GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אין ספק שזה סיפור הצלחה, שאתה יכול עד עשר בלילה, 11 ו-12 בלילה ובאופן זמין, בלי להפסיד ימי עבודה, לא צריך לנסוע עד משרד הרישוי כדי לקבל את זה.
אורי מקלב: אני חושב ששם הנגישות - - -
סתיו שפיר: אבל עדיין לא במייל.
יוסף ג'בארין: עדיין לא במייל, עדיין לא באוכלוסייה הערבית.
אורי מקלב: אני חושב שהשפה שם, יש לזה חשיבות כפולה.
סתיו שפיר: לי ולחבר הכנסת מקלב יש עוד שיתוף פעולה, על הצעת החוק שתעביר את שירותי הממשלה גם למיילים, ובבדיקות שאנחנו עשינו ספציפית מול משרד התחבורה היה קושי לקבל שירותים באמצעות - - -
<דלית רגב: מידע בדחיפה?
סתיו שפיר: גם לקבל מידע, גם לקבל מידע על סטטוס.
אורי מקלב: לתקשר.
סתיו שפיר: גם לקבל תשובות.
אורי מקלב: להתכתב, זה כבר א'-ב' שאנחנו היום מחפשים אותו.
סתיו שפיר: זו גם נקודה שמאוד כדאי להתקדם.
<דלית רגב: בהחלט.
<דלית רגב: תודה.
סתיו שפיר: תודה, וברגע שיעלה האתר אנחנו גם נדווח על זה מתוך הוועדה.
<ג'אמל מדלג': אני ממשרד החקלאות, אני מנהל מחלקת מיעוטים ויושב ראש מועצת הזיתים ואני גם רוצה להצטרף למברכים ליום מאוד חשוב כזה וגם לברך את הכנסת על האתר המצטיין שלהם.
<ג'אמל מדלג': אני רק רוצה להגיד שמשרד החקלאות היה בין המובילים שהתחיל את החשיפה בכלל לציבור הערבי ואת זה עשינו על ידי כמה דברים, ביניהם האתר של משרד החקלאות שתורגם בין הראשונים מבין אתרי משרדי הממשלה.
<ג'אמל מדלג': פה עלו נקודות מאוד חשובות, גם אם יש לנו חברה שעוסקת בתרגום אני במזל, ממש במקרה יודע קצת ערבית וכשאני קורא את התרגום שלהם אני לא מבין כלום ואני צריך ללכת לגרסה העברית כדי להבין מה התכוון המשורר.
<ג'אמל מדלג': כמו לפעמים שהיינו צריכים להגיע לנקודות ומצבים מאוד מביכים, שתרגמו לנו את הוצאת הדירים מתוך היישובים הערביים, הוצאת הדירים זו פעולה מבורכת, אפילו עברה בהחלטת ממשלה, תרגמו את זה 'הוצאת הדיירים' וכשאנחנו מוציאים את הדיירים מהיישובים הערביים אנחנו קיבלנו על הראש.
<ג'אמל מדלג': דברים מהסוג הזה יכולים להיות - - -
סתיו שפיר: איפה זה היה?
<ג'אמל מדלג': אנחנו הוצאנו עלון שמסכם את כל השירותים שמשרד ממשלתי יודע לתת.
<ג'אמל מדלג': אני חושב שהוא בין החלוצים בעניין הזה.
<ג'אמל מדלג': אני, בתור עובד משרד החקלאות 30 שנה, גם התקשיתי לאתר איזה שהוא שירות שאפשר לקבל אותו מהמשרד, בטח ובטח אזרח פשוט שגם אם הוא יודע ומתמצא טוב באתרי הרשת ויודע להיכנס ולגלוש טוב, הוא גם יתקשה לקבל את המידע הזה.
<ג'אמל מדלג': אז החלטנו שאנחנו מרכזים את הכול בעלון אחד שנותן את הטייטלים מה אפשר לקבל ממשרד ממשלתי כמו משרד החקלאות.
<ג'אמל מדלג': אגב, הפלטפורמה הזאת הועתקה גם לשפה העברית ואימצנו גם את השיטה.
<ג'אמל מדלג': היום אם אזרח רוצה לקבל מידע מה משרד החקלאות יודע לתת לו, גם ברמה תקציבית וגם ברמה של שירותים שוטפים - - -
סתיו שפיר: וכל המידע הזה גם נמצא באינטרנט?
<ג'אמל מדלג': המידע הזה נמצא באינטרנט.
<ג'אמל מדלג': האינטרנט בשלב ראשון הודיע לציבור שיש את המידע הזה וזה מאוד חשוב, זה עוד אמצעי שאנחנו חשופים ונחשפים לציבור שלנו.
<ג'אמל מדלג': אגב, זה לא אומר שאנחנו מושלמים, הדרך עדיין ארוכה, אבל יש לנו עוד.
<ג'אמל מדלג': למשל אנחנו בנויים מבחינה ארגונית במצב שלכל עובד יש מספר יישובים והוא מופקד עליהם, הציבור גם יודע את הטלפון האישי שלו.
<ג'אמל מדלג': זה ההבדל בינינו לבין, בלי להעליב, כל משרד אחר, המוסד לביטוח לאומי, מס הכנסה או רישוי, שכשאתה מתקשר אתה מתקשר למרכזייה ואז מנתבים אותך ובסוף אתה חוזר להתחלה ולא יצאת מהשיחה בכלום.
