GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: תודה רבה פרופ' אבי לאור.
אורי מקלב: דני ברוק מסוכנות החלל הישראלית, בבקשה.
<דניאל ברוק: אני אקצר מאוד.
<דניאל ברוק: היה כאן ייצוג לאוצר.
<דניאל ברוק: משרד הביטחון הוא כמובן שותף ותיק להקמה של התשתיות.
<דניאל ברוק: אבל אני מבקש לנצל דווקא את ההזדמנות לעלות על נס את שיתוף הפעולה שיש לנו עם משרד החוץ - פן שהוא פחות מוכר - בפתיחת דלתות ובמערכות שאנחנו מקיימים בעולם.
אורי מקלב: יש כאן נציגות?
<דניאל ברוק: יש לנו כאן נציגה בכירה ממשרד החוץ, ועל זה באמת הרבה תודות.
<דניאל ברוק: בהמשך לדברים של אבי בנושא שיתופי פעולה בין- לאומיים, נתת קודם את הדוגמא של השקעה בתשתיות בדרכים.
<דניאל ברוק: אני עד לתופעה שאני קורא לה נדידה של צוואר בקבוק קדימה.
<דניאל ברוק: כלומר, כל פעם במחלף חדש צוואר הבקבוק.
<דניאל ברוק: אנחנו הצלחנו, לדעתי, יפה מאוד לשפר תודעתית את נושא החלל בציבור בישראל.
<דניאל ברוק: נפתחו דלתות בעולם והיום אנחנו כבר נמצאים בשלב שמדברים איתנו ומוכנים לדבר.
<דניאל ברוק: עם זה בעצם נוצרו ציפיות והמבחן האמיתי שאנחנו כרגע ניצבים בפניו זה לעמוד בציפיות האלה.
<דניאל ברוק: זה אתגר לא פשוט במציאות שאנחנו חווים אותה היום.
<דניאל ברוק: שם המשחק זה מסה קריטית.
אורי מקלב: אתה אומר שיש צוואר בקבוק, אבל ברור שהתשתיות האלה על אף צוואר בקבוק גורמות למנוף כלכלי התפתחותי מאין כמוהו.
אורי מקלב: אני אספר לכם באווירה הנחמדה שיש לנו כאן שאנחנו ישבנו, דווקא כסיעת יהדות התורה, אצל ראש הממשלה, לא בכנסת הזו, קודם לכן, על פרויקט שמשרד השיכון קידם.
אורי מקלב: משרד השיכון דרש מאלה שזכו במכרז או מאלה שקידמו את זה לעשות את הפיתוח הסביבתי.
אורי מקלב: התקציב שהוא דרש, לצורך הדוגמא, היה 150 מיליון שקל.
אורי מקלב: באו אלינו היזמים ואמרו: למה אתם מכריחים אותנו?
אורי מקלב: בסך הכל 150 מיליון האלה יועמסו על ציבור הקונים.
אורי מקלב: זה אנחנו כיזמים.
אורי מקלב: בסופו של דבר, זה עליהם מוטל.
אורי מקלב: שאלתי אותם: מה אתם רוצים בעניין הזה?
אורי מקלב: זו באמת הייתה העמסה גדולה מאוד ועלות גדולה מאוד.
אורי מקלב: נאמר: אנחנו מביאים לכם מסמך שנבדק על-ידי כל אנשי המקצוע.
אורי מקלב: המשרד הזה הוא מספר אחד בפיקוח בארץ.
אורי מקלב: זאת אומרת, אף אחד לא יכול להגיד שאנחנו מביאים מישהו שנחשב פחות טוב לעומת מישהו שיביא משרד השיכון.
אורי מקלב: אם אתם עושים את זה, הלוואי שתיקחו את האנשים האלה.
אורי מקלב: אנחנו לוקחים את הטופ.
אורי מקלב: דובר על מערכת פיקוח, מערכת הנדסה, מערכת ביצוע.
אורי מקלב: בסך הכל זה מגיע ל-100 מיליון.
אורי מקלב: למה אנחנו צריכים לשלם 150 מיליון?
אורי מקלב: ראש הממשלה היה איש מעשי והוא קרא למי שצריך לקרוא בלשכה ואמר להם: מה התשובה שלכם לטענות האלה?
אורי מקלב: מתברר שבמחלף 431, במקרה הזה, על כל הפיתוח שהמדינה כאילו השקיעה שם, כל מה שניבנה מסביב באותו פרויקט דרומה, צפונה, מזרחה, מערבה מבאר יעקב, התושבים שם משלמים.
אורי מקלב: זה נקרא העמסה בלשון המקצועית.
אורי מקלב: מעמיסים על הפרויקט הזה של נניח 500 יחידות דיור, ואחרי כך יהיו עוד 500, וכאן מתוכנן 3,000 יחידות דיור.
אורי מקלב: 3,000 יחידות דיור ישלמו.
אורי מקלב: עכשיו אנחנו משקיעים בזה.
אורי מקלב: לא משנה באיזה שיטה אנחנו עושים זאת, האם זה הכסף שלנו או שעושים את זה בשיטת BOT.
אורי מקלב: יש כל מיני שיטות היום שאתה לא חייב להשקיע מהכסף שלך.
אורי מקלב: יש כבישים שאתה מוסר אותם לשיטות ליסינג או שיש BOT שהחברות משקיעות.
