GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה פילבר: אנחנו מנסים קודם כל לצמצם את הטווח, להגיע להשקעות וגם לוודא שגם מה שהן חייבות לעשות הן עושות.
<שלמה פילבר: אני אומר את זה בזהירות, אנחנו לא מרוצים מקצב הפריסה של החברות היום של דור רביעי וזה לא סוד, גם הן יודעות את זה, בגלל העובדה שמדובר בהשקעות של עשרות מיליוני דולרים והן מתקשות בזה.
אורי מקלב: תודה לך, שלמה.
אורי מקלב: אני תיכף ארצה גם את העזרה שלך, חבר הכנסת יואב קיש.
אורי מקלב: אנחנו ועדת המדע והטכנולוגיה, הוא חבר בכיר בוועדה, בכל הנושא הטכנולוגי זו המומחיות שלו, יש לנו עד מומחה בחינם כל הזמן בעניין הזה, ובשני היבטים אני מבקש לדעת תשובה.
אורי מקלב: המיעוט או הורדת האנטנות, או ריבוי על אנטנה אחת, מה המשמעות של זה מבחינה בריאותית, מבחינת קרינה.
אורי מקלב: המשרד להגנת הסביבה נמצא כאן.
אורי מקלב: אחרי זה, בשלב השני, נרצה לשמוע, ואתם, משרד התקשורת, צריכים לתת לנו תשובה מבחינה טכנולוגית, מבחינה מעשית מה זה אומר, זה משפר, לא משפר, יש לזה השלכות כאלה ואחרות, הריבוי הזה.
יואב קיש: אז בואו נשמע את החברות קודם, לא?
אורי מקלב: אני רוצה את המשרד לגבי הקרינה.
יואב קיש: איזה חברות כן נמצאות פה?
אורי מקלב: כולן כאן, נראה לי.
יואב קיש: השאר פה?
אורי מקלב: השאר נמצאים פה, הם הוזמנו ואישרו את ההשתתפות.
אורי מקלב: יש לנו נציגים של רמי לוי וטלפון, יש כאן פרטנר, סלקום, הוט מובייל.
אורי מקלב: אני חושב שכולם נמצאים פה.
אורי מקלב: יש כאן ארגוני צרכנים שנמצאים פה.
אורי מקלב: אנחנו נשמע אותם, באמת נתכנס לזמן.
אורי מקלב: בבקשה, המשרד להגנת הסביבה, גיל כהן או סטיליאן גלברג?
אורי מקלב: נושא הקרינה, ממש במשפט או שניים, אנחנו שמענו על זה הרבה, אבל הנושא של השינוי בתאים, בריבוי, באנטנות האלה, מה המשמעות של זה.
<סטיליאן גלברג: הנושא הזה של איחוד תשתיות, זה נושא שהמשרד להגנת הסביבה יזם דרך ועדת הכלכלה.
<סטיליאן גלברג: הנושא נוהל במשרד התקשורת על ידי ועדה בראשות מנכ"ל משרד התקשורת בהשתתפות משרד הפנים, ההגבלים העסקיים, כל המשרדים הרלוונטיים, כמובן המשרד להגנת הסביבה, והמהלך הזה נועד לנצל את העובדה שכל החברות משתמשות כיום באותה טכנולוגיה ולמנוע מצב שלכל חברה יש תשתית משלה.
<סטיליאן גלברג: הדבר הזה היה נחוץ בתחילת הדרך, כאשר לכל חברה הייתה טכנולוגיה משלה.
<סטיליאן גלברג: היום לא רק שזה לא נחוץ, זה משהו שפוגע גם בערכי תכנון וגם בנושא של הקרינה, כפי שמיד אני אסביר.
<סטיליאן גלברג: זה דבר שלא קורה באף תשתית אחרת.
<סטיליאן גלברג: בכבישים כולם נוסעים באותם כבישים, לא משנה היעד שלהם, אין שום סיבה שהתחרות בין חברות הסלולר תהיה למי יש את ה - - -
אורי מקלב: אז בכבישים עמוסים יש זיהום אוויר יותר גדול.
אורי מקלב: השאלה אם אנטנה אחת מכילה ארבע או כל מיני תשתיות, הרבה מנויים, הרבה לקוחות, האם זה לא מגביר את האספקט?
אורי מקלב: האם האספקט נהיה יותר גדול?
<סטיליאן גלברג: אם על אנטנה של חברה איקס אתה מוסיף אנטנה של חברת וואי ועוד חברה, אין שום ספק שזה יגדיל את הקרינה.
<סטיליאן גלברג: אם אתה עושה את זה לגבי כל האנטנות באזור אז גם הקרינה מאנטנות יורדת באופן משמעותי וגם הקרינה מהמחשבים הסלולריים יורדת.
אורי מקלב: אם הבנתי אותך נכון, רק אני משקף, אתה אומר שאת ההספק זה אולי מגביר, אבל אם אני מצמצם או שם הרבה אנטנות כאלה אז אני לא צריך הספק גבוה, זאת אומרת זה מתחלק טוב ואז זה גם מוריד את הקרינה.
אורי מקלב: זו המשמעות של מה שאתה אומר?
<סטיליאן גלברג: המשמעות היא שרמת הקרינה שאנטנה משדרת תלויה בשני פרמטרים.