<ג'אמל מדלג': האזרח יודע להגיע אליי באופן אישי לטלפון הנייד שלי, אם אני לא מסתדר לספק לו את השירותים בשפה שלו אני יכול לנתב אותו למישהו שכן יכול לעזור לו.
סתיו שפיר: כמה עובדים דוברי השפה הערבית מועסקים במשרד?
<ג'אמל מדלג': אני יודע שמתקרבים ל-10% וזה במסגרת ה - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה בדוק או הערכה שלך?
<ג'אמל מדלג': אני בטוח לגבי 9%, לגבי ה-10% - - -
אורי מקלב: מתקרבים לשם.
אורי מקלב: אבל זה ברור שמי שנותן מענה זה רק אתה, בשפה הערבית.
<ג'אמל מדלג': רק אני?
<ג'אמל מדלג': מה פתאום?
<ג'אמל מדלג': לא, אני משמש כמנהל תחום מיעוטים, יש אנשי מקצוע, מדריכים חקלאיים, שמסתובבים בשטח, חלקם הגדול, יחסית, עובדים ונותנים שירות גם בשפה הערבית, בשירותים הווטרינריים, בהגנת הצומח.
<ג'אמל מדלג': יש לא מעט עובדים שעוסקים ויודעים לתת את השירות בשפה הערבית.
<ג'אמל מדלג': כשמתפרסם נוהל - - -
אורי מקלב: אנחנו צריכים לתת אפשרות גם לאחרים, התרשמנו מהדברים ויש לזה מענה.
<ג'אמל מדלג': אבל הדרך עדיין ארוכה.
<ג'אמל מדלג': חשוב להדגיש.
אורי מקלב: ודאי, אנחנו לא הולכים לפטר אתכם, אנחנו חושבים שצריך להגביר.
אורי מקלב: הבנו שלא הגענו ליעד.
אורי מקלב: הנה עכשיו, לא בקריאת ביניים את יכולה לדבר ולהגיד שלא ממש ככה, ממש לא.
<יפית גלפז: אני מתנצלת על ההתפרצות.
<יפית גלפז: זו הוועדה השנייה שאני משתתפת בה שמדברים על נושא של נגישות, הוועדה הקודמת דנה בנושא של נגישות לאנשים עם מוגבלויות, למשל.
<יפית גלפז: אנחנו מוצאים את עצמנו, הנציגים של המשרדים הממשלתיים, מגיעים לוועדות האלה ואנחנו מעלים את הטענות שלנו ואנחנו באים ואומרים 'אנחנו מסכימים עם הצרכים שאתם מעלים, אנחנו מסכימים שצריכים אתרי אינטרנט בערבית, אנחנו מסכימים שצריכים אתרים נגישים לבעלי מוגבלויות, אין לנו את הכלים'.
<יפית גלפז: כשכבודו דיבר על תקצוב ועל אבני דרך ועל תזמון, זה הדבר הכי חשוב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: למשל קולות קוראים של המשרד שלכם, הם יוצאים בערבית?
<יפית גלפז: לא, הם לא מתורגמים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הכי פשוט.
סתיו שפיר: בתכנון התקציבי השנתי שלכם אתם הקדשתם תקציב לסיפור של תרגום, של הנגשה של שירותים לערבית, כשפניתם למשרד האוצר?
<יפית גלפז: קודם כל כן, ואחד הנושאים החשובים אצלנו במשרד - - -
סתיו שפיר: ומשרד האוצר ענה לכם בשלילה, שאי אפשר לתת את התקציב?
<יפית גלפז: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה, אני יכולה להגיד לך מה אנחנו עושים - - -
סתיו שפיר: לא, כי אמרת שאין, אז אני מנסה להבין אם האין זה כי יש איזה שהוא סירוב לטפל בזה או שזה כאילו - - -
<יפית גלפז: אני לא חלק מההחלטות של המנכ"ל לאן מפנים את כל התקציבים, אצלנו יש אישה במשרה מלאה שמתרגמת את החומרים, אבל היא לא מספיקה לתרגם את הכול.
<יפית גלפז: טפסים לא עולים לאתר, קולות קוראים לא, מכרזים לא, המשרד כן משקיע בקמפיינים, למשל, שמיועדים רק לציבור הערבי, ויש טיפול בנושא הזה במסגרת תכנית שנקראת בסביבה שווה, שהשר גבאי מוביל אותה כעת.
<יפית גלפז: אבל אנחנו צריכים את הכלים, את כוח האדם, את התקציבים כדי למנף את הנושאים האלה.
סתיו שפיר: אז תעבירי לנו בבקשה תשובה לשאלה הזאת, איזה סכומים ואיזה תקציבים התבקשו כדי לטפל בבעיה ואיך הדבר הזה נענה בתכנון התקציבי.
<יפית גלפז: בסדר גמור.
<יפית גלפז: אני מדברת מדם לבי כי אנחנו מגיעים לסיטואציות שמנחיתים עלינו כל מיני תקנות, כמו למשל נגישות לבעלי מוגבלויות, ואין לנו את הכלים להתמודד איתם, אין לנו את הכלים לעמוד בחוק.
<יפית גלפז: אלה תקנות.
