GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איציק בן ישראל: אבל אני לא רוצה להשוות את זה, באבסולוטי זה בכלל - - -.
<איציק בן ישראל: אנחנו היינו עם השר לא מזמן בוושינגטון, פגשנו את ראש NASA.
<איציק בן ישראל: הוא אמר שהוא מאוד עסוק כי הוא קיבל הפתעה מהקונגרס.
<איציק בן ישראל: הוא הגיש בקשת תקציב והוא קיבל קצת יותר אז הוא צריך לרוץ לעשות.
<איציק בן ישראל: כמה ביקשת וכמה קיבלת?
<איציק בן ישראל: ביקשתי 17 מיליארד דולר לשנה, קיבלתי 20.
<איציק בן ישראל: זאת אומרת, הוא קיבל 3 מיליארד דולר יותר ממה שהוא ביקש.
אורי מקלב: בעיות של עשירים.
<איציק בן ישראל: האחוזים המקובלים בעולם הם יותר גבוהים.
<איציק בן ישראל: הנתחים פה מסודרים במיטה הצרה הזאת בניסיון לתת משהו לכל המגזרים עם איזשהו סדר עדיפות.
<אבי בלסברגר: בזה אני פחות מסיים את מה רצינו לעשות.
<אבי בלסברגר: יש לי כאן עד מצגת שלמה מה עשינו בשנים האחרונות, אני אראה את זה בקצרה קצרה רק להשאיר מקום לדיון.
<אבי בלסברגר: כמו שאמרתי, שיתופי פעולה בין לאומיים הם ליבת העשייה שלנו, גם כי זה נותן לתעשייה וגם לאקדמיה פתח להיפתח החוצה ולעבוד עם התעשיות הזרות ולעבוד עם סוכנויות אחרות.
<אבי בלסברגר: זה רשימה קצרה ממה שאנחנו עושים, אבל אנחנו רואים שעם כל הסוכנויות המרכזיות אנחנו עובדים.
<אבי בלסברגר: אנחנו עובדים עם הסוכנות הצרפתית, עם הקנדית, עם הגרמנית, כמובן עם NASA, עם הסוכנות האירופית.
<אבי בלסברגר: לאחרונה, וזה נקודה שאני רוצה לציין, הצטרפנו ל-so called סוכנות החלל של האו"ם.
<אבי בלסברגר: אחרי הרבה הרבה מאמצים של משרד החוץ ומשרד המדע הצלחנו להתקבל, ונדמה לי שזו החלטה פה אחד, שנה שעברה לסוכנות החלל של האו"ם.
<אבי בלסברגר: אנחנו פתאום מגלים שרוצים אותנו שם.
<אבי בלסברגר: זה אחד המקומות באו"ם שכן רוצים אותנו ודעתנו נחשבת שם.
<אבי בלסברגר: זה פעילות שעשו משרד החוץ ומשרד המדע שנה שעברה.
<אבי בלסברגר: היא נגמרה שנה שעברה, הם עובדים על זה כבר שנים.
<פרץ ואזן: החתימה היתה לפני כחודשיים.
<אבי בלסברגר: חתימה היתה לפני כחודשיים, כפי שמציין המנכ"ל.
אורי מקלב: מתברר שלא כל כך רצו אותנו.
אורי מקלב: היום מדירים ומוציאים אותנו ממקומות, כך שכל הכנסה זה ודאי בשורה טובה.
<אבי בלסברגר: פרויקטים שעשינו - למעט "ונוס" שזה פרויקט שישוגר שנה הבאה, כל מה שמצוין לפחות בשורה העליונה - - -
אורי מקלב: יש כבר תאריך ויעד ל"ונוס"?
<אבי בלסברגר: כרגע זה יוני 17'.
<אבי בלסברגר: אני מסתכל לנציג התעשייה האווירית כי הם עושים את זה והם משגרים.
<אבי בלסברגר: אני מוודא שאני אומר תאריך נכון.
<אבי בלסברגר: למטה יש כמה פרויקטים באקדמיה.
אורי מקלב: תוכלו להזמין את חברי הוועדה לשיגור.
<אבי בלסברגר: זה בדרום אמריקה, זה מאתר השיגור של התאחדות החלל האירופית.
אורי מקלב: זה בגלל המקום הצר שיש לנו לשיגורים כאלה?
אורי מקלב: אם כי זה צד מערב וזה בדיוק הפוך ממה שצריך לשגר.
אורי מקלב: בחלק המזרחי שלנו אנחנו בכלל לא יכולים כמעט בגלל השכנים שלנו.
<איציק בן ישראל: כדור הארץ מסתובב ממערב למזרח.
<איציק בן ישראל: לכן, צריך לשגר את זה ככה, עם התנועה.
<איציק בן ישראל: אנחנו מזרחה אי-אפשר כי השלבים של הטיל המשגר נופלים בדרך.
<איציק בן ישראל: אנחנו משגרים הפוך ומפסידים אנרגיה.
<איציק בן ישראל: בגלל הפסד אנרגיה הזה אנחנו היינו צריכים להשקיע בהקלת המשקל של הרכיבים.
<איציק בן ישראל: אפילו הברגים בלוויינים חלולים, אפילו הברגים.
<איציק בן ישראל: אתה לא חוסך כמעט כלום, אבל בהקלת המשקל כדי שנוכל.
