GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נפתלי זלוצ'ובר: פניתי לרשות המים ונתתי להם את הרשימה, גם רשימה שלי וגם רשימות שקיבלתי מהמשרד להגנת הסביבה, שלא כללו רבים מהחומרים שאני גיליתי שהיו שם.
<נפתלי זלוצ'ובר: שאלתי אותם האם משתמשים בחומרים האלה בקידוחי מים.
<נפתלי זלוצ'ובר: שאלתי גם ברשות המים וגם אנשים מסוימים במקורות.
<נפתלי זלוצ'ובר: אני מכיר די הרבה אנשים שעוסקים בנושא המים ופניתי גם אליהם.
<נפתלי זלוצ'ובר: לא קיבלתי תשובה מאף אחד.
<נפתלי זלוצ'ובר: זאת אומרת שקיבלתי תשובות, אבל לא קיבלתי תשובה לשאלה האם משתמשים בחומרים האלה בקידוחי מים.
<נפתלי זלוצ'ובר: אני מבין את בקשת מקורות.
<נפתלי זלוצ'ובר: בקידוחי מים משתמשים במה שנקרא חמצות.
<נפתלי זלוצ'ובר: חמצות זאת דרך לזירוז.
<נפתלי זלוצ'ובר: לפי החלטת הוועדה המחוזית בעצם גם היום אסור היה לאפק להשתמש בזה אבל השתמשו בזה.
<נפתלי זלוצ'ובר: הם גם מודים בזה שהם משתמשים בזירוז והשתמשו ביותר מזירוז.
<נפתלי זלוצ'ובר: בשום אופן לא קיבלתי תשובות לנושא הזה וזה אחד הנושאים שחייבים לבדוק.
<נפתלי זלוצ'ובר: לדעתי, ברמת הגולן גם היום השתמשו בשיטות של פראקינג לייט, פראקינג כפי שהיה לפני שפיתחו את הנושא של הקידוח האופקי.
<נפתלי זלוצ'ובר: חוץ מהצד של הקידוח האופקי השתמשו באותם חומרים.
<נפתלי זלוצ'ובר: השתמשו בפיצוצים קטנים.
<נפתלי זלוצ'ובר: אני מבין את הפחד של מקורות שבעקבות הדיונים וההחלטות של הוועדה הזאת יעשו להם בעיות בנושא של החמצות והשיטות שהם משתמשים בהן לקידוחי מים.
<נפתלי זלוצ'ובר: אנחנו צריכים להתמקד בתהליך ובחומרים שמשתמשים בהם.
חיים ילין: נפתלי, בדיון הבא זה יעלה.
חיים ילין: אני דווקא שמח שאתה מעלה את הנושא כי זה יחבר אותנו.
חיים ילין: את הישיבה הבאה נקיים בנובמבר או בדצמבר, כאשר ייגמרו הדיונים על התקציב ונתמקד בדיוק במה שאתה אומר, אבל אני מבקש ממך דבר אחד: אם יש לך תמונות או הוכחות למה שאתה אומר כרגע, אני מבקש ממך לשלוח אותן לוועדה או אליי, מה שנוח לך.
חיים ילין: אני רוצה לראות אותן ואם אני אצטרך להשתמש בהן בישיבה הבאה, אני אשתמש בהן בישיבה הבאה.
<נפתלי זלוצ'ובר: עוד דבר אחד קטן.
חיים ילין: אני רוצה שיישאר לך משהו להגיד גם בישיבה הבאה, שלא יהיה משעמם.
<נפתלי זלוצ'ובר: זה משהו שנאמר פה ואני רוצה קצת להבהיר.
<נפתלי זלוצ'ובר: נאמר פה שרשות המים התנגדה לקידוחים ליד הכינרת, ביטלה את הקידוחים ליד הכינרת.
<נפתלי זלוצ'ובר: רק אחרי הדיון הראשון של הוועדה המחוזית נתנה רשות המים אישור לכל הקידוחים.
<נפתלי זלוצ'ובר: זה היה רק אחרי שהמתנגדים העלו את זה בוועדה המחוזית.
<נפתלי זלוצ'ובר: רק אז הם הסכימו להוריד את הקידוחים האלה.
<נפתלי זלוצ'ובר: היו קידוחים ממש על חוף הכינרת, שרשות המים אישרה.
חיים ילין: תודה, אייל בבקשה.
<אייל שלו: רוב הדיון היום דן בסכנות הצפויות למשק במים, לאקוויפרים.
<אייל שלו: ואני רוצה להעלות נקודה שהיא אולי אפילו יותר חשובה מהסכנה שצפויה למשק המים וזה קצת נכנס לטכנולוגיות.
<אייל שלו: מה שבעצם רוצים לעשות בטכנולוגיה של הפראקינג זה ליצור פראקצ'רס, כלומר ליצור סידוק.
<אייל שלו: כל יצירת סדק כזה היא רעידת אדמה קטנה.
<אייל שלו: מזריקים מים בכוח, יוצרים רעידת אדמה קטנה וזה יוצר את הסדק.
<אייל שלו: אז קל יותר להוציא את המים, להוציא את הנפט או את מה שמחפשים שם.
<אייל שלו: החשש הגדול הוא שזה ייצא מכלל שליטה.
<אייל שלו: מנסים לעשות את רעידות האדמה הקטנות האלה, אבל לפעמים זה כבר לא רעידה קטנה אלא רעידת אדמה ממש.
