GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאור צוקרמן: במעמד זה אני רוצה להודות בשמי ובשם כל משתתפי תחרות מדענים ומפתחים צעירים לשנת 2016, בראש ובראשונה למוזיאון המדע, על שארגן את התחרות מתחילתה ועד לרגע זה.
<ליאור צוקרמן: אני רוצה להודות למשרד החינוך, לאקדמיה הצעירה למדעים, לחברת אינטל, לאיחוד האירופי ולמשרד החינוך של גרמניה, למנחים, מנהלי בתי הספר, המורים המלווים ולמשפחות והאורחים היקרים שהגיעו לחלוק איתנו את הרגע הזה.
<ליאור צוקרמן: תודה מיוחדת לרוני בן חיים, רכזת התחרות מטעם המוזיאון, שליוותה אותנו ועמדה לצדנו בכל שלב ושלב, ותודה גם לרומן ומיכל שהיו אבא ואמא שלנו.
<ליאור צוקרמן: לסיום אני רוצה לאחל הצלחה רבה בהמשך הדרך לכל משתתפי התחרות ואני בטוחה שעוד נתראה בעתיד.
<ליאור צוקרמן: תודה.
<ליעד מודריק: תודה רבה.
<ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין לשולחן הנשיאות את חבר הכנסת אורי מקלב, יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, את פרופ' נילי כהן, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, את ד"ר עופר רימון, מנהל מינהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע במשרד החינוך, את שגריר האיחוד האירופי בישראל, ד"ר לארס פאבורג-אנדרסן, את הגב' גבריאלה הרמני, הנספחת המדעית בשגרירות גרמניה בישראל, את מר שחף קיזלשטיין, מנכ"ל אינטל ירושלים, וסגן נשיא אינטל העולמית ואת מר שלמה ינאי, יושב ראש הוועד המנהל של המוזיאון, בבקשה.
<ליעד מודריק: את הטקס להענקת הפרסים לזוכים ינחה פרופ' חנוך גוטפרוינד, יושב ראש חבר השופטים בתחרות.
<חנוך גוטפרוינד: שלום לכולכם.
<חנוך גוטפרוינד: היות שכולנו פה עכשיו מאוד נרגשים אני לא אבזבז זמן על ברכות לחברים פה בפודיום, על הבמה, ואני ישר אתחיל לדבר אל הצעירים והצעירות, המדעניות והמדענים.
<חנוך גוטפרוינד: זה איזה שהוא שיא של תהליך ארוך, אתמול במוזיאון למדע 27 עמיתים שלי ואני בתוכם, חוקרים, אנשי מדע, מכל מוסדות המדע בישראל, מומחים בכל התחומים של הידע האנושי שבהם הוגשו לנו עבודות לתחרות הזאת, 49 עבודות, 67 צעירות וצעירים, 40 צעירים, 27 צעירות.
<חנוך גוטפרוינד: כל מי שהגיע לתחרות הזאת כבר עבר איזה שהיא דרך ארוכה שחייבה מחויבות, התמדה, עבודה קשה, רצון טוב, מפני ש-49 העבודות האלה נבחרו מתוך מספר הרבה יותר עבודות, חלקן טובות לא פחות והבחירה היא תמיד קשה.
<חנוך גוטפרוינד: לכן שמעתם את זה כבר כמה פעמים, גם ממני הבוקר, גם משר המדע, גם ממאיה, שכל מי שהגיע לכאן כבר ניצח.
<חנוך גוטפרוינד: אבל זאת תחרות וטיבה של תחרות היא שרוב הניגשים בסופו של דבר לא מקבלים פרסים.
<חנוך גוטפרוינד: זו גם טיבה של אולימפיאדה, משתתפים בה הרבה ובסוף שלושה עולים על הפודיום.
<חנוך גוטפרוינד: אני עומד כאן מאוד נבוך, בדחילו ורחימו, פשוט לא נעים לי כלפיכם, כי את כולכם ראיתי, את רוב העבודות ראיתי ועם רובכם דיברתי וכולכם נהדרים ועכשיו אני הולך לפסוק דין.
<חנוך גוטפרוינד: לכן היום הזה של השיפוט הוא יום מאוד מאוד קשה, אנחנו מתלבטים בו רבות, אני וחבריי, אנחנו יושבים עד שיוצא עשן לבן בסוף הערב, אנחנו יושבים עד שנוכל להצדיק בפני כל דין של מטה ומעלה כל החלטה שעשינו.
<חנוך גוטפרוינד: אז אני אומר לכם מה בסופו של דבר החלטנו.
<חנוך גוטפרוינד: לפני זה עוד אומר לכם ואומר לחברים כאן ואומר להורים מה אנחנו מחפשים.
<חנוך גוטפרוינד: אנחנו מחפשים הרבה, אנחנו קודם כל מחפשים עבודה עצמאית, אנחנו מחפשים קורטוב של מקוריות, אנחנו מחפשים הבנה עמוקה, לא רק של הנושא אלא גם של הרקע וכאשר אנחנו שופטים עבודות מתחומים שונים אנחנו כמובן מתלבטים בהשוואה ביניהם ובתחומים שונים יש לנו גם דרישות שונות.