<איציק בן ישראל: את הלוויינים הצבאיים אנחנו לא יכולים לשגר מחו"ל והכל בנוי על התשתית הביטחונית, כמו שאמרתי קודם.
<איציק בן ישראל: הלוויינים האזרחיים כמובן אפשר לשגר מחו"ל ואז אנחנו מסתובבים ומנסים לקנות.
<איציק בן ישראל: לצרפתים יש במרכז אמריקה, מרכז היבשת, מושבה.
<איציק בן ישראל: כולם מדברים, דרך אגב, על ישראל ועל קולוניאליזם.
<איציק בן ישראל: צרפת מחזיקה את גינאה הצרפתית עד היום רק בשביל זה, בשביל לשגר משם כיוונים שהם צריכים.
<איציק בן ישראל: מצרפת שוב יש בעיה מזרחה.
<אבי בלסברגר: אני אדלג על הפירוט של הפרויקטים, שוב, אני מדגיש את החשיבות של ההמשכיות של לווייני תקשורת בישראל.
<אבי בלסברגר: אנחנו עושים מו"פ באקדמיה.
<אבי בלסברגר: יש כאן את המוסדות שאנחנו משקיעים בהם במו"פ.
<אבי בלסברגר: פרויקט שנעשה בטכניון, פרויקט הנדסי, שזה נקרא אצלנו מו"פ באקדמיה, אבל בסופו של דבר זה לוויינים שמשוגרים על-ידי עבודה של סטודנטים.
<אבי בלסברגר: גם בפרויקט הזה אנחנו תומכים, הוא נקרא /SAMSON גם הוא ישוגר בשנה הבאה, וגם לו צריך לדאוג להמשכיות אחרי הפרויקט הזה.
<אבי בלסברגר: פיתוח בתעשייה, יש כאן רשימה של תעשיות, החל מהגדולות שזה תעשיה אווירית, רפאל, אלביט, גילת, והתעשיות החדשות או מה שנקרא New Space הקטנות שגם הן זוכות לתמיכה מאתנו.
<אבי בלסברגר: יחד עם זאת, כפי שהדגשתי תקציב התמיכה הוא מאוד קטן.
<אבי בלסברגר: לא דומה למה שיש במדינות דומות לנו בעולם, ולא בטוח שהוא יאפשר להם לפרוץ קדימה עם התקציבים האלה.
<אבי בלסברגר: חינוך וקהילה זה נושא שאנחנו משקיעים בו הרבה, בעיקר בהנגשת החלל, בפיתוח תשתיות ידע לצעירים, ומסלולי העשרה ומחקר לתלמידים, תוך כדי אמונה שהנגשת החלל וחינוך של צעירים בסופו של דבר יתמוך באופן כללי בחינוך למדעים של צעירים שזה נושא שכאן עומד היום בחזית העדיפויות של מדינת ישראל.
<אבי בלסברגר: זה בגדול מה שאנחנו עושים.
<אבי בלסברגר: יש פרויקט בנושא חינוך שאולי כדאי לציין אותו וזה SPACE IL.
<אבי בלסברגר: למעשה זו עמותה שמשתתפת בתחרות של גוגל להטסת לוויין, או חללית כפי שהם קוראים לזה, לירח.
<אבי בלסברגר: אבל דרך הפרויקט הזה הם עוסקים הרבה הרבה הרבה בחינוך וזו פעילות מבורכת.
<אבי בלסברגר: דבר אחרון, באוקטובר 2015 הצלחנו להביא את כנס החלל העולמי, כנס עם 3000 משתתפים, לכאן, לירושלים.
<אבי בלסברגר: זה הכנס המרכזי בנושא חלל בעולם שכל שנה מתקיים במדינה אחרת, ויש על זה מכרז ותחרות היכן הוא מתקיים.
<אבי בלסברגר: הצלחנו להביא אותו לירושלים והוא היה הצלחה למרות שהוא היה בתקופה קשה מאוד.
אורי מקלב: הוא היה בתקופה ביטחונית, אירועים ביטחוניים בירושלים.
אורי מקלב: נפגשתי עם שר המדע והטכנולוגיה עם מנכ"לית חברת התעופה בארצות הברית לוקהיד מרטין.
אורי מקלב: היא אמרה לנו אז שהיא מאוד התרשמה, זו הפעם הראשונה שלה בישראל.
אורי מקלב: בכל אופן יש לה מושגים קצת והיא היתה מאוד מרוצה.
אורי מקלב: אנחנו באמת עמדנו במשימה בכבוד גדול, בצורה מכובדת ביותר.
<אבי בלסברגר: מודה לכם על ההקשבה, קיצרתי ככל האפשר.
אורי מקלב: זו פגישה ראשונה ואנחנו רוצים קצת לשתף.
אורי מקלב: אנחנו בסך הכול מדברים באופן כללי ואנחנו רוצים לשמוע משהו מכם.
אורי מקלב: אבל לפני זה, אנחנו ממש נבקש מחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון להגיד כמה דברים.
יפעת שאשא ביטון: ראשית, אני מתנצלת כי אני במקביל מנהלת דיון בוועדה.
יפעת שאשא ביטון: עשיתי הפוגה קצרה כדי לבוא לכאן, למרות שהם נורא ככה לוחצים.
יפעת שאשא ביטון: אני יכולה רק לבשר לכם שהיום כבר הגענו לסיכום שאנחנו נתאם, ננסה לתאם, את הוועדות שלנו כדי שאני אוכל גם ליהנות מהדיונים שמתרחשים כאן.
