GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חכרוש ג'מאל: יש לנו תכנית להקים תחנות משטרה שייתנו את השירותים למגזר הערבי, שלא ייסע רחוק בשביל לקבל את השירותים המשטרתיים שלו, שיהיה קרוב ליישוב שלו, לאותו כפר, ושאם יגיע לאותו מקום הוא ימצא דובר השפה שלו ומבין את המנטליות שלו באותו מקום.
<חכרוש ג'מאל: אלה הדברים העיקריים.
<חכרוש ג'מאל: אם אני מדבר על הפייסבוק, יש לנו פייסבוק בשפה העברית ואנחנו עכשיו מתכוונים לעשות פייסבוק בשפה הערבית, שגם אלה שינהלו אותו יהיו דוברי השפה הערבית, לא אנשים שיתלמדו, זה האתר שאנחנו מתכוונים להקים אותו עכשיו.
<חכרוש ג'מאל: זה עוד דבר שישפר את השירותים המשטרתיים לאותה אוכלוסייה שמגיע לה, אני חוזר עוד פעם, על פי דין לקבל אותם שירותי משטרה כמו במקומות אחרים.
אורי מקלב: יש כאן בשורה, שהמשטרה מעמידה באמת בדרגת ניצב ברמה כזאת - - -
סתיו שפיר: כן, אתה הניצב הראשון.
אורי מקלב: אני מקווה שלא האחרון.
אורי מקלב: זו כבר בשורה.
אורי מקלב: כשזה מגיע מכם מלמטה, או מלמעלה, נקרא לזה, ודאי שזה צריך להביא שינוי.
אורי מקלב: אם אנחנו באמת נקיים את מה שאנחנו רוצים לקיים בישיבות המעקב בהמשך ודאי נשמע ממך הרבה יותר ואנחנו מאחלים לך כהתחלה, כסיפתח, הצלחה.
סתיו שפיר: כן, הרבה מאוד בהצלחה ואנחנו נעקוב וגם במקומות שאפשר לסייע בלסמן את המקומות שדורשים עוד הנגשה אנחנו נשמח לעמוד לשירותכם.
<שדא עאמר: אני עורכת שדא עאמר מהאגודה לזכויות האזרח.
<שדא עאמר: אנחנו גם מבצעים מעקב אחרי כמה אתרים ממשלתיים.
<שדא עאמר: אמנם הרבה נקודות עלו פה בעניין טיב התרגום של השפה הערבית.
<שדא עאמר: בסדר, אפשר להעיד שלא הכול זה גוגל טרנסלייט, אבל אפשר להעיד שיש תרגום מאוד מאוד רשלני של השפה הערבית.
<שדא עאמר: אני לפעמים מנסה להבין פסקה וזה לא מובן.
<קריאה: אני יכולה לשאול אותך שאלה קטנה, איך אנחנו, שהערבית היא לא שפת האם שלנו, נגיד אני מנהלת אתר האינטרנט, איך אני יכולה לדעת שתרגמו לי המילה תושב ישראל, כי התמודדנו עם הדברים האלה כשעשינו את האתר, תרגמו אותה בצורה נכונה?
<קריאה: במקרה הזה הפעלתי כל מיני כלים, אבל איך אנחנו אמורים להתמודד?
<שדא עאמר: זו נקודה מצוינת, אני מסתכלת על זה כתהליך כולל.
<שדא עאמר: חבר הכנסת חאג' יחיא הזכיר את הייצוג של נציגים ערבים, פקידים שעובדים בביטוח לאומי וההוצאה לפועל, זה מהלך שאמור להגדיל את הייצוג ההולם של העובדים הערבים.
<שדא עאמר: אי אפשר להסתכל על הערבית כשפה גרידא, זה הרי שירות.
<שדא עאמר: בבוקר הייתי בוועדת משנה לתחבורה ציבורית ונאמר שהשלטים צריכים לדבר לאזרחים הערבים, כנ"ל גם האתרים הממשלתיים.
<שדא עאמר: אלה אתרים שנותנים שירות, זה גם תחבורה ציבורית, זה גם ביטוח לאומי, זה גם הוצאה לפועל, אנשים שנמצאים במצב קשה שרוצים לקבל שירות ואין להם, אין מי שידבר איתם, הם לא יכולים למלא את הטפסים בשפה הערבית.
<שדא עאמר: גם אם הם ממלאים את הטפסים - - - אגב לא מתורגמים, הרבה התכתבויות מול משרדים ממשלתיים ותמיד הם אומרים 'אנחנו בתהליך'.
<שדא עאמר: אני רוצה שבוועדה הזאת ייקבע תהליך, אפילו אם מדורג, עם דד ליין של שלבים, מתי יתורגם כל חלק.
<שדא עאמר: אפשר גם לעשות מיפוי של הבעיות שחוזרות ונשנות בכמה אתרים ולראות איך אפשר לפתור את הבעיה הזאת.
<שדא עאמר: הרי אי אפשר לרדוף אחרי כל משרד ממשלתי בנפרד.
<שדא עאמר: למשל לאחרונה משרד הבינוי והשיכון השיק שני אתרים של הרשמה להגרלה ומחיר למשתכן, שמתחילים להירשם לדירות מוזלות.