<יפית גלפז: צריכים תקציבים וצריך כוח אדם - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: תקנות שהמשרד שלכם מכין, נכון?
<קריאה: לא, נגישות לשירות, נגישות לבעלי מוגבלויות שאין מאחוריהם שום הקצאת תקציב.
סתיו שפיר: אנחנו נתקלים בבעיה הזאת לא פעם, מאחר שגם בימים האלה מתחילים לדון בתקציב, אז חשוב לי להבין האם הייתה פנייה מצדכם והאם היא לא נענתה, או שיש למשרד האוצר סיבה שלא לתקצב.
<יפית גלפז: אין בעיה.
סתיו שפיר: תודה רבה לך.
אורי מקלב: אם אפשר להגיד מילה על איכות של התרגום?
אורי מקלב: על סמך מה את יודעת שזה באמת מתורגם נכון ומדויק?
<יפית גלפז: אני יודעת שהתרגום אצלנו נכון, יש אצלנו אישה שדוברת ערבית, אין גוגל טרנסלייט, זה לא קיים.
<יפית גלפז: בישיבה שקיים ממשל זמין, אחד הדברים שעלו שם זה באמת האיכות של התרגום וגם הבעייתיות של ניבים, יש כל מיני רמות של השפה הערבית, יש ניבים.
<ג'אמל מדלג': יש שפה ספרותית אחת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, כשאת מכינה טופס או משהו רשמי יש שפה רשמית אחת, הניבים זה השפה המדוברת וכמשרד אסור לך לתרגם שפה מדוברת.
<יפית גלפז: אז צריך נהלים, צריך לדעת - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: וצריך מישהו שמבין את השפה.
סתיו שפיר: עורך לשוני.
<אורית אביטל סחייק: שמי אורית, מהמשרד לבטחון פנים.
<אורית אביטל סחייק: המשרד לבטחון פנים ומשטרת ישראל אלה שני אתרים נפרדים.
<אורית אביטל סחייק: המשרד לבטחון פנים, לא צוין כאן בדוח, ב-2013 הוא היה בין המשרדים המובילים וגם כיום יש לנו אתר מלא בעברית, אנגלית, ערבית, רוסית, אתרים שמתורגמים ומעודכנים כל הזמן.
אורי מקלב: שהוא רק מידע, או מעבר למידע?
<אורית אביטל סחייק: האתר עצמו הוא בעיקר מידע, המשרד לבטחון פנים מספק מעט שירותים יחסית, אחד השירותים החדשים שנכנסו למשרד הוא שירות של כלי ירייה ושם יש לנו מעט מאוד מידע בערבית, אבל שם זה מכוון כי קבלת רישיון כלי ירייה מחייב ידיעת השפה העברית על בורייה, לכן שם במכוון מצוין הדבר והוא מפנה גם למידע בעברית.
סתיו שפיר: הדבר הזה מצוין בערבית?
<אורית אביטל סחייק: כן.
<אורית אביטל סחייק: אנחנו גם עוברים לאתר החדש של gov ושם יתורגמו כל החומרים, גם נמשיך לתרגם את החומרים לערבית.
<אורית אביטל סחייק: הקושי שלנו הוא באיתור אדם, יש הרבה משרדים, לנו יש חברה חיצונית שאנחנו פונים אליה, יש בן אדם שמספק לנו תרגומים.
<אורית אביטל סחייק: זה ממש לא מספיק, אין תקן, אין בן אדם שעובד אצלנו במשרה מלאה וזה מה שחסר לנו.
<אורית אביטל סחייק: יצאנו למכרז של עד 50,000, זה מה שאישרו לנו במשרד לשנה ואנחנו שולחים את החומרים, מקבלים לתרגום, אנחנו לא יכולים לתרגם הכול, במסגרת התקציב אנחנו מתרגמים.
אורי מקלב: מי שולח את החומרים?
אורי מקלב: איזה חומרים?
אורי מקלב: מי קובע?
<אורית אביטל סחייק: צוות האתר מתרגם כמעט הכול, לא מתרגם דוחות, כי אם אני אתרגם דוחות ייגמר לי התקציב פחות או יותר אחרי חודש, אבל כן את החומרים והכתבות והעדכונים שאנחנו מעלים, כל מה שרלוונטי מתרגמים.
<אורית אביטל סחייק: יכולות להיות כתבות שיופיעו דווקא בערבית ולא יופיעו בעברית.
אורי מקלב: במייל אפשר להתקשר איתכם בעברית?
<אורית אביטל סחייק: אפשר להתכתב.
<אורית אביטל סחייק: אנחנו מקבלים גם פניות בערבית, אין לנו בן אדם שעונה לפניות בערבית.
<אורית אביטל סחייק: יש לנו במשרד יועץ לענייני ערבים, אני מעבירה אליו והוא עונה לי, אבל אין תקן, לא במשרד שלנו, לדעתי גם לא במשרדים אחרים, של מישהו שמספק מענה לשירות בערבית.
<אורית אביטל סחייק: לא הוקם דבר כזה.
<אורית אביטל סחייק: אנחנו עונים לכל פנייה, גם בערבית.
סתיו שפיר: ביקשתם להקים כאלה דברים?
סתיו שפיר: אותה שאלה שהפניתי למשרד להגנת הסביבה.
