבנו שצריך להקים רשות כזאת, זה היה משהו שהתבקש.
אורי מקלב: טוב שזה נעשה, נותנים לזה הרבה קרדיט וברצון, כולנו יודעים שיש צורך לשתף פעולה.
אורי מקלב: לפעמים כשמקימים רשות אנשים מרגישים אולי שכל אחד עולה על התחום שלו, אני חושב שההרגשה היא, והאחריות מחייבת, לתת את כל העזרה והתמיכה בעניין הזה, היעד הוא מאוד חשוב מכדי שנתחיל להתעסק עם הדברים הקטנים.
אורי מקלב: אנחנו נקווה שגם בעניין הזה תהיה הרבה הצלחה להתגבר על דברים כאלה.
אורי מקלב: אנחנו נמשיך לעקוב גם בעתיד בנושאים האלה, לראות התפתחות, על יעדים, עמידה ביעדים שקבעתם לעצמכם, ברכה והצלחה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ועדת המדע והטכנולוגיה, היום ט"ז בסיוון 22.6.2016, על סדר יומנו בנקאות דיגיטלית, אני מקריא גם מתוך מה שהתפרסם, הטכנולוגיה משנה את פני הבנקאות – השלכות ויתרונות.
אורי מקלב: אתמול קצת עברתי על החומר, אני הייתי מחליף את המילים, היתרונות וההשלכות, זה היום.
אורי מקלב: אבל אנחנו גם מתכבדים היום בהשתתפות של ד"ר חדוה בר, המפקחת על הבנקים.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד בפתיחה שלא היינו צריכים להכריח אותך להגיע, את ברצון מוכנה להגיע, כשיש לך ומתאפשרת לך ההזדמנות וכשמתאמים את זה מראש, אז באת ברצון.
אורי מקלב: כוועדת המדע והטכנולוגיה מטבע הדברים אנחנו מלווים התפתחויות טכנולוגיות ואנחנו באמת שמחים שיש בדברים האלה חידושים גדולים מאוד ויש שינויים.
אורי מקלב: אנחנו גם מלווים וגם מחזקים את כל השינויים שיש.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה בעיקרון כדבר שהוא מבורך, אבל על הדרך אנחנו גם מבקשים לדעת האם המהפכות והשינויים האלה לא עושים טוב רק עם צד אחד.
אורי מקלב: עצם השינוי הוא תפיסה טובה, נראה לי שכל מי שיושב מסביב לשולחן, כולנו שותפים לשינויים האלה.
אורי מקלב: הביקורים שלי בבנק נהפכים למשהו כמעט נוסטלגי, שנים אתה יכול בכלל לא לבקר בבנק.
אורי מקלב: זה לא רק לא לבקר, זה הטבת השירותים, מהירות השירותים, הקלות, הנגישות בשירותים, שמי שמתרגל אליה ומי שיש לו את זה מברך על כך, אבל גם אנחנו כגוף ציבורי, ועדה ציבורית, אנחנו רוצים לראות האם זה גורם להוזלה, האם היעילות היא רק מיטיבה עם צד אחד, או שגם הציבור מרוויח מהשינויים האלה, כמובן הנושא שהעמלות הן יותר נמוכות.
אורי מקלב: עוד נופך אנחנו רוצים לתת, שלא נשכח את מי שלא יכול להשתמש בזה.
אורי מקלב: כשאנחנו עושים שינויים אנחנו תמיד צריכים להסתכל שאנחנו לא מאבדים מישהו בדרך ומה ההשלכות של הדברים האלה, כמו בכל התהליכים שאנחנו רגילים לראות.
אורי מקלב: התפיסה שלנו צריכה להיות, אם אנחנו כבר נוגעים בנקודה הזאת, זה עלה גם בשיחה שהייתה לי עם חדוה, אין ספק שאנחנו צריכים לראות את הרחבת השירותים.
אורי מקלב: אם אנחנו עושים איזה שינוי בשירותים, מתן השירותים, שירותים דיגיטליים, מול עמדות אנחנו עומדים, אז ודאי שאפשר להרחיב את השירותים.
