GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סתיו שפיר: חבר הכנסת דב חנין.
אורי מקלב: אנחנו מודעים לכך, חבר הכנסת חנין, שאתה כבר ב-2008 העלית את הנושאים האלה, ההצעות לדיון מהיר, בארכיון של ועדת המדע והטכנולוגיה מופיעה גם הצעה לדיון מהיר שלך וגם דיון שבסוף נעשה עם מסקנות בעקבות כך של ועדת המדע והטכנולוגיה על תרגום דפי המידע הממשלתיים באינטרנט לערבית.
אורי מקלב: ויש החלטה ויש מנהל פרויקט תהיל"ה ועוד, כולם הזכירו את דוח מבקר המדינה וכולם סיכמו שצריך לקדם את הדבר הזה וצריך להוסיף עליו והנה אנחנו ב-2016, שמונה שנים וחצי אחרי, זה היה בינואר, כמעט באותו מצב.
דב חנין: כן, תודה לך, אדוני היושב ראש, גברתי יושבת הראש.
דב חנין: אתה התחלת בדיוק מהנקודה שאני רציתי לומר אותה.
דב חנין: אני התחלתי לטפל בנושא הזה ממש בתקופה שנבחרתי לכנסת.
דב חנין: בנושא של נגישות אתרי מידע ממשלתיים לציבור הערבי ובשפה הערבית.
דב חנין: כמו שאתה, אדוני, אומר אכן היה לנו פה דיון מאוד פורה בוועדת המדע של הכנסת והיו התחייבויות והיו אמירות מאוד חשובות וכולנו בירכנו עליהן.
דב חנין: אני שב ומברך על כל אמירה חיובית, אבל לא תמיד האמירות החיוביות מלוות במעשים המספיק נחרצים והמספיק תקיפים כדי לייצר את השינוי.
דב חנין: אז אני רוצה לפתוח קודם כל בברכה על הדיון הזה, ברכה לכם וברכה לך, חברי חבר הכנסת ד"ר ג'בארין, יוזם היום הזה.
דב חנין: אני אומר שזה יום היסטורי בכנסת, היינו צריכים לחכות הרבה שנים עד שד"ר ג'בארין ייבחר לכנסת כדי שיהיה לנו יום כזה.
דב חנין: תודה לך ותודה לך על היוזמה ועל המהלך הזה.
דב חנין: בעולם שבו אנחנו חיים אם אין נגישות למידע אנשים ממודרים מהמידע.
דב חנין: כיוון שאנחנו נמצאים בעולם שהמידע כל כך מרכזי נגישות היא קריטית ונגישות לשונית היא תנאי שבלעדיו אי אפשר.
דב חנין: אמר פה ד"ר ג'בארין בתחילת הדיון שבציבור הערבי יש לא מעט אנשים שהשליטה שלהם בשפה העברית לא מספיק טובה.
דב חנין: אני רוצה לומר לכם שבמקרים רבים דווקא אותם אנשים הם האנשים שצריכים את השירות הממשלתי ולכן החיוניות של הנגישות פה היא כל כך גדולה וכל כך משמעותית.
דב חנין: מי שפחות צריך הוא גם בדרך כלל מי שיודע עברית ואז הוא יכול להסתדר באתרים בעברית, מי שיותר צריך הוא גם בדרך כלל זה שאין לו מספיק נגישות לשפה העברית.
דב חנין: הייתה כאן קודם הערה, שאני מציע שנתייחס אליה, לגבי אלה שעושים את המאמץ.
דב חנין: אז אני רוצה להתחיל ולהגיד קודם כל בצורה מאוד ברורה, אני יודע שיש אנשים נפלאים, גם בתוך המערכת הממשלתית, שעושים מאמצים עצומים כדי לעשות שינוי.
דב חנין: אני מאוד מאוד מעריך את המאמצים האלה, אני חושב שאנחנו מברכים עליהם ואנחנו צריכים להביע עליהם הערכה גדולה.
דב חנין: אחרי שאני אומר את זה אני רוצה דווקא לדבר על משרד שאני עובד איתו מאוד מאוד בצמוד כיושב ראש ועדת המשנה לתחבורה ציבורית ואני לוקח את המשרד הזה כדוגמה, לא מכיוון שהוא יותר גרוע מאחרים, אלא רק כדי להמחיש את המורכבות שאנחנו מתמודדים איתה.
דב חנין: משרד התחבורה עושה עבודה גדולה של הנגשה, אבל בואו ניקח למשל את אתר משרד התחבורה, שהוא האתר שנותן שירותים לציבור בעברית.
דב חנין: יש אתר משוכלל שכולל המון המון שירותים לציבור.
דב חנין: פותחים בערבית, מה שאנחנו רואים זה את מבנה משרד התחבורה, יש מנכ"ל, יש סמנכ"ל, יש מחלקה כזאת ומחלקה אחרת.
דב חנין: זה מידע מעניין לאנשים שנמצאים בוועדות של הכנסת, זה מידע פחות רלוונטי לרוב האזרחים, אנשים רוצים את המידע לגבי השירותים.
דב חנין: אני נותן את הדוגמה הזאת, לא כדי להגיד שמשרד התחבורה הוא פחות טוב, להיפך, משרד התחבורה הוא מהמשרדים המתקדמים מבין משרדי הממשלה, לפחות בהחלטה העקרונית ובמאמץ שאנחנו עושים יחד איתו כדי להנגיש שירותים של תחבורה ציבורית לציבור הערבי בישראל.