<אורית אביטל סחייק: זה כבר לא במשרד, זה קשור ליחידה לפניות ותלונות הציבור בכל משרדי הממשלה ושם צריך שיהיה אדם שיספק מענה כזה.
<אורית אביטל סחייק: אבל פנייה שמגיעה אליי לאתר האינטרנט, אם היא בערבית אז אני פונה לאדם שעובד לידי והוא דובר ערבית והוא עוזר לי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא דובר ערבית כשפת אם?
<אורית אביטל סחייק: הוא היה יועץ במשרד ראש הממשלה, ד"ר מוטי זקן, אני חושבת שהערבית שלו היא - - - הוא היה היועץ של ראש הממשלה בעבר, אני מפנה אליו והוא עוזר לי.
סתיו שפיר: זה היועץ לענייני ערבים של המשרד?
<אורית אביטל סחייק: של המשרד, אבל הוא לא אחראי על האתר.
אורי מקלב: זה קצת חלטורה, אבל בסדר.
אורי מקלב: חלטורה מכובדת, אבל זאת חלטורה, בסופו של דבר.
<אורית אביטל סחייק: אני שולחת את החומר לתרגום לערבית והאדם - - -
אורי מקלב: לא מכובד, אבל וולונטרי הוא מתרגם.
אורי מקלב: זה לא כתפקיד, כטובה.
סתיו שפיר: הוא יושב ליד.
<אורית אביטל סחייק: כן, הוא מספק לי עזרה, אבל זה לא תפקידו.
סתיו שפיר: לא ככה זה צריך להיות.
אורי מקלב: הדרך היא לא - - - במשרדי ממשלה צריך דרך הרבה יותר ממוסדת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא קורא את ההודעה והוא אומר 'הם התכוונו לכך וכך', הוא אפילו לא מתרגם.
סתיו שפיר: אנחנו חייבים להתקדם.
<אורית אביטל סחייק: אני רוצה להגיד, לגבי חוק הנגישות, הוא יכול לתקוע אותנו גם בשפה הערבית, כי חוק הנגישות מחייב להכניס לאתרי הממשלה רק חומרים שהם נגישים לבעלי מוגבלויות.
<אורית אביטל סחייק: זה אומר שמסמך שהוא לא מונגש לעיוורים וחירשים וכו' ולא הונגש לבעלי מוגבלויות, אסור לי להכניס אותו לאתר האינטרנט.
סתיו שפיר: בכלל, גם לא בעברית.
<אורית אביטל סחייק: בכלל, גם לא בעברית, זה אומר שחלק גדול מהחומרים שקיימים היום באתר אנחנו הולכים להוריד באוקטובר 2016 - - -
סתיו שפיר: למה אתם לא מנגישים אותם?
<אורית אביטל סחייק: מפני שצריך תקציב וכוח אדם שהמשרד לא סיפק.
<אורית אביטל סחייק: סליחה, עם כל הכבוד, אל"ף, לא מדובר בתקציב כל כך גדול בהנגשת אינטרנט.
<אורית אביטל סחייק: את האתר אנחנו מנגישים, את המסמכים זה תקציב מאוד גדול.
סתיו שפיר: מה התקציב?
<יפית גלפז: זה מאות אלפי שקלים.
<אורית אביטל סחייק: וזה לא תקציב שלנו, זה המשרדים צריכים באופן - - -
סתיו שפיר: ומדוע משרד האוצר לא מספק את התקציב הזה?
<אורית אביטל סחייק: אני לא יכולה לענות בשם משרד האוצר.
<אורית אביטל סחייק: אנחנו קיבלנו את ההנחיה ממשרד המשפטים, תקציב לא קיבלנו מאף אחד.
סתיו שפיר: טוב, אנחנו נטפל גם בזה.
<איריס אליאסיאן: אני מנהלת אתר האינטרנט של המוסד לביטוח לאומי.
<איריס אליאסיאן: אני חייבת לספר שאנחנו בתהליך כבר עשר שנים, אבל הכול באמת קם ביוזמות, בחלטורות, בשנורר שלי, פשוט נכנסתי לכיסים לכל מיני יחידות והוצאתי משם כספים ותקציבים.
<איריס אליאסיאן: זה באמת עובד בהרבה תחומים בצורה הזאת.
<איריס אליאסיאן: מאוד כואב לי שקרן אברהם לא באו לדבר איתנו, כי כשממשל זמין רוצה לפתח פלטפורמות לאינטרנט לאתרים בערבית הם באים לביטוח הלאומי כדי ללמוד ממנו, כי זה נחשב לאחד האתרים החזקים יחסית, כי זה גם אתר גדול.
<איריס אליאסיאן: עם כל הכבוד לאתר הכנסת, אי אפשר להשוות את ביטוח לאומי לכנסת מבחינת שירותים, מבחינת כמויות של טפסים, כמויות של מידע וקצב העדכונים של הדברים האלה.
<איריס אליאסיאן: היום אנחנו, אני יכולה להגיד, אני קצת נחה ורגועה כי אחרי עשר שנים יש לי מתורגמן שמגיע פעם בשבוע לארבע שעות שברור שזה טיפה בים ולא מספיק בקצב של העדכונים - - -
סתיו שפיר: בכל המוסד לביטוח לאומי יש מתורגמן שמגיע פעם בשבוע לארבע שעות?