<סטיליאן גלברג: פרמטר אחד זה מספר האנשים שמדברים בו זמנית עם האנטנה, הפרמטר השני זה המרחק של קצה אתר שאנטנה משרתת.
<סטיליאן גלברג: כל אנטנה צריכה לתת גם כיסוי וגם קיבולת.
<סטיליאן גלברג: הטלפון שלך, מכיוון שאתה הלקוח היחיד של הטלפון שלך, הוא מתאמץ רק כפונקציה של המרחק שלך מהאנטנה הכי קרובה.
<סטיליאן גלברג: אם עד היום היית לקוח של חברת איקס והטלפון שלך היה מתאמץ כדי להגיע לאנטנה של חברת איקס, היו רק בודדות כאלה באזור שאתה גר, היום, ברגע שיהיה איחוד תשתיות, הטלפון שלך בקלות ימצא אנטנה מכיוון שלא אכפת לו אם תמצא את האנטנה של איקס או של וואי או של - - -
אורי מקלב: אני עדכנתי אצלי בדירה אנטנה נוספת של חברת הסלולר - - -
<סטיליאן גלברג: רפיטר.
אורי מקלב: אני גר בשכונת רמות בירושלים, לצורך שקיפות, בעיר הבירה, בשכונה לא קטנטונת, מרכזית מאוד, ואני נאלץ להרכיב כבר הרבה שנים אנטנה, ועם כל זה לא בכל הבית יש לי קליטה.
אורי מקלב: אני יכול להירגע ממה שאתה אומר עכשיו, בעצם אני מקטין את הקרינה?
אורי מקלב: ברגע שיש לי אנטנה מהבית אני מקטין את הקרינה, כי אז המכשיר שלי פחות מתאמץ?
אורי מקלב: פחות מתאמץ, פחות קרינה.
<סטיליאן גלברג: בוודאי, נכון.
<קריאה: בכל זאת יש מרחק.
אורי מקלב: מרחק יש, אבל זה פחות.
<סטיליאן גלברג: כן, הרבה פחות.
אורי מקלב: יש שני היבטים.
אורי מקלב: מה אנחנו עונים לאנשים?
אורי מקלב: אני רק רוצה להבין, אנחנו יכולים לעשות ריבוי של משתמשים באנטנה אחת ובתנאי שיש מספיק אנטנות בסביבה.
<סטיליאן גלברג: לא, כמות האנשים שמדברים עם אנטנה נשאר באזור קבוע, נניח, או עולה עם הגידול הטבעי.
<סטיליאן גלברג: צריכת שירותים סלולריים עולה פקטור שניים כל שנה, בגלל השימוש בנתונים, הדיבור זה לא משפיע, שלושה סדרי גודל פחות מהורדת הנתונים.
<סטיליאן גלברג: כדי להתגבר, אילו לא היינו עושים שום דבר הקרינה הייתה עולה פי שניים כל שנה, אבל אם אתה משנה טכנולוגיה, מוריד באופן משמעותי את רמת הקרינה בגלל היעילות היתרה הנוספת של הטכנולוגיה החדשה במעבר הנתונים וגם אם אתה מוריד ממספר מוקדי השידור שקיימים היום סדר גודל של 30%-40% עדיין מספר האתרים שמשרתים אזור מסוים יהיה יותר גבוה ממה שהיה קודם ולכן גם הקרינה תרד באופן מהותי.
אורי מקלב: מה הצפי שלנו לגבי הטכנולוגיות החדישות, שלא נצטרך להשתמש, כמה שנים אנחנו צופים שכבר כולם יעברו לטכנולוגיה החדישה, וכבר לא תהיה את הטכנולוגיה המיושנת?
אורי מקלב: כמו שהבנתי מהמנכ"ל?
<קריאה: יש עדיין מיליונים בדור שני.
אורי מקלב: אבל מה הצפי של זה, כמה שנים זה?
אורי מקלב: זה שנות אור בטכנולוגיה, בסוללה?
אורי מקלב: כל שנה זה שנת אור.
<שלמה פילבר: התקופות שבהן נכנס דור חדש בסלולר הן בין חמש לשבע שנים, אבל השימוש בדורות הקודמים ממשיך עוד הרבה יותר.
<שלמה פילבר: כדוגמה, רק כדי שנבין, כל המערכות החכמות של שערים לבניין או דברים מהסוג הזה, או טלפונים ברכבים, עובדים על דור 2.
<שלמה פילבר: דור 3 הוא - - -
אורי מקלב: זה הפערים שיש?
<שלמה פילבר: כן.
<שלמה פילבר: זה ישמש להרבה שנים וזה חלק מהבעיה, בגלל שכל טכנולוגיה מחייבת תחזוקה בפני עצמה, זאת אומרת זה לא רק האנטנה - - -
אורי מקלב: אבל שטרות, בסופו של דבר מגיע הזמן שאומרים שאי אפשר להשתמש בשטרות האלה.
אורי מקלב: אז מה, אנחנו צריכים לחשוב על זה.
אורי מקלב: צריכים לחשוב על זמן שאנחנו - - -
<שלמה פילבר: אומרים לי פה אנשי ההנדסה שלנו שזה יכול להיות גם עד 20 שנה.
<סטיליאן גלברג: אלא אם הממשלה מתערבת, כפי שנעשה, הדוגמה המצוינת זה המעבר לטלוויזיה דיגיטלית.