דב חנין: אני נותן לכם את הדוגמה הזאת כדי להמחיש עד כמה הפערים גדולים, עד כמה האתגר הזה שעומד בפנינו הוא אתגר עצום.
דב חנין: אני מציע לכם, לסיכום דבריי, יושבי ראש הוועדות, להחליט, כדי שלא נגיע עוד שמונה שנים, אני כבר לא אהיה בכנסת, אבל אולי חברת הכנסת שפיר תהיה - - -
דב חנין: זו סגולה לאריכות ימים.
רויטל סויד: לא מוותרים עליך.
דב חנין: אולי חברת הכנסת שפיר תהיה ותסתכל אחורה ותגיד 'בשנת 2016 עשינו דיון והיו מסקנות', אני מציע שאולי שתי הוועדות, או כל אחת משתי הוועדות, תעשה דיון מעקב אחת לחצי שנה, בואו נראה איפה אנחנו מתקדמים.
דב חנין: לעבור משרד משרד, אתר אתר, אתר אינטרנט, כל המשרדים, אני מציע בעקבות הדיון הזה ייתנו לא רק תמונת מצב אלא תמונת תכנית התקדמות, לאן אתם רוצים להתקדם בשנה הקרובה ואנחנו נצטרך לעקוב אחרי זה ונראה איך אנחנו מתקדמים בפועל.
דב חנין: המון תודה.
סתיו שפיר: חבר הכנסת חנין, אתה מתכנן פרישה מהמערכת הפוליטית בתקופה הקרובה?
סתיו שפיר: כי אני לא בטוחה שהמערכת מסוגלת להתמודד עם עוד - - -
רויטל סויד: אנחנו לא נוותר עליך כל כך מהר.
דב חנין: לא, צו עיכוב יציאה מהכנסת נעשה לך.
דב חנין: שלא יעלה בדעתך מחשבות פיגול כאלה.
סתיו שפיר: מסכימה.
סתיו שפיר: חברת הכנסת רויטל סויד, בבקשה.
רויטל סויד: אז קודם כל חבל שד"ר ג'בארין יצא, באמת כל הכבוד על ארגון היום הזה.
סתיו שפיר: אני חושבת שהוא צריך להסתובב פה בעשר ועדות במקביל, אז הפעם נסלח לו.
רויטל סויד: כן, בוודאי, הוא החתן היום.
רויטל סויד: באמת כל הכבוד על הדיון לשני יושבי הראש, לחברת הכנסת שפיר וחבר הכנסת מקלב, וגם מאוד יפה השילוב של שתי הוועדות האלה ביחד, שקיפות ומדע.
רויטל סויד: לא צריך להכביר מילים על החשיבות של שילוט ושל הנגשה ושל שקיפות, אבל אני רוצה להתייחס לזה מזווית אחרת, כי בסופו של דבר מה אנחנו באים ואומרים?
רויטל סויד: מה אנחנו רוצים, מייחלים, שואפים, מקווים ופועלים?
רויטל סויד: אנחנו פועלים לשוויון לכל אזרחי מדינת ישראל, אנחנו פועלים לחיים לא בדו קיום אלא בקיום, וכאשר יש לנו מיעוט ערבי במדינת ישראל שהוא כל כך משולב בחיים והוא חלק נכבד מאוד מאזרחי מדינת ישראל לא יכול להיות שלא יהיה בכל מקום, בכל אתר, בכל גישה, תרגום לשפה הערבית.
רויטל סויד: היום, בכל מענה טלפוני, אנחנו רואים שיש תרגום לשפה הרוסית והיום גם לשפה האמהרית.
רויטל סויד: אין אפשרות, כשאנחנו רוצים לחיות חיי שוויון, שכל אזרחי המדינה ירגישו שוויוניים פה, לא יכול להיות שלא יהיה כאן משהו שהוא כל כך ברור ומובן מאליו, את היכולת לשחות בנבכי הבירוקרטיה, החיים בין במשרדי הממשלה ובין הציבוריים ובכל המקומות בהרגשה של שוויוניות מוחלטת.
רויטל סויד: ואני חושבת שזאת נקודת המוצא, החיים ביחד בשוויון מלא זה מה שצריך, כשמדינת ישראל חייבת את זה לכל אזרחיה ובטח ובטח לציבור הערבי.
רויטל סויד: כאן זו נקודת המוצא, לכן היום הזה הוא חשוב ומפה צריך להתקדם.
אורי מקלב: אני רק אומר, אפרופו, מדיון שקיימנו אתמול בוועדת הכלכלה, שם התברר שלפעמים נותנים מידע בערבית ושם השתקף סיפור שחברת סלולר שרצתה לפנות ללקוח שלה ולהגיד לו 'אם לא תחזיר את הסים תחויב ב-100 שקלים בחודש', זה היא פנתה אליו בשפה הערבית.
אורי מקלב: אז לפעמים עושים את זה, אבל בכיוון ההפוך, איפה שלא צריך, איפה שצריך באמת להנגיש כשהשפה היא הבסיס לשירות, שם זה לא נעשה בכלל.