<שדא עאמר: תחום הדיור זה תחום שהאזרחים הערביים מופלים בו לרעה הרבה מאוד שנים, אפילו להגרלה הזאת אזרחים ערבים לא יכולים להירשם בערבית.
<שדא עאמר: גם אם ההסבר על הפרויקטים האלה הוכנס בערבית, אחרי שפנינו, עדיין התוצאה היא שאי אפשר לקבל את השירות בשפה.
<שדא עאמר: זה מאוד מאוד פוגע בשירות שהאזרח הערבי מקבל.
<שדא עאמר: אני גם רוצה להעיר על לשכת הפרסום הממשלתית.
<שדא עאמר: אנחנו גם מנסים לעקוב אחרי הפרויקטים שנעשים שם, אני לא ראיתי שזה חלק מהדוח של הממ"מ, אני מקווה שהוועדה תוכל לעקוב גם אחרי הלשכה הזאת.
<שדא עאמר: אני מציעה שיהיה תהליך רוחבי שילווה את כל המשרדים הממשלתיים, שימפה את הבעיות ויציב מועדים לפתרון כולל של הנושא.
סתיו שפיר: מסכימה מאוד, גם הוועדה מציעה, הציעה פה מנהלת ועדת המדע, לציין בכל אתר מוקד לפניות ציבור כדי לשפר או להעיר, בין אם יש בעיות בתרגום, אם יש דברים שלא מתורגמים מספיק, פשוט שתבהירו לאנשים לאיפה הם יכולים לפנות.
סתיו שפיר: תשתמשו בחוכמת ההמונים.
אורי מקלב: במידה שהם מוצאים טעות בתרגום, התרגום לא מובן, שיהיה מקום שאפשר להעיר, לשלוח ולהעיר על בעיית התרגום.
אורי מקלב: אבל היטבת להתבטא בעברית מצוינת.
סתיו שפיר: משרד האוצר יושב פה?
סתיו שפיר: למה אתם מתחבאים?
סתיו שפיר: בואי תצטרפי בבקשה לשולחן.
<טלי יובל: אני לא מייצגת את אגף התקציבים, או את המנכ"ל, אני מייצגת את תחום האינטרנט.
סתיו שפיר: אבל בואי שבי ליד השולחן כדי שנוכל לשמוע אותך.
<רועי ג'רופי: אני מרכז את תחום התעסוקה בעמותת סיכוי.
<רועי ג'רופי: כמו כולם אני באמת רוצה לברך על הדיון המאוד חשוב הזה, במיוחד בימים כאלה של מתיחות לא פשוטה בין יהודים וערבים.
<רועי ג'רופי: עמותת סיכוי מקדמת כבר 25 שנה חיים משותפים בין יהודים וערבים ושוויון.
<רועי ג'רופי: אני לא רוצה כל כך לעסוק במה שקרן אברהם התייחסו אליו, כי הם באמת כתבו את הדוח הכי מקיף ורציני שאפשר בנושא הזה, אני כן רוצה לקחת את זה לפריזמה של תעסוקה ולדבר על שני דברים שחברת הכנסת שפיר התחילה לדבר עליהם.
<רועי ג'רופי: אחד הדברים שאנחנו מלווים מאז קבלת החלטת הממשלה זה את הנושא של תעסוקה בשירות הציבורי, ההחלטה של העלאת אחוז המועסקים במשרדי ממשלה ל-10%, יעד שנקבע ל-2012, שעדיין לא הגיעו אליו וכו', ואנחנו נמצאים בקשר גם מול משרדי הממשלה השונים וגם מול נציבות שירות המדינה וגם יש לנו את הידע שלנו ואנחנו מכירים את הנושא בצורה מאוד טובה.
<רועי ג'רופי: אחד הדברים המשמעותיים שהוא ללא ספק ההתחלה של הכול זה הנגישות, הנגישות של אותן משרות לעובדים ערבים.
<רועי ג'רופי: אתר הנציבות לא מתורגם בכלל, בכלל ברמה שמשרות ייעודיות לעובדים ערבים הן בעברית.
<רועי ג'רופי: שמענו על זה כל מיני טענות, על זה שסביבת העבודה בעברית ו - - -
סתיו שפיר: הנציבות נמצאת פה?
סתיו שפיר: הם זומנו לישיבה?
<רועי ג'רופי: אחד הדברים שנאמר לנו, שסביבת העבודה בעברית, זה לא משנה אם זה קריטריון או אם זה רלוונטי באיזה שהיא צורה, זה בדיוק אומר מה שאתם דיברתם עכשיו, זו הזמנה בצורה הכי טבעית והכי ברורה לאזרחי ישראל ששפתם היא השפה הרשמית במדינה הזו.
<רועי ג'רופי: זו דוגמה אחת מצערת מאוד, ונכון, צריך לעשות את כל הדברים שמדברים פה, על לתקצב, לתת לוחות זמנים וכו'.
<רועי ג'רופי: דבר נוסף שאני רוצה להציג בפריזמה קצת אחרת אבל מתחברת זה כל מה שקשור למינהל רכש.
<רועי ג'רופי: בעצם מכרזים לשירותים ולרכש וכו' על פי רוב לא יוצאים בערבית.
<רועי ג'רופי: הזוכים הם בדרך כלל מעסיקים יהודיים והרבה מאוד פעמים אם יש חברה ערבית אז זה קבלן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: קבלן משנה.