אורי מקלב: לא תיאמנו את הדברים, אני אמרתי כמעט את אותם דברים בלי שתדעי.
יפעת שאשא ביטון: סליחה, אני מתנצלת.
אורי מקלב: הפוך, זה סימן שהדברים נכונים.
אורי מקלב: איך כתוב?
אורי מקלב: כיון שהדבר נשנה פעמיים סימן שבאמת הדבר אומר ה' לעשותו.
יפעת שאשא ביטון: אני גם מגלה, אני חוטאת בבורות.
יפעת שאשא ביטון: אבל אני מוכנה לחטוא בבורות הזו בשביל להבהיר עד כמה חשוב שיהיה את המידע הזה, עד כמה חשוב להביא את המידע הזה לציבור כך שהציבור יבין שכשמדובר בחלל, ומתקצבים חלל אז לא מתקצבים מותרות.
יפעת שאשא ביטון: זה לא רק האסטרונאוטים והשיגורים שנוהגים להראות לנוף אלא זה באמת היום יום שלנו, אם זה הלוויינים וכל הרשתות השונות שאף אחד מאתנו לא יהיה מוכן להיות בלעדיהם, ואפילו לכמה שעות בודדות.
יפעת שאשא ביטון: בתוך כך, כמובן להכניס את זה לתוך מערכת החינוך בהקשר הנכון ובמשמעות היומיומית של זה.
יפעת שאשא ביטון: אני באמת כאן כדי לברך, אני כאן כדי להגיד לכם כמה חשוב להביא את זה כמו שזה, ולא להשאיר את זה רק בכותרת שנקראת חלל, כדי שיהיה אפשר באמת לגייס יותר תמיכה גם במשאבים וגם בדעת קהל לקידום הנושא החשוב הזה.
יפעת שאשא ביטון: תודה, וכולי באמת התנצלות.
יפעת שאשא ביטון: אבל השארתי קבוצה שם שגם בפניהם אני הולכת להתנצל עכשיו על זה שהם המתינו לי.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את ההשתתפות שלך ואת המאמץ שעשית.
אורי מקלב: גם ערכית חשובה לנו מאוד ההשתתפות שלך.
יפעת שאשא ביטון: אני אשתף פעולה בהמשך.
יפעת שאשא ביטון: הנה, כבר באו לקרוא לי.
אורי מקלב: מר גרשון כהן, מנהל אגף הטכנולוגיה במשרד החינוך בבקשה.
אורי מקלב: דיברו כאן על חינוך.
אורי מקלב: הם אמרו שהם משקיעים קצת בעניין הזה ממה שיש להם.
אורי מקלב: נשמח לשמוע על קהילה על בתי ספר.
אורי מקלב: זה דור העתיד שלנו בעניין הזה.
אורי מקלב: זה לא דיון ראשון שאנחנו נוגעים בעניין הזה.
אורי מקלב: בהקשרים אחרים אנחנו חושבים שהנושא הזה של טכנולוגיה, מדע וחשיפה, גירוי הנוער, זה דבר שצריך להתחיל מגן הילדים.
אורי מקלב: כבר בגן הילדים צריך להכשיר ולתת מנוף לכל אחד בכישורים שלו וביכולות העתידיות שלו ככל שאנחנו יכולים לצפות את העתיד.
אורי מקלב: כמשרד החינוך יש לכם תפקיד חשוב מאוד בעניין.
<גרשון כהן: אנחנו בסך הכול בערך בשמונה בתי ספר התמחינו בתחום הזה שנקרא חלל במסגרת מגמה מדעית טכנולוגית שכל התלמידים לומדים לפחות 5 יחידות פיזיקה בבחירה ראשונה.
<גרשון כהן: הם לומדים במדעי ההנדסה שזה שלושה ערוצי ידע: בתחום האלגוריתמיקה, תחום האלקטרוניקה, ותחום שהוא תחום בחירה, במקרה בשמונה בתי ספר זה תחום החלל.
<גרשון כהן: יש שיטה אנלוגית ובהזדמנות אחרת ארחיב את הדיבור.
<גרשון כהן: מבצעים פרויקט גמר בהיקף של 5 יחידות.
<גרשון כהן: אנשים בתחום עוזרים לנו והם המדריכים של התלמידים שלנו.
<גרשון כהן: אזכיר רשימה קצרצרה של כמה פרויקטים שרק בשנה האחרונה עשינו: זה מערכות לצילום לספורט ימי מהאוויר, איתור קליטת לוויינים, חישוב מסלולם המדויק של ננו-לוויינים בטכנולוגיית SLR, מנגנון שיגור ננו-לוויינים, וכן הלאה וכן הלאה.
<גרשון כהן: שלחתי לכם את המצגת, וברצון רב אני מאשר להפיץ אותה לחברים כדי שתראו את היכולות שלנו.
<גרשון כהן: אנחנו רק רוצים להרחיב ולהעמיק ולהגדיל את כמות התלמידים.
<גרשון כהן: זה תלמידים ש-100% זכאים לבגרות.
<גרשון כהן: כשאני אומר 5 פיזיקה אז זה ברור שזה 5 במתמטיקה וזה ברור שזה 5 אנגלית ועוד כמה חמישיות.
<גרשון כהן: זה התלמידים הכי טובים.
אורי מקלב: כל בתי הספר האלה הם במגזר היהודי?
<גרשון כהן: בעיקר במגזר היהודי, אין לנו במגזר הערבי.
