GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איציק בן ישראל: אני רק רוצה להזכיר שכל אחוז מהשוק העולמי זה משהו כמו 2 מיליארד דולר, אולי אפילו קצת יותר.
אורי מקלב: אז זה היה פחות.
<איציק בן ישראל: אז זה היה טיפה פחות, אבל להגיע לבין 3% ל-5% זה אומר אי-אלו מיליארדים רבים שאין לזה כבר משמעות.
<איציק בן ישראל: לכן, בסופו של דבר ראש הממשלה הינחה את האוצר וקיבלנו כסף.
<איציק בן ישראל: כמו כל דבר בחיים, ביקשנו 300 מיליון שקל לשנה, נתנו לנו 90 מיליון.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, התקציב היה גם אז דו-שנתי.
<איציק בן ישראל: קיבלנו 180 לשנתיים, אבל בגלל כל מיני סיבות כאלו ואחרות זה נפרס על שלוש שנים עד שאושר התקציב ומהעודפים.
<איציק בן ישראל: שלוש השנים האלה זה השלוש השנים האחרונות, הן היו די בעייתיות מבחינת בחירות ודברים כאלו.
<איציק בן ישראל: גילינו את הדבר העצוב שידענו אותו קודם, אבל גילינו אותו על בשרינו, שאם זה לא בבסיס התקציב אתה מקבל אחד חלקי שתים-עשרה ממה שאין כלום, מהבסיס, כל חודש.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, אתה לא יכול אפילו.
<איציק בן ישראל: בגלל הבחירות וכל הדברים האלו היה קשה להוציא אותו.
<איציק בן ישראל: בסוף הוצאנו אותו.
<איציק בן ישראל: בכל אופן, התוכנית התעכבה מאוד בגלל כל הדבר הזה.
<איציק בן ישראל: אפשר להגיד שהיא באמת באופן ריאלי התחילה להיות מותנעת לפני כשנה וחצי-שנתיים.
<איציק בן ישראל: זה תוקן השנה.
<איציק בן ישראל: בתקציב של השנה רוב הכסף נמצא בבסיס.
<איציק בן ישראל: בתקציב הנוכחי שלנו עכשיו, רוב הכסף נמצא בבסיס, אבל תמורת זה הורידו אותו עוד קצת.
<איציק בן ישראל: אנחנו מאוד רחוקים מאותם ה-300 שראש הממשלה הנוכחי שהיה גם אז, ושר האוצר של אז שהיום הוא שר אחר בממשלה וזה יובל שטייניץ, אמרו: תתחילו בשנתיים הראשונות עם 90 מיליון שקל לשנה.
<איציק בן ישראל: אם נראה שזה מגלה סימנים של התקדמות בתחום הזה אנחנו נגדיל את זה בסוף ל-300 מיליון המבוקשים.
<איציק בן ישראל: אנחנו נמצאים היום בדיוק במצב הזה.
<איציק בן ישראל: יושבים כאן כמה אנשים שקודם הציגו את שמם שאפשר להגיד שאת תחילתה של הדרך - אמרת: סטארטאפים, זה לא בדיוק התחום בחלל - אז יש גם סטארטאפים.
<איציק בן ישראל: יש מגמה עולמית שלא קשורה אלינו בכלל, והזכרת את השיגורים, למשל, של מה שקוראים לזה בארצות-הברית New Space בשם קוד של לצאת לתעשייה האזרחית יותר ויותר, לא רק הממשלות עם הכלים הכבדים, כולל שיגורים, לקנות שיגורים בתעשייה האזרחית.
<איציק בן ישראל: בשביל שזה יהיה באזרחית זה צריך להיות כמובן הרבה יותר זול.
<איציק בן ישראל: אני משוכנע שכולכם ראיתם את כל הסרטים על כל הדברים שקורים בזמן האחרון.
<איציק בן ישראל: גם בארץ בקטן זה מתחיל, אנחנו הרבה יותר קטנים כמובן.
<איציק בן ישראל: המסר העיקרי שלנו, לפני שאני מעביר את המקל לאבי, הוא שאנחנו צריכים לחדש את התוכנית הזו.
<איציק בן ישראל: אני רק אוסיף שבין לבין עברו כמה שנים, ולכן בוועדת החלל של המועצה הלאומית למו"פ שעומד בראשה חיים אשד שהיום לא היה יכול להגיע, ועדת החלל עדכנה את התוכנית הזאת.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, ישבה עוד פעם על התוכנית ושר המדע הנוכחי אופיר אקוניס בהיותו יושב-ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה מתכוון להעלות באחד הדיונים הקרובים של הממשלה את הנושא של תוכנית לאומית לחלל מבוסס על אותה תוכנית שגובשה במועצה הלאומית למו"פ.
<איציק בן ישראל: למזלנו הרב, מזכיר הוועדה שעשה את העבודה זה אבי בלסברגר שהיום הוא המנכ"ל, ולכן הוא מצוי בפרטים שלה.
<איציק בן ישראל: בזה אני מסיים ומעביר את המקל לאבי.
יואב קיש: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.
אורי מקלב: קודם כל, זו ישיבה חגיגית.
אורי מקלב: זו הישיבה הראשונה של ועדת המשנה לנושא חלל.
יואב קיש: היא התכנסה בכנסת ה-19?
אורי מקלב: בכנסת ה-19 אני לא יודע.
אורי מקלב: לא הייתי חבר בוועדה הזו ואני לא יודע.