אורי מקלב: אתה משלם להם שכירות ואחרי זה זה חוזר אליך.
אורי מקלב: גם כביש 6.
אורי מקלב: מדובר בזכיינים כאלה ואחרים שיודעים לעשות את זה היום מאוד טוב בתחום התשתיות והתחבורה.
אורי מקלב: בסופו של דבר, אתה משלם את זה.
אורי מקלב: הם לא נותנים לך את זה.
אורי מקלב: זה העמסה.
אורי מקלב: זה לגיטימי.
אורי מקלב: למה היום באים לגור בסביבת כביש 431, למשל?
אורי מקלב: כי קירבת את כל האזור הזה לאזור המרכז.
אורי מקלב: הערך של המקום עלה מכיוון שאנחנו השקענו בתשתיות וזה מה שמביא את הציבור.
אורי מקלב: אבל מישהו צריך לשלם את זה.
אורי מקלב: אני אומר את זה לטוב.
אורי מקלב: רואים כאן חשיבה לטווח ארוך.
אורי מקלב: ראו כאן משהו שזה השקעה עכשיו.
אורי מקלב: הם משקיעים או שחברות אחרות משקיעות, אבל יודעים שההיתכנות הכלכלית והמנוף הכלכלי הם לאין ערוך.
אורי מקלב: החשיבה הזאת צריכה להיות בעוד דברים, זה לא צריך להיגמר כאן ודווקא בדברים האלה.
אורי מקלב: בשביל זה צריכה להיות עוד מודעות, בשביל זה צריך להיות קרוב לעניין, להכיר את העניין, להאמין בו ובדברים האלה.
אורי מקלב: צריכה להיות פתיחות קצת יותר גדולה ולא כל הזמן להצטמצם בשוטף.
אורי מקלב: אני רואה בזה את החלק הציבורי שלנו כדי להציף את הדברים.
אורי מקלב: קרן שחר ממשרד החוץ, קיבלתם הרבה מחמאות היום על ההצלחות.
<קרן שחר בן-עמי: קודם כל, תודה.
<קרן שחר בן-עמי: גם אני רציתי לציין באמת את שיתוף הפעולה המצוין שלנו עם סוכנות החלל ומשרד המדע.
<קרן שחר בן-עמי: מבחינתנו, לעיסוק בחלל יש שלושה ממשקים עיקריים: האחד הוא מדיני, השני הוא כלכלי, והשלישי הוא משפטי.
<קרן שחר בן-עמי: השגרירויות שלנו שפרוסות ברחבי העולם, אגף כלכלה אצלנו במשרד הנציגים שמייצגים אותו בשגרירויות והאגף המשפטי שלנו, כולם מעורבים בעשייה בתחום החלל שמתבטאת גם בהסכמים בינלאומיים דו-צדדיים שאבי ציין בתחילת דבריו, גם בשיתוף פעולה עם האו"ם שעיקרו באמת בהצטרפות ישראל ל- COPUOS שזה הארגון המרכזי של החלל באו"ם.
<קרן שחר בן-עמי: זה המקום שבו נוצרים דיני החלל הבין-לאומיים, זה המקום שבו נוצרת המסגרת להתנהלות של מדינות בחלל.
<קרן שחר בן-עמי: יש לזה חשיבות רבה שישראל עכשיו היא חברה מן המניין בדיונים.
<קרן שחר בן-עמי: אנחנו כבר מגיעים ומאיישים שם את המקום ומשתתפים בדיונים בצורה אקטיבית.
<קרן שחר בן-עמי: כאן המקום לבקש באמת הבטחה של השתתפות רציפה בוועידה, כי יש שתי תתי-ועדות לארגון: יש תת-ועדה משפטית שאנחנו מאיישים אותה, האגף המשפטי, המחלקה שלי, ויש תת-ועדה טכנית שסל"ה מאיישים אותה.
<קרן שחר בן-עמי: זה כמובן דורש תקציב מאוד מאוד קטן, אבל זה משפיע מאוד בסופו של דבר על גיבוש של המשפט הבין-לאומי בתחום החלל, מה שישפיע על כולנו.
<קרן שחר בן-עמי: כי מדברים שם, למשל, על ניצול משאבי טבע, על חקיקות לאומיות, על סטנדרטים שלאט לאט יהפכו להיות משפט שיחייב את כולם גם אם הוא לא יהיה מעוגן באמנות שנצטרף אליהן.
<קרן שחר בן-עמי: מעבר לזה, רציתי לציין את הממשק שלנו כמשרד חוץ כחלק ממערך הפיקוח על הייצוא.
<קרן שחר בן-עמי: אנחנו מנסים להסיר חסמים מפני צמיחה.
<קרן שחר בן-עמי: זאת אומרת, אנחנו מנסים להסיר חסמים באופן כללי במערך הפיקוח על הייצוא ואנחנו גם נכנסנו לשיח גם עם משרד הביטחון וגם עם גורמים בתעשיית החלל ובאופן כללי, כדי להקל ולנסות לראות איפה אפשר להקל כי כמובן אי-אפשר לרדת מתחת לסטנדרים בין-לאומיים מקובלים.
<קרן שחר בן-עמי: אני אישית לא מכירה את הארגון שדיברת עליו.
<קרן שחר בן-עמי: אבל כל ארגון בין-לאומי, כל פורום בין-לאומי, יש בו חשיבות מדינית מבחינתנו כי זה עוד פן לשיתוף פעולה, עוד פן להתקרבות מדינית.
