GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיר צדוק: משך תקופה מסוימת המולמו"פ הייתה אפילו חלק מתקציב האקדמיה ואני אפילו הייתי אחראי על הצד הניהולי שלה תקופה קצרה.
אורי מקלב: זה התחיל אצלכם?
<מאיר צדוק: זה התחיל אצלנו, הייתה יוזמה של נשיא האקדמיה, פרופ' יעקב זיו.
<מאיר צדוק: ישנו גוף שהוא ייחודי ואין לו מתחרים, תל"מ, תשתיות לאומיות למדע, שחילק עד היום כספים בהיקף של 2 מיליארד שקל.
<מאיר צדוק: אין לו מינהל, אין לו בירוקרטיה, הוא קם ביוזמה של האקדמיה.
<מאיר צדוק: אני לא אמנה את הפעולות שנעשו, אבל הייחוד והיופי בו שהדרג המקצועי, שכולל את אגף התקציבים, מפא"ת, משרד המדע, ות"ת, וכמובן המדען הראשי, יושבים ביחד ודנים על נושאים משותפים לפעולות.
<מאיר צדוק: דברים שאולי גם לא יודעים, אבל האקדמיה היא זאת שהתחילה את הקשרים עם סין.
<מאיר צדוק: אני תמיד אומר שהדבר האחרון שהייתי מעלה על דעתי שאני אהיה הישראלי הראשון שהגיע לסין באופן רשמי לפני למעלה מ-25 שנה והתחלנו את הקשרים המדעיים עם סין בהקמת מרכז אקדמי, כי הסינים לא רצו בהתחלה אינטראקציה עם הפוליטיקה, הם רצו בעולם הזה לבחון מה תהיה תגובת העולם הערבי.
אורי מקלב: שר המדע חזר עכשיו מביקור בסין.
אורי מקלב: הוא אמר לי שבתפקיד שלו, זה לא זמן ארוך, זה הדבר המרשים.
אורי מקלב: 'אם אני יכול לסכם עכשיו סיכום ביניים את הביקור בסין', הוא אומר שהוא רואה בזה באמת מרחב פעולה ושיתוף פעולה גדול מאוד, בכל ההיבטים.
<מאיר צדוק: חגגנו עכשיו 25 שנה לתחילת הפעילות והייתה משלחת שלה אקדמיה בראשות פרופ' רות ארנון, זה בהחלט היה יחס - - -
אורי מקלב: זה גם מופיע כאן.
<מאיר צדוק: דבר אחרון, זה אמנם לא בקול רם צריך להגיד, אבל הדבר היחידי שעדיין פועל בתקופות הכי קשות בינינו לבין מצרים היה המרכז האקדמי הישראלי.
<מאיר צדוק: חלק מהסכם השלום, גם בתקופות הכי קשות, המשרד המשיך להתקיים ופרופ' גבי רוזנבאום נסע לשם גם בתקופות שהיו מסוכנות.
<מאיר צדוק: קיימנו את המשרד ואנחנו מקווים שנוכל לחזור לימים שבהם הייתה פעילות אקדמית, שבהם ראשי הקהילה המדעית וחברים היו שם.
אורי מקלב: דרך אגב, ההצלחה הזאת, אתם הייתם המחוללים של ההסכם עם סין, אבל השר כשהיה פה, הוא אומר שאחד מהאתגרים שהוא רואה, משימות שהוא רואה, זה לקדם נספחים מדעיים בכל מקום.
אורי מקלב: הוא רואה כמה תועלת זה מביא.
אורי מקלב: בהקשר למה שאמרת על שיתוף הפעולה עם ועדת המדע, אנחנו באמת שולחים לכם את ההזמנות על כלל הדיונים, אתם צריכים לבחור לכם מה הדיונים שראוי או נכון שאתם תשבו, אפילו שליחים מטעמכם, ואנחנו ודאי נקבל אתכם בכל הכבוד הראוי, עם מקום להתבטאות והתייחסות.
אורי מקלב: גם בנושאים תקציביים, לפעמים הדלת האחורית, אני אומר את זה לפרופ' דוד הראל, לפעמים לא צריך לדבר ישר, אבל אם דנים כאן בתקציב ואנחנו דנים כאן בתקציבים ונציג של האקדמיה לדבר וזכותו לדבר, הוא מביא את זה מה נקרא בדלת אחורית אבל לפעמים יש לה גם השפעה כשזה נאמר ויש לזה אסמכתא מקצועית על הדרישות ועל מה זה אמור לתת, את הערך המוסף.
<מאיר צדוק: משפט תודה אחרון, כי אנחנו עובדים שנים עם ענת ואיילת והצוות פה.
<מאיר צדוק: זאת מערכת קשרים חשובה מאוד לנו.
אורי מקלב: זה יום חג שלהם שאתם באתם לפה.
<מאיר צדוק: אנחנו מודים על עבודה מקצועית ועל עבודה יסודית לאורך שנים.
<מאיר צדוק: באמת תודה.
אורי מקלב: אני מיד חשתי בזה כשקיבלתי את התפקיד.
אורי מקלב: היום זה חג שלהם.
<קריאה: פורים קטן.
אורי מקלב: כן, פורים קטן.
אורי מקלב: בירושלים פורים קטן זה מחר, אבל זה בסדר, זה הקדמה טובה.
<נילי כהן: פרופ' יוסף קפלן, ראש חטיבת מדעי הרוח.