<חנוך גוטפרוינד: כשאנחנו מדברים על היסטוריה או מדעי הרוח אנחנו שואלים איזה מקורות קראו, אנחנו שואלים אם קראו מקורות ראשוניים, אנחנו לא מסתפקים בוויקיפדיות למיניהן.
<חנוך גוטפרוינד: כשאנחנו מדברים על מדעי החברה אנחנו רוצים מחויבות למתודות של מדעי החברה ואם מדובר בניתוח סטטיסטי הוא צריך להיות אמין ונכון ותמיד צריך להבין מה הוא עשה.
<חנוך גוטפרוינד: ואם אנחנו מחפשים ומדברים על עבודות בטכנולוגיה אנחנו מדברים על יישומיות, אנחנו מדברים על כדאיות, אנחנו מדברים על סוג הבעיה שהעבודה הזאת באה לפתור ואם יש לה מתחרים אחרים בשוק.
<חנוך גוטפרוינד: כל זה צריך להוכיח.
<חנוך גוטפרוינד: ואם אנחנו מדברים על עבודות במדעים, עבודות בסיסיות, אז ודאי שהדרישות הן מחמירות, הבנת הרקע מאוד חשובה, אנחנו רוצים לדעת מה התלמיד עשה ומה עשו מי שעבדו איתו במעבדה, אנחנו רוצים שהכתיבה תהיה כתיבה מדעית.
<חנוך גוטפרוינד: כל זה אמרתי ואז אתם שואלים, 'מה, את כל זה אפשר לדרוש בגיל הזה?'
<חנוך גוטפרוינד: אינני יודע אם אפשר לדרוש אבל אנחנו מוצאים את זה ומוצאים את זה בשפע ולכן כל כך אפשר.
<חנוך גוטפרוינד: אז עכשיו אני אקרא את השמות.
<חנוך גוטפרוינד: אנחנו החלטנו, בדרך כלל אנחנו נותנים פרסים, ראשון שני שלישי, מחלקים אותם, אני תיכף אסביר לכם, ואנחנו גם נותנים ציונים לשבח.
<חנוך גוטפרוינד: נציין לשבח קודם כל שמונה עבודות, שאני אקרא אותן.
<חנוך גוטפרוינד: יש פה עוד משהו, אני יודע משנים קודמות שברגע שאני אומר משהו או אומר את השם, או אתם כבר מנחשים במי מדובר כי אני נותן רמז אז מתחילו שאגות ואז אני לא יכול להמשיך להסביר, אז אני מבקש שאיכשהו תתאפקו.
<חנוך גוטפרוינד: אני מתחיל.
<חנוך גוטפרוינד: החלטנו לציין עבודה שעוסקת בתכונות של צמחים ובהתאמה בין התכונות הפיזיות שמכתיבות או שקובעות את העמידות של צמחים ליובש ולתנאי אקלים שהן תורשתיות.
<חנוך גוטפרוינד: אנחנו מציינים פה את העבודה של הדר גולדברג מבית ספר תיכון ד' על שם אהרון קציר, אשר עשתה ניסוי יפה מאוד לאפיון תכונות של צמחים כאלה.
<חנוך גוטפרוינד: זה היה ניסוי שדה, נלקחו צמחים מאזורים שונים בארץ, גודלו בתנאים זהים בגן הבוטני, יש שם מסקנות משמעותיות, התלמידה הבינה את מה שהיא עשתה, השופטים התרשמו שראוי לציין את העבודה הזאת לשבח.
<חנוך גוטפרוינד: עד שהדר לוחצת שם ידיים אני אספר לכם על בקטריופאג'ים.
<חנוך גוטפרוינד: אלה הם וירוסים של חיידקים והמחקר של שחר סילברמן עוסק במערכת חדשה של התגוננות חיידקים בפני וירוסים כאלה ויש לעבודה הזאת השלכות מעשיות המשמשות היום במניפולציות גנטיות, בתאים אאוקריוטים.
<חנוך גוטפרוינד: תאים אאוקריוטים אלה תאים כמו שלנו, זה מספיק לכם לדעת.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים שמדי פעם פורצת בארץ, ולא רק בארץ, שריפה ענקית.
<חנוך גוטפרוינד: כשפורצת שריפה זה אסון סביבתי, מפנים תושבים, מכבי אש צריכים להתמודד ולעמוד מול קו האש, קשה להם לתקשר עם המפקדה שמכוונת את הכוחות, קשה להם לדווח מה קורה, קשה לאסוף נתונים מיידיים וברק ארוילי ומירי שושן מבית ספר תיכון תמר אריאל בנתניה פיתחו מערכת חישה אווירית לניהול אירוע אש.
<חנוך גוטפרוינד: זו עבודה בטכנולוגיה, הרבה עבודות בטכנולוגיה לוקחות אלמנטים טכנולוגיים קיימים ומשלבות אותם והתחכום הוא בשילוב.
<חנוך גוטפרוינד: מה שהם עשו זאת עבודה מאוד מכובדת ויש גם תרומה לא קטנה שלהם, בעיקר כל מערכות התקשורת ומדובר בשני אמצעים באותם חיישנים או מגלי שריפות בתנאים על הגב של הכבאים ובאותה מערכת שמוטסת במזל"טים.
<חנוך גוטפרוינד: המערכת הזאת מאוד מצאה חן בעינינו ובעיני ידידינו מאינטל והיא זכתה להרבה שבחים.