<רועי ג'רופי: זה אומר שגוזרים קופון באמצע.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הקצפת הולכת ל - - -
<רועי ג'רופי: בדיוק, אבל קבלני המשנה האלה, הם מעסיקים בדרך כלל עובדים ערבים וזה גם לא מונגש.
<רועי ג'רופי: צריך להגיד מילה, דווקא בהקשרים האלה של תעסוקה, וגם בהקשרים של רכש, חשוב לי להדגיש את זה, אנחנו מדברים כאן על הנגשה ועל השפה ואנחנו משאירים באיזה שהיא רמה מאוד, 'אם אנחנו נעשה את השפה יהיה בסדר', אבל כדי לעשות מאמץ אמיתי כדי להגיע לחברה הערבית בהקשרים האלה צריך לעשות מאמץ מיוחד, צריך להגיע לתקשורת הערבית וצריך לפרסם בתקשורת הערבית וצריך לעשות כנסים וצריך להגיע לאנשים וצריך לדבר איתם וצריך לגשר על הרבה מאוד דברים שהם מעבר לשפה גרידא.
<רועי ג'רופי: כי בוא נודה על האמת יש גם אי אמון מובנה בין הציבור הערבי למוסדות המדינה ואני חושב שלא צריך לפרט ולהסביר יותר מדי למה.
סתיו שפיר: נכון מאוד.
סתיו שפיר: מי מאחורה?
<גלית שאמע: אני נציגת משרד הבינוי והשיכון.
סתיו שפיר: בואי בבקשה תצטרפי לשולחן.
סתיו שפיר: אנחנו נתחיל מנציגת משרד האוצר.
סתיו שפיר: את מייצגת רק את עניין אתר האינטרנט, אבל אני כן רוצה לשאול אותך גם על האתר של רשות המסים, זה תחת - - -
<טלי יובל: לא, רשות המסים מנוהל על ידי גורם אחר.
<טלי יובל: בנושא של האתר בערבית, אנחנו עלינו עם אתר חדש לפני כשנה למשרד וכן לקחנו בחשבון את כל הנושא של השפות ואנחנו כן תרגמנו את כל התבניות שלנו והרכיבים.
<טלי יובל: הצגנו את כל הנושא הזה לדוברות ולפני כחצי שנה גויסה סטודנטית דוברת השפה שהיא מתרגמת את המידע.
<טלי יובל: יחד עם זה, במקביל, יצאנו במכרז לתרגום, כ-50,000 שקל להתקשרות עם שלושה ספקים לא ייתן לנו באמת את המענה שנדרש.
<טלי יובל: אנחנו בשלבים מתקדמים של בדיקת ההצעות של המכרז.
<טלי יובל: האתר שלנו כן מיועד להיות, לא אתר ראי, אבל רוב המידע כן יתורגם.
<טלי יובל: כבר היום ניתן לראות את האתר בערבית, כמו שאמרתם בעצם, שלא היה לנו בעבר וכן עשינו בשנה האחרונה הרבה בנושא ואנחנו רואים את זה לנגד - - -
סתיו שפיר: אבל איזה שירותים זה כולל באתר משרד האוצר, אם זה לא כולל את הגופים שכפופים למשרד האוצר?
<טלי יובל: יש לנו את כל המידע שמדבר על צור קשר שלנו ועל פרסומים שאנחנו עושים, מבנה ארגוני, אנשי קשר.
<טלי יובל: נכון שיש לנו וקיבלנו על זה הערות - - -
סתיו שפיר: אבל מה לגבי הנגשת שירותים?
<טלי יובל: אני אומר עוד רגע.
<טלי יובל: בנוגע לתפריטים שלנו, אנחנו תרגמנו את כל התפריטים שלנו לשפה הערבית, אבל המידע, כמו שאמרתי, מאחר שאין לנו את כוח האדם שיעשה את זה אז זה לא מבוצע, אבל זה כן עתידי להיות מבוצע.
<טלי יובל: אין לנו הרבה שירותים לאזרח, יש לנו יחידות שנותנות וגם הן חלק מהתמונה העתידית להתקדם ולתת מענה לזה.
סתיו שפיר: מה לגבי פניות ציבור?
<טלי יובל: אין לנו כוח אדם שיודע את השפה כדי לענות.
סתיו שפיר: למה אין לכם כוח אדם שיודע את השפה כדי לענות?
<טלי יובל: אין לנו בפניות ציבור וזו שאלה שצריך לגלגל אותה יותר לרמות הגבוהות.
<טלי יובל: אין לנו כוח אדם שנותן את ה - - -
סתיו שפיר: ביקשתם כוח אדם?
<טלי יובל: לא, כי אני אחראית על האתר, אני לא אחראית על צורת ההתנהלות שמתקיימת בתוך ה - - -
סתיו שפיר: פנינו לנציבות שגם הייתה אמורה לשבת פה בדיון.
<טלי יובל: זה משהו שפחות - - -
סתיו שפיר: הנציבות קיבלו את הציון הכי גרוע במחקרים על הנגשה וגם החליטו שלא להגיע לפה היום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז הם נכשלים בכול.
סתיו שפיר: זו הצהרת כוונות, זה מאוד בעייתי.