<אייל שלו: זה קרה בבזל, למשל.
<אייל שלו: הייתה שם רעידה של 4-3 מפראקינג ויש דרכים טכנולוגיות איך לצפות לזה ואיך למנוע את זה ואיך להתמודד עם דבר כזה.
<אייל שלו: בעיניי זאת סכנה הרבה יותר גדולה מסכנה של זיהום מים.
<אייל שלו: זאת סכנה ליצור רעידת אדמה שאנחנו לא נדע איך להתמודד אתה.
חיים ילין: זה משהו חדש לגמרי.
חיים ילין: זאת פעם ראשונה שאני שומע את זה ואני לא יודע אם תמר שמעה את זה.
חיים ילין: ממש פעם ראשונה שאני שומע על הסכנות שיש במצב של רעידת אדמה.
<קריאה: פראקינג עלול לגרום לרעידות אדמה.
<אייל שלו: פראקינג יוצר רעידת אדמה.
חיים ילין: זה מקומי, אבל אייל אומר שיש לו השלכות שיכולות לצאת מכלל שליטה.
חיים ילין: זאת פעם ראשונה שאני שומע את זה.
<יוסי וירצבורגר: אייל, יש שכבה כזאת בישראל כמו שעושים בחו"ל?
<יוסי וירצבורגר: חברי הכנסת דואגים לישראל.
<יוסי וירצבורגר: האם מה שאתה מציג יש מקום פוטנציאלי לעשות אותו בישראל?
<אייל שלו: ודאי.
<אייל שלו: בכל מקום שתרצה לעשות פראקינג, יש את הסכנה הזאת.
<אייל שלו: עכשיו השאלה היא האם מישהו רוצה לעשות פראקינג בישראל.
חיים ילין: לא, לא, לא, אנחנו נכנסים כבר לדיון הבא.
חיים ילין: הדיון הבא הוא בדיוק על הנושא של הטכנולוגיות – מה המשמעות של הטכנולוגיות, מה הסכנות שיש בטכנולוגיות האלה, מה נעשה, מה נצבר בעולם, גם בארצות-הברית, גם בקנדה, אזורים חקלאיים שלמים שנהרסו ולא קיים שום דבר.
חיים ילין: גם נעלמו יחד אתם התיישבויות שלמות בארצות-הברית שחיו מחקלאות.
חיים ילין: אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הזאת היום.
חיים ילין: יש עוד מישהו שממש בוער לו וחייב להגיד משהו?
<נועה יאיון: זה העלה משהו שחייבים להדגיש לקראת הישיבה הבאה, שאחד הדברים שמשרד האנרגיה כדאי שיציג בפנינו זה גם סוג השכבות שיש בארץ, כי השאלה היא לא רק מה הטכנולוגיה אלא הקשר בין הטכנולוגיה לבין השכבה.
חיים ילין: זאת הכוונה כשאנחנו הולכים ללמוד על הטכנולוגיה, כי יכול להיות שבשכבות מסוימות הטכנולוגיה הזאת לא מפריעה.
חיים ילין: זה גם מתחבר למה שנאמר פה על-ידי הגנת הסביבה לגבי מיפוי קרקע שלא קיים בכלל.
<יוסי וירצבורגר: הערה קטנה לשחר, לא הובנתי נכון.
<יוסי וירצבורגר: שחר לא הבין אותי נכון.
<יוסי וירצבורגר: בשלב הראשון של הרישיונות הוצאנו 24 רישיונות שלא קשורים לשום דבר שהסקר האסטרטגי נגע בו.
<יוסי וירצבורגר: לשלב הבא לא אמרנו שאנחנו לא מוציאים את 36 הרישיונות הבאים.
<יוסי וירצבורגר: אנחנו נלמד וגם התחייבנו שאנחנו צריכים ללמוד את הנושא.
<יוסי וירצבורגר: אמרנו שבשלב ראשון נתחיל במקום שאין בו קונפליקטים.
<יוסי וירצבורגר: לא אמרתי שסגרנו את כל ה-36 בלוקים.
חיים ילין: חברים, אני רוצה לסכם בשישים שניות, אם אפשר.
חיים ילין: אני מסתכל על ניהול של מדינה או על דיון שמקיימים פה, איך מנהלים אותו?
חיים ילין: על-ידי זה כל אחד יש לו אינטרסים.
חיים ילין: בסוף אנחנו צריכים להגיע למשהו שמקובל על כולם.
חיים ילין: ליוסי יש אינטרס אחד – שאם יש נפט ויש גז במדינת ישראל, להוציא אותם.
חיים ילין: ככה אני מסתכל על זה.
חיים ילין: להגנת הטבע ולהגנת הסביבה ולמגמות הירוקות יש את האג'נדה שלהם וזה בסדר.
חיים ילין: אני רואה כחלק מהתפקיד שלי בוועדה לנסות לחבר את כולם ולראות איך אפשר להפיק את המקסימום.
חיים ילין: מה שנקרא, win-win situation.
חיים ילין: זאת אומרת שאם אפשר להוציא גם גז, גם נפט, גם מים ועדיין שתהיה שם בריכת דגים, ירוק בעיניים וחקלאות, כנראה שכולנו הרווחנו.