<חנוך גוטפרוינד: אז ברק ומירי.
<חנוך גוטפרוינד: לעשות עבודה במתמטיקה שתצטיין מאוד קשה.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו יש איזה שהוא משחק עתיק, משחק קלאסי, שנקרא משחק ויידוף, שמתמטיקאים, במיוחד מתמטיקאי במכון וייצמן עבד עליו הרבה, פיתחו אסטרטגיה של משחק ובמיוחד פורמליזם מתמטי מורכב לאפיין פוזיציות של ניצחון למתחיל או לשחקן השני.
<חנוך גוטפרוינד: מדובר פה בשתי ערימות של אסימונים ומסירים מהם אסימונים, לפי כל מיני כללים מגבילים.
<חנוך גוטפרוינד: אמן זועבי, מבית הספר הרב תחומי בדבורייה, הרחיב את המשחק הזה לשלוש ערימות, ניסח פורמליזם מאוד מתוחכם לעסוק בכל אותן הבעיות שעסקו בהן, הוכיח משפטים שלו, ידע היטב, אני הייתי בין הבוחנים, לענות על כל השאלות והסוגיות והראה הבנה, לא רק במה שהוא עשה, אלא ברקע רחב של הדברים.
<חנוך גוטפרוינד: לכן, אמן, אנחנו מציינים את העבודה שלך.
<חנוך גוטפרוינד: אני ממשיך בציונים לשבח.
<חנוך גוטפרוינד: כידוע לכם מלחמת העולם השנייה נגמרה וארבע המעצמות נפגשו בגרמניה, רוסיה, ארצות הברית, אנגליה וצרפת, חילקו ביניהם את הארץ וחילקו גם את ברלין ובמתח בין המערב והמזרח גרמניה חולקה למזרחית קומוניסטית, למערבית דמוקרטית, וגם ברלין חולקה על ידי חומה.
<חנוך גוטפרוינד: אוהד צוער, מבית ספר תיכון עירוני ד' על שם אהרון קציר בתל אביב, כתב מחקר על התהליכים שהביאו לזה ובמיוחד על אספקטים שונים של חיים בעיר המחולקת.
<חנוך גוטפרוינד: הוא קרא ביבליוגרפיה עשירה ומגוונת, העבודה כתובה היטב, הוא הציג אותה היטב, אנחנו התרשמנו ואוהד לא רק מקבל ציון לשבח, אלא באדיבות השגרירות, גבריאלה הרמני, הוא גם ייסע למחנה נוער בגרמניה.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו אני אשאל אתכם, אתם יודעים שבאמריקה התיכונית הייתה פעם קיימת אימפריה חזקה צבאית, משגשגת כלכלית, האימפריה האצטקית.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים מדוע האימפריה הזאת התמוטטה?
<חנוך גוטפרוינד: היא התמוטטה אחרי שהספרדים פלשו לשם והם היו 1,000 איש בסך הכול, אבל הם כרתו בריתות, ברית עם עמים אויבי האצטקים והתפתחה מלחמה ובמלחמה הזאת האימפריה האצטקית נעלמה מההיסטוריה העולמית.
<חנוך גוטפרוינד: התלמיד איתי ויינטראוב, מקרית חינוך על שם אהרון קציר ברחובות, כתב עבודה על התופעה ההיסטורית הזאת והוא תיאר את המלחמה הזאת בין האצטקים והמתנגדים שלהם כהתנגשות בין אידיאולוגיות, כהתנגשות בין תורות לחימה ובאותו הזמן הוא גם ציין והראה שההיסטוריוגרפיה של המאורעות האלה נגועה בלא מעט התנשאות קולוניאלית ואפילו גזענית.
<חנוך גוטפרוינד: אז אנחנו החלטנו לציין גם את העבודה הזאת.
<חנוך גוטפרוינד: איתי, גם אתה נוסע למחנה מדעים בגרמניה.
<חנוך גוטפרוינד: העבודה הבאה עוסקת באחד הסרטנים הנפוצים, סרטן השד.
<חנוך גוטפרוינד: רום דן, מבית הספר התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים, זיהתה רכיב שלא הוכר בעבר שמאפשר חסימה של התרבות תאי סרטן השד והראתה את השינויים בביטוי גנים בהשפעת הרכיב החדש הזה.
<חנוך גוטפרוינד: יש בעבודה הזאת פוטנציאל למעבר מן הרמה התאית לרמת האורגניזם.
<חנוך גוטפרוינד: היא גילתה הבנה מולקולארית, הבנה בתהליכי הגנים והבנה של מעבר סיגנלים בתאים סרטניים.
<חנוך גוטפרוינד: רום תיסע לייצג את ישראל בתחרות אינטל אייסף בפניקס, אריזונה.
<חנוך גוטפרוינד: עד שהיא לוחצת ידיים אנחנו צריכים להתקדם.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים שאנשים מכל מיני סיבות מדי פעם שוברים רגליים ולא רק בסקי.
<חנוך גוטפרוינד: ואז מה קורה כשהם שוברים רגליים?
<חנוך גוטפרוינד: שמים להם גבס.
<חנוך גוטפרוינד: בשביל להחלים צריך להקפיד על העומס על הרגל הפצועה והרופא בדרך כלל נותן את גבולות העומסים המומלצים.