<איריס אליאסיאן: נכון, ואם אני אספר לך איך הצלחנו - - -
סתיו שפיר: אבל הוא מתרגם נורא מהר, אני מבינה.
<איריס אליאסיאן: זה לא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ופעם הוא מתעכב, פעם הוא חולה, פעם הוא בחו"ל.
<איריס אליאסיאן: יפה, וזה מה ש - - -
אורי מקלב: שתי דקות בראשי תיבות.
אורי מקלב: יש בערבית ראשי תיבות?
עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, יש.
<איריס אליאסיאן: בעניין הזה שתי נקודות.
<איריס אליאסיאן: נכון, אז יש את התלות הזאת באדם אחד לארבע שעות בשבוע, שזה כלום וגם איך השגנו את הבן אדם הזה?
<איריס אליאסיאן: פשוט נדחפתי למכרז שביטוח לאומי הוציא לתרגומים של מסמכים שמגישים ל - - -
אורי מקלב: של ועדות.
<איריס אליאסיאן: ודרך זה נכנסנו והשגנו את הדבר הזה.
<איריס אליאסיאן: אז יש מישהו, יש לי כתובת, כן, אבל אם אני צריכה להכניס איזה שהיא הודעה אס או אס עכשיו לאתר אני בבעיה.
<איריס אליאסיאן: כן, כמה וכמה פעמים ניסיתי לדרוש ממנהל אגף ההסברה אצלנו שיעסיק עובד, אפילו בחצי משרה, לטובת הדבר הזה, זה נתקל באוזניים אטומות.
סתיו שפיר: מה לגבי מענה לפניות?
<איריס אליאסיאן: יש לנו דרך האתר מנגנון של פניות.
<איריס אליאסיאן: דרך אגב, השאלה אם אנחנו מתקשרים במייל, אנחנו מתקשרים במדיה הזאת כולל במייל, כשאתה נכנס אתה לא שולח כתובת דואר אלקטרוני, אתה נכנס למערכת שאנחנו עוקבים אחריה - - -
סתיו שפיר: תבורכו.
<איריס אליאסיאן: הוא פונה בערבית ומגיע למוקדים שלנו.
<איריס אליאסיאן: זה עובר תהליך של תרגום, זה עובר תהליך של - - -
סתיו שפיר: יש מוקדנים שמדברים ערבית?
<איריס אליאסיאן: יש לנו, בדימונה בעיקר.
<איריס אליאסיאן: יש לנו מוקד בדימונה.
<איריס אליאסיאן: מוקד שלנו יושב בדימונה.
סתיו שפיר: אבל הוא מדבר גם עם תושבים שהם לא רק מהאזור?
<איריס אליאסיאן: כן, בטח.
<קריאה: יש להם מוקד ארצי גדול בצפת ויש אנשים שגם - - -
סתיו שפיר: כן, אבל צריך לציין שהמוסד לביטוח לאומי קיבל את התוצאות מהטובות ביותר במחקר של הממ"מ.
סתיו שפיר: אתם קיבלתם את אחת התוצאות הכי טובות במחקר של הממ"מ.
<איריס אליאסיאן: נכון.
<קריאה: הם גם קיבלו שבחים בשולחן העגול על התרגום.
סתיו שפיר: עדיין מצוין פה שזה חלקי בלבד, בנוגע לפרסום הודעות ומכרזים וטפסים וקישורים למסמכים רשמיים.
אורי מקלב: אבל זו פעם ראשונה שביטוח לאומי שולח נציג שלא מנסה לייפות את העניין, אלא אומר את האמת כמות שהיא.
<איריס אליאסיאן: אומר את האמת, אני חיה את זה עשר שנים.
אורי מקלב: אנחנו נגן עלייך אם חס וחלילה תחזרי הביתה ויגידו 'למה עשית ככה ולמה אמרת ככה'?
<איריס אליאסיאן: לא, לא.
אורי מקלב: אנחנו נציין את זה לזכות, אני כבר אומר, שבא משרד ואומר מה עשינו ואומר בשקיפות מלאה מה לא עשינו ומה עדיין צריך לעשות ואיך אני עובדת.
אורי מקלב: יפה מאוד, אנחנו מאוד מעריכים את הדבר הזה.
סתיו שפיר: לא, אבל זה שצריך לשנורר, זה פשוט לא ייאמן.
<איריס אליאסיאן: המילה לשנורר בכל מה שקשור לאינטרנט היא מאוד חזקה.
סתיו שפיר: בכל מה שקשור, נקודה.
<איריס אליאסיאן: כל מה שקשור לאינטרנט, סימן קריאה.
סתיו שפיר: כן, אני אוסיף, ובכל תחום.
<רויטל חרמון: אני ממשרד הבריאות.
<רויטל חרמון: בתפקידי אני מנהלת מחלקת דיגיטל ואתר האינטרנט נמצא תחת אחריותי.
<רויטל חרמון: אתר האינטרנט של משרד הבריאות שם דגש על תרגום מידע של הסברה ושירותים, קבלת פניות קיימת גם בשפה הערבית, יש מידע טלפוני וכתובות.
<רויטל חרמון: במוקד הטלפוני שלנו, שאליו מגיעות הפניות הכתובות מהאינטרנט, יש מענה גם בערבית ובשפות נוספות ויש במוקד גם מוקד תרגום און ליין, טלפונים מול בתי חולים, שאנשים מבית חולים יכולים להתקשר ומתבצע תרגום דרך הטלפון מול אותו בית חולים.