חיים ילין: אני מבין שזה משהו שהוא די אוטופי, אבל לא יכול להיות שאנחנו מסוגלים לעשות דברים מדהימים במדינת ישראל וכולם קונים כל סטרט-אפ שזז, אבל אנחנו לא יודעים להעמיד את הסטרט-אפ הזה שנקרא הגנת הסביבה או איכות הסביבה, יחד עם אותה אנרגיה שאנחנו צריכים כלכלית לא בשביל האנרגיה עצמה אלא בשביל שיהיו לנו רווחים ונוכל לחנך דור חדש לשמור על המדינה ועל העולם.
חיים ילין: זה היה פרומו לדיון הבא והדיון הבא, אני מקווה מאוד שנוכל לסיים אותו תוך שעתיים-שעתיים וחצי ונזמין את כולכם.
חיים ילין: אני מאחל לכולכם שנה טובה.
חיים ילין: אני רק אומר מסר חקלאי קטן: דבורה כל החיים שלה מייצרת חצי כפית דבש.
חיים ילין: ידעתם את זה?
חיים ילין: ואתה בא וקונה צנצנת של חצי קילו, לוקח תפוח עם דבש ואתה לא מבין שאכלת את מה שאולי עשר-עשרים דבורים מייצרות כל החיים שלהן.
חיים ילין: מדהים לראות את זה.
חיים ילין: אתה אומר: איך יכול להיות הפלא הזה?
חיים ילין: הפלא הזה קורה בגלל שכאשר חיים בקומונה, חיים ביחד ושומרים על המהות כנראה אפשר להוציא הרבה מאוד.
חיים ילין: הרבה מאוד ביחד אפשר להוציא.
חיים ילין: אני מאוד מקווה שתהיה לנו שנה טובה ומתוקה ושנשכיל להיות ביחד ולהפיק כמה שיותר דברים ביחד, כי כנראה זה המצב שבו נוכל לנצח.
חיים ילין: שתהיה לכם שנה טובה ושקטה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי, פעמיים כי טוב, כ"ב בסיוון התשע"ו, 28.6.2016.
אורי מקלב: על סדר היום שלנו זה סקירת ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר, מר בוקי כרמלי.
אורי מקלב: קודם כל אנחנו מברכים אותך בהצלחה, ברכת הדרך, בתיאום עם הוועדה, כפי שידוע או לא ידוע, הרשות הוקמה בחודשים האחרונים, בפועל חודשיים וחצי ותיאמנו את הזמן הזה ממש על ההתחלה, לתת קצת זמן להתארגן ולשמוע את הדברים והיעדים וקבענו שאנחנו, כוועדת המדע והטכנולוגיה, נקיים ישיבה שבה ראש הרשות הלאומית יסקור בפנינו.
אורי מקלב: האמת היא שעוד לפני שבאת לפה אתה אורח פה, כמעט בכל דיון שיש לנו אנחנו שואלים 'מה עם הסייבר?' זה יכול להיות אתמול כשדיברנו על מאגר גנטי כזה או אחר, תמיד התלווה 'מה קורה עם הסייבר?
אורי מקלב: ' דיברנו שלשום, או לפני שלושה ימים, עם המפקחת על הבנקים בנושא הבנקאות, הטכנולוגיה המתקדמת, 'מה עם הסייבר?
אורי מקלב: ' רשומה רפואית, 'מה עם הסייבר?', תחום התעופה.
אורי מקלב: כך שאתה תמיד אורח.
אורי מקלב: אני חושב שאם נגדיר את זה ככה לעצמנו, כי אנחנו נמצאים במדינת ישראל, כל מדינה היום נערכת לסייבר, זו היערכות, זו התמודדות, אבל בישראל זה מאבק, המלחמה בסייבר.
אורי מקלב: אצלנו זה עליית מדרגה, זה אחרת בהגדרה הראשונית כשאנחנו מדברים מה עם המלחמה ומה עם המאבק ודברים כאלה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים היום שבמדינת ישראל, כפי שנאמר גם לא פעם כאן בכנסת, על ידי ראש הממשלה ובממשלה, שמים דגש מיוחד.
אורי מקלב: גם כאן בתוך הכנסת היינו צריכים להגדיר תחום בין הוועדות השונות, נניח ועדת חוץ וביטחון לבין ועדת המדע והטכנולוגיה, על תחום האחריות.
אורי מקלב: מה שבאמת מעניין אותנו כוועדה שמפקחת על פעילות הממשלה בנושא הזה זה מה הגבולות, קודם כל מה גבולות הגזרה, מה הסמכות, מה תחום האחריות.
אורי מקלב: התחום האזרחי, אני מבין שהוא גם כן מחולק, יש גופים ביטחוניים, כפי שאמרנו, ויש גם גופים ממשלתיים, חלקכם גם נמצאים פה, אבל יש גם גופים חיוניים, כפי שקוראים לזה בהגדרה כזו או אחרת, שהם חשובים והם בתחום שהוא תחת האחריות, ויש חשיבות ויש גופים שונים אזרחיים, ציבוריים, אוניברסיטאות ועוד דברים כאלה שכולנו גם צריכים להתמודד בתחום הזה ומה העזרה, או אם יש ממשק אליהם.
אורי מקלב: היינו בסיור לאחרונה במכון הוולקני, גם חבר הכנסת חיים ילין שנמצא פה, ראינו מקום שהיה נראה רחוק וראינו התמודדות ומאגר שיש להם ועוד דברים שחלק חשוב מאוד גם במכון וולקני צריכים להיערך טוב והם צפויים או כבר יש להם התמודדויות כאלה.