<חנוך גוטפרוינד: איך החולה יידע כמה מותר לו ללחוץ?
<חנוך גוטפרוינד: אז התלמידים, בר ארמה ושחר עין קדם, מבית ספר תיכון אורט גרינברג בקרית טבעון, פיתחו מערכת חיישנים המורכבת לסנדל או לנעל של הרגל החולה אשר מתריעה כאשר יש חריגות מן העומס המומלץ על ידי הרופא.
<חנוך גוטפרוינד: הפתרון הוא פשוט, איך מישהו לא חשב על זה?
<חנוך גוטפרוינד: הפתרון גם עובד.
<חנוך גוטפרוינד: אז אנחנו החלטנו לציין את זה.
<חנוך גוטפרוינד: גם שני התלמידים האלה ייצגו את ישראל בתחרות אינטל אייסף בפניקס, אריזונה.
<חנוך גוטפרוינד: רבותיי, אני עוד מעט אעבור לפרסים הרגילים, אבל לפני זה, אנחנו ייסדנו בשנה שעברה פרס מיוחד, פרס לזכר של ידיד שלנו שהוא חבר בחבר השופטים, לזכר בן של ידיד שלנו, נועם כנפו, שהוא גם חבר באקדמיה הצעירה, חבר בחבר השופטים אשר נפטר בגיל 13 וההורים ייסדו לכבודו פרס וזה נקרא פרס יצירתי והכוונה היא שבין התלמידים שפה אנחנו נבחר עבודה אחת ונשפוט אותה לא על פי ישימות ולא על פי כדאיות ולא על פי דיוק כזה או אחר, היא צריכה כמובן להיות טובה, אלא על פי רעיון, על פי איזה שהיא חשיבה לא שגרתית, על פי חשיבה מחוץ לקופסה, משהו שפשוט כשרואים אותו מפתיע ואותנו הפתיעה הפשטות והגאוניות כמעט של העבודה של בוטרוס מועלם מבית הספר התיכון הבפטיסטי בנצרת אשר בנה מערכת שתעזור לכבדי שמיעה.
<חנוך גוטפרוינד: המבנה המכני של המערכת הוא מאוד פשוט, אבל מה שהמערכת הזו עושה, היא משתמשת בעקרון פיזיקלי של גלים שנקרא עקיפת פרנל, ומה שהיא עושה, היא מרכזת גלי קול שככה היו מתפזרים ומפנה אותם ישר לתעלת האוזן, בלי לאבד אנרגיה וזה מגביר בצורה מאוד משמעותית את השמיעה.
<חנוך גוטפרוינד: בוטרוס, אתה רוצה לנסוע לאירופה?
<חנוך גוטפרוינד: אז יש תחרות של האיחוד האירופי בבריסל ואתה תייצג את ישראל שם.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים שהתהליכים הגנטיים התורשתיים שעוברים בתהליכים ארוכי טווח אבולוציוניים, הם עוברים מדור לדור, מה שאנחנו קוראים מעבר אנכי של תכונות גנטיות, אבל יש גם מעבר אופקי שקורה באותו דור.
<חנוך גוטפרוינד: אופק רייזמן קידר מהתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות עשה עבודה שיש בה הסתכלות מקורית על התהליך הזה שלא היה כמעט מוכר והמחקר מנצל את היכולות המודרניות של קביעת רצפים ברמה גנומית בהיקפים שלא היו ידועים בעבר.
<חנוך גוטפרוינד: בניסיון להפיק מידע ברמה השוואתית, העבודה כתובה היטב, ברמת עומק ראויה לציון.
<חנוך גוטפרוינד: מה שאני עכשיו אציג אלה הם כבר עבודות שהן כמעט כמו מאמר מדעי לכל דבר, גם מבחינת הכתיבה וההבנה, גם מבחינת התוכן והמתודה.
<חנוך גוטפרוינד: אז, אופק, הנה.
<חנוך גוטפרוינד: אופק, אתה נוסע ללונדון ול-CERN.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו אני הולך לספר לכם על עבודה שאני בטוח שרובכם לא ידעתם שיש דבר כזה.
<חנוך גוטפרוינד: קודם כל אני צריך לומר שאת הפרס השלישי אנחנו חילקנו בין שניים, בין אופק ובין מה שתשמעו עכשיו.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים, בני אדם כל יום עומדים בפני החלטות, הם צריכים להחליט והרבה פעמים בהחלטות יש דילמה של תקינות, האם מה שאני מחליט זה בסדר ולפעמים התקינות הזאת היא מוסרית.
<חנוך גוטפרוינד: על פני מחקרים קונסיסטנטיים בשנים האחרונות, כשמסתכלים על הדברים האלה, מתברר שכולם יותר מוסריים בבוקר מאשר בערב.
<חנוך גוטפרוינד: זאת אומרת ההחלטות שלנו שעושים בבוקר הן יותר תקינות ויש לזה - - - נעמה שור, מהתיכון לחינוך סביבתי מדרשת שדה בוקר מצאה דרך מקורית, מעניינת, יפה, לבדוק באיזה שהוא מבחן האם ההתנהגות הזאת, שאנחנו מניחים שהיא קיימת, יש שתי השערות, או שהמוסר שלנו מתעייף לקראת הערב, או שהדבר קשור בשעון הביולוגי שטבוע בכולנו, שהוא במחזור של 24 שעות ושהוא קובע את ההתנהגות שלנו.