<טלי יובל: אני אומרת כאן משהו וכבר איריס חברתי גם ציינה את זה, אנחנו מסתכלים מהפן שלנו, של אתר האינטרנט, אבל זה נכון וצריך לקחת את זה גם למקומות האחרים של השירות, כי זה לא רק להנגיש את המידע.
<טלי יובל: אחרי שהנגשת אותו מישהו צריך לקבל אותו ומישהו פונה באמצעותו ואנחנו לא שם, וזה גם לא מתפקידנו, אם זה היה אני מניחה שהיינו מנסות ככל שאפשר.
סתיו שפיר: השאלה אם גם אתם, מתוך הידע שאתם צוברים בחלק שבו אתם עוסקים, מפנים לחבר'ה שיושבים קצת גבוה יותר בקבלת ההחלטות את הבקשות האלה, על כמה תקציב צריך וכמה כוח אדם צריך ואיפה חסרים שירותים ואיפה אתן מספקות מידע בסיסי, אבל אחרי שלוחצים על הכפתור אין יותר לאן להגיע בשפות שהן לא עברית.
<טלי יובל: אני אישית העליתי את זה, אבל זה לא התקדם כל כך.
<טלי יובל: זה כן נכון, כמו שהציעו פה, להגדיר תכנית עבודה, להגדיר את הלו"ז, להעמיד את היעדים מולנו ומישהו יצטרך לתת את הדעת.
סתיו שפיר: אני שוב רוצה לברך גם את כל מי שפה עושים, עושות אפשר להגיד, מאמצים רבים - - -
<טלי יובל: יש נקודה שקשורה לכל הנושא של התרגומים.
<טלי יובל: אני פועלת למכרז לבד, אבל אני לוקחת את זה למקום של ממשל זמין, רשות התקשוב, שצריכים לקחת את הדברים האלה כמרכזיים ולהוביל, כי אי אפשר שכל משרד ירוץ על דברים לבד.
אורי מקלב: את מקדמת אותנו לסיכומים שלנו.
סתיו שפיר: כן, אנחנו מיד נגיע לזה.
סתיו שפיר: יש לנו ממש כמה דקות, אז נסיים.
<גלית שאמע: אנחנו, כאמור, משרד השיכון.
<גלית שאמע: אתם שמעתם כולכם על מחיר למשתכן ואני רוצה להגיב על הביקורת שהייתה פה.
<גלית שאמע: נפתח אתר הגרלות של הרשמה להגרלה לדירת מחיר למשתכן.
<גלית שאמע: כמו שנאמר פה, זה אתר תפעולי שמתבסס על דאטה בייס, אין סיכוי שאתר כזה אפשר יהיה להנגיש.
<שדא עאמר: אבל תרגמתם את ההסבר.
<גלית שאמע: אנחנו מתרגמים את ההסבר, אנחנו מקימים עכשיו אתר מחיר למשתכן ייעודי שייתן את כל המידע.
<גלית שאמע: זה לא רק שהוא ייתן את המידע, אני פה שמעתי כל הזמן את המילה תרגום תרגום תרגום.
<גלית שאמע: אני לא רוצה לראות תרגום, אני רוצה לראות התאמה, כתיבה ישירה, מענה על הצרכים של המגזר הערבי, זיהוי.
<גלית שאמע: אני לא צריכה כמות שתהיה מתורגמת, שבעה דפים פה, שיהיה שבעה דפים פה, מספיק לי חמישה דפים אבל שיהיו רלוונטיים, שידברו במגזר הערבי למשל בנושא של דיור, בנושא הצורך של עידוד בנייה רוויה, שיזהו צרכים.
<גלית שאמע: את זה אני לא רואה ואנחנו מנסים ממש לדלות את זה.
<גלית שאמע: כמויות של תרגומים זה לפעמים השקעת משאבים מיותרת במס שפתיים.
<גלית שאמע: פתחתי עיתון, במקרה אני מדברת ערבית, אשכנזייה למהדרין, יודעת ערבית טוב מאוד, פתחתי עיתון שמתפרסם במגזר הערבי, ראיתי שמשרד הבינוי והשיכון בזבז כספים בעשרות אלפי שקלים של פרסום הודעות על מכרזים, חמש-שש הודעות, כי יודעים שצריך לפרסם את ההודעות למכרזים בעיתונות הכתובה.
<גלית שאמע: בזבוז כספים מוחלט.
<גלית שאמע: אם היו לוקחים את אותם משאבים שכולם בוכים פה שאין ומשקיעים את זה באינטרנט, שזה כמעט אפס עלות, היינו עושים שינוי.
אורי מקלב: בלי חוק, בלי שינוי חקיקה גם.
<גלית שאמע: היינו עושים דברים אחרים.
<גלית שאמע: אל תדברו איתי על תרגומים, אל תדברו איתי על כמויות, אל תדברו איתי על - - -
אורי מקלב: אבל דווקא למגזר הערבי אנחנו משתדלים, בזה שאנחנו לא - - -
<גלית שאמע: קודם כל התאמה - - -
אורי מקלב: מה שאת אומרת עכשיו זה לא התפיסה שלנו, דווקא בעניין הזה, כשאנחנו לא נותנים היום את האפשרות לפרסם מכרזים רק באינטרנט ולא בעיתונות, כי אנחנו אומרים שיש מגזרים, כמו המגזר הערבי, שהאינטרנט פחות נגיש והוא צריך דווקא את העיתונות הכתובה.