אורי מקלב: בכנסת ה-18 זאב אלקין היה יושב-ראש ועדת המשנה.
יואב קיש: וב-19?
<איילת חאקימיאן: לא היה.
אורי מקלב: הוא קידם מאוד את הדברים.
אורי מקלב: הוא היה מאוד דומיננטי ופעיל.
אורי מקלב: הוא מגיע רחוק, במהירות של חללית, בעניין הזה לעומת מדינות אחרות.
אורי מקלב: אני יודע שלא מעט אנשים ביקשו ממני כאן.
אורי מקלב: אבל אנחנו בחרנו בחבר הכנסת יואב קיש גם בגלל היכולות הגבוהות שלו וגם בגלל הנגישות שלו בעניין והמקצוע שלו.
<קריאה: הוא גם הגיע הכי קרוב מכולנו פה לחלל.
אורי מקלב: אז זה כי יימצא חלל בקרבך, ואז מצאנו אותו חבר בוועדת המדע ומינינו אותו.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו מייעדים לו תפקידים אחרים שהם לא פחות חשובים ומאוד תובעניים.
אורי מקלב: בהזדמנות חגיגית זו שאנחנו ממנים אותך אנחנו מבקשים ממך להתמיד.
אורי מקלב: אל תיסחף פוליטיקה, תיסחף לדברים האמיתיים.
אורי מקלב: בוועדת הכנסת מאוד משפיעים על הפוליטיקה וזה אולי מנוף לקידום לא מעט פוליטי.
אורי מקלב: אבל הוועדה הזו, החלק הזה, זה החלק המקצועי.
אורי מקלב: אתה עושה כאן למען מדינת ישראל ולמען תושבי ישראל.
אורי מקלב: לא צריך להכביר לכם במילים על החשיבות והתרומה של כל חקר החלל.
אורי מקלב: זה משאב אסטרטגי מאוד מאוד חשוב לכן, הקמנו את ועדת המשנה.
אורי מקלב: הפעילות בכל הנושא הזה היא מנוף טכנולוגי רב.
אורי מקלב: ההשפעה של זה ביישומים הטכנולוגיים היא היום במגוון נושאים.
אורי מקלב: אין היום משרדים, אין היום דברים, שהמדינה פועלת, בין אם זה בתחבורה, בתקשורת, בחקלאות, באקלים, שאין בהם הנושאים שבהם אנחנו דנים היום.
אורי מקלב: ההשפעה והתועלת הם גדולים מאוד, וגם הצורך הוא מאוד מאוד רב.
אורי מקלב: אנחנו באמת רוצים להקים כאמור את ועדת המשנה המיוחדת בראשותו של יואב שכולה תיוחד לעניין הזה.
אורי מקלב: היום יש לנו הזדמנות לשמוע ולהתרשם מהפעילות, אבל זה לא העיקר.
אורי מקלב: הוועדה תרצה לדון בחסמים, בקשיים, בין אם הם תקציביים, בין אם זה סדרי עדיפויות שיש.
אורי מקלב: אנחנו גם רוצים למנף וגם לקדם את הפעילות ולהרחיב את נושא השקעות במחקר.
אורי מקלב: אין ספק ואין חולק על כך שזה כלי שצריך לקבל באמת ממד אחר והשפעה אחרת ויכולות אחרות, וגם תשומת לב אחרת לגמרי.
אורי מקלב: לכן, אנחנו מקימים את זה ונעקוב אחרי זה.
אורי מקלב: אנחנו נותנים לו את כל תשומת הלב.
אורי מקלב: איילת היא מנהלת את ועדת המשנה ושיהיה ברכה והצלחה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזו לא מעט עבודה לארגן את כל הגורמים סביב שולחן אחד ולא מעט תיאומים.
אורי מקלב: אנחנו מאחלים לכם הצלחה גדולה.
אורי מקלב: יואב, אני מבין שבאיזשהו שלב תעזוב אותנו.
יואב קיש: כן, אמרתי והסברתי.
אורי מקלב: איחרתי מכיוון שהיינו צריכים להיפרד מד"ר יצחק קדמן.
אורי מקלב: צריך להקדים את הנושא האנושי לפני הנושא המקצועי.
אורי מקלב: היינו צריכים לברך אותו ולכן זה התעכב.
אורי מקלב: אבל אני מקווה שזה ייכנס למסלול שלא יתעכב.
אורי מקלב: יש מצגת של המנכ"ל.
אורי מקלב: קודם כל, בהצלחה.
<אבי בלסברגר: קודם כל, תודה רבה.
<אבי בלסברגר: אני שמח על ההזדמנות שניתנה לנו כאן להציג בפני ועדת הכנסת את תוכנית החלל כפי שסוכנות החלל רואה אותה.
<אבי בלסברגר: אם היית ממשיך עוד שתי דקות יכול להיות שהמחשב היה עולה עוד פעם כי באמצע הוא החליט שיש לו חיים משלו.
אורי מקלב: נעמי נמצאת פה והיא אחראית על הציוד הטכני.
אורי מקלב: אוי ואבוי אם ועדת המדע והטכנולוגיה לא מסוגלת להתגבר על זה.
אורי מקלב: אני גם רוצה לציין שהכנסת עברה לסוג של שידורים של ועדות ברמה טכנולוגית ודיגיטלית גבוהה כמו כל שידור טלוויזיה.
אורי מקלב: הוועדה הזו משודרת.