<סטיליאן גלברג: הטלוויזיה הדיגיטלית שגם היא, בגלל הטכנולוגיה החדשה, מספר האנטנות נשאר אותו דבר, יש הרבה יותר ערוצים ורמת הקרינה ירדה ב-70% - - -
אורי מקלב: כלומר צריך החלטה שמפסיקים.
<סטיליאן גלברג: נתנו למעט שנשארו, שהחליטו לא לרכוש את הממיר, המדינה התערבה, נתנה להם ממיר ובכך חייבה אותם - - -
<שלמה פילבר: יש חברות, באופן מסחרי שלהן יש להן עניין לסגור דור מסוים והן שדרגו את הלקוחות שלהן והפסיקו את תחזוקת הטכנולוגיה.
אורי מקלב: אני חושב שבאמת צריך לשאוף לכיוון הזה.
אורי מקלב: בסופו של דבר איך שלא יהיה הקרינה היא לא דבר בריא, אנחנו לא מתעסקים כאן רק עם כדאיות כלכלית, אנחנו מדברים כאן על דברים הרבה יותר - - - גם בגלל החזות, גם, האנטנות האלה, הדימוי שאצל אנשים והפחד אצל אנשים, זה בסך הכול דבר רציני, דבר מהותי, וצריך לחשוב על להאיץ את התהליכים של העברה מדור לדור כדי למנוע את הדברים.
אורי מקלב: אם כך אנחנו אולי נשמע את חברות הסלולר בעצמן.
אורי מקלב: אני אלך לא לפי סדר גודל, אלא לפי מה שרשום פה אצלנו, כתוב כאן שלמה גוליאן מרמי לוי, הוא הראשון אצלי ברשימה.
אורי מקלב: נמצא פה הנציג שלו?
אורי מקלב: אולי הוא חושב שזה ועדת הכלכלה.
יואב קיש: אין להן אנטנות ברמי לוי.
יואב קיש: בוא נדבר מהתשתית, אלה שכן יש להם אנטנות.
<שלמה פילבר: הרלוונטיות פה זה סלקום, פלאפון, פרטנר והוט מובייל.
אורי מקלב: אז נתחיל עם פלאפון.
אורי מקלב: מי נמצא כאן מפלאפון?
<קריאה: יש נציג ועד עובדים ונציג ההנדסה.
אורי מקלב: עורך דין עידו רוזנברג.
אורי מקלב: אתה משנה ליועץ המשפטי.
<עידו רוזנברג: כמו שצוין, גם בדוח שהוגש, חברת פלאפון מחזיקה למעלה מ-2,000 אתרים, נותנים כיסוי מצוין ברחבי המדינה, בהחלט עומדים בדרישות הרישיון ואף למעלה מכך, כמו שדובר קודם.
<עידו רוזנברג: אנחנו גם מבצעים בדיקות תקופתיות חוזרות ונשנות, גם מדווחים למשרד התקשורת על הבדיקות, אחוזי שיחות טובות ברשת פלאפון עומדים מזה זמן על למעלה מ-99% מהשיחות שמתבצעות.
אורי מקלב: שלא מתנתקות באמצע?
<עידו רוזנברג: כן, שניתן להוציא ושלא מתנתקת באמצע, אלה שני הפרמטרים.
אורי מקלב: יש לנו ויכוח איך אתם בודקים את זה.
אורי מקלב: אני ביקשתי דוח עליי, עצמי, שאני גם לקוח במסגרת פלאפון, במסגרת הלקוחות בממשלה, שהיא כולה בפלאפון, ויש לי לא מעט מקומות בדרך הקצרה מהכנסת לביתי, יש מקומות מסוימים שאין פעם שאני לא מתנתק.
אורי מקלב: אתם יכולים לראות אותי, לפעמים אני עוצר באמצע הכביש, כי אני לא יכול שהשיחה תתנתק ואני יודע שאם אני אסע עוד 50-100 השיחה תתנתק.
אורי מקלב: כשביקשתי דוח התברר, אפילו אמרו לי 'אין לך - - -'.
אורי מקלב: מה שאצלכם נחשב נתק זה נתק הרבה יותר מאוחר ממה שאצלי אני כבר לא שומע.
אורי מקלב: גם כשאני לא שומע אני עוד רואה את זה ואני כבר לא שומע ואני לא אחכה עוד מספיק זמן כדי שזה יתנתק ממש ואז הסטטיסטיקה שלי תעלה.
אורי מקלב: אבל שתדע לך שהנתונים שיש לכם הם לא הנתונים בשטח.
אורי מקלב: בשטח, זה לדעתי מניסיון אישי, הניתוקים הם הרבה יותר קודם, כבר לא שומעים, לא רק שיבושים, גם ניתוקים קודם.
אורי מקלב: אצלכם זה לא נספר בגלל שכנראה יש עוד אקט שממש מנתק אותו לגמרי.
<עידו רוזנברג: אפשר לבדוק פרטנית.
אורי מקלב: לא, עזוב.
<עידו רוזנברג: בכל אופן מה שרציתי לציין שבאמת, כפי שציין מנכ"ל משרד התקשורת, אחת הבעיות המהותיות היא הקושי לקבל היתרים להקמת אתרים נוספים, קושי שאנחנו מתמודדים איתו והולך ומחריף במשך השנים.