<יוסף קפלן: תודה רבה, אני אדבר בקצרה.
<יוסף קפלן: אני מייצג כאן את מדעי הרוח, אנחנו שמענו כבר כאן
<יוסף קפלן: כמה הערות על חשיבות מדעי הרוח וגם על המשבר במדעי הרוח.
<יוסף קפלן: האקדמיה עושה בעניין זה כמה דברים, היא עשתה כמה דברים.
<יוסף קפלן: הוזכר כאן הדוח על מצב מדעי הרוח, דוח חשוב מאוד, עם כל מיני ניתוחים, אבל גם מסקנות אופרטיביות והצעות אופרטיביות, שעל חלקן אנחנו עובדים, לראות באיזה מידה ניתן ליישם אותן.
<יוסף קפלן: היה גם דוח מפורט מאוד על מצב לימודי ההיסטוריה באוניברסיטאות.
<יוסף קפלן: לפני שנה התפרסם דוח יסודי חשוב על מצב הארכיאולוגיה ויש לנו עכשיו ועדה באקדמיה שבודקת את מצב לימודי הדתות באוניברסיטאות ואנחנו מקווים שבשנים הבאות נוכל לטפל בתחומים אחרים.
<יוסף קפלן: אחד הדברים החשובים שאני חושב שהאקדמיה צריכה לפעול יחד עם הכנסת, הממשלה, הגופים הממונים, זה למצוא את הדרך למשוך אנשים למדעי הרוח בעיתות משבר.
<יוסף קפלן: האוניברסיטאות לא מסוגלות לקלוט את כל החוקרים המצוינים שמסיימים דוקטורט, אין מספיק משרות.
<יוסף קפלן: למה שאדם צעיר ירצה להשקיע שנים רבות על דוקטורט כשלמעשה הוא כבר רואה שהקריירה האקדמית חסומה לפניו.
<יוסף קפלן: צריך למצוא את הדרך לשלב בין עבודה באוניברסיטאות לעבודות בחינוך, צריך לקלוט - - -
אורי מקלב: הדוח שלכם אמור להתייחס לפתרונות לדבר הזה?
<יוסף קפלן: למדעי הרוח הייתה התייחסות מסוימת לסוגיה הזאת, אבל אני חושב שהדוח על מצב המדע צריך גם לתת את דעתו על - - -
אורי מקלב: אם הבנתי אתכם נכון, אתם אמורים לפרסם עוד דוח?
<יוסף קפלן: אלה הם דוחות תחומיים.
<יוסף קפלן: דוח ארכיאולוגיה בודק למשל מה עושים הארכיאולוגים בארץ, מה התחומים שהם מפתחים, איפה חופרים, מה הם ההישגים, מה הם הקשיים, מה האפליקציות הציבוריות, הפוליטיות וכו'.
אורי מקלב: הדוח שסיימתם אותו בשנה שעברה, הוועדה לא דנה עוד.
<ענת לוי: הם הגישו אותו לוועדה, זה היה יותר חגיגי הצהרתי כזה.
אורי מקלב: השאלה היא, אנחנו רוצים לקיים ישיבה מיוחדת על הנושא הזה.
אורי מקלב: אני חושב שיכול להיות שצריך לשלב את זה, אפשר להציג את זה עם הדוח, אפשר להציג את זה באופן כללי.
<ענת לוי: אפשר לעשות מעקב.
<נילי כהן: ביוני אנחנו נדון בדוח הבא ובהחלט צריך לראות מה נעשה בין הדוח הקודם לבין הדוח הזה.
אורי מקלב: אז אני חושב שאז אנחנו נעשה את זה.
אורי מקלב: זה יכול להיות בדוח הבא.
אורי מקלב: נשלב את זה, אז יהיו גם דברים מעשיים.
<ענת לוי: זה היה חגיגה גדולה שפעם ראשונה הגישו את הדוח, זה היה יותר הצהרתי.
<נילי כהן: נכון, לפני הרבה שנים, שנידון בוועדה משותפת של ועדת המדע וועדת החינוך לפני מספר שנים.
<נילי כהן: המשך לדוח מדעי הרוח, שלגביו אולי שאלת, הוא היום בדוח שלמעשה יזמה ות"ת, הוועדה לתכנון ולתקצוב, בעקבות הדוח הראשון.
אורי מקלב: באמת אנחנו מקווים שנוכל לקדם את הדברים האלה.
<יוסף קפלן: תודה רבה.
אורי מקלב: ד"ר שירלי אברמי, מנהלת המחלקה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אורי מקלב: שירלי, בבקשה.
<שירלי אברמי: תודה, אדוני.
אורי מקלב: אנחנו חיים מהדוחות שהיא עושה לנו ומחקרים שאנחנו מקבלים כאן לפני כל הוועדות, היא באה ומכבדת אותנו בישיבה הזאת, ודאי יש לך דברים חשובים להגיד לנו.
<שירלי אברמי: נכון, דברים חשובים וקצרים, כפי שביקשת, אדוני היושב ראש.
<שירלי אברמי: אז קודם כל לא אני עושה את הדוחות, אלא רועי גולדשמידט, שהוא החוקר שלנו, הרפרנט הקבוע של הוועדה, ויובל וורגן, שהוא ראש הצוות שלו, שגם הוא כאן.
<שירלי אברמי: אכן כולנו מכבדים את הוועדה, כי כשהוועדה מקיימת נושא בנושא פעילות האקדמיה הלאומית למדעים, אז מבחינתנו זה יום חשוב וחשוב לנו להיות כאן.