<גרשון כהן: אנחנו לא יכולים להכריח, אנחנו רוצים להרחיב את זה.
אורי מקלב: בתחרויות שהיו פה דווקא ראינו שהמגזר הערבי הצטיין במסגרות אחרות במגמות האלה.
<פרץ ואזן: גם בתחרויות שלנו המגזר הערבי - - -
אורי מקלב: הצטיין בעניין הזה.
<גרשון כהן: אנחנו רוצים להרחיב ולהעמיק את הנושא הזה.
<גרשון כהן: כמובן שזה מיועד לטובים שבטובים.
אורי מקלב: אתם רואים בזה כדבר מספק או שאתם רואים בזה כזה מה שיש?
<גרשון כהן: אחת הבעיות הקשות שלנו זה מורים.
אורי מקלב: סיפרת בהזדמנות אחרת שאתה מאשר משרה וחצי או משרה ושליש למורים.
<גרשון כהן: זה מדבר על משהו אחר.
<גרשון כהן: גם לקבוצה המצומצמת הזו קשה לנו להשיג מורים ומנחים של פרויקטים בעלי יכולות.
<גרשון כהן: התלמידים האלה הם מצוינים.
<גרשון כהן: יש לנו בעיה של כוח אדם.
<גרשון כהן: מה שעשינו זה סיפור אחר ונפרד.
אורי מקלב: ישבה אצלנו מנכ"לית אינטל בארץ והיא שאלה במה היא יכולה לעזור לקהילה.
אורי מקלב: בין שאר הדברים המשותפים, במיוחד בתחום הנוער, בתחום קידום מגזרים שצריך לתת להם העדפה מסוימת ולהכשיר אותם, דיברנו גם על זה שיש בתוך אינטל חומר אנושי פדגוגי מעולה מאוד מאוד.
אורי מקלב: גם אדם מקצועי לא תמיד יודע להעביר את החומר בצורה נכונה ומרתקת ומעודכנת בבית הספר.
אורי מקלב: דיברנו על זיהוי אנשים שלא רואים את עצמם מורים בעתיד, אבל כתרומה לקהילה וכשיתוף פעולה עם אינטל הם יכולים לשמש ככוח הוראה מקצועי מעולה בתחום הטכנולוגי ובמדעי המחשב.
אורי מקלב: זה בסיס לשיתוף פעולה.
אורי מקלב: יכול להיות שגם כאן
אורי מקלב: אפשר לעשות את זה וצריך לחשוב על שיתוף פעולה בתחום הזה.
אורי מקלב: זה יכול להיעשות פעם בשבוע.
אורי מקלב: אני יודע שהגמישות של משרד החינוך בעניין הזה היא לא גדולה, אבל אולי כפרויקטים מסוים עם עמותות ניתן לעשות זאת.
אורי מקלב: יש לא מעט עמותות שרוצות להשקיע בחינוך והן מחפשות את שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: אולי תוכל לזהות את האנשים הללו ולעשות ממשק וחשיבה קצת יותר גדולה.
<גרשון כהן: אנחנו עושים המון בנושא הזה.
<גרשון כהן: קשה, קשה להתחרות במערכת התעשייתית.
<גרשון כהן: לא הטובים ביותר מגיעים להוראה, לצערנו הרב.
<גרשון כהן: עושים את כל המאמצים כדי להרחיב את המעגל.
<גרשון כהן: יש לנו שבעה-שמונה בתי ספר, ואם מחר ארצה לעשות עוד עשרה בתי ספר אינני יודע מאיפה אביא מורים.
<גרשון כהן: אם אינטל או חברות אחרות וכן הלאה – ברצון רב.
<גרשון כהן: הלוואי ונוכל לעשות.
<גרשון כהן: אתה יודע שעשינו קורסי הסבה של אקדמאים ושל פורשי היי טק, זה היה בדיון הקודם.
<גרשון כהן: לצערנו הרב, לא שרדו במערכת.
<קריאה: מה השכר?
<גרשון כהן: השכר - שכר.
<גרשון כהן: זה לא תלוי בי.
<גרשון כהן: צריך לברר.
אורי מקלב: ודאי שאחד הדברים זה השכר.
אורי מקלב: גם המגזר הפרטי מציע אחרת.
אורי מקלב: זה חלק מהדברים שעליהם אנחנו צריכים לחשוב.
<גרשון כהן: הוא נגע בנקודה העיקרית.
<גרשון כהן: אם יהיה כסף יגיעו.
<גרשון כהן: אם לא יהיה כסף לא יגיעו.
<גרשון כהן: אני לא יכול להתחרות.
אורי מקלב: אדוני, רצית להתייחס?
<רן ליבנה: כן.
<רן ליבנה: אני רן ליבנה ואני מנכ"ל קרן רמון.
<רן ליבנה: אנחנו מפעילים תוכניות ליבה שמאושרות על-ידי משרד החינוך בתחום החלל.
<רן ליבנה: בשנה הבאה אנחנו מפעילים ב-30 בתי ספר.
<רן ליבנה: אנחנו מתעסקים רק בחינוך לחלל.
<רן ליבנה: הממשק שלנו עם סוכנות החלל הוא נהדר, ואנחנו נהנים.
<רן ליבנה: בניגוד לרוב האנשים כאן, אנחנו גם לא דורשים תקציב, וזה בכלל כיף.
אורי מקלב: מאיפה התקציב שלכם?