<עידו רוזנברג: נבנות שכונות חדשות, ערים חדשות, נסללים כבישים חדשים, בכל המקומות האלה יש לקוחות שלנו שאותם אנחנו מעוניינים להמשיך ולשרת עם רשת איכותית, הקושי הוא שכשאורך זמן כה רב, כפי שצוין פה, ואם מדובר עד כדי שנים ארוכות מהרגע שמתחיל תהליך לקבלת אישור להקמת אתר ועד שהוא מסתיים בקבלת האישור, השנים האלה או התקופה הארוכה שחולפת מהרגע שבו פלאפון מתחילה תהליך של קבלת אישורים ועד שהיא יכולה להקים את האתר שישרת את הלקוחות, השנים האלה הן שנים אבודות.
<עידו רוזנברג: אם יש משהו שצריך אולי לצאת מהוועדה הזו זה איזה שהיא קריאה, לרשויות המקומיות בעיקר, וצוין פה לא אחת, להקל על התהליכים על מנת שכשחברת סלולר, זה כמובן לא בעיה רק של פלאפון, כל חברות הסלולר בעלות הרשתות נתקלות באותה בעיה, כשחברה פונה לקבלת אישורים הדברים ייעשו במסלול זריז, לא יארכו שנים.
<עידו רוזנברג: בסופו של דבר המטרה של הקמת אתר היא לתת שירות ללקוחות, זה לא איזה אינטרס עצמאי שלנו.
<עידו רוזנברג: לכן אם יש משהו לעשות, מעבר לשיתוף באנטנות, שהוזכר כאן בהרחבה, זה לקצר הליכי אישור של הרשויות המקומיות, להימנע ממצב שבו יש רשויות מקומיות, כפי שצוין, שאינן מתירות כלל להקים אתרים בשטחיהן ומצפות שהאתרים יוקמו בשטחים של רשויות אחרות וכן הלאה.
אורי מקלב: 2,000 הצלחתם להקים.
<עידו רוזנברג: מעל 2,000.
אורי מקלב: זו שאלה של מחיר, אבל הצלחתם.
<עידו רוזנברג: מעל 2,000 הצלחנו, אבל ככל שחולפות השנים הדבר הופך קשה וקשה.
אורי מקלב: כמה הקמתם בשנה האחרונה, ב-2015?
<נמרוד בן טוב: עשרות בודדות.
<נמרוד בן טוב: חלק גדול מהם זה בכלל אתרים שמחליפים, אתרים שנאלצנו לפרק, או בגלל שבנו שם, או השכירו, או בגלל שהרשות הצליחה למצוא איזה שהיא דרך להגיד לנו 'חבר'ה, אתם - - -
אורי מקלב: האם הורדתם את רמת התחזוקה היום של האתרים האלה, של המקומות האלה, בגלל הצמצומים הכספיים?
<עידו רוזנברג: חד משמעית לא.
יואב קיש: אבל כמה שודרגו לדור 4?
<נמרוד בן טוב: מאות.
יואב קיש: אז אם מתוך 2,000, איך החלוקה?
אורי מקלב: זה בערך משהו כמו שליש.
<נמרוד בן טוב: אפשר להגיד שיותר מ-50%, הרי בשביל שמנוי ייהנה מדור רביעי גם המכשיר שלו - - -
יואב קיש: ברור, מכשיר וגם הסכם.
<נמרוד בן טוב: אפשר לומר שקרוב ל-50%, אפילו יותר, מהמכשירים שתומכים נהנים משירות דור רביעי כבר, בעוד שהרישיון שלנו, שקיבלנו בקיץ, מחייב אותנו להשלים את ה - - -
יואב קיש: אנטנות, מתוך הנקודות, כמה מהן כבר עברו הסבה?
<עידו רוזנברג: מאות רבות, אבל החשיבות - - -
יואב קיש: רשת חדשה, כמה מהאנטנות שלכם תואמות דור 4, בנקודות, אתה יכול להגיד לי?
יואב קיש: אתה אומר מאות, אתה לא רוצה להגיד מספר?
<נמרוד בן טוב: מעל 800.
יואב קיש: אז זה כבר קרוב ל-50% גם - - -
<נמרוד בן טוב: זה אפילו הסתכלות, צריך להסתכל על זה יותר כי בעצם כרגע בכבישים למשל פחות שמנו דגש, אלא דווקא יותר איפה שאנשים נמצאים, באזורי אוכלוסייה.
יואב קיש: בכבישים זה שיחות בעיקר.
<עידו רוזנברג: בסופו של דבר מה שחשוב זה לכסות אזורי אוכלוסייה באזורים שבהם צריכת הדאטה, אני חוזר למה שהוזכר כאן קודם, הנושא של דאטה של דור רביעי זה בסופו של דבר לא רלוונטי לדיבור, אלא זה רלוונטי לגלישה.
<עידו רוזנברג: למשל בכביש על פי רוב תהיה פחות חשיבות - - -
יואב קיש: למרות שהילדים או הגולשים - - -
<עידו רוזנברג: נכון, לא בהכרח, אבל יש דור שלישי שגם הוא במהירויות מצוינות.
יואב קיש: לא, אבל אז אנחנו נכנסים כבר לוויכוח למה עברנו בכלל לדור רביעי.
יואב קיש: בוא לא ניכנס לזה.
<עידו רוזנברג: לא, לא ניכנס.
<עידו רוזנברג: אני לא חושב שיש ויכוח, אבל לא ניכנס.