<שירלי אברמי: אנחנו רואים את עצמנו כחלק מהחשיבה המדעית והחשיבה המחקרית ובהחלט מברכים ורואים חשיבות רבה שאתה מקדיש יום לנושא הזה, אדוני היושב ראש.
<שירלי אברמי: ואני רוצה רק קודם כל לברך את צוות הוועדה, כפי שהזכירה הנשיאה, שגם איתם אנחנו עובדים, גם אותך, לכניסתך לתפקיד, ומה שאני רוצה להגיד, שאנחנו, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, עובדים בשיתוף פעולה עם האקדמיה הישראלית למדעים גם בשוטף, במחקרים, במסמכים באופן שוטף, האקדמיה מבחינתנו היא שותף ומקור מידע, אבל גם בשיתוף פעולה חדש שנעשה לאחרונה, ביוזמתו של יובל וורגן, שיתוף פעולה עם החטיבה למחקר יישומי בחינוך, שהתולדה שלו הייתה יום עיון משותף שבו אנחנו השתתפנו בנושא פערים בחינוך שהתקיים באקדמיה לפני כחודש.
<שירלי אברמי: ואנחנו רק נשמח ונקווה להמשך שיתוף פעולה מבורך כזה בהמשך הדרך.
אורי מקלב: כששירלי אומרת את הדברים האלה אנחנו מקבלים את זה כמסמך, לא רק כאמירה סתם.
אורי מקלב: אנחנו גם מצטרפים לכל הברכות ולכל התודות ומציינים את שיתוף הפעולה, שהוא חשוב מאוד.
אורי מקלב: אנחנו נעבור בסבב.
אורי מקלב: נציג של המועצה להשכלה גבוהה נמצא פה?
אורי מקלב: רק את שמך לצורך הפרוטוקול.
<אמיר גת: שמי אמיר גת, אני אחראי על תקצוב אוניברסיטאות וקרנות מחקר בוות"ת, בין היתר אני גם מתקצב את האקדמיה למדעים ועומד איתם בקשר.
<אמיר גת: האמת שאין לי הרבה מה להוסיף על הדברים שנאמרו, רק לברך.
<אמיר גת: יש לנו עכשיו ראשת ות"ת חדשה, פרופ' יפה זילברשץ, ואני חושב שהקשרים עם האקדמיה, שיתוף הפעולה לקראת החומש הבא, הוא בהחלט טוב.
<אמיר גת: אני מאחל לכולנו הצלחה בפרויקט המשותף שלנו.
אורי מקלב: רק תקציבים, אתה יכול להוסיף קצת בהזדמנות הזו?
<אמיר גת: בנושא התקציבי, התקצוב של האקדמיה הוא תקצוב שמתבסס על תכנית רב שנתית שנבנתה בעבר יחד עם ות"ת.
<אמיר גת: התכנית הרב שנתית הנוכחית אמורה להסתיים בתשע"ו ולקראת החומש הבא אנחנו מן הסתם נעבוד על תכנית רב שנתית חדשה של תקציב האקדמיה, יחד כמובן עם האקדמיה.
אורי מקלב: זה לא קשור אליך ישירות, אבל מוות"ת למל"ג, אני גם מקווה שהמשברון הזה סביב המל"ג הוא מאחורינו.
אורי מקלב: אני ראיתי שמהאוניברסיטאות שולחים נציגים אחרים, אני מקווה מאוד שהדבר הזה, אני לא נכנס לסיבות ולא מתייחס לזה, אבל ודאי כולנו רוצים שזה לא יהיה משבר שיתרחב, אלא משבר שנתגבר עליו מהר, שנוכל מהר לחזור לפעילות רגילה.
אורי מקלב: בסופו של דבר, בכל מלחמה יש פצועים משני הצדדים.
אורי מקלב: לא משנה מי הצד הצודק, במלחמה יש פצועים משני הצדדים.
אורי מקלב: ד"ר טארק אבו חאמד, סגן המדען הראשי.
<טארק אבו חאמד: פרופ' כהן, אני מאחל לך ולכל הצוות את כל ההצלחה.
<טארק אבו חאמד: הוזכר כאן תחום מדעי הרוח והפיזיקה הגרעינית, אני רק רציתי לציין שמשרד המדע פרסם שני קולות קוראים, אחד למדעי הרוח ואחד לפיזיקה גרעינית, זה היה בהתייעצות איתכם, גם עם אנשי הסגל בתחום.
<נילי כהן: תודה רבה ואנחנו שמחים כמובן עם שיתוף פעולה עם משרד המדע.
<טארק אבו חאמד: בהחלט.
אורי מקלב: יש מישהו שרוצה, מבקש להוסיף משהו?
<אילנה לוי: אני מנהלת קשרי חוץ במשרד המדע.
<אילנה לוי: רציתי להתייחס להערה שגם אתה, אדוני היושב ראש, וגם פרופ' כהן, התייחסתם, לנושא של החרם.
<אילנה לוי: לדעתנו התשובה הטובה שאנחנו יכולים לתת זה לקדם שיתופי פעולה מדעיים במימון ואנחנו מקדמים, במיוחד עם בריטניה, שיתוף פעולה יחד עם המועצה הבריטית, שיתוף פעולה מדעי בכמה וכמה תחומים במדעי החיים, בעיקר במדעי החיים, במימון הולך וגדל שלנו.