אורי מקלב: השפה זה הבסיס לשירות ולמידע ושם זה לא נעשה.
יוסף ג'בארין: ברשותכם, קיבלתי עכשיו מפה מהכנסת שוועדת הבחירות המרכזית לכנסת מתורגמת לערבית, אבל לא מתורגמת נכון ולא כותבים אותה נכון.
יוסף ג'בארין: במקום אל מרכזיה, אל מראזיה, ב-א'.
יוסף ג'בארין: עכשיו צילמו ושלחו לי עכשיו.
יוסף ג'בארין: אני מקבל את זה בתוך הכנסת.
יוסף ג'בארין: אין מישהו שיבדוק אפילו את הכתיב של ה - - -
אורי מקלב: העיקר שהתוצאות של הבחירות הן נכונות.
יוסף ג'בארין: אני אומר, כשאתה תרגמת כבר, כשיש לך את השלט הזה מתורגם, לפחות לכתוב את זה נכון.
סתיו שפיר: אנחנו מיד נשמע גם מאתר הכנסת.
סתיו שפיר: אני קודם רוצה לשמוע ממש בכמה נקודות את המחקר שעשו בקרן אברהם ואחר כך אנחנו נעבור לשאול את משרדי הממשלה.
<יעקוב איברהים: קודם כל תודה על הדיון הזה.
<יעקוב איברהים: בשנת 2013 גם אנחנו עשינו מחקר גדול שממפה את הפערים בין השירותים ובדקנו 34 אתרים, אבל בניגוד למה שנעשה עכשיו בממ"מ אנחנו גם בדקנו את האיכות של התרגום בערבית.
<יעקוב איברהים: קודם כל אנחנו רוצים להודות שבאמת בתקופה הזאת, מ-2013 עד עכשיו, בהרבה אתרים היה הרבה שיפור.
<יעקוב איברהים: למשל היו אז 14 אתרים שלא תרגמו בכלל וכיום רק כמה אתרים בודדים שלא מתורגמים, כמו למשל פנים, אוצר, חינוך, שלא הייתה אף מילה בערבית, עכשיו יש להם תרגום לערבית.
<יעקוב איברהים: אבל אני רוצה להוסיף על איכות התרגום עצמו.
<יעקוב איברהים: לי, למשל, כאזרח ערבי שאני נכנס, זה לא אומר לי דבר כשאני רואה לשונית ערבית.
<יעקוב איברהים: כשאני נכנס לשם אני רואה את העדכון האחרון למשל מלפני שנה, לא כמו העברית.
<יעקוב איברהים: גם הכנסת, למשל, אני חושב שזה אתר מצטיין, הוא האתר כמעט מהבודדים שמתורגם ממש מראה, בין העברית לבין הערבית.
<יעקוב איברהים: האיכות זה חלק מאוד משמעותי לאזרח ערבי שנכנס לאתרים.
אורי מקלב: לגבי האיכות, הדיליי שיש בעדכון.
אורי מקלב: אתה מדבר על דיליי?
<יעקוב איברהים: גם, כן.
אורי מקלב: באיכות, האיכות של הגלישה או האמינות או ההתאמה ל - - -
<יעקוב איברהים: אני רוצה גם להוסיף ולחדד מה שאמר חבר הכנסת חאג' יחיא, גם השגיאות, מלא שגיאות.
<יעקוב איברהים: למשל עכשיו באתר משרד הבריאות רשום על דברי המנכ"ל החדש, הכול כתוב בנקבה, אמרה או דברים כאלה, במקום אמר.
<יעקוב איברהים: זה בכלל גם לא נכון מבחינה תחבירית בערבית.
סתיו שפיר: הייתה שם כוונה פמיניסטית כנראה.
<יעקוב איברהים: אז אנחנו גם מברכים על כל הדברים שנעשים - - -
רויטל סויד: כנראה מרב מיכאלי כנראה תרגמה.
<יעקוב איברהים: הרבה אתרים עשו עבודה מצוינת ותרגמו, אבל עדיין זה לא מספיק.
<יעקוב איברהים: רוב הדברים שתרגמו זה רק מידע מאוד כללי, אם זה שעות קבלה או דברים כאלה, וגם שם יש הרבה שגיאות.
אורי מקלב: אתה יכול להביא לי דוגמה של אזרח ערבי, איפה הוא נתקל בבעיה שאין לו, איזה מידע או שירות שהוא באמת צריך אותו וכשהוא מגיע למשרד שאין לו את התרגום אנחנו באמת חוטאים כלפיו, הוא לא יכול להשתמש בו, הוא סובל מכך, הוא מפסיד מכך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: למשל המוסד לביטוח לאומי.
<קריאה: בהוצאה לפועל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בהוצאה לפועל, בביטוח לאומי, במשרד הפנים, מס הכנסה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יודע מה, בחקירות משטרה כשחוקרים ורושמים את הכול בעברית ובוא תחתום כשאתה אפילו לא קורא עברית, תחתום על מה שרשמו ולפעמים אתה לא יודע על מה חתמת.
אורי מקלב: מהמשרד לבטחון פנים יש לנו נציגות חשובה שתיכף נשמע אותה, אולי יש הפתעות בעניין הזה.
<יעקוב איברהים: רק דוגמה אחרונה.