אורי מקלב: הועדה הזאת דנה היום בחיזוק - - -
יואב קיש: לא, כי אתה אומר שיש דור שלישי כאילו זה מספיק.
<עידו רוזנברג: לא, זה לא מספיק, אבל מכיוון - - -
אורי מקלב: אנחנו היום דנים פה בחיזוק התחבורה הציבורית, או אפילו יותר מזה, בנסיעה השיתופית, שאנחנו היום מנסים, לא רק מנסים, גם מקדמים את זה מאוד, הנסיעה השיתופית, דהיינו בזמן הזה אנשים בכבישים, אנחנו רוצים שהם ייסעו בכמה מיזמים חדשים שיש, שעדיין הרגולטור לא אפשר אותם, רובר ודברים דומים שאנחנו מקדמים.
אורי מקלב: זה אומר שהנוסע, לא הנהג, כן משתמש בכבישים האלה, זה אומר שצריך לקחת גם את זה בחשבון.
<עידו רוזנברג: חשוב לי להבהיר, זה לא שכבישים לא מכוסים, רק מה שניסינו להבהיר פה, שבסופו של דבר יש בנייה של הרשת על גבי רשת דור שלישי.
יואב קיש: מתי הצפי שלכם להשלים את המעבר המלא?
<עידו רוזנברג: אני לא יודע אם כרגע יש צפי, יש כמובן דרישות הרישיון שמכתיבות אחוז כיסוי לפי שנים.
<עידו רוזנברג: הרישיון שניתן לנו הוא לפני מספר חודשים ואנחנו עומדים בדרישות האלה ואף מעבר ואף נעמוד עד להקמת כל הרשת.
יואב קיש: ועוד שאלה.
יואב קיש: אנחנו דיברנו על כיסוי, וזה דווקא גם למנכ"ל, נושא של כיסוי ביהודה ושומרון, גם בעקבות ההחלטה שהייתה לפני מספר חודשים, אתם מתקדמים בזה?
יואב קיש: אתם פועלים לכיסוי מלא?
יואב קיש: אני מבקש לקבל עדכון מה קורה עם זה.
<שלמה פילבר: אני אגיד כך.
<שלמה פילבר: יש תכנית עם שלוש החברות הגדולות לפריסה בתוך שלוש שנים שהתחילה ב-2015 וצריכה להסתיים בסוף 2017, שאמורה לתת כיסוי מלא.
יואב קיש: שכוללת הפקעות במקומות שצריך להפקיע, לטובת ביטחון?
<שלמה פילבר: שכוללת קבלת אישורים מכל הגורמים הרלוונטיים, איפה שזה התיישבות אזרחית אז התיישבות אזרחית, איפה שזה מינהל אזרחי מינהל אזרחי.
<שלמה פילבר: זה סיפור לא פשוט מבחינת הסטטוטוריקה והתכנון, אבל אני חייב לומר גם שהחברות לא מתלהבות מדי לעשות את הדברים האלה.
<שלמה פילבר: הן היו אמורות, ואני אומר את זה פה כביקורת וגם לוועדה, לסיים עד 31 בדצמבר 2015 הקמה של שישה תרנים ראשונים.
<שלמה פילבר: הסיכום הוא על שני תרנים לכל חברה, כששתי החברות האחרות משתתפות באותו תורן.
<שלמה פילבר: עד לרגע זה אף תורן לא הוקם, אבל כן צריך לומר שלפחות סלקום כבר נמצאת בשלבים של הקמה של אחד מהם.
<שלמה פילבר: האחרים, הם גם נתקלו בבעיות רישוי.
<שלמה פילבר: אנחנו מאוד מקווים ששישה התרנים האלה יעמדו ברבעון הראשון של 2016.
יואב קיש: דרך אגב, שמתם דגש על הנושא של כביש 60, בחלק הצפוני שלו בנושא הבטיחות, בוואדי שם?
<שלמה פילבר: ואדי חרמיה זה אחד מהאתרים האלה.
<שלמה פילבר: זה פרויקט משותף יחד עם המינהל האזרחי.
<שלמה פילבר: בעניין הזה חשוב להגיד ככה, בעקבות האירועים הביטחוניים שהתרחשו בחודשים האחרונים הייתה הנחיית ראש ממשלה בדיוני קבינט ביטחוני לקחת את השלמת הפרויקט הזה כפרויקט ביטחוני.
<שלמה פילבר: נכנסו לתוך התמונה הזאת המערכות הצבאיות הרלוונטיות דרך המועצה לביטחון לאומי, דרך פיקוד מרכז, דרך כל הגורמים האחרים, כשמה שמנסים לבדוק כרגע ועוד אין על זה החלטה, זה למצוא מקור מימון שבו המערכת הצבאית תקים את התרנים והחברות ירכיבו עליהם את מערכות הרדיו ושזה יקרה בפרק זמן הרבה יותר קצר כדי שהכיסוי יהיה הרבה יותר מהיר.
<שלמה פילבר: כרגע עוד אין מימון לפרויקט, יש דיונים, יש רצון טוב, אבל עוד אין מימון לפרויקט.
<שלמה פילבר: ברגע שיהיה מימון, וביקשנו מהחברות כבר ואני מקווה שהן אכן נערכות לזה, כל אחת מהן יודעת מה המיקום שלה, להיערך מבחינת תכנון הנדסי, להיערך מבחינת יכולות, כדי ל - - -
יואב קיש: אתה מדבר כרגע על המימון גם לשישה התרנים האלה?