אורי מקלב: אני רוצה לגעת בעוד נקודה לפני שאתה סוקר, אני מקווה שתתייחס לזה, מכיוון שהדברים נבנו אולי, אני לא אומר טלאי על גבי טלאי, אבל ההתפתחות הטכנולוגית הייתה התפתחות מהירה וגם הממשלה, כשהיא רצתה להתמודד, היא הקימה כל מיני גופים שונים.
אורי מקלב: אני עשיתי סקירה לפני כמה דקות, יש לנו את מטה הסייבר הלאומי, יש לנו היום את הרשות הלאומית להגנת הסייבר ויש את מערך הסייבר הלאומי, יש מרכז שליטה ובקרה, זה גם הממשלה החליטה - - -
<בוקי כרמלי: זה חלק מהרשות.
אורי מקלב: יש לנו את הממונים בכל משרד, יש לנו יחידה להגנת הסייבר, יש גם החלטת ממשלה, יש רשות התקשוב הממשלתית, יש לנו פארק תעשיות ייעודי בתחום הסייבר בדרום שהוא חשוב.
אורי מקלב: נראה, אולי נראה שיש איזה ריבוי של גופים.
אורי מקלב: אני אומר מנקודת הנחה של כל מיני הגדרות שאולי הוגדרו בעבר, איך היום כולם מתכנסים, האם יש משהו שמוביל.
אורי מקלב: עוד נקודה אחת, שאנחנו נודה לך אם תתייחס לזה, זה הממשק בין הגופים הביטחוניים לגופים האזרחיים, גם בידע, גם בתחום האחריות, כפי שהזכרנו קודם.
אורי מקלב: אנחנו רואים בהצלחה שלכם קודם כל הצלחה לגופם של דברים, שיהיה לך בהצלחה, ואנחנו רואים את זה מאוד בממשק, שאנחנו גם נחשפים אליו, כל הצלחה שלכם, כל מיומנות להגיע לרמות גבוהות בעניין הזה, זה יכול גם לעזור לנו בתחום הכלכלי, שאנחנו כמדינה רוצים להיות משמעותיים בעניין הזה.
אורי מקלב: כגוף שיש לו את הידע הזה, מדינה שיש לה את הידע הזה, זה חשוב מאוד לכלכלה ולמעמד הבינלאומי שלנו.
אורי מקלב: אלה היו דברי הפתיחה, ברשותך, אני מזמין אותך לשאת את הדברים.
אורי מקלב: זה גם מלווה במצגת?
<בוקי כרמלי: לא.
<בוקי כרמלי: תודה, אדוני היושב ראש.
<בוקי כרמלי: שלום לחברי הוועדה, חברי הכנסת ולכל האורחים.
<בוקי כרמלי: אני קודם כל מודה על ההזדמנות להציג את הרשות, פעם ראשונה שאנחנו מציגים תפיסה מלאה של מה זה נקרא להגן על מדינה.
<בוקי כרמלי: אני כמובן אתייחס לכל הנקודות שהעלית דרך הצגת התפיסה המלאה.
<בוקי כרמלי: ברשותכם, אני רוצה להתחיל דווקא צעד אחד לאחור.
<בוקי כרמלי: בפברואר 2015 ממשלת ישראל החליטה, בהחלטה שידועה כמספר 2444, להקים מערך סייבר לאומי שכולל שתי יחידות סמך עצמאיות.
<בוקי כרמלי: אחת זה המטה, וככל שנישאל שאלות לעניין המטה אני אנסה כמיטב יכולתי לענות, אבל למטה יש יושב ראש, זה ד"ר אביתר מתניה שאתם מכירים, והמטה הוא גוף שאחראי לבניין הכוח המדינתי, לא רק בהגנה.
<בוקי כרמלי: בניין הכוח המדינתי יכול לפעול לטובת פיתוח התעשייה, מכוני מחקר, מערכות חינוך וכן הלאה, זה בניין כוח יחידתי.
<בוקי כרמלי: ויחידת הסמך השנייה, זו שאני זוכה להקים אותה ולעמוד בראשה, היא הרשות, או בשם המלא שלה, הרשות הלאומית להגנת הסייבר.
<בוקי כרמלי: זה גוף שהייעוד שלו הוא הגנת מרחב הסייבר הלאומי והחלטת הממשלה קבעה שיש לו מספר תפקידים, חלקם גם הזכרת בעקיפין בדברי הפתיחה.
<בוקי כרמלי: האחד זה לנהל ולהפעיל ולרכז את כל מאמצי ההתגוננות בתחום הסייבר.
<בוקי כרמלי: השני זה לטפל באיומי הסייבר כולל בזמן אמת, השלישי זה לרכז מה שאנחנו קוראים מחקר מודיעין על תקיפות סייבר, ואני עוד אתייחס לזה במהלך ההצגה.
<בוקי כרמלי: בנוסף הממשלה בהחלטתה קבעה שהרשות תקים מרכז לאומי לסיוע, וזה הזמן פעם אחת לעשות סדר עם ראשי תיבות, זה נקראCERT , Cyber Emergency Response Team, קבוצה, או במקרה הזה זה מרכז שתפקידו לסייע באירועי סייבר.