<יעקוב איברהים: למשל במשרד הפנים, הם אומרים ש'אנחנו כן יכולים לקבל את הטופס שאתם ממלאים בערבית, אבל אין לנו אף אחד שיבדוק את זה, זה יכול לקחת שלושה חודשים עד שאנחנו עונים לכם'.
<יעקוב איברהים: אז לי זה משתלם למלא את הטופס בעברית ולקבל את השירות באותו יום.
סתיו שפיר: כשמנסים לקבל שירות בערבית בטלפון באחד ממשרדי הממשלה?
<יעקוב איברהים: חלק מהמשרדים שאנחנו עשינו בדיקה עכשיו, אנחנו עושים אותה גם עכשיו ורוצים לעשות מחקר כזה, כשאנחנו מתקשרים למשרדי הממשלה, כשלוחצים על 2 לערבית אנחנו מגיעים למוקדנים בעברית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מקומות, היום דיברו במשרד התחבורה למשל, אין בניתוב השיחות לערבית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: עד שאתה מגיע לפקיד עצמו ואז אתה מבקש ואז תחכה עוד כמה דקות שמישהו יענה לך בערבית.
אורי מקלב: הוא אמר לחילופין שגם כשאומרים לך שיש לך - - -
<יעקוב איברהים: כשיש לך לחצן בערבית אתה מגיע למוקדן בעברית.
אורי מקלב: אבל העליתם דבר חשוב, נניח שכבר יש ויש נגישות ויש מסמך, אבל אם הוא יודע שהטיפול מתעכב בפרק זמן משמעותי מאוד, אז אנחנו שוב פעם חוטאים.
אורי מקלב: יש לנו פה את הכול, כבר יש נגישות, אבל באופן מעשי אנחנו מעכבים אותו בגלל שהוא ממלא את הטופס בערבית.
אורי מקלב: זה גם נושא שאנחנו צריכים להציף אותו ולשמוע מה עושים בעניין הזה.
אורי מקלב: איך באופן מעשי מממשים את הטפסים.
סתיו שפיר: במשרד ראש הממשלה צופית חי, את מנהלת היחידה לשיפור השירות הממשלתי.
<צופית חי: לציבור, ברשות התקשוב.
<צופית חי: אל"ף, אני מברכת על הדיון, אנחנו רואים בזה נושא חשוב, אנחנו גם בודקים את זה במהלך כל השנה.
<צופית חי: ציטטתם פה, הממ"מ, חלק מהבדיקה שנעשתה על ידי רשות התקשוב והדוח שפורסם שבאמת העיד על הפער ועל הקושי שקיים בתרגום לשפות.
<צופית חי: אנחנו רואים את זה כחלק מתפיסה כוללת של השירות ושל הנגשת השירות לאוכלוסייה מגוונת שקיימת במדינת ישראל ויש לאוכלוסיות שונות צרכים שונים, שפה זה חלק מהאפשרות להיות נגישים לשירותים.
<צופית חי: אנחנו גם בדקנו את הנושא הטלפוני וגם שם יש פערים שקיימים.
<צופית חי: זה גם מפורסם באותו הדוח, אין בעיה לראות את זה, יש מקומות שיש בהם אפשרות לקבל שירות בערבית ויש מקומות שפחות אפשר לקבל בהם שירות בשפה הערבית.
<צופית חי: אני אגיד שאנחנו בתוך רשות התקשוב, הפעולה שאנחנו עושים היום, אנחנו עושים בעצם מספר פעולות מרכזיות, אחת מהן באתר gov.il החדש, כל משרד שנכנס לאתר החדש, כל המידע על השירותים מתורגם לשפה הערבית.
<צופית חי: לדוגמה רשות האוכלוסין לא מזמן נכנסו לאתר החדש, כל המידע על השירותים עצמם תורגם לשפה הערבית.
<צופית חי: אנחנו ערים גם לבעיה שיש ברמות השונות של התרגום.
<צופית חי: אנחנו קיימנו לפני חצי שנה שולחן עגול עם החברה הערבית בקשר לתרגום של השירותים השונים לשפה הערבית.
<צופית חי: צריך להבין שחלק מהחברה מדברת עברית וקוראת עברית ופועלת בעברית, חלק אחר בערבית, וגם בערבית יש פה דעות שונות לכאן ולכאן ואחד הדברים שקיבלנו, שדיברו איתנו על אינפוגרפיקה ובאמת הוספנו המון אייקונים ואפשר לראות באתר החדש שיש גם אייקונים שלפעמים מבהירים יותר טוב מאשר תרגום שפתי זה או אחר.
<צופית חי: צריך להבין שלתרגום יש כמה מישורים, יש תרגום של המידע עצמו, יש תרגום של הטפסים ובטפסים יש שתי רמות של תרגום.
<צופית חי: יש רמה של הכותרות, ואולי הסברים גם, ויש גם היכולת לפעול ולענות בשפה הערבית, שזה מחייב היערכות אחרת לגמרי.
<צופית חי: דיברו פה ודיבר פה חבר הכנסת, בצדק, על התשתיות הארגוניות ועל העובדים בערבית.
<צופית חי: האינטרנט זה בעצם איזה שהוא חלון ראווה, אבל צריך להבין שהוא לא פועל בחלל ריק וצריך שתהיה תשתית ארגונית שתאפשר את הדברים האלה.