<שלמה פילבר: לא, השישה תרנים זאת האחריות של החברות, הן היו צריכות לעשות את זה, הן חייבות לעשות את זה.
<שלמה פילבר: אני מאוד מקווה שבחודשיים שלושה הקרובים הן יסיימו את זה.
<שלמה פילבר: על זה לא מדובר, המימון לא חל על שישה התרנים האלה.
<שלמה פילבר: שאר התרנים שצריכים לקום לפי התכנית פלוס אופטימיזציה של תרנים קיימים, זאת תכנית מערכתית כוללת שכל הגופים האזרחיים והביטחוניים משולבים בה במטרה לנסות לקצר תהליכים, לקצר לוחות זמנים, להגיע להקמה ושמישות של המערכת הזאת כמה שיותר מהר.
יואב קיש: אתה מדבר על שלוש שנים בעצם.
<שלמה פילבר: לא, שלוש שנים זה היה במקור, כשדובר על פריסה ברמה אזרחית מסחרית.
<שלמה פילבר: כרגע, אם המערכת הצבאית תבנה עבורם את התרנים, הכוונה היא שבתוך חודשים ספורים כל החברות יעלו על כל השטח.
יואב קיש: באיזה כמות של תרנים מדובר?
<שלמה פילבר: מדובר על 12 או 13 תרנים ואופטימיזציה של - - -
יואב קיש: וזה אמור לתת כיסוי מלא?
<שלמה פילבר: כן, לפי בדיקות שהוכנו ונעשו זה - - -
אורי מקלב: יש כבר היתרים?
<שלמה פילבר: אין היתרים עדיין.
<שלמה פילבר: זה חלק מהתפקיד של מה שהחברות צריכות לעשות בשלב הזה, תוך כדי זה ש - - -
אורי מקלב: אבל אני מניח שזה פחות רשויות מקומיות, זה יותר - - - מי אמור לתת את זה?
<שלמה פילבר: זה לאורך צירים בעייתיים, זה לאורך אזורים שעד היום לא היה בהם כיסוי.
יואב קיש: זו בעיקר פריסה ביטחונית, זו הייתה ההגדרה של - - -
<שלמה פילבר: התפיסה של מערכת הביטחון היא שהמרכיב הזה הוא חלק מהמרכיבים הביטחוניים ולכן ההתייחסות היא כזאת והגישה היא כזאת.
יואב קיש: אני אשמח שתיתנו עדכון לוועדה ברגע שתהיה החלטה על התקצוב ולוחות הזמנים של התכנית החדשה הזו.
אורי מקלב: תודה רבה, עידו.
אורי מקלב: ברק לוי, יושב ראש ועד העובדים, חברת פלאפון.
אורי מקלב: מה אתם אומרים בנושא הקליטה?
<יחיאל שמן: קודם כל בוקר טוב לכולם.
<יחיאל שמן: ברק לוי לא יכול היה להגיע, אני מחליף אותו.
<יחיאל שמן: יחיאל שמן, מטעם ועד העובדים של חברת פלאפון, אחראי רגולציה.
<יחיאל שמן: אל"ף, אני 15 שנה מהנדס רדיו, זאת אומרת אני מכיר את התחום מצוין, אבל לא באתי לדבר בנושא הספציפי, רק על הרדיו, באתי לדבר על זה שוועד העובדים של פלאפון קם מתוך ההנדסה.
<יחיאל שמן: זאת אומרת את המשמעות של רשת סלולרית אנחנו מבינים מצוין, אנחנו כעובדים אמונים על רשת הסלולר, זאת אומרת שהאנשים שעוסקים בזה יום יום, גם בשעות הערב וגם כשמגיעים הביתה, הראש שלהם נמצא ברשת הסלולרית ובמתן השירות ללקוחות.
<יחיאל שמן: אני רוצה להגיד לכם שבעקבות הרפורמות האחרונות כמעט מחצית מעובדי פלאפון הלכו הביתה, זה לא קרה רק בפלאפון, זה קרה בכל חברות הסלולר, 12,000 עובדים הלכו הביתה, זה אומר שמחצית מהאנשים שתחזקו את הרשתות ושמרו על הצביון ועל איכות השירות של הרשתות הלכו הביתה.
<יחיאל שמן: זאת אומרת היום העומס מוטל על חצי מהאנשים.
אורי מקלב: הפיטורים היו בעיקר בחלק הטכני, הטכנולוגי, ולא בלקוחות?
<יחיאל שמן: היה גם וגם, היו פיטורים רוחביים, גם בשירות הלקוחות, גם בחלק הטכני, גם - - -
אורי מקלב: מה המשמעות של פיטורים?
אורי מקלב: זה רק אורך זמן או שזה גם באיכות?
<יחיאל שמן: קודם כל לא.
<יחיאל שמן: כל רפורמה שהייתה, למשל הרפורמות האחרונות, שיצרו מצב שבו החבילות ירדו נתנו לגיטימציה לחברות לצמצם עובדים וכשעשו צמצומים עשו צמצומים רוחביים בלי חשיבה ממש ספציפית על מחלקות כאלה ואחרות בראייה שאולי מחר או מחרתיים לא נידרש לשירותים אלה ואחרים.