<קרן שחר בן-עמי: כמובן שבהינתן התקציב אנחנו שמחים ומברכים על כל הצטרפות לארגון כזה.
אורי מקלב: באמת ברכות על ההצלחות, וברכת הדרך הלאה.
אורי מקלב: אנחנו גם מציינים את מה שציינתם, את שיתוף הפעולה שיש.
אורי מקלב: הנה קירבנו עוד משהו שאפשר להיעזר.
אורי מקלב: לפעמים גם משרד החוץ יכול לדחוף מהכיוון הזה.
אורי מקלב: אם יש חשיבות אז מקבלים את זה מעוד מקום אחר וזה גם כן מעלה את הדברים האלה.
אורי מקלב: מעתז תלאוי ממרכז החלל בטייבה, בבקשה.
אורי מקלב: ספר לנו על מרכז החלל בטייבה.
<מעתז תלאוי: שלום לכם.
<מעתז תלאוי: אנחנו בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הישראלית כבר כמה שנים.
<מעתז תלאוי: יש פה אנשים מבורכים שהיו בהקמת המרכז בטייבה ועד עכשיו אנחנו בשיתוף פעולה איתם.
<מעתז תלאוי: אני לא יודע אם אני הדובר של המגזר, אבל אני אחד הנציגים שמדבר בשם המגזר הערבי שאומר שיש פוטנציאל גדול במגזר הערבי בתחום החלל.
<מעתז תלאוי: יש שאיפות גדולות אצל בני הנוער והסטודנטים ללמוד את הנושא הזה.
<מעתז תלאוי: אבל צריך לחשוב הלאה.
<מעתז תלאוי: כלומר, לאן ילך הסטודנט והאקדמאי הערבי אחרי האקדמיה ואחרי הלימודים והיכן הוא יעבוד.
<מעתז תלאוי: זה עניין שצריך באמת לתת עליו תשובות.
<מעתז תלאוי: אנחנו עכשיו בטיפול נקודתי מטעם הממשלה והם תומכים במרכז החלל טייבה בסכום של מיליון שקל לשלוש שנים.
<מעתז תלאוי: יש פה אנשים כמו אביטל ואנשים אחרים ואנחנו באמת מחפשים רכז לתחום החלל והאסטרונומיה במרכז אצלנו, וקשה למצוא אחד כזה.
אורי מקלב: יש לכם כבר בוגרים?
<מעתז תלאוי: לא.
<מעתז תלאוי: אם אנחנו נמצא אז זה אחד בתוך אלפים מהמגזר היהודי, ויכול להיות שהוא לא בא מהסביבה שלנו.
אורי מקלב: בסוף נמצא אותם יוצאים לחוץ לארץ.
<מעתז תלאוי: יכול להיות שאנחנו נמצא.
<מעתז תלאוי: בתוך בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים במגזר הערבי - בתיכונים זה פחות לעומת חטיבות הביניים והיסודיים - כולם פותחים מגמות לחלל והעניין ממש תופס תאוצה ביסודיים ובחטיבות הביניים.
<מעתז תלאוי: אבל אני אומר לכם עוד פעם, הנקודה היא מה הלאה.
<מעתז תלאוי: איך אנחנו נגיד לילדים האלה: בואו תלמדו בתיכונים מקצועות טכנולוגיים, תלכו ללמוד באקדמיה אווירונאוטיקה ומדעי חלל ואנחנו נקלוט אתכם.
<מעתז תלאוי: אנחנו לא מדברים על תחום ביטחוני ולא על תחום צבאי, אנחנו מדברים על תחומים אזרחיים.
אורי מקלב: מאיפה כוח ההוראה שלכם?
אורי מקלב: מאיפה אתם מביאים אותו?
אורי מקלב: איך מתמודדים עם הבעיה?
<מעתז תלאוי: אנחנו מביאים יועצים מהמגזר היהודי שנותנים השתלמויות למורי המדעים בתוך בתי הספר.
<מעתז תלאוי: המורים בכוחות עצמם לומדים, קוראים, ואנחנו מובילים את התחום.
<מעתז תלאוי: יש לנו מרכז שנחנך החל משנת 2012 ואבי ענתי היה השותף שלנו.
אורי מקלב: מה גורם לזה שאנחנו רואים במגזר הערבי יותר התעניינות?
אורי מקלב: האם זה בגלל שאתם נותנים תמריצים או בגלל שיש משהו שמאתגר אותם?
אורי מקלב: האם זה נעשה בשיתוף ההורים או שזה רק עם הילדים?
<מעתז תלאוי: התחום הזה הוא תחום ישן-חדש במגזר הערבי.
<מעתז תלאוי: בהיסטוריה שלנו אכן יש לו פן חזק.
<מעתז תלאוי: התחום הזה גם מעניין את הילדים כילדים והוא מסקרן אותם והם רוצים ללמוד את התחום הזה.
<מעתז תלאוי: כל הספרים בתחומי האסטרונומיה והחלל, במיוחד האסטרונומיה, נשענים על מקורות אסלאמיים ועל מקורות ערביים שהתמחו בנושא הזה.
<מעתז תלאוי: אז זה כאילו ישן-חדש.
אורי מקלב: החומר הלימודי הוא מקצועי, אין שם עוד חומר אחר.