<חנוך גוטפרוינד: ובאמת המסקנה שלה שהדבר קשור בשעון הביולוגי, אבל מה שמעניין זה איזה מבחן היא מצאה כדי לאשש את המסקנה הזאת.
<חנוך גוטפרוינד: את זה אין לי זמן להסביר לכם.
<חנוך גוטפרוינד: נעמה, את תייצגי אותנו עם העבודה הזאת בתחרות מדענים ומפתחים צעירים של האיחוד האירופי בבריסל.
<חנוך גוטפרוינד: ואני עובר לפרס שני.
<חנוך גוטפרוינד: אנחנו מעניקים לשלוש עבודות.
<חנוך גוטפרוינד: העבודה הראשונה שאני עכשיו אציין היא שוב עבודה טכנולוגית.
<חנוך גוטפרוינד: ושוב, העבודות הטכנולוגיות לכאורה הן פשוטות, אין פה תחכום מתמטי, אבל מישהו היה צריך לחשוב על זה, מישהו היה צריך לבנות את זה, להראות שזה באמת ישים, שזה עונה על בעיה והבעיה היא פשוטה.
<חנוך גוטפרוינד: כל מי שהיה פעם בבית חולים או מבקר מישהו יודע שלפעמים החולים שוכבים עם אינפוזיה ויש שם שקית ולפעמים חולים צריכים כמה תרופות.
<חנוך גוטפרוינד: אז מה קורה?
<חנוך גוטפרוינד: אחרי שהוא גמר את השקית הזאת מחליפים את השקית ואז יש תרופה אחרת ובינתיים צריך לשטוף את המערכת וזה לוקח זמן והצוות פועל.
<חנוך גוטפרוינד: אין עד היום מערכת שהתחכמה לזה ואמרה, תתלה שם עשר שקיות בבת אחת ותצא מערכת אוטומטית שבמשך כל היום במקביל תיתן מה שצריך, תחליף, תשטוף וכו'.
<חנוך גוטפרוינד: אז טל כהן, עמליה בן אשר ויובל פלדמן תכננו ובנו מערכת כזאת.
<חנוך גוטפרוינד: אז על כך אנחנו ציינו לשבח.
<חנוך גוטפרוינד: אתן גם נוסעות לאירופה, לבריסל.
<חנוך גוטפרוינד: הפרס השני שאנחנו מעניקים קשור לעבודה במדעי החיים.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים שהתאים המרכיבים כל אורגניזם חי כמו שלנו, אני לא מדבר על חיידקים ווירוסים.
<חנוך גוטפרוינד: התאים האלה עוברים שלבים של גדילה, של התפתחות ושל חלוקה.
<חנוך גוטפרוינד: אבל יש לתאים גם אפשרות לצאת ממחזור החלוקה ולהיכנס למצב שנקרא ג'י אפס והוא עתיד לחזור למחזור החלוקה.
<חנוך גוטפרוינד: העבודה של הדס ברם, מבית הספר התיכון שליד האוניברסיטה, עוסקת בדיוק בתופעה הזאת, אבל היא עוסקת במכניזם הבקרה של יציאה ממחזור החלוקה וזה פותח פתח להבנה עמוקה יותר של מחזור התא ושל פעולת החלבונים המשתתפים בתהליך הזה.
<חנוך גוטפרוינד: הבנת תהליך כזה, ברור למי שרק חושב על זה שזה חשוב לתחומים רבים, בעיקר לשליטה ובקרה על גידולים סרטניים וגם התפתחות עוברים.
<חנוך גוטפרוינד: הדס, את נוסעת למחנה מחקר בלונדון וגם ב-CERN.
<חנוך גוטפרוינד: התלמיד הנוסף לפרס שני עוסק בבניית מערכת של חיישנים והחיישנים מבוססים על ננו חלקיקי זהב שמפוזרים על איזה שהיא שכבה והננו חלקיקים האלה, אנחנו עושים להם כל מיני מניפולציות על ידי זה שמרכיבים עליהם מולקולות אורגניות, והעבודה הזאת למעשה משלבת איזה מומחיות, גם בתחום של ננו חלקיקים, גם בתחום של כימיה אורגנית וגם בשימוש שלהם לבניית חיישנים שיכולים לאבחן מולקולות שנפלטות מחומרים נדיפים.
<חנוך גוטפרוינד: אתם יכולים לתאר לעצמכם שלדברים כאלה יש הרבה שימושים והפחות חשוב ביניהם זה אפשרות גם לאבחון מחלות, כי יש הרבה מאוד דברים או בכל מיני הפרעות, שמפרישים מולקולות, שמערכת כזאת תהיה מסוגלת לזהות.
<חנוך גוטפרוינד: מה שהתרשמנו במיוחד בעבודה הזאת, נוסף לרעיון ולביצוע, זה איזה שהוא תהליך פידבק מעגלי בעצם ביצוע העבודה, כי כאשר יניב וולף ניתח את התוצאות, כאשר יניב, מבית הספר הריאלי העברי בחיפה, ניתח את התוצאות הוא השתמש בהן כדי לחזור ולשפר את הרגישות.
<חנוך גוטפרוינד: אז היה שם איזה שהוא מעגל מאוד מעניין.