<יחיאל שמן: אני רוצה להגיד משהו חשוב.
<יחיאל שמן: אנחנו, כעובדי חברות הסלולר, לא מרגישים כמו גולן, אנחנו לא רוצים שיסתכלו עלינו כמו גולן ושלא יתכוונו לגולן.
<יחיאל שמן: אנחנו חברות שאמורות לתת שירות לתושבים במדינת ישראל.
<יחיאל שמן: אנחנו אמורים לתת רשת באיכות גבוהה ושירות טוב.
<יחיאל שמן: הייתי באמת רוצה להתייחס למה שאמרת, מר סטיליאן, לגבי הכבישים, שזה כביש 6, עוקף, כי הרשתות בכבישים במדינה מספקות את השירות שאמורים לתת.
<יחיאל שמן: אחד הדברים שאני רוצה לחדד פה בוועדה הזאת זה את הנושא של קשר ישיר של פיטורי עובדים לשירות ותחזוקת הרשתות.
<יחיאל שמן: היה ותשמרו על כוח אדם איכותי, מקצועי, עם ותק, וזה לא סתם, כשאני אומר פה ותק מקצועי יש פה ניסיון רב לאנשים.
<יחיאל שמן: כשאתה מדבר על איו"ש למשל, אני הייתי מהנדס איו"ש, אני מכיר את הצירים בעל פה, אני יודע בדיוק מה מצב הקליטה בכל ציר וציר.
<יחיאל שמן: אני יודע מה זה אומר להקים אתר שם, מה זה אומר לא להקים אתר שם, וכשאני שומע כל הזמן, חדשות לבקרים, שרוצים להוציא את כל הרשתות לקבלנים, למיזמים ועניינים, חברים, אני אומר לכם חד משמעית, כשזה יהיה בידיים לא של מהנדסי פלאפון והחברות האחרות הרשת שתקבלו, ולא משנה כמה תהיו אמונים עליה וחזקים עליה, מול הקבלנים אין להם שום משמעות.
<יחיאל שמן: אם אנשים הם לא במשרת אמון בתחום הזה והם אמונים על זה, אין לזה משמעות.
<יחיאל שמן: כל הנחיה שתנחו זו הנחיה, אם אתם רוצים לשמור אותה אתם צריכים אנשים שישמרו אותה, אנשים שזה המקצוע שלהם, שהם צריכים להישאר שם בשביל לשמור על זה, כדי שזה יהיה הכי טוב שיש.
אורי מקלב: אבל אם צמצמו אנטנות אז אפשר גם לצמצם בטכנאים.
אורי מקלב: אני רוצה להבין אותך, שתגיד לי שזה לא ככה.
<יחיאל שמן: את הגישה של צמצום אנטנות - - -
אורי מקלב: אם אנחנו ניקח אתר אחד או אנטנה אחת, נעמיס עליה יותר מנויים או את כל החברות - - -
<יחיאל שמן: גם אם תעמיס על אנטנות ספציפיות יותר חברות, עדיין, אם אתה מסתכל על תפרוסת המדינה לאורכה ולרוחבה, אין לך כל כך הרבה אנטנות שהחברות יכולות לעשות ביניהן שיתוף.
<יחיאל שמן: הבעיה העיקרית שלך היום, עם קיבולת של הדאטה אתה צריך יותר פריסה ויותר אתרים באזורים מרכזיים, בתוך הערים, בתוך מקומות שבהם האוכלוסייה גדלה כל הזמן.
<יחיאל שמן: שם אתה צריך להתמקד.
<יחיאל שמן: אז גם אם תצמצם על צירים, אז צמצמת, אבל זה לא האישיו.
<דניאל אוזנה: הייתי רוצה לחדד עוד נקודה.
<דניאל אוזנה: שמי דני, מוועד עובדי פלאפון.
אורי מקלב: תנו גם לאחרים לדבר.
<דניאל אוזנה: זו נקודה וזה חשוב לדעת, כי זה עלה כמה פעמים פה.
<דניאל אוזנה: ככל שהרשת מתפתחת יותר, ככל שהטכנולוגיה מתקדמת יותר, כוח האדם הוא הדבר הכי חשוב לתשתיות הסלולר.
<דניאל אוזנה: כלומר היום הגענו למצב שבאמת הורידו והורידו מבחינת כוח אדם, אבל היקפי העבודה היום ביחס למצבת כוח האדם של החברות הגיע למצב כזה שצריך לגייס עובדים וצריך להשקיע בכוח האדם העובד כדי שהרשתות יעמדו על הרגליים.
<דניאל אוזנה: כל פגיעה בעבודה היום, בכוח האדם העובד, היא פגיעה ברשת ישירות.
<דניאל אוזנה: לכן גם בנושא של איחוד רשתות, צריך לחשוב טוב טוב איך מוציאים את זה לפועל.
<דניאל אוזנה: מה שאמר פה מנכ"ל משרד התקשורת הוא דבר נכון מאוד, זה יכול להוביל לשיפור ושינוי משמעותי בשוק הסלולר, צריך רק לדאוג שהכוח העובד שיהיה אמון על העבודה של תשתיות הסלולר יהיה מתוך חברות הסלולר.
<דניאל אוזנה: כלומר עובדי חברות הסלולר שהם במשך המון שנים הקימו את הרשתות, הם יתחזקו אותן בצורה האופטימלית.