<מעתז תלאוי: כן, הוא מקצועי.
אורי מקלב: כשרואים שיש באמת גירוי לנוער והוא רוצה את זה, ובמיוחד שאתה אומר שזה לא בגלל האופק העתידי הכלכלי שלהם אלא בגלל משיכה אישית בעניין הזה, צריך ללמוד מאיפה זה נובע ואולי אנחנו יכולים להעתיק בדברים מסוימים את הדברים האלה.
אורי מקלב: עוד לפני שדיברת אמרתי שראינו את זה גם בדברים אחרים, בתחום הטכנולוגי ובפרסים שחילקנו של משרד המדע, בתחום המחשוב, בתחום ההמצאות, בתחום הרובוטיקה.
אורי מקלב: תחום הרובוטיקה זכור לי שם באמת לא מעט ובאופן מאוד מרשים בבתי ספר כאלה ואחרים ובקבוצות נוער שבאמת הצליחו מאוד.
אורי מקלב: הם יצאו לתחרויות בין-לאומיות.
אורי מקלב: אני מניח שגם שם הם קטפו פרסים לא קטנים.
אורי מקלב: הם הצטיינו מאוד.
אורי מקלב: בדקו את זה אנשי המקצוע.
אורי מקלב: זה לא היה משהו תמריצי או איזה פרס עידוד או תעודת הצטיינות.
אורי מקלב: מדובר על פרסים מקצועיים שניתנו בתחומים מאוד מקצועיים.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו ודאי עוד ניפגש ואנחנו נשמח שתהיה שותף בעניין הזה.
אורי מקלב: לא תכננתי לנהל את הישיבה הזו אלא היה מדובר שיואב כפי ששמעתם.
אורי מקלב: השעה כבר 15:30 וכבר לוחצים עליי.
אורי מקלב: אני אבקש ממש מדוברים אחרים בהתנצלות מראש לקצר.
אורי מקלב: אלי מזור מרפאל.
<אלי מזור: קצת על פעילות החלל ברפאל, אני אעשה את זה בקצרה.
<אלי מזור: אני מבין שיש פה הרבה דוברים.
<אלי מזור: קודם כל, אציין שפעילות החלל ברפאל משלבת פעילות עסקית עם פעילות מחקר ופיתוח כאשר בפעילות המחקר והפיתוח, חלקה הגדול או רובה כמעט, בעצם מתבצע מול שני גופים, סוכנות החלל ומת"א.
<אלי מזור: אנחנו פועלים בתוכניות גם קצרות וגם ארוכות טווח, גם בפיתוחים שהם עם תכלית קרובה וגם פיתוח של טכנולוגיות עתידיות.
<אלי מזור: המקומות שאנחנו שואפים אליהם הם כמו בהרבה תחומים אחרים בשורה הראשונה של העולם.
<אלי מזור: אני אציין את הדוגמא המובהקת.
<אלי מזור: אני רוצה להביא כדוגמא את אותה פעילות שאנחנו עושים בנושא של פיתוח מערכות הנעה חשמליות שזה מערכת הנעה חשמלית ללוויינים והיא ממש הפתרון האולטימטיבי בנושא של הנעה ירוקה ונמצא היום בשורה הראשונה של הפתרונות בעולם לנושא של הנעה.
<אלי מזור: אנחנו שם הרבה בזכות פעילות ב"ונוס" שהחלה לפני למעלה מעשר שנים ופעילות אחרת שאנחנו מבצעים היום.
<אלי מזור: אנחנו נמצאים בקשר הדוק מאוד עם שורה מאוד גדולה של סוכנויות.
אורי מקלב: נושא החלל - כמה הוא בנתח של תחום רפאל?
<אלי מזור: רפאל היא מעצמה גדולה, אבל פעילות החלל היא בין 70 ל-100 איש וההיקף שלה בסך הכול הוא בסביבות ה-100 מיליון שקל לשנה שכמו שאמרתי חלקה עסקי, אבל הרוב או החלק הגדול הוא מחקר ופיתוח.
<אלי מזור: אני חייב לציין לטובת כל מי שנמצא פה מסביב שמה שאיציק בן ישראל ציין קודם על ה-20 מיליארד שיוצרים כאב ראש בארצות הברית למי שצריך לנהל את הכסף, התנובה שיוצאת פה מסביב היא בעוצמה הרבה יותר גדולה ממעט הכסף שאנחנו מקציבים בכל הגזרות.
<אלי מזור: כנראה שזה מביא לידי ביטוי את הצורה שבה אנחנו מנהלים, בצורה יעילה, גם את מעט הכסף שיש וגם ממנפים את היכולות שיש מסביב.
<אלי מזור: אנחנו עובדים עם CNES, עם ESA, עם ארגנטינה, וכך הלאה.
אורי מקלב: מה זה דורש?
אורי מקלב: זה דבר חוץ או שזה משאבים כספיים?
<אלי מזור: בדרך כלל, זה כמו שנאמר קודם.
<אלי מזור: זו השקעה שנעשית לתוך ESA.
אורי מקלב: זה שילוב של שני הדברים.
אורי מקלב: האם יש לנו אפשרות מבחינה מדינית?
<קרן שחר בן-עמי: מבחינה מדינית אני חושבת שזה עולה מדי פעם ויורד מדי פעם.