אורי מקלב: אנחנו היינו הנחשונים, חנכנו את זה ביום ראשון.
אורי מקלב: הכנסת חנכה את זה ואנחנו כוועדת המדע תרמנו את החדר להרבה זמן.
אורי מקלב: אני רואה את זה עולה עכשיו מפה.
אורי מקלב: זה מערכות חדשות.
אורי מקלב: יש לנו בכניסה מערכות זיהוי ויש את זה בזמן נתון למנהלת הוועדה.
אורי מקלב: הכנסת מנסה להיות שקופה ולהתאים את עצמה לחידושים שאתם קשורים לחלקם.
<אבי בלסברגר: בינתיים המצגת עלתה מחדש.
<אבי בלסברגר: כמו שאמרתי, אני מודה לכם על הזכות להציג את זה בפני ועדת הכנסת.
<אבי בלסברגר: כמו שהוצג, אני כשבועיים וחצי בתפקידי.
<אבי בלסברגר: אם אני אצטרך עזרה, איציק שמכיר את כל ההיסטוריה יוכל לסייע בידי למרות שגם אני מצוי בתחום אי אלו שנים.
<אבי בלסברגר: נתחיל בהצגת עיקרי התוכנית הלאומית.
<אבי בלסברגר: אקצר בזה כי איציק כבר עסק בזה.
<אבי בלסברגר: נציג קצת את הסוכנות וקצת מה שאנחנו עושים בהווה, ומה היינו רוצים לעשות בעתיד.
<אבי בלסברגר: זה סקטור החלל בארץ שהוא בנוי מהלקוחות שלנו שהם: אקדמיה, תעשייה, וקהילה, שלהם אנחנו רוצים לסייע בנושא החלל.
<אבי בלסברגר: למעשה, החלל בישראל בעיקר התמקד בלוויינים קלי משקל.
<אבי בלסברגר: בצד שני, הוא התמקד בתחום התצפית האלקטרו-אופטית וה-SAR ולוויינות היפר-ספקטרלי, ובתחום המזעור.
<אבי בלסברגר: כל זה התבסס על תוכנית של משרד הביטחון ולא על תוכנית של משרד המדע.
<אבי בלסברגר: יחד עם זאת, נוצרו נכסים גדולים במדינת ישראל שמן הדין היה למנף אותם ולהשתמש בהם.
<אבי בלסברגר: לכן, יש לנו כוח אדם איכותי ומנוסה, מסורת, בסיס אקדמי הן בנושא הנדסת חלל, ובעיקר יש לנו בסיס אקדמי איתן בנושא אסטרופיזיקה.
<אבי בלסברגר: יש נושאים שאנחנו מובילים בהם אפילו בעולם.
<אבי בלסברגר: ישראל היא מדינת הסטארט-אפ אז יש גם סביבת היי טק.
<אבי בלסברגר: יש לנו שיתופי פעולה בתחום החלל.
<אבי בלסברגר: למרות כל העוינות מדינת ישראל מצליחה לייצר שיתופי פעולה בתחום החלל עם מדינות רבות.
<אבי בלסברגר: עדיין יש לנו הרבה קשיים וחסמים כמו צמצום ייצור שוטף של לוויינים כחול-לבן.
<אבי בלסברגר: אין לנו הזמנות מחו"ל, למעט הזמנות שנוצרו על בסיס מדינה למדינה, או מה שאנחנו קוראים G to G.
<אבי בלסברגר: אין הרבה תקציב מו"פ, למעט תקציב מו"פ של משרד הביטחון.
<אבי בלסברגר: זה מביא אותנו לזה שפעילות חלל של ישראל בתחום האזרחי היא קטנה.
<אבי בלסברגר: תעשיית החלל מוגבלת בכושר התחרותי.
<אבי בלסברגר: אתה כבר ציינת שכדי שנהיה תחרותיים צריך איזה מנוע שמאפשר את התחרותיות שזה בדרך כלל הממשלה.
<אבי בלסברגר: מעל לכול, גם תחום לוויינות התקשורת נמצא היום בסכנה כי אין פרויקטי תקשורת מעבר לאותו "עמוס 6" שישוגר במהלך השנה הזו.
<אבי בלסברגר: צוות הנשיא - איציק כבר דיבר על זה - כבר מסר את מסקנותיו ב-2010.
<אבי בלסברגר: הגדירו יעדים והיעדים שאני מציג כאן הם לא היעדים של צוות הנשיא.
<אבי בלסברגר: זה יעדים כבר של משרד המדע ומשרד המדע אימץ את היעדים האלה.
<אבי בלסברגר: כדי לממש את היעדים אנחנו רואים מקום ראשון שיתופי פעולה בין-לאומיים, פיתוח מוצרים וטכנולוגיות, קידום מחקר בסיס וחינוך וקהילה שזה המנדט.
<אבי בלסברגר: אתה תראה גם שהתקציבים שלנו שהם מתחלקים לפי ארבעת הסעיפים האלה.
<אבי בלסברגר: שלב א' של אותם 180 מיליון שאיציק הציג.
<אבי בלסברגר: אפשר לראות שבמעט כסף הזה, בשליש הכסף שקיבלנו, הצלחנו לייצר שיתופי פעולה עם NASA, עם CNES , עם סוכנות החלל האיטלקי,, עם סוכנות החלל האירופית, עם הקהילה האירופית.
<אבי בלסברגר: אבל כל אלה זה הנבטות.