<אילנה לוי: זאת נראית לנו התשובה הטובה ביותר.
<אילנה לוי: יש שם כנס בבריטניה, באוקספורד, ורק ככה אנחנו נוכל להגיב.
<אילנה לוי: ועוד הערה קטנה קטנה, לגבי התערוכה.
<אילנה לוי: רואים אותה לא רק אלה שיוצאים, אלא גם אלה שנכנסים, כולל התיירים.
<אילנה לוי: וזאת הכוונה.
<טארק אבו חאמד: והשר הוציא הזמנות כבר לכולם וב-7 במרץ, כמו שאמרתי.
אורי מקלב: יש עוד מישהו שמבקש להוסיף?
<דוד הראל: משפט אחד.
<דוד הראל: האם יש אפשרות לעשות אולי ישיבה משותפת עם ועדת החינוך?
<דוד הראל: כי המתח הזה, במרכאות, שיש בין תקצוב ורישוי לבין האיכות המדעית עצמה, אני חושב שאם היו יושבים פה - - -
אורי מקלב: הכול ביחד.
אורי מקלב: אנחנו באמת רצינו לשבת, אבל ועדת החינוך ישבה, אז אנחנו לא ישבנו עליו.
אורי מקלב: אבל מציע פרופ' דוד הראל, שנעשה ישיבה משותפת גם של ועדת החינוך וועדת המדע.
אורי מקלב: אני אדבר עם יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת יעקב מרגי, ונראה איך לעשות את הישיבה.
אורי מקלב: זה נכון מאוד, הגיוני מאוד, אז כולם נמצאים ואז לא נותנים לאף אחד לברוח.
<דוד הראל: יש איזה שהיא מחויבות משני הצדדים להתייחס.
אורי מקלב: אז אנחנו מסיימים את החלק הזה של הישיבה ונחליק מיד לנושא השני של הישיבה, שהכותרת שלה והנושא הוא שיתוף פעולה מדעי ברמה עולמית ומקומית במאיץ החלקיקים בז'נבה ופרויקט הסינכרוטרון בירדן.
אורי מקלב: בבקשה, פרופ' נילי כהן.
<נילי כהן: אולי מילה.
<נילי כהן: כשחשבנו על הישיבה המשותפת איתכם אז בינינו רצינו לגבש איזה תכנית שתהיה מעניין ושתדגים את החשיבות של פעילות האקדמיה ולכן העלינו את הנושא הזה של הפעילות ב-CERN וב-SESAME, שעל שתיהן מופקד פרופ' אליעזר רבינוביץ, וכפי שציינתי בראשית הדברים, הוא עושה את זה בהצלחה אדירה והגיע לתפקידים מנהליים גבוהים ביותר, סגן יושב ראש המועצה ב-CERN, לתפקיד הזה הוא נבחר זה לא מכבר.
אורי מקלב: אנחנו ישראל הקטנה, כן?
<נילי כהן: אנחנו, ישראל הקטנה.
<נילי כהן: אז יש כאן באמת הייתי אומרת הצדעה לכישורים האישיים של פרופ' רבינוביץ ולמדע הישראלי.
<נילי כהן: כאמור שתי הפעילויות האלה הן פעילויות שהאקדמיה שותפה בהן ולכן אנחנו שמחים להציג אותן בפורום הנוכחי.
אורי מקלב: פרופ' אליעזר רבינוביץ, בבקשה.
אורי מקלב: קודם כל לפני שאתה סגן שם אתה יושב ראש הוועדה הלאומית לאנרגיות גבוהות.
<אליעזר רבינוביץ: של האקדמיה הלאומית למדעים.
<אליעזר רבינוביץ: אני חושב שכמדענים יש לנו את הזכות שהחברה נותנת לנו את האפשרות ללמוד קצת על הטבע.
אורי מקלב: בתחילת דבריך, אני מקבל בברכה את פרופ' טרכטנברג.
<אליעזר רבינוביץ: במסגרת הזאת אני חושב שהמחשבה שלנו היא לתרום חזרה לחברה.
<אליעזר רבינוביץ: אני חושב שהדברים שאני אדגים לכם הם לא סיפורים שגרתיים, הם גם סיפורים על מה שמאחד אותנו בעצם.
<אליעזר רבינוביץ: יש לנו הרבה בעיות קשות שאינן מאחדות אותנו, אבל הדברים שאני אדבר עליהם עכשיו הם דווקא דברים שמאחדים אותנו.
<אליעזר רבינוביץ: אני קורא לזה סיפורם של שני מאיצים ואני אפרט מה הם המאיצים השונים.
<אליעזר רבינוביץ: בדרך כלל אני לא אוהב להתהדר בכל התארים, אתם תראו, הבחירה לסגן נשיא CERN, כשדיברנו פה על חרמות, זו הייתה בחירה שאני רואה בה הכרה במעמד המדעי של מדינת ישראל, כי זו הייתה בחירה שהממשלות השונות היו צריכות לאשר אותה, הייתה הצבעה, היה מועמד אחר, ממדינה אחרת באירופה, ואנחנו זכינו בהצבעה וזכינו ברוב גדול.
<אליעזר רבינוביץ: כשתראו ממה מורכבת SESAME ותבינו שנבחרתי ללא התנגדות להיות סגן נשיא SESAME, אני חושב שזה עוד יותר מפתיע.
<אליעזר רבינוביץ: שני המאיצים האלה, כמו שהתחלתי בתחילת דבריי להגיד, הם מאיצים שקמו על יותר ממדע.