<צופית חי: אם אין במשרד אדם שיכול לקרוא את הדברים בשפה הערבית לא יעזור שמישהו יכתוב בשפה הערבית.
<צופית חי: מעבר לכך צריך להבין שמערכות המחשוב וכל הדאטה בייס עובדים רק בעברית.
<צופית חי: זה אירוע מסדר גודל אחר לחלוטין ולא ברור עד כמה אפשרי לעבור למצב שבו הכול נעשה בערבית באופן מקביל לעברית.
<צופית חי: זה גם לא נעשה ככה ברוב העולם.
סתיו שפיר: גם במדינות שיש בהם אוכלוסיות שמדברות שפות אחרות?
<צופית חי: כן, יש הבדל בין השיח לבין הפעילות בסופו של יום במערכות מאחורה באיזה שפה.
<צופית חי: אני בהחלט חושבת שצריכה להיות אפשרות לכל אחד לדבר בשפתו הוא, אבל צריך להבין שאלה אירועים מסדרי גודל אחרים.
<צופית חי: אמרתי, אנחנו מתרגמים כל אתר חדש שנכנס לאתר gov.il החדש, כל המידע על השירותים יתורגם לשפה העברית וזה כבר נעשה, צריך להבין שזה תהליך מדורג של כמה שנים עד שהאתרים ייכנסו.
סתיו שפיר: כן, אבל כמו שאמרתם, הנגשה זה לא רק התרגום, אתם גם עשיתם פנייה למשרדים כדי לוודא שיש שם מתן שירותים בטלפון או במענה למייל שהוא בערבית?
<צופית חי: אז אני אומרת, אל"ף, את הנושא של הטלפון, במסגרת מדידת איכות השירות אנחנו בודקים, נמצאים בשיח שוטף עם המשרדים ומקבלים את התוצאות גם בשוטף וגם בדוח שנתי.
<צופית חי: אנחנו בודקים את זה מדי שנתיים ונמצאים איתם בדיונים.
<צופית חי: אני יכולה להגיד שאנחנו כרשות התקשוב גם הולכים להקים מענה ממשלתי מרכזי שזה יהיה מוקד טלפוני מרכזי שאנשים יוכלו לקבל בו מידע על שירותי הממשלה השונים.
<צופית חי: אחד הדברים שאמרנו, ששם יהיה בוודאות מידע בשפה, מעבר לעברית יהיה גם מידע בערבית באופן שוטף שיינתן לכל מי שיתקשר.
אורי מקלב: מה פירוש אותו מרכז?
אורי מקלב: זה רק אנושי, או שתהיה שם אפשרות גם לקבל טפסים?
אורי מקלב: יש לכם איזה הנחיות?
אורי מקלב: אני חושב שזה רעיון מצוין, איך אנחנו תמיד אומרים?
אורי מקלב: שעד שמגיעים לבית מרזח גם צריך כוסית משקה.
אורי מקלב: יש אמירה באידיש, לא בערבית, שעד שמגיעים לבית המרזח גם צריך איזה כוסית, אי אפשר לחכות עד שם, צריך בדרך.
אורי מקלב: עד שכל המשרדים הממשלתיים ינגישו וכל משרד ייתן את השירות הזה, מרכז ממשלתי ששם ירוכזו הטפסים, גם של הביטוח הלאומי, גם של משרד התחבורה.
אורי מקלב: יהיה גם יותר קל לתת מענה אנושי, לכוון, להפנות.
<צופית חי: הרעיון הוא שבאמת זה יהיה מידע ברמה הראשונית, מידע די דומה לזה שמצוי באתרי האינטרנט.
<צופית חי: זה לא מידע אישי, אני לא אמסור מה הסטטוס של פנייה זו או אחרת בביטוח לאומי או בכל משרד אחר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: התרגום הוא של גוגל או של אנשים שיושבים?
<צופית חי: לא תרגום, אני מדברת על מענה אנושי עם אנשים שהם דוברי השפה הערבית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, אני מדבר גם על התרגום של הטפסים.
<צופית חי: הטפסים זה לא תרגום של גוגל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כי בגוגל תרגמו גם שמות.
<קריאה: אין דבר כזה, אין משרד שמתרגם בגוגל.
<יפית גלפז: אין דבר כזה.
<יפית גלפז: סליחה על ההתפרצות.
<יפית גלפז: השם שלי יפית גלפז, אני מנהלת את צוות האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה.
<יפית גלפז: יש לנו אתר בערבית שהוא לא אתר מראה והסיטואציה הזו נובעת מחוסר בכוח אדם ובתקציבים.
<יפית גלפז: אנחנו מעלים את הבעיות ואין פתרון.
אורי מקלב: סליחה, את בקריאת ביניים, אל תנסי להתגבר על הקול שלי.
אורי מקלב: אם היית מתייחסת לכך שאיך אתם מתרגמים, מה הרמה המקצועית של התרגום, אז אני אתן לך בקריאת ביניים, שאין דבר כזה בגוגל.
סתיו שפיר: אנחנו מיד נעבור לסקירה של המשרדים.
אורי מקלב: הייתה הערת ביניים שזה תרגום של גוגל, את אומרת לא, אין דבר כזה.
סתיו שפיר: בואו נשמע את סוף דבריה של צופית.
<צופית חי: אני חייבת להגיד, אנחנו לא מתרגמים באמצעות גוגל.
