GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב ניר: עשיתי עכשיו חשבון גז, להתפיל מים במפרץ חיפה בכמות של 600-800 מיליון קוב בשנה הרבה יותר זול מאשר לעשות את כל הפרויקט הענק ההוא.
<יעקב ניר: אני מבין את הירדנים, הם רוצים שהכול יהיה אצלם, בסדר, אבל ההצלה של ים המלח חשובה כמו חקלאות.
<יעקב ניר: התכניות הצפוניות שיהודה דרורי טוען עליהן כבר עשרות בשנים נזנחו לכן אנחנו היום משלמים את הרבה געלט הזה.
<יעקב ניר: מה יקרה אם הפרויקט של ה-400 מיליון קוב ימות ואנחנו לא נעשה במקביל שום דבר אחר?
אורי מקלב: ימות או שייעצר?
אורי מקלב: למה שימות?
<יעקב ניר: ימות, לא יצליח.
<יעקב ניר: יהרוס את ים המלח, לדוגמה.
אורי מקלב: יהרוס?
אורי מקלב: לא, הוא יכול לא לעזור, אבל להרוס?
<יעקב ניר: כן, יכול להרוס את ים המלח.
אורי מקלב: עם התמלחת?
<יעקב ניר: אל תשכחו ודב ציין את זה, שמיליוני תיירים יכולים להגיע וים המלח - - -
אורי מקלב: זה יתרונות, אבל למה - - - אם זה לא יעזור זה ימות, אתה מתכוון.
אורי מקלב: זה נכון שאתה צודק, צריך להציל את ים המלח.
אורי מקלב: הקריאה להציל את ים המלח נשארה באוויר, אנחנו עדיין מדברים על הצלת ים המלח גם אחרי הפרויקט.
<יעקב ניר: אני תומך מאוד, למרות שאינני הידרולוג, בהפסקת שאיבה כלשהי מים כנרת, אלא לצרכים המקומיים.
<יעקב ניר: זה ממש לא משתלם לעשות את העלייה הזאת לגליל ואחר כך ירידה לאזור תל אביב.
<יעקב ניר: לכן אנחנו חייבים ומיידית, או לעשות את התכנית של יהודה, או לעשות תכנית של התפלה במפרץ חיפה והזרמת מים מותפלים בים המלח.
<יעקב ניר: לפחות לשמור על המפלס הקיים.
<יעקב ניר: אתם בוודאי יודעים שהאידוי שם הוא מינימום שני מטרים בשנה, נכון?
<דב ליטבינוף: לא, מטר ועשרה.
<יעקב ניר: זאת אומרת שזה כבר 600-700 מיליון קוב רק על מנת לשמור על המפלס הזה.
אורי מקלב: תודה, יעקב, על הדברים.
אורי מקלב: זה היה חשוב מאוד.
<יעקב ניר: אני מודה לכם ואני מקווה שלא נצטרך לשבת פה עוד עשר שנים, אני מקווה שזה לא יהיה והכול בדיוק אותו דבר.
אורי מקלב: אני מאחל לך אריכות ימים, שתבוא לכאן גם בעוד עשר שנים.
<יהודה דרורי: כבוד היושב ראש, אפשר רק לשאול את השר משהו?
אורי מקלב: יהודה, לא עכשיו, אני חייב לתת לאנשים ואני חייב לסיים.
אורי מקלב: ד"ר יובל ארבל.
אורי מקלב: הוא אחרי זה עוד נשאר, אתה יכול לשאול אותו.
<יובל ארבל: ד"ר יובל ארבל, מעמותת צלול.
<יובל ארבל: קודם כל אני רוצה לברך את סגן השר על זה שהוא באמת מצליח לקדם את הפרויקט הזה ואת היושב ראש על הדיון החשוב.
<יובל ארבל: אני רוצה להגיד כמה נקודות ממש בקצרה, שתי דקות.
<יובל ארבל: קודם כל כולם מסכימים פה בחדר הזה שזה פרויקט לאספקת מים לירדן, שהם במצוקת מים חמורה ולכן הוא חשוב, התפלת מים בעקבה.
<יובל ארבל: הדבר השני, שעד 250 ואולי גם עד 400 מיליון מטר קוב לים המלח, לא ייגרם נזק משמעותי לים המלח למרות מה שעמיתיי פה מארגוני הסביבה האחרים אולי אמרו.
<יובל ארבל: אני חושבת שהעבודות מראות שלא ייגרם נזק משמעותי.
<יובל ארבל: יכול להיגרם איזה שהוא שינוי הרכב מסוים, אבל זה לא נזק משמעותי.
<יובל ארבל: לכן צריך לקדם את הפרויקט, כי אין חלופה אחת.
<יובל ארבל: וזה הדבר השלישי, שגם הסכימו כולם, דב אמר את זה ראשון, אלי אמר את זה אחר כך, אנחנו צריכים יותר מחלופה אחת וצריכים להתקדם בחלופות האחרות.
<יובל ארבל: אין לנו זמן יותר.
<יובל ארבל: החלופות האחרות נמצאות על השולחן.
<יובל ארבל: הדבר היחידי שנשאר זה לבדוק מה קורה כשמשלבים אותן וזה לא נבדק אף פעם.