סתיו שפיר: כן, אבל צריך גם וגם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היום דווקא האינטרנט יותר מאשר העיתונות הכתובה.
סתיו שפיר: אנחנו ממש מוכרחים לסיים.
<לירון פוליצר: אני רק אגיד במקרו, במשרד השיכון.
<לירון פוליצר: כחלק מאותה תפיסה שנאמרה פה במשטרה, בעצם לייעד אגף ספציפי שיטפל בכל האוכלוסייה.
אורי מקלב: אתה דובר ערבית?
<לירון פוליצר: אני לא דובר ערבית, מנהל האגף היה עד לא מזמן בצבא אחראי על הגדוד הבדואי והוא שולט בשפה.
<לירון פוליצר: אני רק אציין שבשנה האחרונה הושקעו 3 מיליון שקלים רק בנושא של ההנגשה הפרסומית לאוכלוסייה הערבית.
<לירון פוליצר: היום אפילו, בנצרת, יש כנס למציעים דוברי השפה, שר השיכון יגיע אליו, מנכ"ל משרד השיכון יגיע אליו.
אורי מקלב: יפה מאוד, מברכים.
אורי מקלב: רואים, זה צעד אחד קדימה.
סתיו שפיר: משרד הרווחה, בבקשה.
<מנוחה ברגמן: אני נציגה של אגף מערכות מידע, אני עובדת בצוות האינטרנט.
<מנוחה ברגמן: אני רוצה להגיד שמשרד הרווחה רואה חשיבות גדולה בלתת שירות בשפה הערבית.
<מנוחה ברגמן: ב-2014 תרגמנו את האתר של משרד הרווחה תרגום מראה, זאת אומרת שכל הדפים מתורגמים לערבית, אבל מה שחסר לנו עדיין זה הטפסים והמסמכים.
<מנוחה ברגמן: אין לנו כרגע מישהו שיוכל לקבל את הטפסים בערבית ולתת את השירות.
<מנוחה ברגמן: אני לא יודעת, אני נציגת אגף מערכות מידע, בשביל שנוכל לתת שירות בערבית צריך בכל יחידה ובכל אגף שיהיה בן אדם שיוכל - - -
סתיו שפיר: מה, זה נושא חדש שצריך לתת שירות בערבית?
אורי מקלב: לא נפיל את הכול עליה.
סתיו שפיר: אני רוצה לבקש ממך לבקש במשרד את התכנון התקציבי לגבי הנושא הזה, האם הייתה בקשה שהועברה למשרד האוצר בשנים האחרונות כדי להתמודד עם זה ומה הייתה הבקשה, מדוע היא לא התקבלה או מה התשובות שקיבלתם.
אורי מקלב: אתם נמצאים, לא את, אבל משרד הרווחה נמצאים בין אותם משרדים שאין להם את הטפסים, אפילו את הטפסים להוריד.
אורי מקלב: מה שמפתיע פה שגם הטפסים לא נמצאים.
<מנוחה ברגמן: לא, אין לנו טפסים בערבית, מה שכן, כרגע אנחנו עובדים על תרגום הזכויות.
<מנוחה ברגמן: יש לנו מידע, יש לנו פניות ציבור שמגיעות בערבית מתורגמות וניתן מענה.
<מנוחה ברגמן: יש לנו מוקד 118 שנותן מענה בערבית 24 שעות.
<מנוחה ברגמן: אנחנו עושים הרבה מאמצים, נתקלנו בקשיים גדולים בקטע של תרגום מונחים מקצועיים, שעובדים סוציאליים במשרד אמרו לנו שהם משתמשים במונחים בעברית כי קשה להם להתמודד עם המונחים בערבית.
סתיו שפיר: כן, צריך להשתמש במשהו מובן.
אורי מקלב: אנחנו מתנצלים, היינו יכולים לשמוע יותר והיינו מרוויחים יותר.
אורי מקלב: חילקנו את הזמן לפי האנשים שישבו פה, חברת הכנסת שפיר.
סתיו שפיר: רגע, אנחנו חייבים לשמוע את משרד החינוך.
<איילת רייך: אני מנהלת אתרי האינטרנט במשרד החינוך.
<איילת רייך: במשרד החינוך יש את האתר הראשי של המשרד שמתורגם כולו לערבית.
<איילת רייך: אני יכולה רק להגיד, מתוך הניסיון שלנו, שיש יתרון להעסיק עורך תוכן שהוא ערבי שדובר ערבית, ולא מישהו שיודע לתרגם ערבית, כדי שהדברים ייכתבו באמת בשפה הנכונה ובמינוח הנכון ומונגשים לאוכלוסייה.
סתיו שפיר: פרסום מאגרי המידע שלכם, התקציב, גם בערבית?
<איילת רייך: חוזרי מנכ"ל, לא כולם אבל ברובם מתורגמים על ידי אגף החינוך לערבית ומפורסמים באתר של האגף לחינוך הערבי.
<איילת רייך: דרך אגב, רוב המידע באגף הזה, שמנהל על ידי עבדאללה חטיב, הוא בעברית.