אורי מקלב: האם הוא מתרומות?
<רן ליבנה: התקציב שלנו הוא ממכירת שירותים ומתרומות.
<רן ליבנה: אני מתנצל שאצטרך ללכת כי אני בדרך לפגישה עם תורם, ובגלל זה אני גם מרגיש over dressed.
<רן ליבנה: יהיה בסדר.
<רן ליבנה: הסיפור של חינוך לחלל הוא לא 5 יחידות בגרות בחלל, הוא גם.
<רן ליבנה: הסיפור של הנגשת חלל לבני הנוער מתחיל בזה שהורה שרוצה ללמד את הילד שלו תכנות, סייבר, רובוטיקה, יכול לקחת את הילד שלו לחוג אם זה לא נמצא בבית הספר.
<רן ליבנה: לא בכל בית ספר צריכים ללמוד 5 יחידות בגרות.
<רן ליבנה: אם אני רוצה ללמד את הילדה שלי רובוטיקה ארשום אותה לחוג, ואם אני רוצה ללמד אותה חלל אני יכול לקחת אותה לפלנטריום.
<רן ליבנה: החברים הנכבדים שמבינים הרבה יותר בטכנולוגיות חלל ממני יגידו: חביבי, פלנטריום זה אסטרונומיה.
<רן ליבנה: זה נחמד, זה חשוב.
<רן ליבנה: אבל זה לא זה.
<רן ליבנה: לשמחתי, בסוכנות החלל אנחנו מנסים לייצר להם את האקו-סיסטם הזה של לימודי חלל שהוא מעבר לחינוך הפורמלי.
<רן ליבנה: זה כולל יצירת קהילת מורים או מורים שאנחנו נמצאים איתם בממשק.
<רן ליבנה: מדי שנה יש כנס של מורים שמגיעים אליו 500 מורים ומאוד נהנים, מורים היום בפיזיקה, בכימיה, לביולוגיה, לכל מקצועות המדע.
<רן ליבנה: הם מאוד רוצים לקבל תכנים לחלל ואנחנו צריכים לעבוד על זה ביחד ובכוחות משותפים.
<רן ליבנה: זה צריך להיות שיתוף פעולה בין מגזרי.
<רן ליבנה: אני כן אומר שאחד הדברים שנצטרך זה גם הסיפור הזה של התעשייה, כמו שאמרת.
<רן ליבנה: כי התעשייה בישראל, ואנחנו יכולים להתווכח פה הרבה מאוד, היא פחות פתוחה לשיתופי פעולה עם מערכות חינוך.
<רן ליבנה: כל אחד פה יגיד שיש פרויקט "דוכיפת" שהוא מקסים וכיוצא בזה.
<רן ליבנה: אבל היום אם מנהל בית ספר פונה לאחת התעשיות לסיור סביר להניח שאם הוא לא יעבור דרך סוכנות החלל או דרך קרן רמון או דרך גורם שהוא קצת יותר מוכר, יהיה קשה לו לקבל סיור.
<רן ליבנה: ההבדל ביני ובין רוב האנשים שלי כאן
<רן ליבנה: הוא שרוב העבודה שלי היא מול תורמים ומול מנהלי בתי ספר.
<רן ליבנה: זוהי לפחות התחושה של מנהלי בתי הספר.
<רן ליבנה: יכול להיות שהם גם לא יודעים לפנות, זה גם כן אפשרי.
<רן ליבנה: זה נושא ששווה להתייחס אליו.
<רן ליבנה: אני צוואר הבקבוק.
<קריאה: זה נכון לחלוטין.
<רן ליבנה: זה נכון לחלוטין.
<רן ליבנה: אנחנו מתכננים בשנה הקרובה לעשות מהלך גדול ואנחנו מקווים מאוד שהוא גם לא דורש כסף.
<רן ליבנה: אנחנו מקווים מאוד שנצליח.
אורי מקלב: רן, תודה רבה על הדברים.
אורי מקלב: הצפת נושא, אבל אין לך שולחן.
אורי מקלב: אתה גם לא יוזם דברים כאלה כי אתה עסוק ביעדים שלך.
אורי מקלב: אבל כדאי שיהיה שולחן איתך ועם משרד החינוך ועם גופים כאלה כדי לקחת את הנושא.
אורי מקלב: חלק מתפקידיה של ועדת המשנה הוא להציף את הנושאים במסגרת הוועדה, אבל היא צריכה להיות גורם שדוחף לדיונים שבהם חושבים איך פותרים ואיך מקדמים את העניינים האלה משום שאם זה נשאר בחלל זה לא מתקדם.
אורי מקלב: צריכים לחשוב על כוחות ההוראה, על הגברת המודעות לנושא.
אורי מקלב: מאיר חן, בבקשה.
אורי מקלב: אתם יושבים ביהוד והוועדה ביקרה אצלכם.
<מאיר חן: כן, בהחלט.
<מאיר חן: אני רוצה להביא את הפן של התעשייה ולחדד ולהוסיף על אבי.
<מאיר חן: כמובן איחולי הצלחה לאבי.
<מאיר חן: שוק החלל העולמי הוא שוק מאוד גדול בכסף והוא שוק שגדל.
<מאיר חן: אומנם השוק הזה הוא מאוד מאוד גדול אבל הגנרטור שלו זה הרבה מאוד השקעות של מדינות שהכירו בחשיבות האסטרטגית של החלל, גם ברמה לאומית וגם ברמת החינוך וגם ברמת הכלכלה.