<יובל ארבל: בחלופות שנבדקו על ידי הבנק העולמי ונבדקו גם חלופות אלטרנטיביות, לא בדקו מה קורה למשל כשאתה לוקח את ה-400 מיליון מים סוף ומוסיף עליהם עכשיו גם מים מהירדן הדרומי שחלקם הגדול יהיה קולחין מטוהרים, כי בניגוד למה שאלי אמר, אף אחד לא יתפיל מים וייקח מים מותפלים וישפוך אותם לים המלח, זה יקר מדי.
<יובל ארבל: מה שיהיה זה מים פלוס הרבה קולחין מיותרים שיש כבר היום עודפים ויהיו עוד עודפים וקולחין באיכות טובה וזה מה שיזרימו לים המלח, ואת זה צריכים לבדוק, כי זה לא נבדק אף פעם.
<יובל ארבל: הערבוב הזה.
אורי מקלב: לפי דעתך זה יהיה - - -
<יובל ארבל: לבדוק את האפשרות שאנחנו מכניסים מדרום מים מים סוף, מצפון מים מתוקים מי קולחין, את המיקסינג הזה צריכים לבדוק.
<יובל ארבל: אני לא אומר שזה לא אפשרי, זה דבר שצריך לבדוק אם אפשר לעשות.
אורי מקלב: ואתה יוצא מנקודת הנחה שזה יהיה לטובה.
<יובל ארבל: אני חושב שיכול מאוד להיות שכן, אבל צריכים לבדוק את זה.
<יובל ארבל: והנקודה האחרונה שגם נאמרה פה, אבל אני רוצה להזכיר אותה ואני חושב שכדאי שזה יהיה בסיכום שלך, החלק הכי בעייתי שאני רואה מההתקדמות של הפיילוט זה שבאמת לא נבחן שינוי המיקום של שאיבת המים בים סוף, שאם זה יהיה רדוד יותר זה יפגע במערכת האקולוגית של מפרץ אילת, חבל שדותן לא דיבר פה, נציג רשות הטבע והגנים, אבל אנחנו יודעים שהמערכת במפרץ אילת הולכת ממזרח לצפון, למערב, וככה גם הולכים בעצם הביציות וה - - - ואם אנחנו שואבים בנקודה מסוימת את כל הביציות וה - - - אז השונית שלנו, שנמצאת במורד הזרם במפרץ תיפגע וזה שונית אלמוגים שנפגעה בעבר ומתאוששת עכשיו ויש עוד איומים עליה, אבל זה נושא אחר שאני מקווה שנדון בו, אז אני מבקש שהנושא הזה ייבחן לפני שמתקדמים הלאה.
<יובל ארבל: וחוץ מזה, ברכות.
אורי מקלב: אני אכתוב את זה בסיכום, אבל לא צריכים את הסיכום, הם אמרו בעצמם שזה נפרד מהמכרז לצורך בדיקה.
אורי מקלב: אם אנחנו אמרנו שאנחנו נלווה את זה, זה בדיוק חלק מהדברים שאנחנו נוכל לעבוד וזו גם אחת מהסיבות שנברר כשיהיו מסקנות בעניין הזה.
אורי מקלב: יובל, אני מקווה שתלווה אותנו גם בהמשך הדיונים.
אורי מקלב: הנה, זו למשל דוגמה על מה אנחנו נקיים את המשך הדיון כשיהיו מסקנות או תוצאות של הבדיקות.
אורי מקלב: ממש במשפט אחד הדובר האחרון, מר פרוביזור, מנהל אגף תכנון ברשות המים.
<מו פרוביזור: הושמעו פה כמה דברים לגבי חלופות צפוניות, אז אני רוצה להגיב.
<מו פרוביזור: אל"ף, אני מציע לדוברים, שכל אחד הוא מומחה בתחומו, להיות יותר צנועים בתכנון של משק המים.
<מו פרוביזור: בתכנון של משק המים נעשה מאמץ מאוד מאוד גדול ולא בשליפות אפשר לתכנן אותו.
<מו פרוביזור: רק לסבר את האוזן, בשנים האחרונות אנחנו שואבים מהמערכת הארצית, מהכנרת, עשרות בודדים של מיליוני קוב.
<מו פרוביזור: זאת אומרת לא זה מה שיציל את ים המלח.
<מו פרוביזור: גם אם נפסיק מחר לשאוב ונפנה את זה לים המלח לא זה מה שיציל את ים המלח.
<דב ליטבינוף: לא זה מה שנאמר פה.
<מו פרוביזור: זה מה שנאמר על ידי אלי רז בשלב א'.
<מו פרוביזור: לגבי מה שנאמר על ידי אלי רז בשלב ב' ועל ידי אחרים, להתפיל מאות מיליוני קובים בים התיכון ולהעביר אותם צפונה ולשפוך אותם ולשקם את הירדן ולהעביר אותם לים המלח, אז אני אגיד בצורה עדינה, כשיימצא המימון לזה על ידי המדינות התורמות לנושא הזה אנחנו נשקול אותו, בשמחה רבה גם.
<מו פרוביזור: אבל עד שהוא לא יימצא, אני מציע ללכת לפרויקטים שיש יותר סיכוי לממן אותם.
<דב ליטבינוף: זה בדיוק מה שאמרתי, זה גדול על מדינת ישראל.