<אליעזר רבינוביץ: המדע חייב שיהיה איכותי והאנשים שעוסקים בדברים האלה הם מטובי המדענים בעולם, אבל הם כולם רואים לעצמם גם שליחות נוספת.
<אליעזר רבינוביץ: CERN הוקמה על חורבות מלחמת העולם השנייה כשמדענים משני הצדדים היו עסוקים בהרג אחד של האוכלוסייה של השני ונעשה פה ניסיון קצת לאחות את הפצעים.
<אליעזר רבינוביץ: הניסיון הזה יצר את המאיץ הענק בז'נבה שהוא המאיץ הטוב ביותר בעולם.
<אליעזר רבינוביץ: המאיץ של SESAME נעשה על רקע של האזור שלנו.
<אליעזר רבינוביץ: ההבדל הגדול בין האזור שלנו לבין מה שקרה ב-CERN, ששם המלחמה הסתיימה, ברור מי ניצח ומי הפסיד, והמלחמה באזורנו נמשכת.
<אליעזר רבינוביץ: כך שהאתגר לאמץ את אותם רעיונות של שיתוף פעולה או לבנות קשרים של הבנה, שלום זו מילה גדולה, אבל נגיד קשרים של הבנה באמצעות מדע, משותפים, אבל האתגר הרבה יותר קשה.
<אליעזר רבינוביץ: ופה אני מציג לכם את SESAME כמו שהיא נמצאת היום.
<אליעזר רבינוביץ: CERN, המדינות החברות של CERN מופיעות בכחול.
<אליעזר רבינוביץ: אני לא חושב שאתם תוכלו לראות שיש גם מדינה קטנה שם בקצה המזרח התיכון, שגם שם יש את הכחול.
<אליעזר רבינוביץ: החברות של CERN רשומות שם, אני חושב שיותר מרשים פה לראות מי החברות ב- SESAME, ברמה ממשלתית.
<אליעזר רבינוביץ: זה אירן, בחריין, הרשות הפלסטינאית, טורקיה, ירדן, ישראל, מצרים, פקיסטן וקפריסין.
<אליעזר רבינוביץ: זה הפורום שהיה מוכן לבחור נציג ישראלי פה אחד לתפקיד.
<אליעזר רבינוביץ: בין המשקיפות בשני המקומות נמצאים ארצות הברית, האיחוד האירופאי, יפן, רוסיה, הממלכה המאוחדת ב-SESAME, שווייץ ב- SESAME, יפן, סין.
<אליעזר רבינוביץ: אני חושב שזה מראה לכם על הפוקוס הבינלאומי והחשיבות הבינלאומית שמייחסים לפרויקטים האלה.
<אליעזר רבינוביץ: המאיץ ב-CERN הוא מאיץ ענק.
<אליעזר רבינוביץ: יש אחד כמוהו בעולם, ההיקף שלו 27 קילומטר, הוא עשוי בעומק 100 מטר.
<אליעזר רבינוביץ: הנשיאה כבר יודעת מזמן שהיא מוזמנת, הייתי מזמין גם את יושב ראש ועדת המדע לבוא ולבקר ולראות את המקום עצמו.
<אליעזר רבינוביץ: זה בז'נבה, מרחק שלוש וחצי שעות.
<אליעזר רבינוביץ: המטרה שם והיומרה שם היא לנסות להבין ממה בנוי העולם החומרי, מה המרכיבים שלו ומה החוקים ששולטים בו.
<אליעזר רבינוביץ: אל תדאגו, לא תקבלו פה קורס בפיזיקה, אבל מה שאני כן רוצה שתזכרו, שאת כל האינפורמציה הזאת, ממה בנוי היקום החומרי וממה החוקים ששולטים בו, אפשר לשים על שקף אחד, שהראינו אותו עכשיו בוועדת המדע.
<אליעזר רבינוביץ: זה הדבר המפליא וזה הדבר שדוחף את החוקרים באותו מקום, הסקרנות והרצון להבין ממה בנוי העולם.
<אליעזר רבינוביץ: SESAME זה לא 27 קילומטר היקף, זה 75 מטר על 75 מטר.
<אליעזר רבינוביץ: זה מאיץ אחד, יש מסוגו בעולם סדר גודל של 60 מאיצים.
<אליעזר רבינוביץ: המאיץ שהולך ומסתיים ויתחיל לפעול בשנה הבאה הוא, הייתי אומר בממוצע של המאיצים האלה.
<אליעזר רבינוביץ: אין שום דבר דומה לו במזרח התיכון, האיכות שלו מאוד גבוהה.
<אליעזר רבינוביץ: היתרון הגדול שלו על המאיץ ב-CERN שהוא מאגד בתוכו ומושך לתוכו מדענים מהרבה יותר תחומים, החל מרפואה ועד תארוך ארכיאולוגי של מושגים, דרך כימיה, פיזיקה ומדעי החיים.
<אליעזר רבינוביץ: עדה יונת, כלת פרס נובל, עשתה את עבודת הנובל שלה על מאיץ פחות טוב מהמאיץ שייבנה עכשיו בירדן.
<אליעזר רבינוביץ: עכשיו אני מראה לכם את שמות המדענים הישראליים מהאוניברסיטאות השונות.
<אליעזר רבינוביץ: כל מי שלא נמצא פה, אני מבקש סליחה, עשינו מאמץ גדול שכולם יופיעו וייכנסו לרקורד.