<מאיר חן: כתעשייה אנחנו צריכים להילחם בהשקעות האלה.
<מאיר חן: עד היום לא הצלחנו למצות את תקציבי סל"ה.
<מאיר חן: לא בגלל חוסר תקציבים אלא גם בגלל כלים שיש לסל"ה או שחסרים לסל"ה בשביל להשקיע בחלל, וחלל זה כסף גדול.
<מאיר חן: הנתח הכי משמעותי בשוק החלל זה שוק לווייני התקשורת ושירותי התקשורת.
<מאיר חן: הרבה מאוד מדינות משקיעות סכומים ניכרים בתחום הזה.
<מאיר חן: אנחנו, לעומת זאת, נמצאים במצב שהתחום הזה עומד להיסגר בקיץ, תחום לווייני התקשורת בתעשייה האווירית.
<מאיר חן: אין שום פרויקט לאומי, אין שום השקעה לאומית, לא במשרד הביטחון ולא במשרדים אחרים.
<מאיר חן: אם בקיץ לא יהיה איזשהו שינוי משמעותי אנשים ייאלצו לעבור לפרויקטים אחרים ויהיה מאוד קשה להקים את התחום הזה מחדש.
<מאיר חן: התחום הזה הוא אסטרטגי, לא בהיבט הביטחוני אלא בהיבט של מדינת ישראל.
<מאיר חן: מדינת ישראל מקושרת לעולם על-ידי לווייני התקשורת וסיבים אופטיים.
<מאיר חן: בלי הלוויינים האלה אין לנו קשר לעולם.
<מאיר חן: פה אני מציע שנסתכל על תוכנית רב-שנתית.
אורי מקלב: יש הזמנות מגורמי חוץ בתחום הזה?
אורי מקלב: האם יש לנו מתחרים יותר טובים?
<מאיר חן: אין הזמנות בכלל.
<איציק בן ישראל: אני רוצה להתייחס ללווייני התקשורת.
<איציק בן ישראל: לווייני תקשורת זה עניין מסחרי ואפשר לרכוש בעולם לווייני תקשורת.
<איציק בן ישראל: למדינה בגודל של ישראל שהיא מייצרת במקרה הטוב לוויין אחד פעם בשלוש שנים, במקרה הטוב, קשה מאוד להתחרות בחברות שמייצרות חמישה-שישה לוויינים בשנה, ויש כאלה – מסחרית.
<איציק בן ישראל: עד היום היכולת של התעשייה האווירית היתה בנויה בעיקרה על איזה קומבינציה של הזמנות שחלקן ניצול הזדמנות מסחרית וחלקן מתת-מערכות בתוך הדבר הזה לפחות ממשרד הביטחון.
<איציק בן ישראל: כך הגענו לחמישה לווייני תקשורת כ"שעמוס 6" הולך להיות משוגר.
<איציק בן ישראל: אחד מהם נקנה בחו"ל.
<איציק בן ישראל: אפילו מדינת ישראל קנתה לעצמה לוויין אחד בחו"ל כי היה קשה לעמוד בהפרשי המחיר.
<איציק בן ישראל: חמישה לווייני תקשורת יוצרו בארץ.
<איציק בן ישראל: איך אפשר להיכנס לשוק הזה?
<איציק בן ישראל: בתוך התוכנית הלאומית שהזכרנו לך קודם יש שני תתי-תחומים מרכזיים טכנולוגיים שאחד מהם זה לווייני תקשורת.
<איציק בן ישראל: בשביל להיכנס לשוק אנחנו לא יכולים להגיד לתעשייה האווירית: קחי את לווייני התקשורת ותייצרי אותם בחצי המחיר.
<איציק בן ישראל: היא לא תעשה את זה בחיים, מה גם שרוב המערכות שקונים אותן מאותן החברות שאחרי זה מתחרות על הלוויין כולו.
<איציק בן ישראל: לכן, צריכים לבוא עם איזושהי גישה אחרת, כמו שעשינו עם לווייני קלי המשקל, הזעירים יותר, שאומרת: יש משהו בלוויין שלנו שאתה לא יכול לקנות בלוויינים בארצות הברית או ברוסיה.
<איציק בן ישראל: זה דורש השקעה במחקר ובפיתוח.
<איציק בן ישראל: זה היה חלק מהתוכנית הקודמת שלנו.
<איציק בן ישראל: אמרתי לך שבמקום 300 מיליון קיבלנו סכום שבסוף היום הוא בערך 60 מיליון, וזה לא נכנס כי מדובר בהשקעות גדולות.
<איציק בן ישראל: אבל אין דרך אחרת.
<איציק בן ישראל: הדרך הנכונה להיכנס לתוך הדבר זה היא דרך השקעה במו"פ.
<איציק בן ישראל: מאיר מלין ואומר שעד שיהיו לנו תקציבים ועד שהממשלה והאוצר, בינתיים יש לנו תשתית שנצטרך לסגור אותה כי אחרי "עמוס 6" אין יותר הזמנות.
<איציק בן ישראל: זה נכון מאוד, זה המצב.
<איציק בן ישראל: זה במישור אחר.
אורי מקלב: אנחנו לא נעשה את זה בדיון הקצר, אבל בוודאי שדרושה חשיבה בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להיות ייחודיים ומיוחדים בהכל, אבל אנחנו צריכים להתמקד במשהו.