אורי מקלב: זאת אומרת שהאפשרות היחידה היא רק אם ירדנים יגיעו עד חיפה, שזה מה שיביא את הפרויקטים, חס וחלילה?
אורי מקלב: מה שאתה אומר, לדבריך, שרק הבאת הירדנים עד שם - - -
<מו פרוביזור: לגבי מים נוספים, החלופה שלך, מי ים תיכון נוספים לים המלח, אז אני רק רוצה לציין שהיום דווקא יש חלופה דרומית שעוד פעם התעוררה, למי שמכיר אותה.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד משפט אחד על מה המשמעות או מה התועלת שתהיה במי ההתפלה לכיוון הערבה?
אורי מקלב: מה שאנחנו כן נרוויח מהעניין הזה.
אורי מקלב: מה זה ייתן לגבי חקלאות או לגבי דברים אחרים?
<מו פרוביזור: אנחנו הכנו תכנית אב לערבה.
<דב ליטבינוף: אתה מדבר על החלופה מאשקלון?
<מו פרוביזור: לא, אני מדבר על תכנית לאספקת מים לערבה התיכונה - - -
אורי מקלב: בתעלת הימים עכשיו אנחנו מדברים על שתהיה אספקה של 65 מיליון לערבה.
<מו פרוביזור: אני אתייחס בקצרה.
אורי מקלב: כרשות המים.
<מו פרוביזור: יש תכניות אב מוכנות לערבה התיכונה ולערבה הדרומית.
<מו פרוביזור: במסגרת התכניות האלה, עוד לפני הפרויקט של מוביל השלום דובר על להתפיל סדר גודל כזה של כמויות ולמהול אותם עם מים מקומיים.
<מו פרוביזור: אז דובר על המתקנים באילת, על ההגדלה של הסבחה.
<מו פרוביזור: ברגע שנכנס הפרויקט הבינלאומי אנחנו מחבקים אותו ומקבלים אותו בזרועות פתוחות ואנחנו משתמשים במים האלה.
<מו פרוביזור: אלה המים כרגע שהוקצו מראש לנושא הזה.
<מו פרוביזור: חקלאי הערבה יקבלו מים שהם תמהיל של מים מותפלים ומים מקומיים.
<מו פרוביזור: בשביל לסבר את האוזן, היום, אני לא רוצה להיות גס, אבל חקלאי הערבה מקבלים מים לא טובים, בלשון עדינה, מבחינת האיכות שלהם וגם לא מקבלים אותם בזמן ובכמויות השעתיות הנכונות.
<מו פרוביזור: תכנית האב באה לפתור את המצב הזה.
<מו פרוביזור: המים המותפלים האלה נותנים מענה לנושא הזה ומדינת ישראל תמצא את הדרך, לא זוכר כבר מי אמר את זה, צריכה למצוא את הדרך כך שהחקלאים בערבה יוכלו גם לשלם על המים האלה בצורה סבירה.
<מו פרוביזור: קל מאוד לקחת את אבי רמות, מיטבתה, ואת כל החקלאים האחרים ולשים אותם בכמה רבי קומות ברמת אביב ג' ולתת להם קצבה חודשית כל חודש ולחסל את החקלאות בערבה.
<מו פרוביזור: השאלה אם זה מה שמדינת ישראל רוצה.
<קריאה: זה תגיד לחברה להגנת הטבע, היא הציעה לחסל.
אורי מקלב: רבותיי, קודם כל אנחנו מבקשים להודות למשתתפים, להודות לסגן השר, למנהלת תעלת הימים.
אורי מקלב: אני חושב שכולנו מודים ומברכים.
אורי מקלב: אני אמרתי בתחילת הדברים, זה נמצא במשמרת שלך, אני לא רוצה לאחל לך יותר מזה, שיהיה לך תפקיד בממשלה, אבל גם אל תזניח את הדבר הזה, אתה מביא מזל טוב לעניין הזה ואנחנו רוצים להמשיך ואנחנו גם מציינים שזו פעם ראשונה שהכנסת דנה בעניין הזה.
אורי מקלב: אני אגיד לכם יותר, אנחנו ביקשנו כבר לדון בזה לפני זמן ולא נתנו לנו מסיבות אחרות, שעדיין לא הגיעה העת לדון בזה בכנסת, כי זה עדיין נרקם, הכנסת נמנעה, אבל זה לא אומר שנושא ים המלח לא היה על שולחן הכנסת.
אורי מקלב: גם הוועדה הזו מלווה את הנושא של ים המלח כבר כמה וכמה כנסות, כמה יושבי ראש ליוו את זה, עכשיו גם במשמרת שלי דנו בעניין הזה ואני חושב שאנחנו קיבלנו בשורה שיכול להיות שהמרכזי הוא הנושא של התפלת המים, ההסכם עם ירדן.
אורי מקלב: אנחנו לא מזלזלים, גם מברכים, אנחנו יודעים שלכל התחלה בהתחלות כאלה הם לא מחזירים אותנו אחורנית, אלא הפוך.
אורי מקלב: אני גם רואה שהפרויקט הזה יקדם אותנו גם בתכנית הבאה, בבחינת עם האוכל בא התיאבון.
אורי מקלב: כשרואים שמתקיים, כשרואים שיש פתרונות, זה ממנף גם את הפתרונות.