<אבי בלסברגר: לא הצלחנו עדיין לייצר פרויקט מלא.
<אבי בלסברגר: במחקר הבסיסי תמכנו באקדמיה וקולות קוראים, וגם נכסנו למו"פ לחיזוק התעשיות בנושא שלא היה עד שלא קיבלנו תקציב לסוכנות החלל.
<אבי בלסברגר: בפן הרביעי פיתחנו הרבה, ואנחנו מקנים לזה חשיבות מאוד גדולה, לנושא של הנגשת חלל לקהילה ולחינוך.
<אבי בלסברגר: כי כמו שמדינות אחרות גילו את זה, גם מדינת ישראל גילתה את זה שאם אנחנו נגיש חלל אחר כך יהיו נוער ובוגרים שיפנו למדעים, לאו דווקא לחלל.
<אבי בלסברגר: אם הם עסקו בילדותם בחלל, אחר כך כשהם יהיו בוגרים הם ילכו ללמוד פיזיקה והנדסה.
<אבי בלסברגר: זה נושא שיש כרגע מחסור במדינת ישראל.
<אבי בלסברגר: גם משרד החינוך מקנה לזה חשיבות.
<אבי בלסברגר: בכוחותינו הדלים אנחנו חושבים שגם כן אנחנו יכולים לסייע לנושא זה.
<אבי בלסברגר: כתוכנית המשך היתה התוכנית של המולמו"פ שגם היא הגיעה למסקנות דומות, אבל בצורה טיפה יותר מעמיקה מתוכנית הנשיא.
<אבי בלסברגר: לא בגלל שאנשים יותר חכמים, אלא בגלל שזה היה יותר מאוחר.
<אבי בלסברגר: במולמו"פ, בוועדה של חיים אשד, ישבו האקדמיה והתעשייה ומשרד הביטחון.
<אבי בלסברגר: כולם ביחד גיבשו את התוכנית שעיקרה כמו שנאמר שחייבים השקעה ממשלתית בחלל אזרחי.
<אבי בלסברגר: חייבים לייצר פרויקט לאומי שכרגע אין, והשקעה בפרויקטים חינוכיים.
<אבי בלסברגר: כרגע הסטטוס הוא שהוועדה הכינה לשר המדע שאישר את התוכנית בינואר השנה, הצעת מחליטים.
<אבי בלסברגר: כמו שאמר איציק, זה אמור לעלות לממשלה.
יואב קיש: זה הסיכום של הוועדה?
<אבי בלסברגר: זה בשקף האחרון שהוצג לשר שהוא אישר את מסקנות הוועדה, זה חלק מהסיכום.
<אבי בלסברגר: זה נקודות עיקריות, כאשר מודגש באדום שהשר אישר את המסקנות של הוועדה והוא ביקש נייר של הצעת מחליטים שכבר נכתב לשר.
<אבי בלסברגר: עכשיו זה בתהליך להגיע איכשהו לממשלה.
<פרץ ואזן: עד שזה לא יגובה בתקציב אנחנו לא יכולים להעלות את זה להצעת מחליטים.
<פרץ ואזן: לכן, יש כוונה להעלות את זה בדיוני התקציב.
יואב קיש: כמו שאמרתי בפתיחת דבריי, אני אפנה לחבר הכנסת מקלב את ניהול הדיון.
יואב קיש: אני אשתדל לחזור.
אורי מקלב: אני ממלא את מקומך לזמן קצוב, ואתה משתדל להגיע כמובן.
יואב קיש: <תודה רבה.
יואב קיש: כרגע יש לי שעה מסוימת.
<אבי בלסברגר: כרגע אושר תקציב 2015 עד 2017.
<אבי בלסברגר: למרות שאין תקציב 2017 לכאורה יש סיכום עם האוצר מה יהיה התקציב ב-2017 לנושא החלל, כאשר התקציב שאושר הוא 180 מיליון שקל לשלוש שנים כאשר זה מתחלק ל-71, 71, ובשנת 2015 היה רק 37 כי התקציב אושר רק בנובמבר וכמובן שאי-אפשר היה לנצל אותו.
אורי מקלב: ברשותכם, אני מציע לעשות פסק זמן דווקא בנושא התקציב כיוון ששלמה פשקוס שהוא רכז מחקר ופיתוח והשכלה גבוהה באגף התקציבים צריך לצאת.
אורי מקלב: אם הוא ייצא והוא ישאיר אותנו רק עם החובות ובלי שום בשורה, אז מה עשינו?
אורי מקלב: נושיב אותו עכשיו על הכיסא, אולי הוא איש בשורה.
אורי מקלב: שלמה, אתה שמעת מה שנאמר עד עכשיו.
<שלמה פשקוס: כן, לא הבנתי מה הבעיה.
אורי מקלב: אחזור על מה שנאמר, מדובר על קיצוץ.
<שלמה פשקוס: איפה היה קיצוץ?
שני דברים: הסוגיה השנייה שהיא העיקרית, זה שבתוכנית הקודמת שקיבלנו את הכסף היתה הבנה שאנחנו בצעד הבא, שזה עכשיו בערך, נתקרב ליעד של ה-300 מיליון שקל לשנה שביקשנו.
שני דברים: קרה הפוך.
אומר כמה דברים: לגבי השנים הבאות ולטענת
אומר כמה דברים: כם עניין הקיצוץ - קודם כל, קיצוץ זה אומר שיש משהו בבסיס תקציב.