סתיו שפיר: טוב, עכשיו רק נותר לתרגם את ספר האזרחות לערבית, ועל זה הדיון הבא שיהיה פה בוועדת החינוך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש שני דברים שהייתי רוצה להפנות למשרדי הממשלה, האחד, לפרסם באתרים הערביים על הקיום של המידע אצלכם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לפחות באתרים, יש אתרי אינטרנט, שאנשים יידעו שבכלל יש לכם חומר בערבית שיוכלו לגשת אליו.
<קריאה: יש כפתור, כפתור לא מספיק?
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, אנשים במגזר, הם יודעים שאין לכם את המידע.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז לפרסם, במשרד א' יש לנו את האתר ויש לו כך וכך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה פרסום פעם פעמיים בכמה אלפי שקלים, שאנשים יידעו שזה קיים בכלל.
אורי מקלב: אבל לפי המסמך של הממ"מ יש משרדים שבכלל אין הפניה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על להגיע לאתרים בשפה הערבית, להגיד 'חבר'ה, במשרד השיכון יש לנו אחת, שתיים, שלוש'.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שתיים, איפה שיש את הטפסים, עד שנגיע לרמה של התרגום הנכון, אם יש לכם את הטפסים בערבית, אז באותו מקום יהיה גם את הטופס בערבית וגם את העברית, שמי שיוכל הוא יוכל לעשות את ההשוואה הזו ולהבין.
סתיו שפיר: בסדר גמור, תודה.
סתיו שפיר: יש מקומות שבהם יש לחצן בערבית.
סתיו שפיר: למשל במשרד התיירות יש לחצן בערבית, אבל כשנכנסים לתוכו אז יש עמוד ריק.
סתיו שפיר: אז תודה על הלחצן, אבל בהוראות גם צריך שהוא יביא לאן שהוא.
סתיו שפיר: תודה רבה לכולכם.
סתיו שפיר: מה שאנחנו נבקש לסיכום, אנחנו נערוך ישיבת מעקב על הנושא הזה.
סתיו שפיר: אני מבקשת מכל המשרדים, באופן כולל, וגם במשרדים שבהם יש כל מיני מחלקות ונספחים, למשל משרד האוצר, בנוגע לשירותים חשובים כמו ברשות המסים ובשירותים אחרים, להעביר לוועדה דיווח מסודר על מה הצרכים המרכזיים שיש מתוך הלמידה שלכם, גם במענה לפניות ולשירות ציבור.
סתיו שפיר: הדבר הזה כולל גם את המשטרה כמובן, מענה לפניות, תרגום מיידי וישיר, מוקד טלפוני, מענה במייל בשתי השפות וכמה זמן הדבר הזה לוקח.
סתיו שפיר: כמות העובדים דוברי הערבית שעובדים בתוך המשרד וגם אם הייתה לכם איזה שהיא התכתבות או פנייה לאגף התקציבים בבקשה לקבל תוספת תקציב, בכל המקומות שבהם הבעיה היא כוח אדם, מה הייתה התשובה לפנייה הזאת ומדוע התקציב לא הועבר.
אורי מקלב: קודם כל תודה רבה, אנחנו עושים את זה ביחד ובעניין הזה שזה יהיה לתועלת.
אורי מקלב: בסופו של דבר אי אפשר להגיד שלא רואים שינוי, תחילתו של תהליך, רואים את זה, מי יותר, מי פחות, ודאי שמשרד כמו המשטרה, שבכלל הקימו רשות מיוחדת לזה, אני מבין שלא רק בשביל השפה, אלא הרבה יותר משפה, אבל זו דוגמה שבאמת יש יעדים ברורים.
אורי מקלב: אני חושב שמה שעבר כחוט השני בכל הדיון שלנו, שאין שפה אחת לכולם, איך עושים, מה פועלים, מה התקציבים, מה היעדים, מה לוח הזמנים, וכדי לדרוש את זה מכל המשרדים ביחד, אנחנו לא יכולים לדרוש מכל משרד, אני חושב שדווקא ממשל זמין וישראל דיגיטלית, אתם צריכים לקבל את ההנחיה, לא משנה מי מכם, צריכים לקבל את ההנחיה שאתם תהיו הגוף המנחה והגוף המבקר כדי שבכל משרד יקבעו כל שנה מה התקציבים שמייעדים לזה, מה היעדים, מה לוחות הזמנים שהם קובעים ומייעדים לעניין הזה.
אורי מקלב: הדבר הזה צריך להיות באופן ממוסד ולא רק ברצון הטוב, שגם הוא חשוב.
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים שתרגום זה דבר אחד, אבל זה לא רק צריך להיות תרגום, זה צריך להיות שפה, זה צריך לדבר, כפי שאת אמרת, זה לא רק התרגום המילולי של העברית וזה דורש הרבה יותר כספים והרבה יותר משאבים והרבה יותר מיומנות.
אורי מקלב: היום שני, י"ט בתמוז התשע"ו, 25 ביולי 2016.
אורי מקלב: על סדר יומנו הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון מס' 10), התשע"ו-2016, חידוש הדיון לפי סעיף 89 לתקנון הכנסת.
אורי מקלב: מציע החוק, חבר הכנסת מיקי לוי, יגיע בעוד כמה דקות, אבל אנחנו נתחיל בדיון וכשהוא יגיע, הוא ישתלב בו.
אורי מקלב: אני חייב לומר משפט מקדים לדיון שלנו.