אורי מקלב: וכשמשאירים את זה ככה אז שום דבר לא נעשה.
אורי מקלב: כשיש איזה חיות סביב ים המלח, רואים הנה יש השפעה, השפעה טובה, אבל לא מספקת, ואז זה מביא גם את האפשרות שמגדילים את הפתרונות.
איוב קרא: אני נשאלתי שאלה חשובה שאני חייב להבהיר אותה.
איוב קרא: נשאלתי האם פוליטית זה לא משגה לתת לירדן 100% שליטה על הפרויקט, מאחד היושבים פה.
איוב קרא: מאוד חשוב, האיש שמלווה את משק המים הרבה מאוד זמן, אל"ף, אני לא רואה שאנחנו מנותקים מהפרויקט, אנחנו ממש מחוברים עין בעין בכל מה שקשור.
איוב קרא: יש ועדות משותפות, אנחנו מחליטים ביחד, שום דבר לא עושים אותו לבד ואנחנו עומדים על הדברים האלה, ממש על כל פסיק ומילה בכל - - -
<קריאה: אמרתי שפיזית.
איוב קרא: פיזית, משיקולי מימון, אני חושב, יותר מאשר משיקולים אחרים.
איוב קרא: מי שמבין, אני לא רציתי להיכנס לזה, הוא נמצא בצד השני והם יודעים היטב שהפרויקט הזה בלא ישראל לא יכול לצאת לפועל, הוא גם לא יכול להיות מוחזק טוב כמו ישראל, לכן כל השאלה היא - - -
אורי מקלב: ואני מחזק את מה שאמר קודם בתחילת הדברים סגן השר, שאנחנו מקווים שהפרויקט הזה יטשטש את הגבול, זה כבר לא יהיה הצד השני, אלא זה יביא לאיזה צד אחד שיקדם.
איוב קרא: גבול מים.
איוב קרא: אתה יודע איזה כיף זה שזה גבול מים בינינו לבין ירדן, במיוחד בתקופה הזאת?
אורי מקלב: אבל יחד עם זאת אני חושב שזה משקף את דברי הדוברים, מעבר לכך שאנחנו יודעים שכל המהלך הזה שייעשה צריך לעשות במעקב, לראות שזה נעשה בלי להזיק, רק מועיל, ואנחנו בטוחים שאותה מנהלת שהביאה את זה עד היום תמשיך בצורה המקצועית והאחראית ללוות את הפרויקט הזה ולקדם אותו.
אורי מקלב: אבל אף אחד לא אמר שזה יפתור את ים המלח וכפי שאמר דב וכפי שאמרו אחרים, אני חושב שחובה עלינו, עכשיו, דווקא לעת הזו, לקדם את האלטרנטיבות האחרות.
אורי מקלב: אנחנו לא ניכנס, אלטרנטיבות מקצועיות, לכל אחד יש ודאי יתרונות, יש את ההיתכנות של כל אחת, צריך לראות מה המשמעות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים לבחון דברים, אנחנו גם יודעים לבצע דברים, יש לנו מספיק הכלים האנושיים לקבל החלטות נכונות, אבל זה צריך להיות כשיש היתכנות, שמי שיוביל, אנחנו קוראים בזה לממשלה, קוראים דרכך ואנחנו גם כוועדה, להתחיל באופן מיידי בקידום האלטרנטיבות האחרות.
אורי מקלב: אנחנו, כפי שאמרתי בתחילת הסיכום שלי, כוועדה נמשיך לעקוב אחרי הדברים ונמשיך את הדיונים.
אורי מקלב: זה היה דיון ראשון.
אורי מקלב: אני מאחל לכולם הצלחה ויום טוב וחודש טוב.
אורי מקלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: היום יום שני, כ"ז באדר א' תשע"ו, 7.3.2016.
אורי מקלב: על סדר יומנו פעילותו של המדען הראשי במשרד הכלכלה והתעשייה והליכי הקמת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, בהשתתפותו של מר אבי חסון, המדען הראשי, יו"ר הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית.
אורי מקלב: דווקא התוספת לתואר שלך, שהוא המדען הראשי, גם כיו"ר הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, הביאה אותנו לקיים את הדיון הזה, מכיוון שכפי שידוע, ועדת המדע והטכנולוגיה – ובהזדמנות זו אני גם מודה לוועדת הפנים שמארחת אותנו בצורה יפה ומאירת פנים, עד כדי כך שדיון שלהם הם מבצעים במקום אחר כדי שנוכל להיות כשכנים בחדר שלהם, כי ועדת המדע עכשיו פתוחה לפיתוח טכנולוגי של הכנסת, שמעביר את כל שידורי הועדה באופן אינטרנטי, בצורה משודרת כמו שידור, האיכות של הדיונים בתוך הועדה, כדי - - - שכולם יוכלו להביט ולהאזין בצורה הרבה יותר ממצה ומקיפה.
אורי מקלב: נחזור לעניינו, מר אבי חסון, קודם כל רצינו לאחל לך הצלחה בעניין הזה, ושנהיה שותפים גם בהליכי ההקמה, מכיוון שהשולחן הזה – או החדר שלנו – מארח והרבה מדבר על כל הנושא של ההייטק היום בישראל, על הסייבר, על היזמות, על הצמיחה, המשמעות לגבי הצמיחה והכלכלה במשק, כדי לחזק את הדברים.