<קרן שחר בן-עמי: אפשר לנסות לקדם את זה, אבל אני חושבת שהשאלה העיקרית היא תקציבית.
אורי מקלב: אם יש היתכנות.
אורי מקלב: אם יש כסף אז את אומרת שתוכלו לפעול.
<קרן שחר בן-עמי: נוכל לנסות.
יעל כהן-פארן: באיזה תקציבים מדובר?
<קריאה: יש דמי חבר שהם מיליונים רבים.
<אבי בלסברגר: דמי חבר והשתתפות, וההשתתפות היא בעשרות מיליונים בשנה.
<קרן שחר בן-עמי: מיליון יורו.
יעל כהן-פארן: עשרות - השאלה אם 10, 20 או 80.
<אבי בלסברגר: יש מדינות שתורמות שם עשרות בודדות.
<אבי בלסברגר: זאת אומרת, זה לא תרומה כי הכסף חוזר.
<אבי בלסברגר: יש מדינות ששמות מאות.
<קריאה: אין עשרות.
<קריאה: אני חושב שהכי קטנה זה בסביבות 100 מיליון.
אורי מקלב: קודם כל, אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת.
<אלי מזור: יש לבחון את זה.
<אלי מזור: להערכתי, הכסף החוזר הוא גדול כי אחרים לא יודעים לנצל אותו.
<אלי מזור: הנקודה השנייה והאחרונה מבחינת חסמים זה נושא ההיתרים.
<אלי מזור: בעולם נושא החלל הוא בהגדרה אזרחי.
<אלי מזור: אם יש פעילות אחרת היא לא מוזכרת.
<אלי מזור: אנחנו, לצערי, עדיין תקועים פה בנושא ההיתרים בזה שיש כיוונים ומדינות ותהליכים שאנחנו לא יכולים למנף את היכולות.
אורי מקלב: למגבלות אתה מתכוון, למגבלות בהיתרים.
<אלי מזור: כן, יש לנו חסמים בהיתרים.
<אלי מזור: זה בעיקר רישיונות ייצוא, אבל זה הרבה קודם.
<אלי מזור: בכלל ההיתר להיפגש ולחשוף ולשתף.
<אלי מזור: היתה לפני שנה או שנה וחצי תערוכה בסין שהיא אחת מתערוכות שנודדת בעולם.
<אלי מזור: כשהיא מגיעה לסין אסור לנו להשתתף וזה מחריג אותנו.
אורי מקלב: אתם חושבים שאפשר לגלות גמישות בעניין הזה?
אורי מקלב: התעשייה האווירית גם סובלת מזה.
<מאיר חן: כולם באותה סירה.
אורי מקלב: זה זכותה וחובתה של ועדת המדע, היא יכולה לקיים דיון סגור בנושא הזה ולהביא את הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ולקיים דיון בעניין הזה.
אורי מקלב: היום צריך לדון בכל.
אורי מקלב: לפעמים זה קיבעונות כזאת ואין מי שהולך ומניע את זה ודוחף את זה כדי לצאת קצת מהקיבעונות וקצת להרחיב את האפשרות.
אורי מקלב: אני חושב שצריך לעשות את זה.
אורי מקלב: ראינו כבר דברים שאמרו שאי-אפשר ואי-אפשר, ופתאום התברר שאפשר, ואז נפתחו עולמות חדשים לגמרי.
אורי מקלב: אני מקדם בברכה את חברת הכנסת יעל כהן פארן.
אורי מקלב: הקמנו עוד ועדת משנה אחת בנושא אנרגיות מתחדשות בעקבות ועידת האקלים ובעקבות עוד דברים שמדינת ישראל צריכה להיות שותפה.
אורי מקלב: זה עולם מלא.
אורי מקלב: בוודאי גם לכם יש איזה נגישות לעניין הזה בצורה זו או אחרת.
אורי מקלב: יוסי ימין מ"ספייס פארמה", בבקשה.
<יוסי ימין: תודה על ההזמנה.
<יוסי ימין: אני נציג סטארטאפים.
<יוסי ימין: אפתח ואומר שבאמת לא היתה "ספייס פארמה" אם לא היתה סוכנות חלל בתקציב ראשוני.
<יוסי ימין: הצלחנו למנף את ההתחלה.
<יוסי ימין: לא חצינו את רוב הרוביקון אבל כן מצליחים להגיע למטרה.
<יוסי ימין: אנחנו באמת מבינים שיש דיסציפלינה חדשה שהיא אינטרדיסציפלינרית, וזה מעניין.
<יוסי ימין: היא חוצה השקעות, או בתחום המדע, בתקשורת, או בתחום המדע לבריאות או בתחום המדע ל-GPS.
<יוסי ימין: פתאום אתה מוצא איזושהי נישה שהיא סרגל שאם תצליח לחבר אותו יש פה משהו חדש.
<יוסי ימין: זה בעצם ה-New Space כמו שכאן עלה.
<יוסי ימין: אנחנו מבינים שיש עולם תוכן חדש ומעניין מדעי שלא הכרנו אותו שנקרא Space Health, שזה עירוב של בריאות האדם, אם זה החקלאות, הבריאות.
<יוסי ימין: המדע הבסיסי שלו הוא מי אני, מה אני, מה נכון לי שיהיה לי, ומה לא נכון.