אורי מקלב: לעם הארץ היה נראה שבלווייני התקשורת יש לנו איזשהו ערך מוסף בגלל שהיו כמה.
אורי מקלב: אם אתם אומרים שלא אז צריך לעשות מה שצריך.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להשתמש ביכולת שלנו.
<איציק בן ישראל: אנחנו שמטנו.
<איציק בן ישראל: היה לנו איזשהו יתרון לפני 10 - 15 שנה.
<איציק בן ישראל: אגב, זה הולך וקורה לנו לאט גם בלוויינים הקלים.
<איציק בן ישראל: עדיין יש לנו יתרון בלוויינים הקלים, אבל לאט לאט היתרון הזה הולך ונשמט מידינו.
<איציק בן ישראל: לכן, אסור לחכות יותר מדי.
אורי מקלב: אתם בוודאי מעלים את זה בדיונים המקצועיים.
אורי מקלב: אבל מטרת השולחן הזה היא שזה גם יעלה לתודעה ציבורית.
אורי מקלב: כשהציבור שומע איזה יתרון איבדנו ומה אנחנו עלולים לאבד גם היום ומה מידת ההשקעות ולמה אנחנו עושים את זה זה משפיע.
אורי מקלב: בשביל לקבל היום מעונות אתה צריך לעשות מחאת העגלות, כך זה היום עובד בכל תחום.
אורי מקלב: גם חברי הכנסת עובדים כך.
אורי מקלב: אם זו הגישה אז אנחנו נמצאים כאן כדי להעלות את הנושאים ולשמש שולחן לדבר הזה.
<מאיר חן: בתחום לווייני התצפית אנחנו כמובן נמשיך לתת מענה למשרד הביטחון.
<מאיר חן: אבל אם אנחנו רוצים לפרוץ אז אנחנו צריכים פרויקט שהוא גנרטור.
<מאיר חן: הוזכר פרויקט "שלום".
<מאיר חן: עשינו המון עבודה וגם כל התעשיות בארץ.
<מאיר חן: הוא בהחלט בעל פוטנציאל כלכלי מאוד גדול גם בתחום חלל וגם בתחום העיבוד ופיתוח תחומים חדשים במדינת ישראל.
<מאיר חן: אני מאוד אשמח אם תהיה השקעה משמעותית בהתנעה של הפרויקט הזה.
<מאיר חן: באופן כללי, אני חושב שהתעשייה בארץ, גם הקטנים, וגם הגדולים, יודעת מה לעשות.
<מאיר חן: אנחנו רק צריכים את הכלים ואת העזרה שלכם לעשות את זה.
אורי מקלב: היינו אצלכם בסיור ומאוד התרשמנו.
אורי מקלב: אנחנו מזכירים את זה שראינו את היכולות הגבוהות את הפוטנציאל הטמון בכם.
אורי מקלב: אנחנו באמת נהנים מכך.
אורי מקלב: בראייה אמיתית בוחנים את הדברים, ולא רק מקצועית ולא רק שנהיה על המפה מבחינה לאומית אסטרטגית.
אורי מקלב: אבל גם בתפיסה הכלכלית אנחנו חוטאים.
אורי מקלב: זה לא רק ברמה שיש סדרי העדיפויות, ברמה הכלכלית אנחנו טועים בעניין הזה.
אורי מקלב: נמצא כאן פרופ' פול כמון מהמרכז האקדמי לב?
אורי מקלב: אוקי, ויתרת.
אורי מקלב: פרופ' ארי לאור מהטכניון.
<ארי לאור: רציתי לתת כמה מילים על הנושא של החברות בארגון האירופאי של האסטרונומים.
<ארי לאור: זה מאמץ שכבר התחיל ב-2002 בעקבות דוח של האקדמיה הישראלית למדע שהמליצה להצטרף לארגון כזה.
<ארי לאור: רק שתי מילים על המחקר בנושא בארץ.
<ארי לאור: באוניברסיטאות יש כ- 30- 35 חוקרים באקדמיה.
<ארי לאור: רמת החוקרים היא גבוהה.
<ארי לאור: אני לא מעיד על עצמי, אלא סקרים שנעשו בעולם מצאו שלמעשה ישראל נמצאת מקום ראשון בעולם באיכות המחקר כשזה נמדד ברמה של מספר הציטוטים של המאמרים.
אורי מקלב: זה באמת אינדיקציה אמיתית?
<ארי לאור: כן.
<ארי לאור: זה אחת האינדיקציות אבל אינדיקציה שנחשבת למשמעותית.
<ארי לאור: דרך אחרת להסתכל על זה זה מספר הציטוטים הכולל שיש לחוקרים.
<ארי לאור: בארץ או בעולם חוקרים שיש להם מעל 10,000 ציטוטים זה משהו כמו אחוז או שניים, ובארץ זה בסביבות ה-20%, 25% מהחוקרים בתחום של אסטרופיזיקה.
<ארי לאור: אבל הקהילייה מאוד קטנה ורובה עוסקים בתיאוריה כשבעולם בדרך כלל רוב הקהילה עוסקת בעבודה ניסיונית.
<ארי לאור: זאת אומרת, בתצפיות בטלסקופים.
<ארי לאור: הסיבה לזה - כי פשוט אין לנו נגישות לטלסקופים הגדולים, ועל-ידי חברות בארגון הזה תהיה נגישות.
<ארי לאור: אבל יש לזה אספקט הרבה יותר משמעותי שזה הצד הטכנולוגי כמובן.