אורי מקלב: אנחנו מעודדים – ממדענים צעירים בחינוך ועד יזמים שאנחנו מארחים אותם ומנסים לעזור להם להתקדם, זאת אומרת, שותפים להתמודדויות שההייטק הביא אותנו אליהן, שהסייבר מביא אותנו, התכלול של כולם, אנחנו מלווים מאוד חזק את כל הנושא של עבודת הממשלה, לממשל זמין וכל הפרוייקטים האחרים של הממשלה, עם יזמים, ויש את הפרוייקט הגדול של הממשלה, מעבר לממשל זמין זה שיפור השירות לאזרח ועוד כמה פרוייקטים שאנחנו מלווים, כדי לעזור עם החסמים ועם הקשיים וברוך השם, אני חושב שזה דבר מבורך מאוד.
אורי מקלב: עקבנו קצת אחרי ועדת הכספים שאישרה את החוק להקמת הרשות, שהיא נותנת לכם אפשרויות אחרות לגמרי, לא רק תמיכה אלא יותר מעורבות עם יכולות סטטוטוריות, שתוכלו לפחות לפעול במהירות ואנחנו נשמח לשמוע סקירה בעניין הזה, עם המימשקים שחשובים לנו, כמובן.
<אבי חסון: בשמחה.
<אבי חסון: קודם כל תודה רבה ליושב ראש, לחברי הכנסת, גם על הכנסת האורחים וגם על התמיכה.
<אבי חסון: כפי שציינת, אנחנו רגילים, במשכן הזה בדרך כלל מבלים בחדר אחר, בחדר ועדת הכספים אבל שמחים להיות פה ולפרט בפניכם, גם את עיקרי המהלך וגם את סטטוס הדברים כמו שהוא עומד היום.
<אבי חסון: אין צורך להגיד, אני מניח, לחברי החדר הזה, שתהליך של הקמת רשות ושינוי ארגוני, יש לו אמנם תאריך סטטוטורי שבו החוק נכנס לתוקף, אבל אז נכנס מהלך יישומי שבדרך כלל לוקח מספר חודשים - - -
אורי מקלב: האם - - - 2017?
<אבי חסון: 2016.
<אבי חסון: החוק נכנס לתוקף בתחילת שנה אזרחית זו ועכשיו אנחנו נמצאים במהלכי יישום.
<אבי חסון: אני אפרט את המהלכים העיקריים שאנחנו עושים אבל שוב, רק מכיוון שלפחות עבר כבר זמן מאז שהייתי פה, אני אזכיר שלשכת המדען הראשי, למעלה מארבעים שנה, היא הגוף המרכזי של ממשלת ישראל לקידום מחקר ופיתוח תעשייתי וקידום תעשייה עתירת ידע, בכל תחומי המדע והטכנולוגיה והתעשייה, בכל שלבי החיים, החל ממחקר יישומי עוד בתוך האקדמיה, דרך שיתופי פעולה בין אקדמיה לתעשייה, וכל מחזור החיים של חברה או אפילו עוד לפני כן, מהיזם הבודד עד החברה הגדולה ביותר.
<אבי חסון: אנחנו תומכים באלפי חברות מדי שנה, סדר גודל תקציבי של בין מיליארד וחצי לשני מיליארד שקל בשנה, שמופנים כולם לקידום מחקר ופיתוח, חדשנות טכנולוגית בתעשייה ובאקדמיה וכמו שאמרתי, זה קורה כבר למעלה מארבעה עשורים.
<אבי חסון: ואגב, אדוני היושב ראש, נמצאים פה בחדר נציגים של כל האקו-סיסטם – ממשלה, סקטור פרטי, תעשיה, אקדמיה ואני מודה למי שבא.
<אבי חסון: לפני מספר חודשים, כפי שציינת, הכנסת חוקקה חוק המורה על הקמת רשות לאומית לחדשנות טכנולוגית, תאגיד סטטוטורי חדש, שאמור לקחת את הדברים הטובים, לשמר את מטרות חוק המו"פ – שקיים כבר למעלה משלושה עשורים, לשמר את הדברים הטובים ולתת יכולות ביצוע גבוהות יותר.
<אבי חסון: הרשות הזאת אמורה להחליף את לשכת המדען הראשי וכמו שאמרנו, להוות תאגיד סטטוטורי עצמאי, שכפוף למועצת מנהלים, שכוללת לא רק נציגי ממשלה אלא גם, לראשונה, נציגים מהתעשייה, מהאקו-סיסטם, שמשתלבים בתהליכי קבלת ההחלטות ומחזקים את שיתוף הפעולה בין הממשלה לסקטור הפרטי.
<אבי חסון: המטרה המרכזית היא לתת מענה טוב יותר, יעיל יותר, גמיש יותר לתעשיית החדשנות בישראל ולמשק כולו ואני ארחיב, כי פה באמת יש הרחבה ואני אספר שהמהלך כולל גם שינוי אסטרטגי-ארגוני משמעותי בתוכנו, כחלק מההקמה הזו.
<אבי חסון: הרציונל המרכזי הוא התובנה שכשאנחנו בוחנים ב-2015, את המשימות שעומדות בפני הממשלה בכלל, ואת הגוף שאמון על החדשנות בפרט, אז הסיטואציה היא מאוד שונה מזו שעמדה לפנינו למשל, לפני שני עשורים.