<חנוך גוטפרוינד: יניב, פרס שני.
<חנוך גוטפרוינד: לאן אתה נוסע?
<חנוך גוטפרוינד: אינטל אייסף, פניקס, אריזונה.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו עוד שלוש עבודות, אלה שלוש עבודות שזיכינו אותן בפרס ראשון ואני כבר אומר לכם, קודם כל שלושתן מתחומים שונים לגמרי, עולמות מדע נפרדים.
<חנוך גוטפרוינד: כל אחת מהעבודות האלה היא כבר מאמר מדעי, על כל אחד מהזוכים האלה השופטים אמרו שהיום רוצים אותן לדוקטורט אצלם.
<חנוך גוטפרוינד: אז אני אתחיל.
<חנוך גוטפרוינד: העבודה הראשונה היא במתמטיקה.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו אני אצטרך ללמד אתכם משהו במתמטיקה.
<חנוך גוטפרוינד: יש במתמטיקה גופים כאלה שנקראים גרפים ואלה הן נקודות במישור, במרחב, שמחברים ביניהם קווים, אז אפשר להגיד שגם ריבוע זה גרף, משולש זה גרף.
<חנוך גוטפרוינד: תארו לכם את רחובות מנהטן, זה כזה דבר, איזה צורות של גרפים אפשר להכניס לרחובות מנהטן כך שהפינות - - - אבל מנהטן זה במישור, תחשבו על מנהטן בשלושה ממדים, זה מתחיל להיות קצת יותר מסובך, אבל מתמטיקאים לא מסתפקים בשלושה ממדים, מה עם ארבעה ממדים וחמישה ממדים ו-N ממדים.
<חנוך גוטפרוינד: כשמתחילים לחשוב כמה גרפים כאלה אפשר להכניס לתוך זה של N זה סיפור מאוד מסובך ויש על זה השערות וטובי מתמטיקאים עבדו על זה ויש השערה ל-N שווה 3 ו-N שווה ל-4, והנה יש לנו תלמיד, רועי יעקובסון, מבית ספר תיכון למדעים ולאמנויות שהוכיח איזה שהיא LEMMA, LEMMA זה שם של משפט או משפטון במתמטיקה, לא על זה, אלא מה שנקרא גרפים קשיחים.
<חנוך גוטפרוינד: אני כבר לא אסביר לכם מה זה גרפים קשיחים, הוא יודע טוב, אני מבין אחרי שדיברתי איתו, ובעזרת ה-LEMMA הזאת הוא מצא הוכחה פשוטה, יותר ממה שהייתה ידועה, ל-N שווה 3 ועוד ידו נטויה, העבודה הזאת היא מתמטיקה במיטבה.
<חנוך גוטפרוינד: זה מה שאמרו המתמטיקאים אצלנו, זה מה שאני הרגשתי כשדיברתי.
<חנוך גוטפרוינד: רועי, אתה גם תיסע לתחרות אינטל אייסף בפניקס.
<חנוך גוטפרוינד: הפרס הראשון השני הוא במדעי החיים, עוסק באחד החיידקים האלימים שמסתובבים בחברה שלנו, שמו פסאודומונס אארוגינוזה.
<חנוך גוטפרוינד: החיידק הזה אחראי יותר מכל גורם אחר לאשפוזים במחלקות לטיפול נמרץ, החיידק הזה יושב בריאות אצל חולי סיסטיק פיברוזיס, החיידק הזה, הרעלן שלו שבגללו הוא מזיק לנו, המבנה שלו לא ידוע, הרעלן הזה בהרבה מאוד מקרים עמיד בפני כל טיפול אנטיביוטי.
<חנוך גוטפרוינד: האתגר כמובן הוא למצוא תרופה ומה שעשה ליעם קימל, הוא מצא דרך חכמה, מקורית, טובה, למצוא מבנה מקורב של הרעלן הזה על ידי זה שהוא מצא משהו דומה, לא בדיוק החיידק, משהו שקשור בשמרים, והדבר הזה אפשר לו למצוא מה שנקרא אתרים פעילים ברעלן הזה, ארבעה כאלה, שניים היו ידועים, לכן זה אישור טוב, שניים אולי לא היו ידועים, ואם אנחנו יודעים איפה האתרים הפעילים אפשר להתחיל לחשוב על תרופה שתתחבר למקומות האלה.
<חנוך גוטפרוינד: אחת הבעיות היא, כשאנחנו לא יודעים את המבנה, אז מאוד קשה, לא יודעים מאיפה להתחיל.
<חנוך גוטפרוינד: אז העבודה הזאת היא באמת עבודה ברמה מאוד מאוד גבוהה, עבודה מעולה.
<חנוך גוטפרוינד: לא היה לנו שום ספק שזאת עבודה של פרס ראשון.
<חנוך גוטפרוינד: ליעם, אתה גם כן תיסע לפניקס, אריזונה.
<חנוך גוטפרוינד: ועכשיו הסיפור האחרון.
<חנוך גוטפרוינד: אמרתי לכם, כל עבודה פה ה מאמר מדעי, עבודת מחקר, והבטחתי לכם גם עולמות שונים.
<חנוך גוטפרוינד: שלושה עולמות.
<חנוך גוטפרוינד: אז מה יכול להיות שונה מכל מה שעשינו עד עכשיו?