<צופית חי: אנחנו כן מתרגמים באמצעות גם חברות וגם אנשים וגם מעבירים את זה לבדיקה.
<צופית חי: אין ספק שיש פה אתגר מאוד גדול, כולל גיוס של כוח אדם מתאים, שמצד אחד כן יתמצא בנבכי הידע המקצועי ומצד שני גם יוכל לתת מענה איכותי לשפה.
<צופית חי: ברור לנו שיש בחלק מהמקומות היום פערים בתרגום והחשוב הוא לא רק לתרגם, אלא כמו שאתה אומר, לתרגם תרגום איכותי.
אורי מקלב: יש מחלוקת איך לתרגם?
אורי מקלב: השפה היא לא ברורה?
אורי מקלב: זה לא דבר שהוא אוניברסאלי בתרגום בערבית?
אורי מקלב: אין איזה גוף מוסמך ש - - -
סתיו שפיר: השנה 2016, אנחנו מודעים היטב לקיומה של אוכלוסייה בסדר גודל של 20% מהחברה הישראלית שהיא דוברת ערבית, אז עכשיו שמים לב שאין מספיק כוח אדם כדי לתפעל את זה?
<צופית חי: זה לא עכשיו שמים לב - - -
אורי מקלב: הם מדברים על התרגום המקצועי - - -
סתיו שפיר: לא רק התרגום, גם ההנגשה.
<צופית חי: אני חושבת שהפערים - - -
אורי מקלב: כשיש בעיה בתרגום, כשיש מחלוקת, דיברת על זה מקודם, שלא תמיד אנחנו מגיעים להבנה איך צריך לתרגם את הדברים.
אורי מקלב: השאלה אם אין שפה אחת בכל המשרדים שהיא אוניברסאלית לשפה הזו?
<צופית חי: אז אני יכולה להגיד שאנחנו נחשפנו לכך שיש מינוחים מסוימים, אולי באמת מתוך זה שכל ההתנהלות במדינה מתנהלת בעברית, שלא תמיד ברורים, שאנשים רגילים להשתמש בהם בעברית ופחות בערבית ולכן אולי יש ויכוחים.
אורי מקלב: יש דברים של סלנג ויש דברים שהם - - -
<צופית חי: אני אגיד, עדיין התרגומים ואולי הבעיה בפער בתרגום זה חלק מהדברים, עד כמה גדול הפער הזה, זה לא היה ברור ומובן מאליו.
<צופית חי: זה לא שלא נעשתה כאן עבודה ולא שלא הושקעו מאמצים, אבל כנראה שנוצר איזה שהוא פער וזה כן משהו שצריך לבדוק איך הוא לא קורה מכאן והלאה ובאמת התרגום הוא תרגום טוב.
אורי מקלב: תקציבים, איך אתם דואגים שכל משרד מייעד תקציבים לזה?
אורי מקלב: אנחנו יודעים שבסופו של דבר זה גם עלויות, האם יש פיקוח על כל העניין הזה?
אורי מקלב: מי בממשלה עושה את זה?
אורי מקלב: מי הממונה, מי אחראי לכך?
<צופית חי: אנחנו לא אחראים על הנושא התקציבי בממשלה וגם לא אחראים על הנושא התקציבי בתחום הזה.
<צופית חי: בתחום שלנו לקחנו על עצמנו מעבר לאחריות הבסיסית, באמת כל משרד שאנחנו מכניסים אותו, ולאט לאט כל המשרדים יהיו באתר gov.il החדש, לתרגם את כל השירותים - - -
סתיו שפיר: אנחנו לא מדברים על הפניית התקציב, אנחנו מדברים על קביעת התכנון התקציבי, זאת אומרת כמה תקנים נדרשים.
<צופית חי: זה לא בידיים שלנו, אני חושבת שזו שאלה שצריך להפנות למשרד האוצר.
סתיו שפיר: משרד האומר גם קובע כמה תקנים צריך?
סתיו שפיר: למי יש את הראייה המערכתית - - -
<צופית חי: משרד האוצר בין היתר מקצה תקנים.
אורי מקלב: זה בכל זאת יעד הממשלה שלכל משרד יש בתכנית העבודה שלו כך וכך שהוא מקצה כדי לתרגם.
אורי מקלב: זו הרי שאלה של משאבים, זו שאלה של תכנית העבודה.
אורי מקלב: לשפר את השירות, זה יפה מאוד, אבל זה לא יפתור את הבעיה, אנחנו נמצאים בפערים בעניין הזה.
אורי מקלב: ככל שאנחנו מנגישים את המידע, את נמצאת פה, באמת תכניות הממשלה כממשל זמין ועוד, אנחנו גורמים לפערים גדולים מאוד כשאנחנו לא מתרגמים את זה לשפה הערבית ולא נותנים להם את האפשרות הזאת.
סתיו שפיר: נעבור עכשיו למשרדי הממשלה.
סתיו שפיר: נפתח בכנסת, שקיבלה בינתיים מדליה על התנהגות טובה.
<רחל מלול: אני מנהלת את אתר האינטרנט והניו מדיה של הכנסת.