<יוסי ימין: כשהתחלנו חשבו שאני שיכור, וככל שאנחנו ממשיכים ומעמיקים בדבר אנחנו מוצאים שגם תרופות חדשים ומודלים מחקריים מתחילים להיבנות על בסיס של מחקר בתנאים של חוסר כבידה, וזה המשחק שלנו.
<יוסי ימין: סביב השולחן הזה יש שחקנים מקצועניים והיתרון שלנו הוא שאנחנו דיסציפלינות עוינות.
<יוסי ימין: אנחנו די עוזרים, די לומדים.
<יוסי ימין: מהצבא מגיעים אנשים ומהאקדמיה מגיעים מומחים שעוזרים לנו לחבר את המודל הזה.
<יוסי ימין: זה יתרון יחסי חדש של המדינה.
אורי מקלב: אתם הנחשונים בעניין הזה?
<יוסי ימין: אנחנו ממש ראשונים.
<יוסי ימין: אנחנו לא הראשונים ברמה של לעשות את זה, אנחנו הראשונים בלערבב ולשחק אחרת, קטן, ננו-טכנולוגיה, מידות קטנות, להכניס גנים, תאים, לערבב את הדברים האלה.
<יוסי ימין: היום בחברה יש 21 עובדים וכשהתחלנו היו ארבעה.
<יוסי ימין: חבר'ה עזבו את צ'ק פוינט ואת אינטל ואת מייקרוסופט.
<יוסי ימין: זה לא שהחברות האלה נפלו, אבל נוצר משהו חדש.
<יוסי ימין: הדבר שמייחד 70% מהחברה הוא שכולם עם רקע בחלל.
אורי מקלב: מי היזם?
אורי מקלב: זאת אומרת, שני בעלים?
<יוסי ימין: התחלנו עידו ואני.
<יוסי ימין: ברקע שלי הייתי מפקד יחידת הלוויינים.
<יוסי ימין: אבל הטכנולוגיה משכה אליה אנשים.
<יוסי ימין: יש לנו מדען ראשי שהוא חרדי.
<יוסי ימין: הוא המציא כבר שש תרופות, והכול גם כשר, אגב.
<יוסי ימין: אנחנו מצליחים לייצר פה מודלים עסקיים מעניינים חדשים.
<יוסי ימין: לא בטוח שנצליח.
<יוסי ימין: אני חייב להגיד שאנחנו גם לא משקיעים הרבה כסף.
<יוסי ימין: אבל בזכות הסוכנות ובזכות העירוב הזה פה יש לנו פתרונות להרבה הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים.
<יוסי ימין: זה לא מה שהיום הקלאסיקה של החלל.
<יוסי ימין: אסכם ואומר, אתם לא יכולים לתאר לכם יום בלי חלל.
<יוסי ימין: אתם לא יכולים לתאר, אבל בוא ננסה.
<יוסי ימין: ה-GPS נכבה לך, האינטרנט, הטלוויזיה, החקלאות, הבריאות.
<יוסי ימין: בסופו של דבר, אני חושב שדווקא לעשות ועדה משולבת ממשרד החקלאות וממשרד הבריאות ולהגיד לה: תראי כמה שחקנים טובים יש פה בתת-הוועדה לחלל, בואו נראה מה אפשר לעשות ביחד.
<יוסי ימין: אני אומר לך, אולי תיקון עולם.
אורי מקלב: היה שווה לשמוע אותך במיוחד.
אורי מקלב: גם חידשת לנו וזה באמת יפה מאוד.
אורי מקלב: בכלל, דע לך שאין סתירה בין דת ומדע.
אורי מקלב: אבל זה לא הנושא שלנו עכשיו ואני לא רוצה להרחיב בנושא.
אורי מקלב: אחרון הדוברים הוא איציק וולקן.
<איציק וולקן: הקשבתי לכל מה שנאמר פה.
<איציק וולקן: אני חושב שכל הדיון נעשה במנותק במידה מרובה מכל מה שקורה בעולם.
<איציק וולקן: העולם היום עובר סערה אדירה בתחום הלוויינות ששקולה אולי וגדולה מהמצאת הלוויין המקורי.
<איציק וולקן: יש היום כמה חברות שנשפכות לשם ועובדות שם, החל בגוגל, המשך בספייס-אקס, המשך בפייסבוק, המשך באמזון.
<איציק וולקן: יש קרוב למאה חברות.
<איציק וולקן: התעשייה משנה את פניה בצורה מוחלטת.
<איציק וולקן: המעבר מהתשתיות הכבדות שכל הדוברים פה התעסקו בהן ומתלוננים על היעדר תקציבים, יש תקציבים, אנחנו מדברים שבחמש-שש השנים הקרובות עומדים להיות בין 15,000 ל-20,000 לוויינים בהשוואה לסדר גודל של כאלף שיש היום בחלל.
<איציק וולקן: כלומר, התעשייה עומדת לשנות את פניה לחלוטין לשימושים אחרים, לאפליקציות אחרות.
<איציק וולקן: הלוויין שהיום הוא המתחרה או שהוא רק ברירת מחדל - - - לא עובד עומד להפוך למתחרה מיידי ש- - -
אורי מקלב: ישראל לא נמצאת בעניין הזה?
<איציק וולקן: אנחנו בשולי השוליים.
<איציק וולקן: התעשייה בהתהוות והחשיבה הלאומית, וזה תפקיד רשות החלל, זה למקד את המאמצים בכיוון הזה.