<חנוך גוטפרוינד: מכישוף ויש מסורות בימי הביניים של מאגיה, של כישוף, שמשמש לתרקחת של כל מיני מתכונים שאמורים לעזור לבריאות שלנו ואמורים לשפר את אורח חיינו, את ההרגשה שלנו, ואחת המסורות האלה, שהיא מתועדת בהרבה מאוד כתבי יד עבריים במשך 500 שנים היא מסורות על מתכונים שעושים אותם מאפר של שריפה של עור של נחש.
<חנוך גוטפרוינד: המקור של המסורות האלה הוא בכתב יד לטיני מהמאה ה-14 ואמי כהן, מבית ספר תיכון למדעים ואמנויות בירושלים, גילתה שלושה תרגומים שונים לעברית של כתב היד הלטיני ואחר כך היא מצאה הרבה מאוד כתבי יד שהם תולדות, שלושה ענפים, והם התפתחו בצורה נפרדת, שלושה ענפים שצמחו משלושת התרגומים האלה והיא חקרה אותם.
<חנוך גוטפרוינד: המחקר שלה הוא מחקר פילולוגי היסטורי למופת ועל זה ציינו את אמי, נתנו לה פרס ראשון, לא היה לנו ספק.
<חנוך גוטפרוינד: אמי תיסע למחנה מחקר בגרמניה.
<חנוך גוטפרוינד: עכשיו אני מאוד הייתי שמח לספר לכם את כל העבודות כולן שהוגשו, הן לא פחות מעניינות, הן לא פחות מקוריות, והיה משהו, קורטוב פה וקורטוב שם, אבל מה שאפשר להגיד, שאתמול, על פי הדרשה של מאיה ששמענו כולנו בעניין, אתמול 67 צעירים וצעירות התחילו את המרתון שלהם ואני מאחל לכולכם שתתמידו בו.
<ליעד מודריק: תודה רבה לפרופ' חנוך גוטפרוינד.
<ליעד מודריק: אבקש מחברי חבר השופטים להישאר לשבת לצורך התצלום המשותף.
<ליעד מודריק: לפני סיום נזמין את חבר הכנסת אוסאמה סעדי שרצה לומר כמה דברי ברכה.
<ליעד מודריק: בבקשה, חבר הכנסת סעדי.
אוסאמה סעדי: חברי יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, אורי מקלב, חברי ועדת השופטים, אורחים נכבדים, בשמי ובשם חברי הכנסת וחברי ועדת המדע והטכנולוגיה, שאני לא חבר בה, לצערי הרב, אבל כנראה, אורי, אחרי היום הזה אני אבקש להצטרף ולהיות חבר בוועדת המדע והטכנולוגיה, אני מברך את כל הזוכים.
אוסאמה סעדי: באמת מגיע לכם מילת כבוד על ההצטיינות ועל העבודות, אבל גם חשוב מכך גם לאחל לאלה שלא זכו, כל הכבוד לכם ואינשאללה בשנה הבאה תזכו בתעודות ובפרסים.
אוסאמה סעדי: אני הוזמנתי על ידי משפחה, חברים מרמלה, למרות שלא זכו, אבל כאמור, אהלן וסהלן, מגיע אהלן וסהלן לאלה שזכו מקרב המגזר הערבי, כל הכבוד, לאמן זועבי מדבורייה, בוטרוס מועלם מאלמסרי, אינשאללה נתראה בשנה הבאה, כל הכבוד ובאמת שאפו גדול.
<ליעד מודריק: אני מזמינה את התלמידים הזוכים בפרסים ואת היושבים ליד שולחן הנשיאות להצטרף אל העומדים כאן לצדי לצילום קבוצתי משותף.
<ליעד מודריק: בזמן שאתם עולים אני אומר בנימה אישית, בתור מי שחזרה לאוניברסיטת תל אביב אחרי פוסט דוקטורט בארצות הברית ונמצאת באמצע המרתון, או בתחילתו עדיין בתחושה האישית, שזה מאוד מרגש לראות תחרות מן הסוג הזה שמה שמנחה אותה הוא התשוקה לידע בתחומים שונים.
<ליעד מודריק: אני מברכת את כולכם ומצפה לראות אתכם כסטודנטים, יום אחד גם כקולגות.
<ליעד מודריק: תם ונשלם, ברכות לזוכים ולכל המשתתפים בתחרות.
<ליעד מודריק: אני רוצה ליידע את כולכם שבשעה 16:30 יצוין יום המדע במליאת הכנסת ואתם מוזמנים ליציע המיוחד, שם תוכלו להאזין ולצפות במתרחש במליאה.
<ליעד מודריק: שוב תודה שהייתם איתנו.
אורי מקלב: היום יום שלישי, י"ד באדר א' התשע"ו, פורים קטן, מה שנקרא.
אורי מקלב: אם לא הייתה שנה מעוברת, אז יש לנו גם יום מיוחד, היה היום פורים, אבל יש לנו שנה מעוברת, אז זה פורים קטן, ה-22.2.2016.
אורי מקלב: על סדר יומנו שני נושאים.
אורי מקלב: הנושא הראשון זה פעילות האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
אורי מקלב: קודם כל שלום לכולם שהצטרפו וטרחו להגיע, אנחנו תיכף נכיר בינינו.