<בוקי כרמלי: תפקידו לא רק לסייע, אלא גם לשתף במידע עם גופים אחרים.
<בוקי כרמלי: גם לזה אני אתייחס כי התבקשתי לזה.
<בוקי כרמלי: בנוסף הממשלה קבעה שתפקידה של הרשות זה לנהל ולחזק את החוסן של המשק, להסדיר את המשק, ואני אתייחס לנושא ההסדרה, ולבצע תרגילים וכמובן מעל כל זה לעצב תורת הגנה לאומית.
<בוקי כרמלי: בצד המעשי של ההחלטה נקבע שהרשות תוקם במתווה תלת שנתי, בשנים 2015, 16' ו-17'.
<בוקי כרמלי: בינואר 2016 ראש הממשלה הביא את מינויי לאישור הממשלה, מוניתי לתפקידי ונקבע ש-90 יום לאחר מינויי אני אתחיל להפעיל את ההליך של בניית הרשות.
<בוקי כרמלי: מה שאני מבקש בסקירה הזאת זה לשתף את הוועדה בתפיסת העולם שלי, מה הדברים שאנחנו הולכים לעשות ומה הדברים שכבר נעשו.
<בוקי כרמלי: עברו כבר שלושה חודשים ואתם יודעים שבעולם הסייבר שלושה חודשים יכולים להיות הרבה יותר משלושה חודשים.
<בוקי כרמלי: אז ברשותכם אני אסקור את הדברים ואני אפתח במה שנשאלתי לגביו, מה הוא מרחב האחריות של הרשות.
<בוקי כרמלי: החלטת הממשלה, וזה הולך אחורה להחלטה הראשונית ב-2011, החלטה שדנה בהקמת המטה, 3611, הגדירה מה שנקרא גופים מיוחדים והגדירה בגופים המיוחדים את צה"ל, השב"כ, מוסד, המשטרה, מלמ"ב, תעשיות ביטחוניות באמצעות המלמ"ב.
<בוקי כרמלי: כל אלה מה שנקרא לצורך הסקירה שלי גופים מיוחדים.
<בוקי כרמלי: אם תחריגו החוצה את הגופים המיוחדים כל מה שנשאר זה מרחב האחריות של הרשות.
<בוקי כרמלי: זה מרחב מאוד גדול.
<בוקי כרמלי: הוא כולל גופים שמוגדרים במדינת ישראל כתשתית קריטית ואני גם אסביר מה היא תשתית קריטית בהגדרה הפורמלית שלה, זה כולל משרדי ממשלה וזה כולל חברות פרטיות וציבוריות וזה כולל תאגידים, גם ממשלתיים וגם לא, עסקים בינוניים וקטנים ובכל העולם דנים בשאלה האם זה גם כולל את האדם הפרטי, את האיש בבית, ולטעמי כן, כמובן לא באותה רמה.
<בוקי כרמלי: אני מניח שזה לא יפתיע אם אני אגיד שאת רמת ההגנה שנדרשת מדינה לספק לחברת החשמל היא רמת הגנה מסוג אחד ורמת המודעות והיכולת לעזור ולסייע לאדם הפרטי היא אחרת, אבל הסקאלה היא כל הסקאלה הזאת.
<בוקי כרמלי: בשלושה החודשים שקדמו להפעלת הרשות גובשה תורה, חלקה הסתמך על עבודה שנעשתה במטה ובחלקה ממש נעשתה עבודה ברחל בתך הקטנה בלשון צבאית, תורה שלמה של איך אנחנו מנהלים אירועים בסייבר כאשר אנחנו נתקלים בהם.
<בוקי כרמלי: התורה הזאת מדברת על הגנה סטטית, היא מדברת על הגנה דינמית, היא מדברת על איך מנהלים אירוע כאשר הוא בארגון ולא בהכרח הרשות צריכה לנהל אותו, אבל היא יכולה להנחיל את התורה הזאת לארגונים, ומתי הרשות נכנסת לפעולה ומנהלת אירוע כאשר הוא בעצם יותר מאשר בארגון אחד.
<בוקי כרמלי: מתי הבעיה היא לאומית ולא נקודתית.
<בוקי כרמלי: בנוסף לזה גובשה תפיסת הפעלה מבצעית ואני אגיד מילה אחת לעניין הזה.
<בוקי כרמלי: כשמקימים רשות שאמורה להיות רשות מבצעית ויוצקים לתוכה הרבה מאוד גופים, גופים של מודיעין, גופים של הנחיה, גופים של טיפול באירועים, צריכה להיות תפיסה הפעלה מבצעית.
<בוקי כרמלי: מי עושה מה מתי ואיך, כל העסק הזה הופך להיות תזמורת אחת.
<בוקי כרמלי: גם הדבר הזה גובש, הועלה על הכתב וכמובן תועד.
<בוקי כרמלי: הדבר השני שאנחנו משקיעים בו, וכבר החלה עבודה בו, אני גם אתייחס, חלק מהעבודה הזאת החלה על ידי המטה שנה אחורה, ב-2015, חלק מהעבודה החלה ממש עכשיו, עם הפעלת הרשות, זה מה שאנחנו קוראים יכולת התערבות במתן סיוע.
<בוקי כרמלי: הדבר הראשון זה שהקמנו מעבדה, אמנם בגרסה ראשונית, אבל היא בהחלט גרסה טובה להתחלה, לטיפול באירועים.