אומר כמה דברים: זאת אומרת, בסיס תקציב ומפחיתים אותו.
אומר כמה דברים: זה לא היה.
אומר כמה דברים: זה למען הסדר הטוב מה זה הגדרה של קיצוץ.
אורי מקלב: על זה הם בוכים.
אורי מקלב: עכשיו נהיה מצב שאפשר לקצץ כבר.
אורי מקלב: עד עכשיו לא היה.
אורי מקלב: בישלו תקציב של בחירות, ואז מה שקרה זה אחד חלקי שתים-עשרה וחיכו לסוף השנה וקיבלו ולא קיבלו.
אורי מקלב: גם איך אפשר לממש תוך חודש את הכול.
<שלמה פשקוס: גם ב- 13' ו-14', כבוד היושב-ראש, התקציב היה מה שנקרא על שינוייו.
<שלמה פשקוס: זה בא על שינוייו, הוא לא בר קיצוץ כי הוא לא תקציב בבסיס תקציב.
<שלמה פשקוס: תקציב בבסיס שבשעה טובה זה התקדמות, זה משפר מאוד את יכולת הביצוע של המשרד, כי שוב, זה מראה כבר שהממשלה רוצה את הכסף הזה לטווח ארוך.
<שלמה פשקוס: בבסיס זה אומר לטווח ארוך.
<איציק בן ישראל: התקדמות גדולה מאוד.
<שלמה פשקוס: זאת אומרת, שוב, זה התקדמות בהבנה של החשיבות.
<שלמה פשקוס: זה רק היה בבסיס סכום נמוך יותר.
<שלמה פשקוס: אני מסכים, זו העובדה.
<שלמה פשקוס: כולנו יודעים שדיוני תקציב לא נמצאים רק באיזה ואקום.
<שלמה פשקוס: זה הסכמה שהמשרד הסכים באמצעות השר.
<שלמה פשקוס: לדעתי, לא השר הנוכחי, עוד השר הקודם.
<שלמה פשקוס: היתה הסכמה.
<שלמה פשקוס: במסגרת גידול מאוד יפה בתקציב המשרד באופן כללי עם הקמת קרן למחקר הנדסי וכו', הוחלט לסגור על הסכום הזה.
<שלמה פשקוס: לא הייתי שם, אבל זה סביר ששר ומנכ"ל יבואו ויגידו, גם זה היה המנכ"ל הקודם, בסדר.
<שלמה פשקוס: הם יבואו ויגידו: מצד אחד, קידמתי מאוד ושמתי תקציב יפה לבסיס לטווח הארוך.
<שלמה פשקוס: מצד שני, את החד-פעמי הפחתתי קצת.
<שלמה פשקוס: בעיניי סביר.
<שלמה פשקוס: ב- 2015 היה לסוכנות תקציב בערך של 37 מיליון שקל.
<שלמה פשקוס: מתוכו, להבנתי, בוצע רק 10 מיליון שקלים.
<שלמה פשקוס: ושוב, עניין של שינויים ארגוניים ומנהל יצא ומנהל נכנס, וצריך להתארגן וכו' - בסדר.
<שלמה פשקוס: צריך לזכור שגם ב- 2015 שזה השנה האחרונה של ביצוע תקציב, לא בוצע התקציב במלואו.
<קריאה: אבל רק בנובמבר.
<שלמה פשקוס: בסדר גם תקציב המשכי וגם - - -.
<שלמה פשקוס: אני מסכים שהיתה בעיה רוחבית במשרדי הממשלה.
אורי מקלב: אי-אפשר, במיוחד במקום כזה.
אורי מקלב: יש משרדים שיודעים לשחק איזה משחקים.
אורי מקלב: יש להם כל מיני סעיפים והם משחקים עם החודש האחרון.
<שלמה פשקוס: תן לי להגיד הערה חשובה, כבוד היושב ראש, אין כמעט משרד שאני מכיר שיש לו תקציב כבר מובטח לשנת 2017.
<שלמה פשקוס: יש לכם תקציב מובטח כבר לשנת 2017 בסדר גודל של 70 מיליון שקל שזה לא מעט.
<שלמה פשקוס: זה לא כל תאוות
<שלמה פשקוס: כם, אבל זה לא מעט.
<שלמה פשקוס: זה כבר מובטח עכשיו שאפשר לתכנן עליו.
<שלמה פשקוס: בגלל החשיבות ובגלל שזה פיתוח תעשייה נתנו ודאות לטווח ארוך, ובעיניי זה גם משהו מאוד מאוד חיובי.
<שלמה פשקוס: דבר אחרון - אני בתפקידי כבר ארבעה-חמישה חודשים.
<שלמה פשקוס: כבוד המנכ"ל בתפקידו שלושה חודשים.
<שלמה פשקוס: מעולם עוד לא דנו על הנושא כי אני מבין, גם הכניסה של בן-אדם חדש, וגם הכניסה של מנכ"ל חדש.
<שלמה פשקוס: יש לנו עוד חודש דיוני תקציב, בשמחה נדון גם על זה.
אורי מקלב: קודם כל, אנחנו מודים.
אורי מקלב: ניכרים דברי אמת – רואים.
אורי מקלב: אנחנו גם מכירים שכשהם באים מהאוצר ואיך שהם מדברים באיזה ניכור מסוים, ואנחנו מבינים שהפערים נמצאים גם בגלל שלא מוקירים ומכירים את חשיבות העניין.
אורי מקלב: אני באמת שואל כאן על מנת לחדד את זה.