אורי מקלב: אני חושב שאם פעם ילמדו במקום כלשהו או מישהו ירצה לעשות עבודה על גלגולו של חוק, הוא יכול לקחת את החוק הזה כדוגמה לגלגול עצוב של חוק, לדיונים אין ספור מיותרים לגמרי, לבלמים שמשרדי הממשלה עצמם מציבים להצעת חוק כאשר מעלים דבר אבל לא מעלים אותו כאשר החוק התקדם.
אורי מקלב: כאשר החוק הזה הגיע לוועדת המדע והטכנולוגיה לפני כשנה, לא ראינו בהצעה הצעת חוק שממציאה את הגלגל.
אורי מקלב: ראינו הצעת חוק שמהווה זרז לתהליך שקיים, שמשרדים כבר היו צריכים להיות אחרי כן, שבציבור ובכלל זה קיים.
אורי מקלב: אפרופו הדיון הקודם, אנחנו הופכים לעולם של טכנולוגיה והוועדה הזאת קיבלה את הבקשה לדון בהצעת החוק הזאת כי היא עוסקת בנושאים כמו ממשל זמין, ישראל דיגיטלית ועוד פרויקטים ממשלתיים שבאים להדביק את הטכנולוגיה, לתת מענה לטכנולוגיה ולהתפתחות הטכנולוגית, קידמה והרצון לא להישאר בדברים של פעם.
אורי מקלב: ממילא גם הצעת החוק הזאת משתלבת בתוך העניין הזה בשילוב טבעי מאוד.
אורי מקלב: לצערנו הגשת מכרזים צריכה להיות בצורה ידנית ולא בצורה מקוונת, היינו כבר מזמן צריכים להיות אחרי כן.
אורי מקלב: הצעת החוק הזו בכל שלב שלה, חזרה לוועדת שרים כדי שחס וחלילה לא נפגע.
אורי מקלב: אנחנו מראש, כדי לא לפגוע במשרדים וכדי לא להגיע למצב שבמקומות שזה עדיין לא הגיע, בקצה, רשויות ערביות, איזה מעון יום או רשות ציבורית כזו או אחרת שהחוק חל עליה, מעון לילדים שחשבנו שמתנהל ונוכל לפגוע בהתנהלות שלו וכך אולי נזיק לו, אמרנו שנקבל את החוק כמעטפת.
אורי מקלב: לא נרד לפרטים איך מפעילים את זה אלא נחכה לתקנות שיבואו לאחר מכן ונחכה לצו.
אורי מקלב: נתנו למשרדים מספיק חודשים לקחת כל משרד ולראות היכן הבעיה שלו ואמרנו שהתקנות והצו יהיה בהתאמה לכל משרד ומשרד.
אורי מקלב: מטבע הדברים יש גופים שביקשו להחריג את עצמם בהגדרה.
אורי מקלב: אמרנו בסדר, אפילו שזה יכול היה להיכנס לצו אבל לצערנו משרד אחד לא סומך על השני, המשרדים לא סומכים האחד על השני.
אורי מקלב: אני לא יודע איזו משילות זו כאשר משרד חושש ממשרד אחר כדי שכאשר יגיע שלב הצו, הוא יעשה בניגוד לדעתו ובניגוד להגיון.
אורי מקלב: ממה נפשך, אם זה נכון, אני מניח שהוא יקבל את זה, ואם זה לא נכון, למה שיקבל את זה, למה שאנחנו נקבל את זה ולמה שנחריג אותו?
אורי מקלב: אנחנו כוועדה לא רצינו להיכנס לתוך הקרביים של החוק ולא להיכנס לתוך כל פרט וכל השלכה.
אורי מקלב: דיברנו על כך ואמרנו שיהיה מספיק זמן.
אורי מקלב: היו משרדים לגביהם החלטנו יותר.
אורי מקלב: אנחנו במצב ללא תקדים.
אורי מקלב: זאת פעם שלישית שהוועדה אמורה לאשר את החוק הזה בקריאה שנייה ושלישית.
אורי מקלב: אישרנו את החוק הזה בקריאה שנייה ושלישית, זה הגיע לאישור ועדת שרים ונתבקשנו לעשות רביזיה על הקריאה השנייה והשלישית.
אורי מקלב: הוועדה משכה את זה ועשתה עוד פעם קריאה שנייה ושלישית ואישרה.
אורי מקלב: הוועדה הייתה אמורה להניח את הצעת החוק על שולחן המליאה להצבעה סופית ונתבקשנו שוב והנה, אנחנו נמצאים על ציר הזמן הזה.
אורי מקלב: אני ישבתי עם שרת המשפטים וסיכמנו לאור בקשות, לאור לחצים שהיו לה בנושאים מסוימים, שאנחנו נפתח את הדיון ונבקש חידוש דיון לפי סעיף 89 לתקנון הכנסת.
אורי מקלב: נקבל את מה שסוכם שנקבל ולאחר מכן ונעביר לקריאה שנייה ושלישית.
אורי מקלב: בשלב הזה, לאחר דברי הביקורת ולאחר ההרגשה הלא נעימה, אני רוצה לומר שזה תקדים ואני חושב שאנחנו שוברים שיא בהצעת חוק – אני בין הוותיקים בבניין הזה וגם נמצא כאן אייל היועץ המשפטי ויש לו הרבה ניסיון בחקיקה, מאות חוקים עברו תחת ידו והוא מכיר את הכנסת ואת הצעות החוק - אני לא חושב שיש תקדים כזה.