<רויטל חרמון: אני רוצה לומר שהתקנות הקיימות שמדברות על מידע כללי של כתובות, טלפונים, איזה מידע צריך להיות באתרי אינטרנט, סייע לנו במהלך העבודה ולמעשה על הבסיס הזה הרבה מאוד מידע נבנה וקיים והוא גם נמצא אצלכם בדוח שמשרד הבריאות העלה את המידע הקיים.
<רויטל חרמון: מה שכן אני רוצה לומר, שכל הנושא של שירותים מקוונים, ההגדרות, מה זה שירות מקוון, איזה מידע צריך להיות על שירות מקוון, כדי להבהיר, זה חסר.
<רויטל חרמון: יש הבדל בין לתרגם כותרות של טופס, לבין לתרגם את הטופס לבין לתרגם את כל השירות על כל התהליך שלו, יש הבדל משמעותי.
<רויטל חרמון: ההגדרות לא קיימות, הן חסרות ומאוד חשוב להגדיר אותן כדי שלנו זה יהיה כלי עבודה במשרד מול הגורמים.
<רויטל חרמון: היה אצלנו דיון אצל מנכ"ל וכשהוא שאל מה אתם צריכים לתרגם לערבית, היו כל מיני ספקולציות, כל אחד נתן את הפרשנות שלו.
<רויטל חרמון: אם יהיו הגדרות ברורות מה זה תרגום של שירות מקוון זה יכול לעזור.
<רויטל חרמון: יש לנו הרבה מאוד שירותים שאנחנו בתהליך עבודה של תרגום, של לעשות אותם כתהליך מקוון, וחשוב מאוד מבחינתנו להבין את זה.
סתיו שפיר: כמה כוח אדם אתם מקצים לעניין הזה?
<רויטל חרמון: מבחינת כוח אדם, איך שאנחנו מתרגמים את האתר, יש לנו תקציב מוגדר.
<רויטל חרמון: למעשה האתר בערבית, מרגע דרישת התקנות, אני חושבת שהן היו בשנת 2005, זה חיכה כמה שנים עד שלפני ארבע שנים המנכ"ל הגדיר שזאת המשימה שהוא רוצה ונתן לנו תקציב ייעודי רק להקמה של אתר בערבית.
<רויטל חרמון: האתר מתוחזק שנתית על ידי תקציב ייעודי שאגף המחשוב מגדיר לזה.
<רויטל חרמון: כוח אדם, יש לנו רבע משרה לצורך הזנת התוכן, שזה אומר אם מאיזה שהיא סיבה לא יהיה לנו עוד תקציב לתרגום חיצוני או מאיזה שהיא סיבה מישהו יחליט שאותו עובד יפסיק לעבוד אצלנו, שזה חלק ממשרה קיימת, אז זה גם יכול להפסיק.
<רויטל חרמון: אנחנו נעזרים בעובדים במשרד בהתנדבות, דוברי השפה הערבית, כדי לקבל הערכה של איכות התרגום.
<רויטל חרמון: כלומר אנחנו משקיעים בזה תקציב לתרגום של מידע באתר, יש לנו קושי בלהבין באמת אם איכות התרגום היא נכונה, אבל גורמים במשרד נותנים לנו את המענה שלהם.
<רויטל חרמון: עקרונית מבחינת תקנים, אין תקנים לעובדי אתר אינטרנט במשרדי ממשלה, שלא לדבר על עובדי שפות בכלל.
<רויטל חרמון: כלומר אין תקנים בנציבות שירות המדינה לעובדי אתרי אינטרנט.
<רויטל חרמון: למרות שהנושא דובר כמה פעמים אין עליו עדיין מענה.
<קריאה: בכלל, לא רק בערבית.
<רויטל חרמון: אמרתי, בכלל באתרי אינטרנט ולנושא שפות או ערבית בפרט.
אורי מקלב: אז אחד הדברים שבאמת צף כאן בוועדה, שאנחנו צריכים ליישם אותו, זה לא רק התרגום של הטפסים, אלא אחרי זה בסוף, בדרך, בקצה, האם זה שמטפל בזה ומקבל את זה, זה לא נשאר שלושה חודשים בגלל שאין מי שיעשה את זה.
אורי מקלב: האם זה צריך לעבור איזה סבב של אנשים כדי שיידעו איך לפעול בזה.
אורי מקלב: אני אומר את זה גם בביטוח לאומי וגם בכל מיני משרדים, זה היעד שצריך להיות, החלק הראשון זה בסדר, כהתחלה זה בסדר, אבל צריך גם שבסוף, בקצה, זה יטופל ויעבור את המסלול, לא פחות מאשר עובר בעברית.
<רויטל חרמון: אני רוצה להגיד רק משפט אחרון.
<רויטל חרמון: זה שהגענו לזה שיש באתר האינטרנט את המידע הקיים בערבית, זה בגלל הרבה רצון טוב של הרבה גורמים, מרמת מנכ"ל עד רמת העובד האחרון שצריך לבדוק את העבודה.
<ליאורה הולנד-עמית: אני עורכת תוכן באתר האינטרנט של שירות התעסוקה.