<ארי לאור: כי ברגע שישראל חברה בארגון אז יש לה אפשרות להתחרות על פיתוחים.
<ארי לאור: כרגע הפיתוח באמת המשמעותי ביותר של הארגון זה מה שנקרא Extremely Large Telescope.
<ארי לאור: זה טלסקופ בקוטר של 30 מטר כאשר הטלסקופים הכי גדולים היום הם 10 מטר.
<ארי לאור: זה פרויקט של בערך מיליארד יורו.
<ארי לאור: זאת אומרת, זה משהו שאפילו מדינה אחת לא יכולה להרים, ולכן צריך את כל האיחוד האירופי, את הארגון הזה, להרים את זה.
<ארי לאור: אנחנו ניסינו או עשינו פעולות באמת להיכנס לארגון שהתחילו לפני כמו שאמרתי בערך 14 שנה, גם כאן במדינה וגם עם הארגון עצמו.
<ארי לאור: למרבה הצער, בסביבות 2009 התשובה היתה שהזמן הוא לא מתאים.
<ארי לאור: זה היה למעשה בעקבות "עופרת יצוקה".
<ארי לאור: אמרו לנו חד משמעית: אנחנו מקפיאים את הנושא, זה לא זמן שישראל תוכל להיכנס לארגון כזה.
<ארי לאור: למרבה ההפתעה לפני כשנתיים הם פנו אלינו, המנכ"ל של הארגון, פרופסור טים - - -.
<ארי לאור: הוא פנה אלינו ואמר שהם מעוניינים שישראל תצטרף, ועכשיו הכדור נמצא בידי ישראל.
<ארי לאור: אנחנו צריכים לעשות את הפעולות.
<ארי לאור: העלות של הצטרפות לארגון הזה היא פשוט בחישוב של התמ"ג של ישראל יחסית לתמ"ג הכולל של המדינות החברות שזה בערך אחוז כפול ההשקעה שלהם.
<ארי לאור: זאת אומרת, השקעה כוללת היא בערך מיליארד וחצי.
<ארי לאור: זאת אומרת, זה בין 10 ל-15 מיליון יורו לקנות את המניה שלנו בארגון.
<ארי לאור: אחרי זה יש תשלום שנתי של משהו כמו אחד או אחד וחצי מיליון יורו.
<ארי לאור: אם ישראל תצטרף לארגון זה דבר מאוד יוצא דופן כי למעשה הארגון עד עכשיו הוא רק מדינות אירופאיות.
<ארי לאור: אנחנו מקרה חריג של מדינה שהיא לא אירופאית.
<ארי לאור: למעשה הם פנו אלינו.
<ארי לאור: ההנחה שלנו כי הם מבינים את היתרון הטכנולוג של ישראל שיכול לחסוך להם הרבה כסף בפרויקט הזה.
אורי מקלב: מה ההיתכנות שזה בעצם ייצא לפועל?
<איציק בן ישראל: רק כסף.
<איציק בן ישראל: כמו שהוא אמר לך צריך לקנות כרטיס חד-פעמי שהוא בערך בגודל תקציב סוכנות החלל השנתי.
<איציק בן ישראל: כל הזה שלנו זה אותו זה.
<איציק בן ישראל: אחר כך צריך לשלם מיליון וחצי יורו בשנה.
<איציק בן ישראל: שום דבר נגד אני לא יכול להגיד, זה רק טוב.
<איציק בן ישראל: כל מה שהוא אמר - הוא עוד הצטנע.
<איציק בן ישראל: זה עוד יותר טוב.
אורי מקלב: זה גם פותח אפשרויות כלכליות.
<איציק בן ישראל: זה גם פותח אפשרויות כלכליות ולא רק מדעיות.
<איציק בן ישראל: כן.
<איציק בן ישראל: זה דומה לכל ההסכמים עם האירופאים שאם אתה חבר אז קונים ממך חלק מהציודים.
<איציק בן ישראל: זה רק כסף.
<איציק בן ישראל: אין כאן שום דבר נגד להגיד.
אורי מקלב: אני אייעץ ליואב שיעשה דיון שכולו יוקדש לנושא התקציבים עם משרד האוצר עם בכירים שיבואו לכאן.
אורי מקלב: אנחנו גם נסנן את האנשים.
אורי מקלב: רפרנט - כבודו במקומו מונח.
אורי מקלב: אבל אנחנו נרצה ראשי אגפים יותר שיבואו לכאן.
אורי מקלב: כמו כן, מאגף התקציבים של האוצר, ממשרד ראש הממשלה האנשים שממונים על כך.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לעשות איזה דיון, וזה מה שאני אציע לו מתובנה שלי מהדיון הראשוני שאנחנו מקיימים פה היום.
אורי מקלב: אני כבר אומר לכם את דברי הסיכום שלי.
אורי מקלב: איילת, חשוב מאוד שגם הם יבואו אז, ולא רק מהסוכנות וכאלה אלא עוד גופים.
אורי מקלב: גם אם יש מסמכים מקצועיים שאומרים לך השקעה מול תועלת.
אורי מקלב: זה לא רק כרטיס כבוד וחברות במועדון יוקרתי.
אורי מקלב: מדברים על משהו שהוא מקצועי.
<ארי לאור: ברור שהשותפות כאן צריכה להיות של ות"ת, התמ"ס, כל הגופי שבאמת יש להם benefit.