אורי מקלב: האם משרד האוצר, הממשלה בכלל, רואה את כל התפקיד של סוכנות החלל לא כדבר שאנחנו צריכים גם וכמדינה מתקדמת שצריכה גם.
אורי מקלב: אבל בסך הכול אם נשאל אנשים, אנחנו מכירים את הדימוי הזה.
אורי מקלב: אנחנו חיים בזה.
אורי מקלב: את חטאיי אני מזכיר.
אורי מקלב: עד שנהייתי חבר בוועדה ונהייתי היושב-ראש היה נראה שסוכנות החלל זה משהו ראוותני, אולי אפילו בזבזני במידה מסוימת, שאנחנו צריכים כדי שיהיה לנו ברזומה גם נושא של סוכנות חלל.
אורי מקלב: אבל זה לא באופן אמיתי שמוקירים את התועלת האמתית, את המנוף הגדול, שיש בתוך סוכנות החלל ובכל מה שנלווה לכך.
אורי מקלב: אני אפילו הייתי שואל עכשיו שאלה מקצועית, אתה בעל מקצוע.
אורי מקלב: אם למישהו באזרחי, במישור הפרטי, היה כזה כלי ביד עם היכולות האלה, עם החשיבה, ודאי שאם הייתם משווקים את זה כמניות בבורסה, לפי דעתי זה היה משווק כאחד הדברים הכי פופולריים שיכול להיות בגלל היכולת הכלכלית, כמנוף כלכלי, ואני אומר השקעה מול תועלת.
אורי מקלב: נשאיר את זה עכשיו מבחינה עקרונית מדינית לאומית, נסתכל פרקטית תקציבית, מקצועית, וכאן אולי לעשות חשיבה.
אורי מקלב: עזוב עכשיו את הפוליטיקה, יש לנו צרכים וקשיים.
אורי מקלב: אבל כפי שאתם יודעים, לפעמים כשמשקיעים בכביש ובתשתיות זה לא רק בגלל שצריך את הכביש.
אורי מקלב: אתם יודעים מה התועלת הכלכלית שיש לכם.
אורי מקלב: זה לא למען התושב, זה התועלת הכלכלית המלאה, ואתם יודעים על הדברים האלה, ובתשתיות אתם יודעים טוב את העבודה.
אורי מקלב: לפעמים אנחנו ככה נדהמים מרוחב הלב שלכם בהשקעות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שכל ההשקעה הזו היא כדאית לנו, ולא משנה באיזה שיטה אתם עושים את זה.
אורי מקלב: אני אומר שאולי לתפוס יותר את נושא החלל ולבדוק אותו כמו התשתיות.
אורי מקלב: מה התועלת שיש לנו מכך, ולא רק מהרמה הלאומית, אלא ברמה הפרקטית והמעשית.
אורי מקלב: כפי שאני הבנתי, וגם ברישומים ובמחקר, באופן אמיתי יש לנו את היכולות להגיע כאן עם השקעה קצת יותר גדולה ועם מינוף יותר גדול, באמת ל-3% - 4% כשמדובר בהכנסות ובתקציבי עתק שהמדינה רק תרוויח מזה.
<שלמה פשקוס: ככלל המדינה משקיעה מאוד הרבה בפיתוח ה- RND בתעשייה, וכמובן באקדמיה דרך המועצה להשכלה גבוהה ומשרד המדע.
<שלמה פשקוס: היא משקיעה הרבה מאוד תקציבים שבעיקרם מחולקים ומתוקצבים לחברות על-ידי גוף שנקרא המדען הראשי במשרד הכלכלה שעושה את זה באופן רוחבי בלי לתעדף תחומים.
<שלמה פשקוס: הוא אומר: על בסיס מצוינות, מי שיגיש הכי מצוין.
<שלמה פשקוס: זה מתוך תפיסה של הממשלה, שהיכולת של הממשלה להגיד: זה העתיד, Machine Learning זה העתיד, פארמה זה העתיד, היא מאוד מאוד מוגבלת.
<שלמה פשקוס: זה מה שמכונה עולם הטארגטים.
<שלמה פשקוס: יכולת הממשלה לצפות את העתיד, מה הדבר הכי חזק במדינת ישראל, היא מאוד מאוד מוגבלת.
<שלמה פשקוס: למרות זאת, שלושה תחומים המדינה כן שמה לעצמה, למיטב ידיעתי, אולי יש כמה תחומים שאני מפספס, ואמרה: כאן יש פוטנציאל להשקיע, גם כי יש לזה ערך שהוא לא רק ערך כלכלי אלא גם ערך לאומי, ביטחוני, מדיני וכו', וגם ערך כלכלי.
<שלמה פשקוס: זה סייבר שאתה מכיר מצוין, זה תחליפי נפט לתחבורה וזה החלל.
<שלמה פשקוס: כל היתר עדיין זה על בסיס מצוינות רוחבי.
<שלמה פשקוס: פה המדינה אמרה: זה יעד אסטרטגי, זה חזון, פה יש פוטנציאל.
<שלמה פשקוס: כמו שאמרתי קודם, אני חושב שגם במעשים הוכחנו שאנחנו מבינים את הפוטנציאל ומבינים את ההשקעה.
<שלמה פשקוס: שוב, אני קורא לדיון פתוח עם מנכ"ל משרד המדע, וכמובן עם אנשי המקצוע הרלוונטיים ככל שהוא יחליט מי רלוונטי, לחשוב על זה שוב.