<ליאורה הולנד-עמית: ב-1.5, בתחילת החודש הזה, עלה אתר חדש לשירות התעסוקה.
<ליאורה הולנד-עמית: קיים אתר בעברית, אתר בערבית, יש פייסבוק בעברית, פייסבוק בערבית, יש מוקד שירות שיש שם מוקדנים בערבית, מקבלים מענה.
<ליאורה הולנד-עמית: האתר בערבית בתרגום, יש תרגום של המידע הקיים באתר בעברית, עדיין לא כל המידע מתורגם, שוב, מטעמי תקציב וכוח אדם.
<ליאורה הולנד-עמית: יש בעיה קשה, אנחנו עובדים עם מתרגמת מאוד טובה שגם אחרים עובדים איתה והיא עובדת קשה בהרבה מקומות, אבל קיים אתר.
<ליאורה הולנד-עמית: האתר מותאם גם לניידים, אם מישהו יפתח את האתר של שירות התעסוקה, הוא יוכל לראות אותו גם בעברית, גם בערבית בטלפונים וניידים וטאבלטים או אייפד.
אורי מקלב: כמה אחוז דוברי השפה הערבית שהוא בקהל היעד שלכם?
אורי מקלב: לפי דעתי אחוז גבוה.
<ליאורה הולנד-עמית: האתר הנוכחי עלה ב-1.5, אנחנו רק עכשיו אוספים את הסטטיסטיקות.
<ליאורה הולנד-עמית: הוא עלה לניסיון, עוד לא פורסם עליו, לא יודעים, הוא עדיין בהרצה, כך ש - - -
אורי מקלב: לא היה לכם ממשק בשפה הערבית לדברים אחרים עד האתר הזה?
<ליאורה הולנד-עמית: גם באתר הקודם היה אתר מקביל בערבית.
אורי מקלב: שמה, מה היה האחוז, מה היה הביקוש?
אורי מקלב: עשיתם סקר, מדדתם?
<ליאורה הולנד-עמית: לא הכנתי את המספרים, אני לא זוכרת אותם בעל פה.
<ליאורה הולנד-עמית: אנחנו אוספים את הנתונים האלה ויש - - -
אורי מקלב: אם היה לנו זמן, אבל בגלל שאנחנו נמצאים בקוצר זמן והמשטרה, כפי שנאמר, זה לא המשרד לבטחון פנים, מכבד אותנו בנוכחות שלו ניצב חכרוש ג'מאל, ראש המנהלת של תקשורת ותקשוב.
<חכרוש ג'מאל: צהריים טובים.
<חכרוש ג'מאל: כפי שהגדרת, זה תפקיד חדש, רק עכשיו התחלנו.
<חכרוש ג'מאל: תפקידי הוא ראש מנהלת לשיפור שירותי משטרה למגזר הערבי והנגשת השירותים המשטרתיים למגזר הערבי.
<חכרוש ג'מאל: זה התפקיד ואלה היעדים שלנו וזו התכנית שלנו.
<חכרוש ג'מאל: נעשה את זה במספר תחומים.
<חכרוש ג'מאל: אם נלך לכוח אדם, אנחנו מתכוונים שיהיו משולבים בכוחות המשטרה, שייתנו שירותי משטרה לאוכלוסייה הערבית אזרחים ערבים שיהיו בשוויוניות עם האזרחים היהודים, שייכנסו לשירות במשטרה וייתנו שירותים לאזרחים הערבים.
<חכרוש ג'מאל: אם זה במרכזי שירות לאזרח במשטרת ישראל, היום כמעט ואין דוברי ערבית וזה קושי מספר אחת לאלה שמגיעים להגיש תלונה או לבקש שירותי משטרה.
<חכרוש ג'מאל: אז אנחנו מתכוונים שיהיה אחוז גבוה לדוברי ערבית במקומות האלה שייתנו את השירותים הטובים והיעילים לאותם אזרחים, שמגיע להם על פי דין, מגיע להם שירותי משטרה כמו כל אזרח אחר במדינה.
<חכרוש ג'מאל: מבחינת ההנגשה, השפה הערבית תיפתר במידה שיהיה דובר ערבית שיבין את השפה ויסביר באותה שפה וגם באותה מנטליות, זו המטרה שלנו, זו הכוונה שלנו.
<חכרוש ג'מאל: זה לא יכול להיות היום, אם אני לוקח את אחוז השוטרים המוסלמים במשטרת ישראל, זה אחוז וחצי.
<חכרוש ג'מאל: 1.5%, הכוונה שלנו להעלות אותו, שמנו לנו יעד.
<חכרוש ג'מאל: גם כאן להקדים ולומר, השוויוניות צריכה להיות גם בזה.
<חכרוש ג'מאל: אנחנו מתכוונים גם להכין אותם לקראת המבחנים, שאחוז העוברים מבחנים למשטרה הוא נמוך מאחרים בגלל אותה שפה ובגלל אותה מנטליות, מתכוונים לעשות מבחנים בשפה הערבית - - -
אורי מקלב: זאת אומרת יהודי שיכול להיות שהוא דובר שפה הערבית, ויש לא מעט כאלה שדוברים את השפה הערבית טוב, זה לא היעד שלכם.
אורי מקלב: היעד שלכם זה דווקא גם עם המנטליות, ואני מבין שזה חשוב לגבי הקהילה.