<איציק וולקן: היתרון שבזה שאנחנו עוברים מלווייני ענק מסדר גודל של מ-300 מיליון דולר עד 1.5 מיליון דולר באפליקציות הצבאיות האמריקאיות, ללוויינים שברמה הפרקטית הם אלפית ממחיר הלוויינים הקיימים.
<איציק וולקן: כשגוגל מדברת על לוויינים היא מדברת על סדר גודל של 125,000 דולר.
<איציק וולקן: כשסקיי בוקס מדברת שהיא חברת של גוגל, זה הסכומים שהם מדברים.
<איציק וולקן: התעשייה בשינוי מבני דרמטי.
<איציק וולקן: יש פה הזדמנות אדירה למדינת ישראל לתפוס את המקום שלה כי גם חסמי הכניסה וחסמי התקציב לתפוס פוזיציה פה הם שונים לחלוטין.
<איציק וולקן: הלוויינות בטווח של שנות ה-20 עד 25, לפי כל התחזיות אם היום מדברים שבתחום הלוויינות המסורתית יהיה כ- terabit per second 2.5 באוויר, מדברים שבדור החדש של לוויינים קטנים על terabit per second 40.
<איציק וולקן: כלומר, בערך פי 20.
<איציק וולקן: יש פה הזדמנות אדירה, אבל התעשייה צריכה לעבוד במיקוד אחר.
<איציק וולקן: אני חושב שרשות החלל להוביל את המיקוד הזה.
אורי מקלב: אני מודה על ההשתתפות.
אורי מקלב: איציק, אתה מסיים בדבר שאולי אנחנו צריכים להתחיל אותו בפעם הבאה.
אורי מקלב: אני מניח שצריכים לענות למה שאתה אומר.
אורי מקלב: לטוב ולמוטב יש מה להגיד, אבל אנחנו צריכים ללכת למליאה ואין לנו את המסגרת הזמן להתייחס לדברים.
אורי מקלב: יכול להיות שאם היית אומר את הדברים בהתחלה אז זה היה לכיוון הזה או גם לכיוון הזה.
<פרץ ואזן: לגבי כל נושא התקציב – השמיכה היא קצרה.
<פרץ ואזן: מצד אחד, זה קהילה.
<פרץ ואזן: מצד שני, כמו שאמרה נציגת משרד החוץ, השתתפות בכל הכנסים.
<פרץ ואזן: מצד אחד, סיוע שהוא בעיניי חשוב ביותר לתעשייה.
<פרץ ואזן: כלומר, אנחנו אוחזים פה בהרבה מאוד מקלות חשובים ביותר.
<פרץ ואזן: בסוף השמיכה היא קצרה וצריך להבין את זה.
<פרץ ואזן: אנחנו צריכים לחשוב על פילוח התקציב.
<פרץ ואזן: הזכרת פה את היחסיות של המחקר, אנחנו צריכים לחשוב על זה.
<פרץ ואזן: הדבר השני הוא הקהילה.
<פרץ ואזן: כבודו גם מוזמן ביום שני לפתוח את סל המדע שמשרד המדע הולך להשיק.
<פרץ ואזן: בתוך זה אנחנו הולכים להרחיב את הפעילות הקהילתית וההדרכתית לאוכלוסייה.
<פרץ ואזן: לא רק בתחום החלל, אבל גם בתחום החלל כמובן וגם בנושאים אחרים, ולתת יותר עצמאות לרשויות המקומיות לתכנן ולבצע פעילות קהילתית.
אורי מקלב: אני גם אגיע לכנס הזה יחד עם השר.
<איציק בן ישראל: איציק, הצגתי קודם שיש לנו שני כיוונים מרכזיים בתוכנית שאותה לא הצגנו, תוכנית החלל הלאומית, כי אנחנו צריכים להציג אותה לשר.
<איציק בן ישראל: אחד מהם זה לווייני התקשורת.
<איציק בן ישראל: אמרתי גם, ובזה יש גם משהו נכון במה שאומר איציק וולקן, שאנחנו לא יכולים להתחרות בשוק במובן של הלוויינים הגדולים הכבדים, אלא באמצעות איזה יכולות שאנחנו מביאים שהן לא אצל אחרים, כך שזה התפרצות לדלת פתוחה.
אורי מקלב: אתה לא משאיר את זה ללא תשובה, אבל אנחנו צריכים להרחיב ולשמוע על זה – אדרבא.
אורי מקלב: רבותי, קודם כל, אני מאוד מודה לכם על ההשתתפות.
אורי מקלב: מאוד נהניתי.
אורי מקלב: זה אומנם עולם שאני לא מצוי בו, אבל הצלחתם לפשט אותו גם לאנשים שהם פחות מקצועיים בו.
אורי מקלב: הדבר המשותף לכולם שהנושא הוא חשוב.
למען הפרוטוקול: הפעילות במחקר ובפיתוח בנושא החלל מהווה צומת לאומי למפגש בין מדע, טכנולוגיה, התעשייה הצבאית והאזרחית גם יחד שמשמעותה ביטחון לאומי.
למען הפרוטוקול: התרומות והתפוקות של תחום החלל יצרו סינרגיה בין החוסן הלאומי, המדעי הטכנולוגי והכלכלי.
למען הפרוטוקול: קהילת החלל הישראלית השכילה להשתלב בתוכניות החלל של מדינות שונות התורמות רבות לקידום שיתופי פעולה בין-לאומיים.