<בוקי כרמלי: זאת אומרת כזו שמאפשרת לנו לקבל אירוע ולנתח אותו.
<בוקי כרמלי: בנוסף לזה אנחנו רוכשים ציוד, חלקו ציוד ייעודי, חלקו ציוד מן המדף, שהתפקיד שלו לעזור לנו לזהות התקפות, כי יש לדעת שהתקפות בסייבר, בניגוד להתקפות בעולם הפיזי, לא תמיד יודעים על קיומן.
<בוקי כרמלי: למעשה סטטיסטית אפשר להגיד שברוב מכריע, אם לא בכל המקרים, אנחנו נדע על תקיפת סייבר אחרי שהיא כבר החלה ואנחנו נצטרך לטפל בה, אבל החוכמה היא כמובן לגלות אותה בזמן, לפני שהיא גורמת לנזק.
<בוקי כרמלי: גולת הכותרת של מאמצי הסעיף הזה שנקרא התערבות במתן סיוע היא כמובן ה-CERT הלאומי שמוקם בבאר שבע, בפארק הסייבר.
<בוקי כרמלי: פרויקט ה-CERT הלאומי הוא פרויקט שיאפשר בנקודה מרכזית אחת לשמש כמרכז שעוזר לגופים שנתקלים בבעיות באירועי הסייבר.
<בוקי כרמלי: כבר ביומי הראשון בתפקיד או ביומי העשירי בתפקיד היה אירוע ברשות החשמל.
<בוקי כרמלי: אתם זוכרים את האירוע הזה, באירוע הזה פנו אל ה-CERT, כמובן ה-CERT במהדורתו הנוכחית, שהיא מאוד מאוד מצומצמת ועדיין לא ממוקמת בבאר שבע, על מנת לקבל סיוע.
<בוקי כרמלי: הנה לכם דוגמה אחת למה שיעשה CERT כשהוא יהיה במלוא היקפו.
<בוקי כרמלי: אני אנצל את ההזדמנות הזאת, אדוני היושב ראש, להזמין אתכם לבקר ב-CERT, כי אנחנו מתכננים להפעיל אותו מבצעית עוד ברבעון האחרון של שנה זו.
<בוקי כרמלי: אני חושב שזו יכולה להיות הזדמנות נהדרת לראות איך מתיאוריה עוברים למעשה.
אורי מקלב: חיים, זה יהיה לך קרוב יותר.
חיים ילין: עוד סיור וקרוב לבית.
<בוקי כרמלי: ובנינו קיר עבה, בדיוק מהסיבות הנכונות.
<בוקי כרמלי: אני רוצה להתייחס לנושא הנחיית הגופים במשק, ואני אתייחס מיד לסוכנויות אחרות במדינת ישראל.
<בוקי כרמלי: כידוע לכם ב-2002 ממשלת ישראל קיבלה החלטה, למעשה חוקק חוק, החוק להסדרת ביטחון בגופים ציבוריים, שהגדיר רשימה של גופים שהם מערכות מחשב חיוניות שמונחות על ידי שירות ביטחון כללי.
<בוקי כרמלי: במסגרת ההסדרה, שאני אתייחס אליה בפרטים ככל שאני יכול בפורום הזה להתייחס אליה, בינינו לבין שירות ביטחון כללי גופים אלה עוברים להנחייתה של הרשות.
<בוקי כרמלי: אנחנו קוראים להם גופי תשתית קריטית, לצורך זה אנחנו נוקטים בכל הפעולות, כולל העברת ידע משירות ביטחון כללי אלינו כדי שנוכל להנחות אותם.
<בוקי כרמלי: ההנחיה של הגופים האלה היא מה שנקרא הנחיה ישירה.
<בוקי כרמלי: בכל הגופים האלה יש יחידות ביטחון שמתמחות בתכולה של הארגונים האלה, במערכות וכו', ולמעשה התפקיד של הרשות זה לייצר מדיניות מאוד קונקרטית, לא ב-10,000 רגל, איך להגן על המערכות האלה, מדיניות אחידה.
<בוקי כרמלי: את שאר הגופים במשק, אנחנו מעריכים שהדרך הנכונה להנחות היא לא ישירות, אלא באמצעות מה שאנחנו קוראים רגולטורים מגזריים.
<בוקי כרמלי: יש לזה הרבה לוגיקות.
<בוקי כרמלי: הלוגיקה הראשונה היא כמובן שלרגולטורים האלה יש את הסמכויות ובכך בעצם אנחנו לא מוסיפים רגולטורים לתוך המערכת.
<בוקי כרמלי: יש לזה עוד לוגיקה, היא מאוד ארגונית, אבל היא פרקטית כשמדברים על הגנה על מדינה, זה מכפיל כוח, כי רגולטור אחד, כשהוא רואה הרבה מאוד ארגונים ויש לו סמכויות להנחיל את תורת ההגנה אליהם והוא שואב אותה מנקודה אחת, לרשות זה סוג של מכפיל כוח.
<בוקי כרמלי: לכן אנחנו מאוד מאוד מאמינים בדבר הזה.
<בוקי כרמלי: נעשתה עבודה, היא החלה במטה והיא מושלמת בימים אלה, שמגדירה מי הם הרגולטורים המגזריים שבאמצעותם ננסה להנחות את המשק.
אורי מקלב: זה תלוי גם בחקיקה חדשה?