<אליעזר רבינוביץ: האקדמיה עשתה מאמץ גדול על מנת שההישגים המדעיים של מדינת ישראל בתוך אותו מאיץ יגיעו גם לציבור בישראל.
<אליעזר רבינוביץ: אני חושב שאחד ההישגים, זה נמצא בעיתון ווסטי, מאיץ האמונה נמצא ביתד נאמן, הייתה כתבה מאוד ארוכה ומפורטת על המאיץ ביתד נאמן וגם אסנארה הערבית, שאין לי דרך להגיע, גם שם זה הופיע בהרחבה.
<אליעזר רבינוביץ: זאת אומרת, בנוסף לעיתונים ולמדיום הרגיל נעשה מאמץ שההישגים המדעיים המשמעותיים של מדינת ישראל יגיעו גם לשם.
<אליעזר רבינוביץ: בנוסף לזה ישראל החליטה יום אחד שהיא רוצה להיות חברה מלאה ב-CERN.
<אליעזר רבינוביץ: אני אגיד בקיצור את המשמעות של מה שקרה.
<אליעזר רבינוביץ: היינו כמו זוג שחי בחטא, בלי חופה וקידושין הרבה שנים.
<אליעזר רבינוביץ: כל פעם שצד אחד רצה להצטרף הצד השני מצא את כל הסיבות מדוע לא לעשות את זה.
<אליעזר רבינוביץ: באותם מקרים מעטים שהאירופאים רצו שנצטרף, אנחנו אמרנו שזה עולה כסף, עדיף לנו להיות בחינם שם.
<אליעזר רבינוביץ: מצד שני כל פעם שישראל רצתה לעשות את זה אמרו 'בעצם אתם חתומים על ה-NPT, אתם לא חתומים, זכויות אדם אתם מכבדים כראוי?
<אליעזר רבינוביץ: לדעתנו אנחנו מכבדים יותר טוב מכם'.
<אליעזר רבינוביץ: הדבר נהיה מאוד מאוד קשה.
<אליעזר רבינוביץ: ברגע מסוים, ומה שאתם רואים בצד ימין, כך נפתח התהליך, יושב השגריר שלנו בז'נבה, רוני לשנו יער ממשרד החוץ, עם המנכ"ל של CERN ויושב עם נשיא מועצת CERN ואנחנו מגישים את הבקשה.
<אליעזר רבינוביץ: השילוב בין מדע והעולם האחר, אני מראה לכם אותו פה.
<אליעזר רבינוביץ: פה נשיא המדינה לשעבר נרתם לנושא, ראש הממשלה נרתם לנושא, רפי ברק, מנכ"ל משרד החוץ בזמנו, נרתם לנושא, ראש הקרן למדעים והאקדמיה למדעים נרתמה לנושא.
<אליעזר רבינוביץ: פריצת הדרך שלנו באפשרות של ישראל להתקבל ל-CERN חלה ברגע שהוועדה לתכנון ותקצוב בראשותו של מי שהיה אז ראש הוועדה, מנואל טרכטנברג, הוא החליט שהוא מוכן להשקיע בנושא.
<אליעזר רבינוביץ: זה מה ש - - -
אורי מקלב: במה מדובר?
אורי מקלב: באיזה סדר מדובר?
מנואל טרכטנברג: 10 מיליון יורו לשנה.
<אליעזר רבינוביץ: אני צריך להגיד את הסכום המדויק, או שאני אשאיר ככה?
<אליעזר רבינוביץ: אני אשאיר ככה.
מנואל טרכטנברג: זו השקעה רצינית.
<אליעזר רבינוביץ: זו השקעה רצינית וות"ת נושא ב-52%.
<אליעזר רבינוביץ: ב-SESAME, שזה דבר קטן יותר, ישראל הייתה בין המייסדים.
<אליעזר רבינוביץ: הדבר התחיל באוהל בדואי בסיני, הייתה רעידת אדמה, הר סיני רעד, בדיוק ביקרנו בהר סיני והוא רעד ובאמת משהו מיוחד קורה פה במצרים.
<אליעזר רבינוביץ: המאיץ הגדול ב-CERN, גם היה לו עניין בנושא, ואתם רואים פה את יעקב זיו, נשיא האקדמיה למדעים בזמנו, יושב שם.
<אליעזר רבינוביץ: אני אסיע אתכם רגע בעזרתו של ערוץ 10 שנייה לשם.
<אליעזר רבינוביץ: (סרטון).
<אליעזר רבינוביץ: מדענים ישראלים, רשמתי, שמשתתפים.
<אליעזר רבינוביץ: אני מזכיר פה הרבה.
<אליעזר רבינוביץ: בפרט עדה יונת תומכת בנושא.
<אליעזר רבינוביץ: מה טוען העתיד?
<אליעזר רבינוביץ: ב-CERN מאפריל השנה המאיץ ירוץ באנרגיה המקסימלית שלו ואנחנו נלמד לראות האם יש משהו חדש מעבר לחלקיק האיקס שהתגלה או לא.
<אליעזר רבינוביץ: ישראל בונה מערכות חדשות, עוד פעם בעזרת מימון ות"ת ושיתוף פעולה עם כל האוניברסיטאות.
<אליעזר רבינוביץ: SESAME עצמו יתחיל לעבוד משנת 2017.