<אבי חסון: היום יש לנו אקו-סיסטם, בורכנו באקו-סיסטם גדול, מפותח, אחד המובילים בעולם, גם מחקר אקדמי מצטיין, גם תעשיית יזמות וחדשנות, גם סטארט-אפים, שלש מאות חברות רב-לאומיות שבחרו למקם פה מרכזים של מחקר ופיתוח, שוק מימון של מחקר ופיתוח – קרנות הון סיכון וכן הלאה משוכלל, מן המובילים בעולם, וכשאנחנו מנסים לראות מהן המטרות שלנו לשני העשורים הקרובים, אז הרמנו שני דגלים.
<אבי חסון: אחד, הוא דגל מובן מאליו אבל החידוד שלו חשוב, המטרה שלנו היא לעזור, בעצם, למדינת ישראל, להישאר על פסגת החדשנות.
<אבי חסון: אני יכול לספר, גם בבית הזה, רק בשבוע שעבר הייתי בקנדה, זו רק דוגמה אחת למדינה ששמה על דגלה קידום של כלכלת הידע, הגברת ההשקעות הלאומיות במחקר ופיתוח, הבנה או הרצון של הרבה מדינות – וקנדה היא דוגמה, לעבור מכלכלה שהיא מוטית משאבי טבע, לכזאת שמוטית חלופות חדשנות.
<אבי חסון: באנגלית זה איכשהו נשמע יותר טוב moving from resources to resourcefulness וזה לא ייחודי לשם, כל מדינה בעולם היום מבינה עד כמה השקעה כזאת מגבירה את השגשוג הכלכלי והולך ונהיה קשה לנו לשמור על המובילות שלנו.
<אבי חסון: זה דגל אחד והוא כולל בתוכו הרבה מאוד משימות מגוונות.
<אבי חסון: הדגל השני שאנחנו מניפים, הוא הרצון למשוך למעלה את שאר חלקי המשק ואת שאר חלקי האוכלוסייה.
<אבי חסון: ההייטק הישראלי תורם תרומה מרכזית לכלכלה אבל מערב בתוכו היום, חלק קטן יחסית מן המועסקים במשק.
<אבי חסון: יש לנו רצון לחלחל את הערכים הטובים וההשפעה של ההייטק, הפריון הגבוה, השכר הגבוה, המחקר והפיתוח, שיתופי הפעולה הבינלאומיים וכן הלאה, לחלקים גדולים יותר במשק וזה כולל, למשל, תעשיות מסורתיות, דוגמת מזון ומתכת ופלסטיקה, זה כולל גם סקטור שירותים, שהיום, במידה רבה – ואפשר לחשוב על הרבה מאוד ענפים, ענף הבנייה, ענפים אחרים, שחדשנות טכנולוגית הייתה יכולה לסייע להם, וזה כולל את הממשלה עצמה, אם נכנסת כבר לנושא של "ממשל זמין" ונאמר גם "ישראל דיגיטלית", ואנחנו מעורבים בצורה פעילה בכל אחד מהמיזמים האלה.
<אבי חסון: כל אחד מהם משרת את מטרת- העל שלנו שהיא שגשוג כלכלי באמצעות חדשנות טכנולוגית, אבל הוא מגביר את ההשפעה שלה ומחלחל אותה לחלקים רחבים יותר במשק.
<אבי חסון: זה כולל גם שילוב אוכלוסיות שהיום משתתפות פחות במשחק, לדוגמה, הסקטור החרדי, לדוגמה, הסקטור הערבי, לדוגמה, הנשים, שהן אמנם לא מיעוט אבל מבחינת השתתפותן בעולמות התוכן האלה –רק השבוע יצאה סקירה מטעם הכלכלן הראשי של משרד האוצר אבל בשיתוף פעולה אתנו, לשכת המדען הראשי, שהתייחסה לנושא, אז יש לנו רצון לראות יותר אנשים נכנסים למעגל הזה.
<אבי חסון: אני חושב שב-2016, יש לומר, לא כל מי שמשתתף בעולם החדשנות הטכנולוגית חייב להיות בוגר טכניון, מסלולי הכשרה - - - שאפשר לשלב אנשים בתוך העולם הזה, על כל התועלות שבו, אז יש כבר הרבה תכניות שאנחנו מפעילים אבל הכוונה היא לחזק את העולם הזה.
<אבי חסון: ברשות החדשה, בהחלט המשימות האלו יבואו לידי ביטוי, כשאחד הדברים האחרים שהמבנה הסטטוטורי החדש נותן לנו –או אמור לתת לנו, הוא באמת 'ארגז כלים' יותר רחב.
אורי מקלב: זה היתרון בעיקר.
אורי מקלב: המעבר מצמיחה ועידוד ליזמות ויוזמה.
אורי מקלב: האם הרשות תיתן לכם את האפשרות או שזה היה לכם גם קודם, היוזמה, האפשרות להיות שותפים בדברים ולא רק לתמוך בדברים?
<אבי חסון: יוזמה זו גם יוזמה של הפעלה וכן הלאה.