<רחל מלול: למרות העגמומיות ששורה פה על הדיון אני שמחה לבשר לכם שלפחות בכל הנושא הזה של הנגשת האתר בשפה הערבית בכנסת אנחנו יכולים לשאת את ראשנו בגאווה, כי בעניין הזה אנחנו בהחלט מצטיינים.
<רחל מלול: אתר הכנסת בשפה הערבית עלה בין האתרים הראשונים לאוויר, זה היה ב-2001.
אורי מקלב: קיבלתם וי על כל עשרה הפרמטרים, נכון?
<רחל מלול: כן, אנחנו גם נפגשנו עם נציגים של קרן אברהם, שהיו אצלנו בפגישה, ואני רוצה לצטט מתוך המחקר של קרן אברהם: 'ראוי לציון אתר הכנסת, המרשים ביותר בשל הפערים הקטנים בין מופע השפה הערבית לעברית בהשוואה לכל אתרי המגזר הציבורי שנבדקו במחקר.
<רחל מלול: לסיכום, מתוך 34 אתרים ואתרי משנה משמעותיים במגזר הציבורי שנבדקו במחקר הנוכחי, ב-11 אתרים אין כלל מופעי אתר בשפה הערבית, ב-13 מהאתרים יש פער גדול בין עברית לערבית, באתר אחד בלבד, באתר הכנסת, יש מופע ערבית הדומה בהיקפו ובאיכותו", מבחינת רמת השפה, לשאלתך, "למופע העברית, ובארבעה אחרים יש פערים קטנים יחסית בין עברית לערבית".
סתיו שפיר: רחל, ספרי לנו רגע כמה אנשים עובדים באתר?
<רחל מלול: בן אדם אחד.
<רחל מלול: בן אדם אחד שיושב ועושה את העבודה הזאת ואני חושבת שמגיע לו צל"ש.
אורי מקלב: תגידי לנו את השם שלו, שנדע מי הוא.
<רחל מלול: אני רוצה להגיד שמעבר לזה אתר הכנסת בערבית שם דגש על חדשותיות, על עדכניות, על שקיפות.
<רחל מלול: כבר עכשיו אתם יכולים להיכנס לדף הבית באתר הכנסת בערבית ולראות שנושא של יום השפה הערבית מופיע שם בחדשות, פתיחת מושב הכנסת מופיע באתר.
<רחל מלול: כל נושא פניות הציבור מופיע באתר, אנחנו מקבלים כמה עשרות פניות, גם פידבק של האתר וגם מחברי הכנסת, יש להם מידע מלא על כל חברי הכנסת, גם את המיילים של חברי הכנסת.
<רחל מלול: יש הפניות לסדרי היום של הוועדות, של המליאה, של האירועים השונים.
<רחל מלול: יש לקסיקון בשפה הערבית.
<רחל מלול: זאת אומרת יש מידע רחב היקף בכמות, באיכות, וכאמור עושה את זה בן אדם אחד, אלחנן גולדברג.
<רחל מלול: דרך אגב, אנחנו גם שמנו דריסת רגל בנושא של הניו מדיה, אבל פה באמת, בגלל שזה בן אדם אחד זה עדיין לא מספיק, אנחנו יותר פעילים בפייסבוק.
<רחל מלול: באופן כללי אנחנו פעילים בכל הרשתות, בערבית כרגע רק בפייסבוק.
<רחל מלול: עוד פעם, חשוב לי להדגיש שהבית הזה יהיה גאה שבכנסת אנחנו מתורגמים כמעט מלא לשפה הערבית, אם זה באיכות, אם זה בכמות, אם זה בכל הפרמטרים שיש.
אורי מקלב: מדליה מדליה.
סתיו שפיר: הכנסת באמת מככבת בדיוני שקיפות בהתקדמות גדולה בכל נושא השקיפות.
<רחל מלול: קרן אברהם היא זו שגם נתנה לנו את הציון לשבח.
סתיו שפיר: רק להבין איך זה עובד, יש לכם מתורגמן אחד?
<רחל מלול: אלחנן.
אורי מקלב: דבר ראשון.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לתת מדליה למישהו.
<אלחנן גולדברג: אני לא בקטע של מדליות, זה לא העניין.
<אלחנן גולדברג: עטאללה.
יוסף ג'בארין: אלחנן זה לא עטאללה בכלל.
יוסף ג'בארין: נתניהו אולי עטאללה.
יוסף ג'בארין: שתבינו מה המשמעות של השם.
אורי מקלב: אני מציע שתראה את האתר, אם התרגום הוא בסדר.
סתיו שפיר: במשרה מלאה?
סתיו שפיר: זה מה שמקדיש אתר הכנסת כדי להצליח לתרגם את כל התכנים?
<אלחנן גולדברג: אני משרה מלאה, כן.
סתיו שפיר: וגם כל המשרדים שידברו, תגידו לנו אצלכם מי מועסק בזה ובאיזה היקף.
אורי מקלב: חברת הכנסת סתיו שפיר, חברתי, מספרים על אחרי שנתנו את המדליה לאתר הכנסת - - -
<רחל מלול: אנחנו רגילים לקבל מדליות.
אורי מקלב: מדברים על אותו בעל חרוץ והמתחשב והמסת
אורי מקלב: פק במועט שלמחרת הבוקר של החתונה, קם בבוקר מוקדם, מכין ארוחת בוקר עם כמה אומלטים וחביתות וכוס קפה וקר וחם, והכין כמה סוגי גבינה, בעל מתחשב וכשאשתו קמה הוא אמר 'את רואה?