<אליעזר רבינוביץ: אתם רואים פה את המרכיב הראשון יושב כבר בתוך SESAME, 1.16, עוד 16 מרכיבים כאלה יאוחדו.
<אליעזר רבינוביץ: אני רוצה שיהיה לכם הרושם שהדבר פשוט.
<אליעזר רבינוביץ: הדבר לא פשוט, הוא מורכב ומסובך ואני מראה פה רק את קצה הקרחון.
<אליעזר רבינוביץ: מהבחינה הישראלית הוא היה בלתי אפשרי בלי שיתוף פעולה של כל המשרדים שאני רושם פה, במיוחד משרד המדע.
<אליעזר רבינוביץ: משרד המדע מילא תפקיד מרכזי בכל החלקים האלה ואת השקף אני משאיר לתקופה יותר ארוכה, שתתרשמו.
<אליעזר רבינוביץ: לי באופן אישי, אני אגיד משהו אישי, זה נתן קצת תקווה לעתיד של המדינה, שלפעמים אנחנו יודעים לשלב ידיים.
<אליעזר רבינוביץ: לצערי לא איפה שצריך תמיד, אבל פה הצלחנו לשלב ידיים.
<אליעזר רבינוביץ: בקשר לקשר בין המאיצים.
<אליעזר רבינוביץ: מי שהיו נשיאי המועצה - - -
אורי מקלב: זה קשר פורמלי או שזה קשר מעשי?
<אליעזר רבינוביץ: פרופ' נילי כהן תסביר בדיוק מה החשיבות המשפטית שלו, אבל יש memorandum of understanding בין CERN ובין SESAME.
<נילי כהן: הסכם.
<אליעזר רבינוביץ: נשיא מועצת SESAME, היו לדורותיהם, הראשון היה הרווינג שופר, הוא גם היה מנכ"ל CERN.
<אליעזר רבינוביץ: הנשיא הנוכחי של מועצת SESAME, סר כריס ליולין סמית' מבריטניה, שהוזכרה קודם, היה מנכ"ל CERN.
<אליעזר רבינוביץ: האיש הבא שיתחיל מהרגע שהמאיץ יתחיל לעבוד, כדי שהקרדיט יחולק כמו שצריך, הוא יהיה רולף הוייר, שהיה המנכ"ל עד סוף דצמבר.
<אליעזר רבינוביץ: מדינת ישראל עשתה את זה שהאנשים האלה יהיו מעורבים בתהליך.
<אליעזר רבינוביץ: האיש האחרון שאתם רואים בצד ימין, זה בשבילך, אביטל, זה האיש שהביא את CERN לתודעה של ביליון אנשים בעולם, הוא אמר ש- SESAMEנראית לו כל כך חשובה שהוא רוצה לעבוד בשביל SESAME ו-CERN תשלם לו משכורת בזמן העבודה.
<אליעזר רבינוביץ: אני רוצה לסיים, לפני התודה, אני רוצה שתשמעו עוד פעם משהו יותר טוב.
<אליעזר רבינוביץ: זהו, תודה לכם.
אורי מקלב: יפה מאוד, אתה נותן לנו טעימה קטנה מהעניין הזה, מגרה אותנו למשהו יותר בעניין הזה.
אורי מקלב: זה באמת מאתגר מאוד, וזה שישראל נמצאת, אני מניח שזה גם המדינה, אבל כנראה גם החומר שיש לנו.
אורי מקלב: הבחירה הייתה, אני מניח, מקצועית, קשה להגיד בגלל קשרים דיפלומטיים.
אורי מקלב: חייבים להגיד במקרה הזה שהבחירה המקצועית כאן גברה פה ולכן אנחנו מעריכים את היכולות הגבוהות ואת התרומה החשובה שיש לנו ומה שאפשר לחזק בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו תיכף נרצה לשמוע התייחסות גם של משרד החוץ, אבל לפני זה פרופ' מנואל טרכטנברג, בבקשה.
מנואל טרכטנברג: הייתי קודם בוועדות ואני צריך לרוץ עוד פעם.
מנואל טרכטנברג: לפני שאני מתייחס לאקדמיה אני רוצה להגיד כמה דברים על מה ששמענו זה עתה.
מנואל טרכטנברג: כמי שליווה את התהליך מאוד מקרוב, של קבלת ישראל ל-CERN כחברה, קשה לתאר כמה שהדבר הזה בסופו של דבר היה תולדה של איש אחד, של פועלו הבלתי נלאה של אליעזר.
מנואל טרכטנברג: אני פה, אני לא מרבה לשבח, בטח לא בפומבי, בסוף אנשים יאמינו לשבחים וזה - - - אבל במקרה הזה, אני אומר לכם, פשוט העקשנות, וגם בצניעות, וזה פשוט לא יתואר.
מנואל טרכטנברג: הרי זה לא היה בכיס, הדבר הזה, לא בצד של CERN ולא בצד הישראלי.
מנואל טרכטנברג: אין ספור ישיבות, של כל הגורמים, משרד החוץ ומשרד האוצר ומשרד ראש הממשלה ומשרד המדע ואנחנו וזה, ואתה יודע, כולם אותו סיפור, כולם אומרים, 'וואו, איזה יופי, בואו ניסע לבקר', אבל לפתוח את הכיס?
מנואל טרכטנברג: כי הרי בסוף צריך לשלם וזה, מה, לעשות איזה שהוא מאמץ?
מנואל טרכטנברג: הכול טוב מרחוק.