<אבי חסון: אחד הדברים שהשכילו לעשות – ולא אני אלא גם קודמיי, זה לעבוד בצורה מאוד מאוד טובה עם הסקטור הפרטי.
<אבי חסון: איחוד בין ממשלה לסקטור פרטי עם הבנה טובה מאוד את תפקידו של כל אחד.
<אבי חסון: אנחנו לא מנסים להחליף את הסקטור הפרטי, לא חושבים שאנחנו יודעים טוב ממנו מה לעשות אבל, כן יש לממשלה תפקיד מוביל בלקיחת סיכונים, ביצירת תשתיות, בהגדרת הסביבה שבתוכה אפשר לפעול - - -
אורי מקלב: האמירה של משרד האוצר, שהייתה לפני כמה שבועות, שישראל כבר לא מדינת סטארט-אפ וביקורת שהייתה בעקבות הדברים האלה, זה לא מתאים למה שאנחנו חושבים שבאמת קיים.
<אבי חסון: אני חושב ש - - -
אורי מקלב: אתה מכיר את האמירה הזאת.
<אבי חסון: אני מכיר אותה - - -
אורי מקלב: אתה לא מסכים אתה?
<אבי חסון: אני מכיר את הנתונים הגולמיים אפילו.
אורי מקלב: "ההייטק כבר לא קטר הצמיחה של המשק הישראלי" כך קובע משרד האוצר "לאור הדרדרות במדד החדשנות וקיפאון בנתוני תעסוקה".
<אבי חסון: אל"ף, הנתונים שמוצגים בדוח האוצר, הם נתוני אמת, הם לא נתונים מסולפים, אני רק חושב שצריך להציג את התמונה בעדשה יותר רחבה ולראות, שלצד נתונים מאוד מאוד חיוביים, טובים מאי- פעם, עולמות של יצירת חברות חדשות וגיוסי הון, גיוסים לקרנות הון סיכון, שטף של חברות רב לאומיות שבאות לישראל כי הן רואות פה את מבוע החדשנות ואת הקניין הרוחני ואת היכולות ואת האקו סיסטם שנוצר כאן, לצד זה אנחנו רואים גם אינדיקטורים שהם אינדיקטורים מדאיגים כי אכן, יש בלימה בקצב הצמיחה של ההייטק, ואם מסתכלים על נתוני יצוא ההייטק ומסתכלים על החברות הגדולות – שהן אלו שמשפיעות יותר על נתוני המאקרו מבחינת תוצר ותעסוקה, אז בהחלט יש סימנים מדאיגים וזה מחזיר אותנו למשימה שאותה תיארתי, אדוני היושב ראש, העובדה שאסור להיות שאננים ולהגיד: טוב, הדבר הזה כבר 'רץ לבד' אז בואו נתן לו לגדול, אני חושב שצריך לעצור ולראות מהם האתגרים וההזדמנויות החדשים, כי הם חדשים.
<אבי חסון: לדוגמה, בבית הזה, לדעתי, לפני שבועיים, אני כבר לא זוכר, חלק מהאנשים היו שם, החלה לפעול שדולה שמקדמת נושא של חברות בצמיחה, חברות גדולות בתעשיית ההייטק.
<אבי חסון: זו שדולה – אמרתי את זה גם בכנס - - - לפני עשר שנים, לא הייתה יכולה לקום, כי לא היה את 'קאדר' החברות הזה.
<אבי חסון: כל החברות האלו שהיו פעם סטארט-אפים, היום משקפות דור חדש של יזמים, שמכוון גבוה יותר, עם יכולות גבוהות יותר.
<אבי חסון: התפקיד שלנו, כממשלה, פה משתנה, כמו שאמרת, הוא לאו דווקא לתת רק מענקים, אלא אולי ליצור סביבה רגולטורית תומכת, אולי לדאוג לאספקת הון אנושי יותר רחבה.
<אבי חסון: המשימה נהיית מורכבת יותר וזה אחד הדברים שהרשות חרטה על דגלה – הבנה שאין לנו כבר משימה אחת וקהל יעד אחד, אלא יש לנו הרבה קהלי יעד והרבה משימות, ואנחנו מתארגנים מחדש, פנימית, כדי לתת מענה לאתגרים השונים, עם דגש ספציפי על עולם ההזנק – החברות הצעירות, על כל האתגרים שלהן, ולצד זה דגש אחר על חברות הצמיחה ולצד זה דגש על התעשייה המסורתית, עולם הייצור המתקדם והעולמות החברתיים הציבוריים שאליהם התייחסתי, כלומר, נכנסים לעולם שהוא הרבה יותר מורכב - - -
אורי מקלב: בחינוך אין לכם מעורבות?
אורי מקלב: אנחנו גם דנים הרבה בנושא החינוך, מדענים צעירים, עידוד.
<אבי חסון: לנושא החינוך, קודם כל אני אגיד כאמירה אישית, אני חושב שאין נושא חשוב יותר לעתיד התעשייה הזאת, מן ההון האנושי.
<אבי חסון: וההון האנושי מתחיל בחינוך.
<אבי חסון: זו תחילת השרשרת.
<אבי חסון: ככל שיותר אנשים –גברים ונשים אגב, יפנו למסלולים האלה, כך יגדל ה'משפך' שלנו לעתיד.