<שלמה פשקוס: אבל זה צריך להיות במסגרת דיוני התקציב כמו שמתנהל כל דיון עם כל נושא.
<פרץ ואזן: רציתי להוסיף שהשאיפה של המשרד זה להגדיל את בסיס התקציב של סוכנות החלל לשנים הבאות, עד שהיכולת שלהם לתכנן תהיה רחבה יותר, והשגת היעדים כפי שאתם תראו אותם פה במצגת תהיה יותר ממוקדת, ויותר טובה ויותר אפקטיבית.
<פרץ ואזן: לכן, צריך לתת לזה, להגדיל את בסיס התקציב.
<פרץ ואזן: אנחנו נכנסים עכשיו.
<פרץ ואזן: זה בדיוק הזמן להיכנס לסדרת דיונים עם האוצר לקראת התקציב הבא.
<פרץ ואזן: אני מניח שהדברים האלה יידונו בינינו כדי להעלות אותם על סדר היום.
אורי מקלב: אנחנו נמשיך להיות בקשר, נמשיך לעקוב.
אורי מקלב: אם כבר דיברנו על הדימוי, אז שיהיה לכם ברור.
אורי מקלב: יש אנשים, כולל אפילו שרים ואני לא רוצה לקרוא בשמות - לא כולם - שרוצים להוריד את עצמם ממשרד המדע הטכנולוגיה והחלל.
אורי מקלב: יש כאלה שרואים בזה איזשהו תפקיד שהוא נושא לכל מיני תוכניות או לעקיצות כאלה ואחרות.
אורי מקלב: שר החלל זה שיימינג, זה איזה ביזוי מסוים כי לא רוצים לתת לך משהו אחר.
אורי מקלב: זה נתפס כאילו זה משהו שהוא מתאים לטיפוס מרחף והממשלה וכולם נסחפים לעניין הזה.
אורי מקלב: יש לנו את הנושא הביטחוני, דורשים מאתנו לשלם פנסיות ועוד דברים כאלה מהר יותר, וכל זה לעומת השקעה במחקר ובקידום.
אורי מקלב: אבל אנחנו צריכים לא לוותר על זה.
אורי מקלב: עשינו פסק זמן במצגת.
<אבי בלסברגר: זה איך שאנחנו חילקנו את אותם 180 מיליון שקל שקיבלנו לשלוש שנים בפילוח לפי ארבעת הנושאים שאנחנו הגדרנו אותם: מו"פ בתעשייה, פעילות חינוך וקהילה, למחקר הבסיסי, ולשיתופי פעולה בין לאומיים - זה החלוקה.
<אבי בלסברגר: ניתן לראות גם לפי הפלחים כאן איך זה מתחלק בתוך הפלחים.
<אבי בלסברגר: אבל כמו שאמרנו, מה אין בתקציב?
<אבי בלסברגר: זה למעשה הדברים שאנחנו חושבים שמאוד חשוב שיהיו בתקציב ושזה למעשה יאפשר לנו למנף את פעילות החלל קדימה: אחד, אין כל תכנית לאומית ממומנת.
<אבי בלסברגר: בשנת 2017 ישוגר לוויין "ונוס" שזה היה התוכנית הלאומית האחרונה האזרחית, אני מדבר על התכנית האזרחית.
<אבי בלסברגר: יש לנו הרבה ניצנים של תוכניות שמימנו את זה משיתופי פעולה בין לאומיים, אבל אנחנו לא יכולים להתקשר לתוכנית מלאה כי אין לנו תקציב לתוכנית שלמה כמו לוויין "שלום" שזה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האיטלקי, או "אולטראסט" שזה לוויין מדעי בשיתוף פעולה עם NASA או כל תוכנית דומה שיש לנו ניצנים כאלה.
<אבי בלסברגר: אין לנו את האפשרות, אלא אולי לגמור את חיקרי ההיתכנות ושמה לעצור.
<אבי בלסברגר: אין תקציב שאנחנו רואים בו נושא חשוב לאסטרונאוט או אסטרונאוטית מישראל בשיתוף פעולה עם סוכנות חלל אחרת.
<אבי בלסברגר: אין תקצוב הולם לתשתיות סל"ה להנגשה לחינוך וחברה.
<אבי בלסברגר: אנחנו אומרים שבתקציב המעט שיש לנו אנחנו עושים את המיטב ואנחנו עושים הרבה, והתקדמנו הרבה.
<אבי בלסברגר: אבל התקצוב הוא לא מספיק.
<אבי בלסברגר: אין תמיכה מספקת בתעשייה.
<אבי בלסברגר: במחקר הבסיסי היה איזה נושא בנושאי האסטרופיזיקה שעלה מספר פעמים וזה השתתפות ב- European Space Observatory שיקנה לאקדמיה בארץ זכות להשתתף במחקרים פורצי דרך בתחום האסטרופיזיקה ששמה כל התצפיות ניתנות רק לחברים ב-ESO.
<אבי בלסברגר: זה בשוליים, יש גרעון במזומנים ל-2016.
<אבי בלסברגר: אבל זה דברים שיסתדרו, אני לא חושש שלא יסתדרו.
<אבי בלסברגר: חבל שהאדון מהאוצר עזב, אבל יש לי גם שקף.
אורי מקלב: הגיעה אלינו גם חברת הוועדה, חברת הכנסת הד"ר יפעת שאשא ביטון שהיא יושבת-ראש הוועדה לזכויות הילד.