<בוקי כרמלי: זה ייכנס בסופו של דבר בחקיקה, אבל כרגע אין לנו צורך בחקיקה כי הרגולטורים הם בעלי סמכויות בפני עצמם.
אורי מקלב: יש להם סמכויות גם - - -
<בוקי כרמלי: כן.
<בוקי כרמלי: אני חייב לומר שגם בנושא הזה כרגיל, כמו בכל דבר, יש לנו דברים שבהם נצטרך לעשות טיונינג לדברים האלה.
אורי מקלב: אתמול אישרנו בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק של העברת סמכויות בנושא הגנת הסייבר משירות הביטחון הכללי לרשות הלאומית להגנת הסייבר.
אורי מקלב: זה גם תהליך חקיקתי, אתמול הוא עבר.
<בוקי כרמלי: בהחלט.
<בוקי כרמלי: הזכרת קודם את רשות התקשוב ואת יה"ב, יחידת ההגנה בסייבר של משרדי הממשלה.
<בוקי כרמלי: לצורך העניין אפשר לראות את יה"ב, זו אולי לא ההגדרה הכי פורמלית, אבל היא מאוד נכונה, כנקודת הממשק בין הרשות למשרדי הממשלה.
<בוקי כרמלי: יש גוף אחד שמתמחה באיך להגן על משרדי הממשלה והוא שואב את התורה מהרשות.
<בוקי כרמלי: במידה רבה הוא מקביל לאותו משקל שיש לרגולטורים מגזריים.
<בוקי כרמלי: נעשית עבודה אחרת כיום ברשות, היא החלה במטה ועברה לאחריות הרשות, של ניסיון למפות תהליכים קריטיים מדינתיים.
<בוקי כרמלי: אני אדגיש שתהליך קריטי מדינתי איננו בהכרח מערב גופים קריטיים, כי יכול להיות תהליך שמערב גוף אחד שאיננו קריטי וגוף שני שאיננו קריטי, אבל למכלול השלם יש משמעות מדינתית.
<בוקי כרמלי: זאת עבודה שנעשית היום.
אורי מקלב: בתשתיות הלא קריטיות יש לכם גם מדרג?
אורי מקלב: בנקים נחשב בתשתיות הקריטיות?
<בוקי כרמלי: הבנקים כרגע הם לא בתשתית הקריטית, הם מה שנקרא, עדיין בלשון שירותי ביטחון כללי, מונחים מרצון והם בהחלט מאמצים את המודל הזה.
אורי מקלב: יש מדרג בתוך - - -
<בוקי כרמלי: אנחנו נצטרך לבנות במעלה הדרך מדרג יותר עדין.
<בוקי כרמלי: ברגע זה התמיכה היא במה שנקרא תשתית קריטית, משרדי ממשלה, מונחים מרצון שנמצאים בסביבה הזאת וכל השאר אנחנו נצטרך לבנות.
<בוקי כרמלי: אני רוצה לומר מילה על מודיעין.
<בוקי כרמלי: אנחנו עושים הבחנה בין מודיעין ממקורות אזרחיים גלויים לבין מודיעין אחר.
<בוקי כרמלי: אני אומר מיד שהרשות איננה מפתחת לעצמה יכולות בתחום המודיעין האחר, בשביל זה במדינת ישראל יש מספיק גופים שמתמחים בזה וכשהיא תצטרך להיעזר בהם היא תיעזר בהם.
<בוקי כרמלי: מצד שני בנושא של מודיעין ממקורות אזרחיים גלויים אנחנו בהחלט מפתחים יכולות עצמאיות שלנו.
<בוקי כרמלי: זה אומר שיתוף פעולה עם התעשייה הישראלית והבינלאומית, אני חסיד גדול של שיתוף פעולה בין ממשלה לתאגידים ישראליים, זה בוודאי יבוא לידי ביטוי לא רק כאן, אבל גם כאן, זה אומר יכולות לאחזר מידע או להפיק מידע מתוך המרחב הגלוי, האינטרנט לגווניו, ועוד דברים נוספים.
<בוקי כרמלי: זה המקום גם לומר שבתפיסת ההגנה אנחנו עושים הפרדה מאוד ברורה והבחנה מאוד חדה בין מה שנקרא תוקף לבין מה שנקראת מתקפה או תקיפה ואני אסביר.
<בוקי כרמלי: בעולם הפיזי לא מעט פעמים אתה שואל את עצמך 'איך אני יכול להגן על עצמי טוב?', אם אני יודע איפה התוקף יושב יכול להיות שאני יכול לפעול בפעולות מסוימות לסיכולו מבעוד מועד.
<בוקי כרמלי: בעולם הסייבר אין כל כך משמעות לעסק הזה משום שהעולם הוא רשת אחת שכולם מחוברים אליה.
<בוקי כרמלי: אין משמעות אמיתית להגיד שההתקפה יוצאת מנקודה אחת או דווקא מנקודה אחרת.
<בוקי כרמלי: לכן דווקא הבנת המתקפה, איך היא מתפשטת, איך היא מצליחה לחדור, מה הדברים שהיא עושה כשהיא בפנים, אלה דברים שנוגעים למתקפה, פחות למי שלח אותה.
<בוקי כרמלי: אנחנו בתורת ההגנה שלנו בהחלט מתמקדים ביכולת לנתח מתקפות, לגלות אותן מבעוד מועד ולטפל בהן.