אורי מקלב: אם פעם התפיסה או ההסתכלות הייתה שלפתיחת סניף בנק יש השלכות מאוד גדולות, היום יש עמדות, האפשרויות הן הרבה יותר קלות.
אורי מקלב: אני אביא דוגמה, יישוב שלא היה לו סניף בנק, לאף בנק לא היה כדאי, אבל היום בהחלט יכול להיות שעמדת שירות, או סוג אחר של שירות, שיכול לתת את המענה, כן יכול לבוא בחשבון.
אורי מקלב: אולי מישהו צריך לבדוק את זה.
אורי מקלב: אם יש רגולציה שהייתה נכונה לגבי תפיסת בנקאות מסוימת שהייתה, היום עם השינוי, לא רק בתפיסה, אלא שינוי באופן ההפעלה, השאלה אם הרגולציה היא גם מתאימה לכך.
אורי מקלב: על זה ועוד, יש גם עוד אורחים ומוזמנים אחרים, אנחנו נדון היום.
אורי מקלב: ברשותכם, הזמן שלנו תמיד קצוב והיום עוד יותר קצוב.
אורי מקלב: כמו בכל יום רביעי יש היום מליאה, כך שאנחנו מוגבלים, אבל אנחנו גם תיאמנו שהפתיחה של הדיון הזה תהיה עם המצגת שלך והדברים שלך.
חדוה בר: תודה רבה, בוקר טוב לכולם.
אורי מקלב: אני מתנצל בפני חבר הכנסת חיים ילין, אנחנו בדרך כלל נותנים לחברי כנסת, אבל הפעם אמרתי שחדוה, המפקחת על הבנקים, תפתח את הדיון ואחרי זה ניתן לחברי הכנסת.
חיים ילין: כבוד גדול, לא צריך להתנצל.
חדוה בר: תודה רבה.
חדוה בר: תודה רבה לכולם, אני שמחה מאוד להיות פה ושהזמנתם אותי.
חדוה בר: אנחנו רואים שקורית מהפכה בבנקאות, שמה שמוביל אותה זה הנושא הדיגיטלי.
חדוה בר: למעשה הדיגיטציה משפיעה על כל החיים שלנו, בהרבה תחומים, אבל עכשיו אנחנו רואים את הנושא הזה חודר לבנקאות.
חדוה בר: יש לזה המון יתרונות ולכן אנחנו, בפיקוח על הבנקים, בעצם הגדרנו את הנושא הזה כנושא במיקוד לשנים הקרובות, לתמוך במהפכה הזאת, לאפשר אותה, ויחד עם זאת ברור לנו שיש אוכלוסיות שהשינוי הוא יותר קשה להן.
חדוה בר: בכל מקרה זה שינוי שדורש חינוך ואנחנו גם מלווים את הנושא הזה ואני רוצה להציג לכם בכמה שקפים, ואחרי זה נענה על שאלות, את כל המהפכה הזאת, מה אנחנו בפיקוח על הבנקים עושים, ואיך אנחנו מוודאים שיש נגישות בנקאית לכל האוכלוסייה בישראל.
חדוה בר: נמצאים איתי טל הראל, שהיא ראש המטה שלי, שהיא גם אחראית על הנושאים של חינוך פיננסי שמתקשרים לנושא הזה, ודודי בבלי, שהוא סגן המפקחת, הוא סגן חדש שמינינו, הוא אחראי על טכנולוגיה וחדשנות.
חדוה בר: מתוך החשיבות שאני רואה לנושא הזה של קידום הטכנולוגיה והחדשנות בעצם הקמנו עכשיו, אנחנו בתהליך של הקמה, של פונקציה ייעודית שתלווה את השינויים האלה.
חדוה בר: אז יש הרבה עבודה והרבה מה לעשות.
חדוה בר: ברשות
חדוה בר: כם אני אעבור מהר על המצגת, שחלקכם גם קיבלתם אותה והיא מוצגת פה לפניכם.