אורי מקלב: ככה אני רוצה כל יום'.
אורי מקלב: אז אחרי שנתנו את המדליה, אנחנו מבינים שיש ממי ללמוד, שאם רוצים אפשר לעשות את זה.
אורי מקלב: אפשר להעתיק את זה ולא במשאבי ענק.
סתיו שפיר: יש גם הבדל בין השירותים שנותנים המשרדים השונים.
אורי מקלב: נכון, אבל מתברר שזה לא צריך להיות משאבים ענקיים, כדי לקחת מסמך מסמך, יום יום לעבוד על מסמך ולהנגיש אותו, להכניס אותו.
יוסף ג'בארין: יכול להיות בשלב הראשון להעסיק חברה חיצונית, להכין את הכול פעם אחת, ואחר כך מישהו יעבוד בשוטף יום יום ואז אולי יספיק עובד אחד.
יוסף ג'בארין: זו גם שיטה.
סתיו שפיר: נעבור לפי סדר.
סתיו שפיר: מאיזה משרד?
<דלית רגב: התחבורה והבטיחות בדרכים.
<דלית רגב: שמי דלית רגב ואני מנהלת אגף תכנון, ארגון ומינהל במקרה ברשות הארצית לתחבורה ציבורית, אבל אני מייצגת את משרד התחבורה.
<דלית רגב: הרשות הארצית לתחבורה ציבורית הוקמה כיחידת סמך במשרד התחבורה בדצמבר 2013 ומאז אנחנו שוקדים על הקמת אתר עצמאי.
<דלית רגב: הלכנו לתהליך התייעצות רחב עם הציבור, פרסמנו זירות התייעצות באתר האינטרנט, בסופו של דבר אנחנו עושים את זה דרך אתר התקצוב הממשלתי gov.il ומאמצים את כל הסטנדרטים.
<דלית רגב: זאת אומרת מהיום הראשון בעצם האתר יהיה מתורגם בערבית.
<דלית רגב: מרגע שהוא יעלה לאוויר כל התכנים בו יהיו מתורגמים לערבית.
<דלית רגב: זה לגבי הרשות לתחבורה ציבורית.
<דלית רגב: לגבי האתר של משרד התחבורה.
<דלית רגב: לפני שלוש שנים בערך לקחנו את חלק הארי של התכנים התחבורתיים ותרגמנו אותם לערבית.
<דלית רגב: זה היה תהליך מאוד ארוך, תהליך ממושך.
<דלית רגב: כפי שנאמר פה, יש צורך לצד התרגום המילולי גם בתרגום מקצועי, אז שכרנו יועצים שמכירים את המקצוע כדי שהתרגום יהיה ראוי לשמו.
<דלית רגב: לאחר שסיימנו את תרגום מרבית התכנים רצינו להעלות את זה לאתר, אבל בגלל ההיקפים הרבים היינו צריכים רכיב טכנולוגי שעלה הרבה מאוד כסף ואז אתר משרד התחבורה החליט שאנחנו הולכים להצטרף גם פה לממשל זמין, ל-gov.il, ולכן האתר יעלה בהדרגה ב-gov.il וכל תוכן שיעלה ב-gov.il יתורגם לערבית במלואו.
סתיו שפיר: כשאת מדברת על תכנים זה כולל גם תכנים לגבי מסלולי נתיבי נסיעה בתחבורה הציבורית?
<דלית רגב: הכול, האתר לתחבורה ציבורית, האתר של הרשות שאיתו פתחתי, כולו, כולל המסלולן.
<דלית רגב: המסלולן, כשיתפתח, הוא נמצא כרגע בהליך מכרזי, ברגע שהוא יעלה על האתר בעברית, כשהוא יעלה לאתר הוא יעלה גם בערבית.
<דלית רגב: זאת אומרת האתר יהיה בהתאם לסטנדרטים שנקבעו על ידי רשות התקשוב, מהיום הראשון כולו ערבית.
סתיו שפיר: מתי זה קורה?
<דלית רגב: אנחנו ממש מקווים שבימים הקרובים.
אורי מקלב: עמדות המידע שקיימות היום מחוץ למשרד, כמו בסופרפארם ועוד, כמו רישיון הנהיגה, מעקב אחרי הפעילות, יש לו גם נגישות לערבית?
<דלית רגב: כרגע האתר של משרד התחבורה - - -
אורי מקלב: לא האתר, אני מדבר על עמדות השירות העצמי, שזה דבר שהוא באמת - - -
<קריאה: הן לא נגישות בשפה הערבית כרגע.
אורי מקלב: אני חושב שאם אנחנו יודעים משהו, שאנחנו נותנים מדליה למשרד התחבורה, שאם אפשר היה לקבל רישיון נהיגה וחידוש רישיון ועוד מגוון שירותים שאפשר היום לקבל לאו דווקא במשרד, בתוך מרכזי קניות כאלה ואחרים, בתוך הסכם שעשיתם, זה יהיה אחד הדברים שגם צריך - - -
<דלית רגב: אני לא מצויה לגבי הדברים.
אורי מקלב: גם צריך לפרוס אותם בפריסה ארצית רחבה יותר ומתברר שזה סיפור הצלחה שלכם.