למען הפרוטוקול: ועדת המדע והטכנולוגיה באמצעות ועדת המשנה שהקמנו לנושא תמשיך ותפעל לקדם ולעקוב אחר כל הפעולות בתחום, ותפעל להעלות את הנושא לראש סדר העדיפויות הלאומיות.
למען הפרוטוקול: כדבר ראשון ניקח על עצמנו את הנושא התקציבי כמשימה, וכפי שאמרתי.
למען הפרוטוקול: תודה רבה לכם.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת המדע והטכנולוגיה כשעל סדר יומנו כמה נושאים, תיכף נגיע לנושא המרכזי, אבל יש לנו נושאים שהם לא טכניים, אבל טכניקה כדי לקבל מהות חשובה לעבודת המדע.
אורי מקלב: הסעיף הוא דברים שלא קשורים לדיון עצמו, אבל דברים שקבענו בסדר היום להתחיל איתם.
אורי מקלב: אנחנו הקמנו ועדת משנה לנושא קידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת, פיקוח ומעקב אחר יישום החלטות ועידת פריז, מה שידועה בציבור כוועידת האקלים.
אורי מקלב: מדינת ישראל, ממשלת ישראל התחייבה לפעילות רחבה בנושא קידום טכנולוגיית אנרגיה מתחדשת כדי להתמודד עם זיהום האוויר ופגיעה בגז החממה ועוד כמה דברים כאלה שקשורים לאיכות הסביבה וביקשנו מחברת הכנסת יעל כהן-פארן שתעמוד בראש ועדת המשנה כדי לקדם, לעקוב ולפקח בנושאים החשובים האלה.
אורי מקלב: חברי הוועדה בוועדת המשנה יהיו חברת הכנסת שרן השכל, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת חיים ילין וחבר הכנסת חמד עמאר.
אורי מקלב: חברים בתוך ועדת המשנה זה רק חברים שהם חברים קבועים, אבל כפי שאני מכיר גם את חברת הכנסת תמר זנדברג ואחרים, הם יהיו שותפים בדיונים החשובים האלה.
אורי מקלב: זה נושא אחד שאנחנו מאשרים אותו ומעמידים אותו להצבעה.
אורי מקלב: מי בעד הקמת ועדת המנה כפי שציינתי?
אורי מקלב: שניים.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים את הקמת ועדת המשנה עם החברים בה.
אורי מקלב: בעד – פה אחד.
אורי מקלב: לצורך הפרוטוקול אני מוסיף לוועדת המשנה שכבר הקמנו בנושא החלל, בראשותו של חבר הכנסת יואב קיש, את חברי הוועדה שיהיו חברי ועדת המשנה, חברת הכנסת שרן השכל, חבר הכנסת חמד עמאר וחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.
אורי מקלב: גם אותם אנחנו מאשרים.
אורי מקלב: אנחנו לא מעמידים את זה להצבעה, אנחנו מאשרים אותם ומודיעים לפרוטוקול.
אורי מקלב: מכאן ואילך אנחנו יכולים לפתוח בנושא שלשמו התכנסנו.
אורי מקלב: ראשית צריך להגיד שהיינו אמורים לדון בוועדה הזאת, ועדה שנדחתה, היא נדחתה מה-27 בינואר, יום הזיכרון הבינלאומי לשואה, והיינו אמורים לציין את היום הזה בכינוס של הוועדה, אבל בגלל מזג האוויר אנחנו דחינו את כינוס הוועדה.
אורי מקלב: אין מוקדם ומאוחר, אבל ודאי בציון יום השואה היום הזה לא מאבד מהרלוונטיות שלו אף פעם.
אורי מקלב: לצערנו.
אורי מקלב: ודאי הרבה אנשים זוכרים את זה דקה דקה, שעה שעה ואנחנו נמצאים על ציר זמן, שיש לנו מחויבות לציין את היום הזה, לזכור את השואה.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים בתקופה שמצד אחד יש לנו ניסיונות להכחיש את השואה, לא מעטים, גם בימינו עדיין יש ניסיון, או יש מעבר לאמירה, יש ניסיון להשמדה של העם היהודי.
אורי מקלב: הדברים האלה לא מאבדים מהרלוונטיות, מהסכנה שבהם, אבל אנחנו חייבים גם לזכור את השואה שהייתה, אנחנו חייבים את זה גם למתים אבל גם לחיים.
אורי מקלב: יש אנשים וגופים שפועלים רבות שהשואה לא תישכח.
אורי מקלב: מצד אחד ציר הזמן לא מקהה מהגודל והשואה עצמה, מכל מה שנעשה, לא נכביר מילים בעניין הזה, אבל אנחנו כן נתמקד במה נעשה כדי לשמר את הזיכרון, איזה פעולות נעשו.
אורי מקלב: יש לנו פרויקט חדשני שנקרא מיזם טכנולוגי לשימור והנגשת עדויות הניצולים ב'יד ושם'.
אורי מקלב: יש לנו עוד גופים, שגם נמצאים איתנו, שמשמרים ופועלים בנושא הזה.
אורי מקלב: הפרויקט הזה הוא שיתוף פעולה בין 'יד ושם' ל-HPE.
אורי מקלב: אנחנו נבקש ללמוד על הפרויקט ולראות מה נעשה.