<דניאל אוזנה: לכן אני חושב בסיום דבריי להגיד דבר כזה, מי ששומר היום על הרשתות ומשלים את העבודה הנפלאה שעושה משרד התקשורת זה עובדי חברות הסלולר, ובעיקר עובדי חטיבות ההנדסה בחברות הסלולר.
<דניאל אוזנה: הם כלב השמירה של הרשתות והם יעשו את זה לאורך הרבה שנים.
אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידי כל העובדים, ודאי עובדי חברות הסלולר, ודאי שכשמפטרים זה כואב מאוד ואנחנו מחזקים את אלה שנשאר על שכמם ועל כתפיהם המעמסה הגדולה.
אורי מקלב: אם יהיה לנו זמן יכול להיות שאנחנו נחזור.
אורי מקלב: מעניין אותי גם לשמוע קצת יותר פרטים איך ההשפעה על הקליטה.
<דניאל אוזנה: כמובן היריעה רחבה, אנחנו נרחיב אותה כשנידרש.
אורי מקלב: זה לא רק העובדים, לפי דעתי, זה גם תחזוקה, אולי חידושים של אנטנות.
אורי מקלב: אולי נצלול קצת יותר עמוק ככל שיתאפשר הזמן, אבל אני חייב לעבור לחברת פרטנר.
אורי מקלב: מי מציג אותן?
יואב קיש: אני הייתי שמח שבחברות שעם התשתית שנמצאות פה, לשמוע קודם כל את הדיווח ולקבל מהם כמה אנטנות הוסבו לדור 4, מה התהליך, כמו שאמר המנכ"ל, שיש חשש שזה יידחה, כמה זה קורה בפועל, כמה בכלל אתרים נפתחו, נסגרו, להבין תמונת מצב מה קורה ולאן הולכים.
<אייל אילוז: שמי אייל אילוז, אני מנכ"ל חברת PHI ואני אדבר גם בשם פרטנר וגם הוט מובייל.
<אייל אילוז: אנחנו החברה שקמה משתי החברות, עם עובדי ההנדסה וגם מחלקות אחרות בשתי החברות והחברה הזאת אמונה על החזקת הרשת המשותפת.
<אייל אילוז: קודם כל אני מסכים עם כל הדוברים שדיברו פה לפניי, עם חברת פלאפון כמובן, על הקשיים בהקמת אתרים, ועם מנכ"ל משרד התקשורת כמובן ועם חברי הוועדה.
<אייל אילוז: מבחינת כמויות אתרים, אז קודם כל חברת PHI, כשהיא קמה היא התחייבה בפני משרד התקשורת ובפני ההגבלים העסקיים להחזיק את הרשת הטובה ביותר במדינת ישראל ולעשות את הכול כדי שהרשת הזאת תהיה מתקדמת לאורך זמן.
<אייל אילוז: חשוב שהאנשים שיושבים פה ולא מכירים את התחום לעומק יבינו שרשת סלולרית מחייבת השקעות כל הזמן והשקעות חדשות.
<אייל אילוז: אי אפשר לעשות זבנג וגמרנו, לעשות השקעה אחת ולנוח על השמרים.
<אייל אילוז: ברגע שההשקעה עוצרת ולו לשנה אחת הכול מתחיל להידרדר אחורה מהסיבה שהצריכה של המנויים כל הזמן עולה וגם כמות המנויים כל הזמן עולה.
אורי מקלב: עבודת התחזוקה היא רק להכשיר אותה לקליטה של יותר מנויים?
אורי מקלב: או שיש משהו פנימי או טכנולוגי שצריך לתחזק אנטנות כאלה?
אורי מקלב: רמת התחזוקה משפיעה על הקליטה?
<שלמה פילבר: לגבי העתיד צריך לדעת שלושה דברים.
<שלמה פילבר: קודם כל רמת צריכת הדאטה מכפילה את עצמה בכל שנה ואנחנו מדברים על רמת צריכת הדאטה.
<שלמה פילבר: דבר שני, אנחנו הולכים לעולם בתוך כמה שנים, וזה זמן קצר מבחינת תשתיות סלולר, של internet of things ושל כל מיני תהליכים כאלה ואחרים, שאם היום יש למדינת ישראל 10 מיליון סימים אנחנו יכולים להגיע בתוך חמש-שבע שנים ל-100 מיליון סימים שיהיו מחוברים למכוניות, למכשירים, לכל מיני דברים כאלה, ושכמות העברת הדאטה על גבי הפס הרחב מ-15 קילוהרץ שיש היום אנחנו מדברים על פסים ברוחב של 60 ו-100 קילוהרץ.
<שלמה פילבר: מבחינת כמות האנטנות שיצטרכו אליהם, כולל מה שנקרא small cell, אלה אנטנות קטנות יותר שעושות בדיוק את התהליך שקודם תיאר הנציג של המשרד לאיכות הסביבה.
<שלמה פילבר: זאת אומרת העולם של הטכנולוגיה יהפוך להיות כמעט המרכיב העיקרי שיקבע אם אפשר לתת שירות או אי אפשר לתת שירות.
<שלמה פילבר: כי שיחה, זה יהפוך להיות 0 נקודה משהו בכלל מהיקף או מתעבורת השידור שאנחנו מדברים עליה.
אורי מקלב: אנחנו כבר רואים את זה היום.