אורי מקלב: בשלושה נושאים אנחנו מבקשים לדון בחלק הראשון של הישיבה.
אורי מקלב: הנושא הראשון קודם כל אנחנו מצווים ועושים.
אורי מקלב: לפי החוק אנחנו אמורים לקבל את הדוח השנתי של האקדמיה הלאומית שלנו.
אורי מקלב: כתוב שגדול המצוּוה ועושה מי שאינו מצווה ועושה.
אורי מקלב: מי שמצווה השכר שלו יותר גדול, בגלל שתמיד יש סיבות למה לא, מי שלא מצווה אז עושה.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לכם שאנחנו נקבל על זה שכר נמוך, בגלל שגם אם לא היה ציווי וגם אם לא היינו מחויבים לפי החוק אנחנו היינו מתכבדים והיינו גם מקיימים את הישיבה הזאת, לשמוע מתוך הערכה גדולה והחשיבות הגדולה והצורך והתועלת שאנחנו רואים בפעילות של האקדמיה הלאומית למדעים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהכותרת של החשיבות שלנו זה באמת לאגד את טובי אנשי המדע בישראל, במיוחד לטפח פעילות מדעית ולקדם אותה, לכן אנחנו רואים באמת זכות לשבת לדון על זה, גם אם לא היינו צריכים על פי חוק לשבת ולקבל את הדוח.
אורי מקלב: הסיבה השלישית, שזו באמת סיבה לוועדה הזו, זה לברך אותך, פרופ' נילי כהן, על התפקיד שנבחרת לעמוד בראש האקדמיה הלאומית למדעים.
אורי מקלב: נתנו לך את זה ובחרו אותך מתוך הרקורד, אבל גם מתוך היכולת לקדם דברים, מתוך הניסיון, מתוך הרצון והכישורים והיכולות לקדם את זה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שלקחת תפקיד רב משמעות ואנחנו מאחלים לך הצלחה גדולה.
אורי מקלב: שנזכה ללוות אותך הרבה זמן בתפקיד הזה.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו גם צריכים לברך בהזדמנות הזאת את פרופ' רות ארנון, האישה הראשונה שעמדה בראש האקדמיה ופעלה ותרמה רבות.
אורי מקלב: מן הראוי היה שנקיים ישיבה מיוחדת בעניין הזה ואנחנו צריכים אולי לחשוב איך להביא לידי ביטוי, גם בפניה, את ההערכה.
אורי מקלב: אבל באין אפשרות כזאת כרגע אז אנחנו במספר המשפטים שאמרנו אנחנו אומרים תודה על מה שהיה ובאמת בהערכה גדולה מאוד וברכות להמשך הדרך.
אורי מקלב: אחרי דברי הפתיחה האלה נתכבד, פרופ' נילי כהן, לשמוע ממך, קודם כל כדוח על הפעילות, איך שאת רוצה להתחיל, עם היעדים, איך שאת רוצה.
אורי מקלב: זו הפעם הראשונה שאת מופיעה בוועדה כאחת שעומדת בראש, אז בסדר הדברים אני לא מתערב, איך שאת רוצה למסור לנו את הדברים שלך.
<נילי כהן: אני רוצה להודות מקרב לב לך, חבר הכנסת אורי מקלב, על ההזמנה לוועדה המכובדת הזו.
<נילי כהן: אני שמחה להיות כאן.
<נילי כהן: למעשה אתם ואנחנו שותפים באותו פרויקט וזה הפרויקט של קידום המדע במדינת ישראל וקידום המדע במדינת ישראל הוא גם קידום המדע בעולם כולו.
<נילי כהן: האקדמיה שהצוות שלה האקדמי, חלקו, והמנהלי, הצוות הבכיר כולו, נמצאים כאן, היא בעצם יציר של הכנסת, של כנסת ישראל.
<נילי כהן: היא נולדה על פי חוק ב-1961, עמדו מאחורי החוק הזה בכירי המדע של מדינת ישראל וכמובן מי שתמך בצורה נמרצת במדע ובהקמת אקדמיה היה דוד בן גוריון.
<נילי כהן: דוד בן גוריון היה מתעניין במדע, הוקיר את פעילות המדע, תמך במדע לשמו וגם רתם את המדע לצרכי מדינת ישראל.
<נילי כהן: במובן הזה המנהיגות שלו דומה, מעט מקבילה, לזו של הנשיא הראשון של מדינת ישראל, ד"ר חיים וייצמן, שהיה מדען מן השורה הראשונה, שהפעילות המדעית שלו בעצם הביאה להכרזת בלפור ושהיה מנהיג מן השורה הראשונה.
<נילי כהן: האקדמיה, שעל פעילויותיה אני אדבר מיד, יש לה גם הוצאת ספרים, הוצאה לאור, ולאחרונה יצא ספר שנקרא 'חיים וייצמן, המדען, המדינאי ומדינאי המדע' בעריכת בנימין זאב קידר, שהוא תולדה של כנס שהאקדמיה ערכה.
<נילי כהן: הספר הזה ניתן לך במתנה, בהוקרה ובהערכה ובביטוי לפעילות המשותפת שבה אנחנו עסוקים כולנו.
אורי מקלב: זה יצא עכשיו?
<נילי כהן: זה יצא ממש.