<אייל לב ארי: לא על הצעה כזאת.
אורי מקלב: לא על הצעה כזאת, גם לא באופן כזה, לא על הציר הזה ולא אחרי שזה הגיע לוועדת שרים אחרי כל הצבעה שלנו.
אורי מקלב: זה תקדים ואתם שותפים להיסטוריה וזאת לא מחמאה.
אורי מקלב: את שותפים להיסטוריה ולתקדים גלגולה של הצעת החוק הזו.
אורי מקלב: כפי שמחייב אותי הפרוטוקול, דבר ראשון אני מחדש את הדיון לפי סעיף 89 לתקנון הכנסת.
אורי מקלב: אני מצביע בעד החידוש או נגד החידוש.
אורי מקלב: בעד ההצעה – פה אחד
אורי מקלב: חידוש הדיון התקבל.
אורי מקלב: אני מאשר את פתיחת הדיון.
אורי מקלב: אני מציע, אדוני היועץ המשפטי, אם אתה רוצה להציג את הבקשות שיש לנו כאן להחרגות בתוך החוק עצמו.
<אייל לב ארי: למיטב הבנתי הסיכום כלל מספר עניינים.
אורי מקלב: שנכנסים לגוף ההצעה?
<אייל לב ארי: שייכנסו לגוף הצעת החוק.
<אייל לב ארי: עניין התנגדות שר הפנים שהוגשה בסיום הרביזיה הקודמת, הוגשה פשוט במועדה כבר בתום הדיון.
<אייל לב ארי: לגבי הסמכה, לקבוע הוראות של שר האוצר לעניין תחולת הצעת החוק או תחולת החוק על סוגי הצווים לעניין גוף מתוקצב שהוא רשות מקומית או חברה עירונית.
<אייל לב ארי: ההסמכה תעבור משר האוצר לשר הפנים.
אורי מקלב: רק לשר הפנים או בשיתוף?
<אייל לב ארי: רק שר הפנים.
<אייל לב ארי: שר האוצר, בעניין גוף מתוקצב שהוא רשות מקומית או חברה עירונית, שר הפנים באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת וכולי.
<אייל לב ארי: לגבי התוספת.
<אייל לב ארי: ביקשה הוועדה לאנרגיה אטומית גם להימנות יחד עם השב"כ והמוסד.
<אייל לב ארי: בעניין הזה יש הסכמה עם המלמ"ב שזה ייכנס בנוסח הבא: יחידות סמך של משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון כפי שיקבע הממונה על מערכת הביטחון במערכת הביטחון ועסקאות שהממונה על הביטחון יקבע שהן עסקאות מסווגות.
<אייל לב ארי: זה יכול להיות בין הסמכה למלמ"ב, בין אם נאחד באופן גורף גוף כמו שהוחרגו באופן גורף השב"כ והמוסד או לגבי גופים אחרים שהוא מנחה אותם ביטחונית שלגבי סוגי עסקאות מסוימות הוא יקבע שאלה עסקאות מסווגות והחוק לא יחול עליהן.
<אייל לב ארי: יש עוד נקודה אחת שסוכמה בינך לבין שרת המשפטים.
<אייל לב ארי: נושא משטרת ישראל למרות שהנושא שלה עלה לא אחת בדיונים של הוועדה והוועדה התייחסה לנושאים שהמשטרה העלתה.
<קריאה: המשטרה ושב"כ ביחד.
<קריאה: שני הגופים.
<אייל לב ארי: מי שדיברו כאן היו נציגי המשטרה.
<אייל לב ארי: הוועדה אמרה שאין לה עניין, כמובן שעסקאות מסווגות למשל של המשטרה, ייעשו באופן שיכול לדלוף בגלל האמצעים הדיגיטליים בהם החשבוניות יהיו אמורות לעבור.
<אייל לב ארי: אמרה לגביהם תמתינו לצו של שר האוצר כמו יתר הגופים.
<אייל לב ארי: הדבר הזה כך הסתיים.
<אייל לב ארי: משום מה עלה שוב בוועדת השרים.
אורי מקלב: מה הניסוח לגבי המשרד לביטחון פנים?
<אייל לב ארי: אני הבנתי שהכוונה הייתה עסקאות מסווגות של משטרת ישראל אבל היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים רצה לחדד עוד כמה נקודות ובין היתר גם את הנושא של הפורטל של המשטרה שעדיין לא מוכן וזה דבר שכן עלה בדיונים המוקדמים של הוועדה בהצעת החוק.
אורי מקלב: יש עוד משהו בעניין הזה?
<אייל לב ארי: אלה הנושאים.
אורי מקלב: אני רוצה להבין את דבריך ועוד לפני שיואל הדר מתייחס.
אורי מקלב: הניסוח שלך לא מחריג את המשרד לביטחון פנים, מה שהבנו מקריאת הביניים?
<אייל לב ארי: אם אני מבין נכון.
אורי מקלב: ברוך הבא לדיונים אצלנו.
אורי מקלב: לא זכינו לראות אותך בכל הדיונים שהיו כאן אבל היום אתה נמצא וכבוד הוא לנו.
<יואל הדר: אני מודה לאדוני שהסכים להזמין אותנו לדיון הנוסף הזה.