<בוקי כרמלי: זו הבחנה מאוד ברורה כי היא גם עוזרת להעביר קו בינינו לבין גופים אחרים בקהילייה.
<בוקי כרמלי: בהקשר הזה אני אוסיף שאנחנו מאפיינים היום תפיסת שליטה במרחב.
<בוקי כרמלי: אני אתן דוגמה מעולם אחר.
<בוקי כרמלי: כאמור בעולם הפיזי יש מרחב מסוים טופוגרפי ומהירויות שמגבילות את הגורמים השונים.
<בוקי כרמלי: באוויר לעומת זאת כלים נעים מאוד מהר ובאוויר אין גבולות, לכן לחיל האוויר יש תפיסת הפעלה שונה מתפיסות אחרות.
<בוקי כרמלי: אנחנו בסייבר רואים את המהירויות קיצוניות עוד יותר ובוודאי ששם אין גבולות ולכן אנחנו שוקדים היום על תפיסת שליטה במרחב, שוב, באזורים שהם באחריותנו, דומה מאוד לתפיסה שחיל האוויר אימץ בחיל האוויר ובחצי השנה הקרובה היא תבוא לידי ביטוי ביישום מעשי, גם של פרויקטים וגם של הפעלה.
<בוקי כרמלי: נשאלתי לגבי ארגונים אחרים.
<בוקי כרמלי: אז כן, העולם הזה של הסייבר מייצר אתגר מאוד מעניין לכולנו, הוא חוצה ארגונים.
<בוקי כרמלי: ארגון אחד יכול להיות אחראי לנושא מסוים וארגון אחר אחראי להגנות בסייבר.
<בוקי כרמלי: דווקא בגלל הדבר הזה חובה לעשות הסדרה.
<בוקי כרמלי: המטה החל בעסק הזה ולידיי התגלגלה אחריות להשלים את ההסדרה עם שני גופים, צה"ל ושירות ביטחון כללי, עם שאר הגופים המטה, בשם הרשות, כבר סגר את ההסדרה לפני הצטרפותי.
<בוקי כרמלי: ההסדרה עם שני הגופים האלה מגדירה את גבולות הגזרה, ואם קודם תיארתי את מרחב האחריות של הרשות אז אני אוסיף ואומר שכל אחד מהגופים המיוחדים אחראי לתחום אחריותו, צה"ל אחראי לצה"ל ונכסיו ושירות הביטחון הכללי קודם כל אחראי להגן על עצמו.
<בוקי כרמלי: יחד עם זאת לשירות ביטחון כללי שם קוד, זה נכון גם לגופי המשטרה וזה נכון לגופים אחרים, יש אחריות והאחריות הזאת, מן הראוי היה להסדיר אותה עם הרשות כדי שבסופו של דבר האנשים האלה ישתפו פעולה.
<בוקי כרמלי: לעצם העניין בשירות הביטחון הכללי ההסדרה נוגעת לשיתוף פעולה מאוד הדוק, כולל לא רק העברת ידע ומידע אלא שיתוף פעולה גם ברמה של אנשים שנדברים ונפגשים לפגישות עבודה כדי להגיע למצב ששני הגופים האלה, כל אחד ממלא את ייעודו מבלי להפריע לשני.
<בוקי כרמלי: אני רוצה לגעת בנקודה אחרת, כשמדברים על סייבר ועל טכנולוגיה, והיא לא ייחודית רק לסייבר, אבל בסייבר היא מקבלת בשנים האלה משנה תוקף וזה הנושא של כוח אדם.
<בוקי כרמלי: גיוס כוח אדם איכותי בעולם הסייבר זה אתגר מאוד גדול והאתגר הוא כפול.
<בוקי כרמלי: האחד, משום שבתעשייה יש הזדמנויות אחרות ואי אפשר להתחרות עם מה שתעשיית ההיי טק מציעה, אני בעוונותיי עברתי גם דרך התעשייה הזאת של ההיי טק והסטרט אפים, אני יודע מה אפשר להציע בצד השני, אי אפשר להתחרות איתם בתחומים האלה.
<בוקי כרמלי: אבל אפשר להתחרות איתם, ואני מאוד מאמין בזה, בעשייה למען המדינה ובאתגר ובכלל במעורבות בתחום שהוא כרגע הייפ בכל העולם, אבל המשלים של העסק הזה, ובלעדיו כל מה שאמרתי חסר כל משמעות, הוא מנהיגות.
<בוקי כרמלי: אנחנו בונים את הרשות, כתפיסת עולם, עם מנהלים מאוד ותיקים, מאוד מנוסים, אנשים שכבר היו בתעשייה, אנשים שכבר היו שם, הם מכירים, בכוונה בשביל לצקת את התוכן הזה של אנשים ששואבים אחריהם ואוספים אחריהם אנשים טובים אחרים.
<בוקי כרמלי: זה לא אומר שנוכל לגייס כל אחד לכל משרה בכל עת, אבל אנחנו רואים את קצב הגידול שלנו תומך באמירות האלה.
<בוקי כרמלי: אתמול הוזכרה בעקיפין סוגיה של חוק הסייבר.
<בוקי כרמלי: ללא ספק הרשות תזדקק לתמיכה כדי לבצע את פעולותיה.
<בוקי כרמלי: אולי נרצה אחר כך להרחיב יותר, אני אומר משפט אחד מאוד ברור.