אורי מקלב: אומרים שהכול מתחיל כבר בגן הילדים: החשיפה לדברים האלה, ההכוונה לדברים האלה ולא רק אני אומר את זה, אלא אלה דברים שכאן אומרים כולם, וכדי ליצור תמריצים –אנחנו לא מכוונים את זה אליך, רק אני אומר שבתוך המכלול זה קיים, יש לנו מחסור גדול במדענים ואנחנו אומרים גם על נשים, גם על גברים ועוד ועוד, וגם מעבר לאלה שנמצאים, שהם בורחים מאתנו - - - חלק ממכלול גדול מאוד, אנחנו רואים את זה גם כחלק חשוב מאוד והתרת החסמים, לא פעם אנחנו מאריכים פה - - - להתרת החסמים שהיא גם חלק מן הבריחה, חלק ממניעה של הדברים או חלק של משהו שלא נותן להתפתח, חסמים של התפתחות בגלל חסמים של רגולציה ועוד דברים כאלה, שלא היו צריכים להיות ולא קיימים במדינות אחרות.
אורי מקלב: בחלק הזה יש לנו מה ללמוד ממקומות אחרים.
אורי מקלב: בתחום הרפואה זה מאוד בלט אבל בעוד תחומים שגם עלו פה ודיברו על כך.
<אבי חסון: אני מאוד מסכים עם מה שאתה אומר ואני חושב שכל נושא ההון האנושי, לא מתמקד בחוליה אחת של השרשרת, כי יש צורך בטיפול רציף שכולל – במקרה של הממשלה, מספר משרדי ממשלה, אני חושב שהחדשות הטובות הן שיש הכרה בחשיבות ובבעיה ויש היום עבודה של מספר צוותים ואנחנו מעורבים ברובם ככולם, כדי לפתור את הבעיות במקומות השונים.
<אבי חסון: אני אנצל את הנקודה הזו כדי להגיד משהו שנמצא בבסיס החקיקה של רשות החדשנות, כי בשביל זה נמצאנו כאן.
<אבי חסון: החקיקה לא הרחיבה את מנדט הרשות לחדשנות לאחריות או חלילה לתפוס את המקום של משרד החינוך בנושא הזה, או משרד הבריאות בתחום של רגולציה על נושאים קליניים, אבל היא כן, הן הממשלה והן הכנסת, אמרו אמירה מאוד ברורה, הן הכירו בעובדה שהחדשנות הטכנולוגית היא משאב לאומי של המדינה, וככזה, נדרש תכלול בניהול התשתית שלה, זה המנדט של הרשות.
<אבי חסון: היכולות של הרשות בזכות הגמישות התפעולית ובזכות 'ארגז הכלים' שניתן לה בחקיקה – ושעכשיו נביא אותו לידי יישום, ביחד עם נציגי התעשייה ונציגי האקדמיה וכל נציגי האקו-סיסטם, הן להבשיל עבודה ממשלתית לרמה שאז יכולה לבוא לידי ביטוי – בין אם זה מול רשות ההגירה והאוכלוסין או משרד הבריאות או רשות המסים, או כל אחד מהגופים הרלבנטיים שבידיו הסמכויות לבצע את האקט המתקן.
<אבי חסון: אנחנו מכינים היום רשימה של דברים כאלה, מביאים את האתגרים מתוך כוונה שכשהרשות תגיע לידי מיצוי – ואני אגיד על זה מילה אולי מסכמת, נוכל לצאת לדרך.
<אבי חסון: אנחנו נמצאים עכשיו בשלבי הקמה, זה אומר שאנחנו מנסים לעשות כמה פעולות במקביל.
<אבי חסון: בראש ובראשונה אנחנו בונים את מועצת הרשות, שזה באמת המימשל התאגידי שלנו, שאמור לא רק לפקח על עבודת התאגיד, אלא גם לדון ולאשר תכניות חדשות שיבואו.
<אבי חסון: פועלת כרגע ועדת איתור, יש לנו נציגה של ועדת איתור, יושבת אתנו, מנכ"לית איגוד התעשיות המתקדמות, גם נשיא התאחדות התעשיינים ועוד ועוד, נציג של - - -
אורי מקלב: נקווה לשמוע אותָך בהמשך.
<אבי חסון: זה דבר אחד שקורה כרגע.
<אבי חסון: לצד זה אנחנו מתעסקים בכל נושא כוח האדם, כי הדבר הזה הוא מרכזי, אנחנו עובדים עם נכס מרכזי ואנחנו בעצם, כחלק מהחקיקה, קוראים לכולם להצטרף אלינו, אז יש עבודה ארגונית וגם היא עבודה - - -
אורי מקלב: יש גם תוספת של כוח אדם.
<אבי חסון: אנחנו בדיונים במשרד האוצר על הנושא, אני בטוח שנגיע להסכמות כאלו ואחרות על תוספת כוח אדם.
אורי מקלב: למי אתה מציע שאנחנו מבחינתך נתן המשך, כי אתה אמרת שהאנשים שלך - - -
<אבי חסון: לא, זה לא שלי, יש פה אנשים שונים, אני מניח שהם ירצו את זכות הדיבור וכן הלאה, אבל אני מניח שהמהלך, רק לסיכום, ייקח עוד סדר גודל של כששה חודשים, לפני שנוכל באמת להוציא מן הכוח אל הפועל.