מנואל טרכטנברג: אליעזר התעקש והתקבלנו.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לכם גם בפן האישי, אני ביקרתי פעמיים ב-CERN.
מנואל טרכטנברג: הטקס של קבלת ישראל ל-CERN, כשהונח דגל ישראל, זו הייתה התמונה שם, אני עד היום נזכר בזה ואני מתרגש בצורה בלתי רגילה.
מנואל טרכטנברג: זה הישג בלתי רגיל של מדינה כנגד כל הסיכויים, שהגיעה למעמד הזה.
מנואל טרכטנברג: זה קודם כל, שנבין את הדברים האלה.
אורי מקלב: זה גם לפי דעתי חסם להחרמות שיש לנו היום.
מנואל טרכטנברג: זה מה שאני רוצה להגיד.
מנואל טרכטנברג: ההשפעה של זה, של עצם העובדה שאנחנו חברים מלאים ב-CERN, עם כל האפשרויות שזה פותח, זה כלי בלתי רגיל להעצמת תדמיתה ומעמדה של ישראל בעולם.
מנואל טרכטנברג: אין בלתו, אין שום דבר שאנחנו יכולים לעשות בפן הדיפלומטי או האחר שמתקרב לתועלות גם בפן של הדיפלומטיה ושל המעמד ושל התדמית של ישראל בעולם, חוץ מזה.
מנואל טרכטנברג: ומילה על האקדמיה.
מנואל טרכטנברג: האקדמיה למדעים זה מוסד מפואר שלא זוכה למספיק תשומת לב ציבורית ולא זוכה למספיק הערכה בציבור.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד את זה בצורה חד וחלק.
אורי מקלב: הנשיאה התייחסה לזה גם.
אורי מקלב: אתה מחזק את מה שהיא אמרה.
מנואל טרכטנברג: נורא חשוב, נילי, אני מאוד שמחתי שהתמנית, את יודעת את זה, שתיתנו את הדעת גם לזה, מכיוון שבסוף זה לא למען האדרתה של האקדמיה למדעים, אלא מכיוון שיש לזה השלכות על איך הציבור תופס את המדע, איך הציבור תופס את ההליכה ללימודים כאלה, את התמיכה הממשלתית שאנחנו רוצים וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: זה בא מאיזה שהיא תדמית ולאקדמיה יש מקום מרכזי בעשייה הזאת.
מנואל טרכטנברג: אני רק אציין עוד שני דברים.
מנואל טרכטנברג: אחת, פועלה של האקדמיה בהקשר של החזרת מדענים בשיתוף עם ות"ת.
מנואל טרכטנברג: פעולה מדהימה.
מנואל טרכטנברג: לא יודע אם צוין כאן.
<נילי כהן: צוין.
מנואל טרכטנברג: והדבר השני, במתן חוות דעת מקצועיות מדעיות למיזמים.
מנואל טרכטנברג: גם זה, כמו בחקר הים התיכון וכו', שזה שיחק תפקיד מאוד חשוב.
מנואל טרכטנברג: אז תודה, נילי, על מה שאתם עושים, ולאליעזר, באמת כל מדינת ישראל חייבת לו תודה.
אורי מקלב: תודה רבה, פרופ' מנואל טרכטנברג, שאתה גם בדיון הזה ואתה מלווה אותנו.
אורי מקלב: אני לא אגיד שעזבת אותנו כחבר רשמי בוועדה, אני לא אתייחס לזה בקול.
מנואל טרכטנברג: אבל לוועדת החינוך, תגיד.
אורי מקלב: דיברו כאן גם כן על שיתוף פעולה בין ועדת החינוך לוועדת המדע בנושאים, כפי שהציע פרופ' דוד הראל, אולי ביחד נוכל לשלב את זה בפעילות משותפת, בדיון משותף.
אורי מקלב: גם בנושא החשיפה הציבורית, שמה שאנחנו עושים היום זה גם חלק מחשיפה, חשבנו אולי לתרום בחלק הזה של הדוח התלת שנתי של האקדמיה, שמוגש לממשלה.
אורי מקלב: בחוק כנראה זה רק יותר המלצות, אנחנו רוצים להפוך את זה לכלי הרבה יותר רחב, לראות גם את היישום של העניין הזה, את הביקורת של זה.
אורי מקלב: להכניס את זה או בחקיקה, או במעקב שלנו, לראות שהעבודה שמושקעת פה, ובאמת התועלות שאמורות להיות מתוך הדוחות האלה ייושמו באמת.
אורי מקלב: ואז החשיפה, ממילא זה מאיץ כזה קטן, או גדול, של תהליכים והכרה ושל חשיפה, עם עוד דברים שאנחנו צריכים לחשוב.
אורי מקלב: דיברנו על מדעי הרוח, אז מילה, התייחסות, המלצות, דוחות, יקבלו חשיפה ועם החשיפה ההשפעה ממילא יותר גדולה.
אורי מקלב: גב' רז שכטר אביבה, שלום לך.
אורי מקלב: קודם כל אני רוצה לברך אותך שנבחרת לשגרירה באו"ם, בתפקיד?
<אביבה רז שכטר: נכון.
<אביבה רז שכטר: למוסדות האו"ם בז'נבה, המועצה לזכויות אדם והמוסדות האחרים בז'נבה.
אורי מקלב: יפה, אז קודם כל מאחלים לך הצלחה, מהתפקיד שיש לך היום, שזה סמנכ"לית באגף המזרח התיכון.