<חכרוש ג'מאל: לגבי הקהילה, הכוונה שלי.
אורי מקלב: אבל גם בסיור וגם בחקירות, גם בזה צריך כמובן - - -
<חכרוש ג'מאל: בכלל המגזרים.
<חכרוש ג'מאל: אני הדגשתי את מרכזי השירות לאזרח, ששם כמעט ואין דוברי השפה, שאנחנו מתכוונים להעלות את אחוז דוברי השפה הערבית.
סתיו שפיר: כשאזרח מתקשר למשטרה, נתחיל מהמצב הבסיסי, הוא מתקשר למשטרה וזקוק לעזרה דחופה והעברית שלו לא משהו, יש לו עם מי לדבר?
<חכרוש ג'מאל: צריך לאתר, אנחנו משתדלים עכשיו - - - את מתכוונת למוקד 100.
<חכרוש ג'מאל: במוקד 100 זה המש"ל, שנקרא המרכז לשירות האזרח.
<חכרוש ג'מאל: במש"ל מנסים למצוא מתורגמן ומביאים מתורגמן ולא תמיד יש את המתורגמן שמתרגם כמו שצריך.
<חכרוש ג'מאל: במוקד 100, משתדלים שבכל משמרת יהיה דובר ערבית שיענה לטלפונים - - -
סתיו שפיר: אגב, גם דובר רוסית וגם דובר אמהרית?
<חכרוש ג'מאל: יש גם דובר רוסית ויש דובר ערבית, אבל לא תמיד נמצא בהישג יד, לכן אנחנו מתכוונים להעלות את אחוז השוטרים, לא תמיד להסתמך על מתנדבים שיבואו ויסבירו.
סתיו שפיר: בכמה ממוקדי 100 יש מישהו שדובר גם בשפות שאינן עברית?
סתיו שפיר: באיזה אחוז ממוקדי 100 יש מי - - -
<חכרוש ג'מאל: אחוז נמוך מאוד.
<חכרוש ג'מאל: אנחנו משתדלים שבכל משמרת יהיה דובר אחד לפחות.
סתיו שפיר: אבל זה קורה בפועל?
<חכרוש ג'מאל: אנחנו משתדלים שזה יקרה.
<חכרוש ג'מאל: להבטיח לך ש-100% קורה?
<חכרוש ג'מאל: לא, אני לא מבטיח.
סתיו שפיר: ב-50% קורה?
<חכרוש ג'מאל: אפשר להגיד כן, אבל עדיין לא מספיק.
<קריאה: גם ב-110 יש.
<חכרוש ג'מאל: 110 זה משהו אחר, זה לא שירותי משטרה פרופר.
<חכרוש ג'מאל: זה של משטרת ישראל, נכון, אבל ה-100 זה החשוב, ה-100 זה לפעמים קריטי.
סתיו שפיר: ובזמן חקירות?
<חכרוש ג'מאל: בזמן חקירות אנחנו משתדלים שיהיה מתורגמן למי שלא מבין את השפה.
<חכרוש ג'מאל: אנחנו לא מחייבים אזרח לחתום על העדות שלו אם היא לא מתורגמת בשפה שלו.
אורי מקלב: אבל הוא צריך לדעת את זה, שמישהו יגיד לו את זה בערבית.
אורי מקלב: כל מה שאתה אומר זה נכון, שלא מחייבים, אבל כדי לדעת שהוא לא מחויב הוא צריך שמישהו יגיד לו את זה בערבית.
<חכרוש ג'מאל: את זה אומרים לו, אבל אלה הדברים שנתנו לנו - - -
אורי מקלב: אם אומרים לו בעברית זה לא טוב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אומרים לו 'תחתום', הוא חותם ובבית המשפט הוא לא יודע על מה הוא חתם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה בהרבה מקרים.
סתיו שפיר: אני חייבת להבין את העניין הזה, ואני באמת מודה לך, אני רואה שיש התכווננות ויש רצון, אבל אני רוצה להבין את העניין של 'משתדלים'.
סתיו שפיר: במשטרת ישראל לא נערכת בדיקה תקופתית של עד כמה מצליחים לעמוד בעקרונות האלה של הנגשה, שההנגשה כאן היא הבסיס לאכיפה גם בהרבה מהמקרים, ממש בדיקה שנתית שאומרת האם התקדמנו, האם יש עוד דברים לשפר, האם צריך עוד תקציב כדי לשפר, האם צריך להכשיר עוד אנשים.
<חכרוש ג'מאל: אנחנו כן התקדמנו וכל ההתקדמות הזו לא מספקת אותנו.
<חכרוש ג'מאל: אנחנו כמשטרה לא מסופקים מההתקדמות שהגענו אליה.
סתיו שפיר: אבל יש לכם דוחות מסודרים בעניין הזה?
סתיו שפיר: איזה שהם דוחות פנימיים שמראים את ההתקדמות?
<חכרוש ג'מאל: יש דוחות מסודרים, אבל אני אומר לך שאנחנו לא מסופקים מזה, אז איך האזרח יהיה מסופק?
<חכרוש ג'מאל: אנחנו כבר כמה חודשים חושבים על התכנית, יש תקציב לתכנית שהקמנו, האגף שאני עומד בראשותו היום, זה התפקיד העיקרי שלו, שיפור והנגשת שירותי משטרה למגזר הערבי.