אורי מקלב: היא חברה פעילה ויש לה רצון להשתתף הרבה בוועדות.
אורי מקלב: אני חושב שאני החתמתי אותך גם על ועדת המשנה.
אורי מקלב: בכל מקרה, תהיה המשכיות לדברים האלה.
אורי מקלב: אנחנו לא מתכוננים לעשות ועדה אחת ובזה לגמור.
<אבי בלסברגר: אנחנו נגיד מה היינו עושים אם היה לנו את אותם 300 מיליון שאנחנו חושבים שצריך בתקציב.
<אבי בלסברגר: עשינו את זה, שוב פעם פילחנו את זה לתחומים.
<אבי בלסברגר: זה תחומי העבודה שבתוך זה אנחנו רוצים כ-27% או 80 מיליון שקל בשנה לפרויקט לאומי, ושיהיה רצף של פרויקטים.
<אבי בלסברגר: לא כל פעם שיהיה פרויקט אד-הוק.
<אבי בלסברגר: אנחנו חושבים שחייב להיות רצף של פרויקט לאומי, לפחות אחד.
<אבי בלסברגר: שת"פים עם סוכנויות בין לאומיות, שת"פים קטנים ובינוניים.
<איציק בן ישראל: זה לא שזה 37 מיליון כל פעם כל שנה פרויקט לאומי אחר.
<איציק בן ישראל: פרויקט לאומי עושים פעם בכמה שנים, אבל הוא נמשך כמה שנים.
<איציק בן ישראל: זה אומדן הנתח התקציבי השנתי.
<איציק בן ישראל: אבל פרויקט לאומי אופייני עולה 100 מיליון דולר או דברים כאלה.
<איציק בן ישראל: זה סדר הגודל ואז אתה צריך למשוך אותו על כמה שנים.
<איציק בן ישראל: זה הנתח השיקלי השנתי המשתמע מהדבר הזה.
<אבי בלסברגר: כן.
<אבי בלסברגר: בהנחה שכל חמש שנים לפחות יש לנו פרויקט לאומי אחד, זה ככה מתוקצב אצלנו.
<אבי בלסברגר: מעבר לזה, אנחנו רוצים לעשות גם פרויקטים קטנים, לא רק פרויקטים גדולים.
<אבי בלסברגר: אנחנו צריכים להכין את הפרויקט הלאומי הבא.
<אבי בלסברגר: זה לא בדקה אלא נדרשות הרבה הכנות לפרויקט כזה.
אורי מקלב: פרויקטים לאומיים זה בשיתוף פעולה?
<אבי בלסברגר: היום עשינו את "ונוס" שזה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הצרפתית.
<אבי בלסברגר: פרויקטים שיש לנו בקנה זה או בשיתוף פעולה עם NASA או בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האיטלקית, או עם ESA.
אורי מקלב: באיזה תחום?
אורי מקלב: האם בתחום החקלאות או בתחום התקשורת?
<אבי בלסברגר: יש לנו את פרויקט "שלום" שהוא תצפית בתחום רב-צבעי שזה בתחום החקלאות, ניטור משאבים, ניטור זיהום אוויר.
<אבי בלסברגר: זה פרויקט שיש לו גם פוטנציאל מסחרי גדול מאוד.
אורי מקלב: במסגרת הדיונים העקיפים בנושא הזה דיברו באמת שכל הנושאים האלה הם היום פופולריים מאוד גם באו"ם, אבל בכלל כפרויקטים בין-לאומיים.
אורי מקלב: רואים בזה דבר שהוא בסיס לפרויקט משותף.
<אבי בלסברגר: יש לנו פרויקט אחר שהוא בתחרות נמצא כרגע ב- NASA.
<אבי בלסברגר: הוא מתחרה בין פרויקטים אחרים של NASA.
<אבי בלסברגר: אבל אנחנו בשיתוף פעולה עם NASA מתחרים על הפרויקט הזה, או למעשה שיתוף פעולה עם אוניברסיטת קליפורניה אפשר לקרוא לזה.
<אבי בלסברגר: מתחרים בתוך NASA על הפרויקט הזה שהוא בתחום האסטרופיזיקה, הוא בתחום המדע הטהור.
<אבי בלסברגר: מעבר לזה, יש את כל הנושאים של תמיכה בתעשייה.
<אבי בלסברגר: אתה יכול לראות כאן רשימה ארוכה של תעשיות שעוסקות בנושא, כולל סטארטאפים.
<אבי בלסברגר: אבל כמו שאמרתי, גם בנושא התקשורת אנחנו שמים דגש רב כי חייבים שתהיה המשכיות לנושא תקשורת בארץ.
<אבי בלסברגר: יש כאן גם נתח לפרויקטים באקדמיה, גם בתחום האסטרופיזיקה וגם בתחום ההנדסה, הנדסת החלל, חינוך וקהילה, ויש נתח של 3% מהתקציב שמוקצה לתפעול שוטף של הסוכנות.
אורי מקלב: המחקר מתוקצב ב-13%.
אורי מקלב: האם זה כורח המציאות או שבארגון כזה מקובל שזה הנתח שנתון למחקר כשיש תקציב מוגבל?
אורי מקלב: משום מה אני רואה שנושא המחקר נפגע ראשון.
<איציק בן ישראל: אם אתה שואל מה מקובל בסוכנויות אחרות בעולם, זה מספר יותר נמוך באחוזים.