GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרון מלמד: לכן, שמנו דגש מאוד גדול על האבחון ואני רוצה להגיד ששותפה מלאה שלנו היא פרופ' ריקי סבן מאוניברסיטת תל אביב שהיא מלווה אותנו בפרויקט הזה מתחילתו.
<שרון מלמד: היא יושבת כאן לצדי והיא סייעה לנו בתהליך מאוד מקיף של ניהול הידע המקצועי להמשגה, גם של מהלכי העדכון וגם של מהלכי הטיפול, כך שבפעם הבאה שהעובד הסוציאלי פוגש לקוח שמגיע עם בעיה מסוימת, הוא יידע מהן אפשרויות הטיפול שיש לו, אחרי שהוא עשה אבחנה מדויקת של הבעיה.
<שרון מלמד: כך יוכלו להגדיר גם את התוצאה לטיפול, אז יש פה הרבה מאוד דוגמאות למודולוס אחר שבנינו, ואני אתן דוגמה, כל עדכון מיושם על גבי סקאלות.
<שרון מלמד: תיכף אראה את התוצאה של זה במערכת.
<שרון מלמד: למשל, אנחנו מטפלים בילד שסובל מבעיות רגשיות ושואלים מהם הביטויים הרגשיים של אותה בעיה – העובד סוציאלי יעריך אותם, ובסופו של דבר, על סולם מסכם, יעריך את עוצמת הבעיה של אותו ילד.
<שרון מלמד: בצורה כזאת, כשמסתיים האבחון, אנחנו מקבלים מתוך המערכת הממוחשבת כלי, שממקם לי את הבעיות שאתן הילד הזה מתמודד.
<שרון מלמד: למשל, אותה ילדה שקראנו לה - - - כמובן שהנתונים שלה הם נתונים בדויים אבל המקרה הוא מקרה שהגיע לאחת המחלקות בעיר.
<שרון מלמד: לאחר שנעשה לה איבחון ומיקדנו את הבעיות, ראינו שהדגש הוא על בעיות במצב הרגשי שלה, בעיות במערכת היחסים עם האימא שלה וגם בעיות בתחום הלימודי.
<שרון מלמד: לאחר מכן יחליטו העובד ואותה מערכת משפחתית במה מטפלים ואיך עושים את הטיפול.
<שרון מלמד: אני אציין שבמקרה הזה הייתה שותפות עם האימא, גם כשהילדה הגיעה לאשפוז במערכת הפסיכיאטרית והיום, לקראת השחרור מן האשפוז, היא עומדת בפני סידור חוץ ביתי, והכול בהסכמה, אחרי שהאימא הבינה שהיכולת שלה, במצב הרפואי פסיכיאטרי שהילדה נמצאת בו, היא קטנה אבל, הדגש הוא על אותם דוחות שהמערכת הזו מפיקה לנו, שממקדים את העובד סוציאלי ואת המשפחה בבעיות שאיתן צריך להתמודד.
<שרון מלמד: אם אדגים את זה לרגע מהמערכת ואראה פה איזשהו סולם משווה, אנחנו יכולים לראות שבמקרה הזה ושוב, השמות הם בדויים לחלוטין, עשינו פה מדידות חוזרות, מדידה אחת הייתה בחודש מאי, מדידה אחרת הייתה בחודש נובמבר ואנחנו רואים, על הפרמטרים שנבדקו פה, שנבחנו במהלך תהליך האבחון, האם חל שינוי.
<שרון מלמד: אנחנו רואים למשל, שהאימא, במקרה הזה, שיפרה את הקשר שלה עם מסגרות החינוך וזה כתוצאה מן ההתערבות המקצועית של הלקוח.
<שרון מלמד: אנחנו יכולים לראות פה נתון שקצת הפתיע אותנו, שגם במעורבות הרגשית שלה חל שיפור מדירוג ארבע בחודש מאי לדירוג של שמונה – שזה מצב טוב, בחודש נובמבר אבל עדיין, לאור הצרכים המורכבים של הילדה, היה קושי של האימא לענות על הצרכים האלה במסגרת הביתית.
אורי מקלב: חבר הכנסת מאיר כהן, אנחנו ציינו שבעתיד, השאיפה היא למערכת אחרת, כי אם מערכת החינוך עצמה גם הייתה ממוחשבת והיה מימשק, אז העובדת הסוציאלית הייתה מקבלת מתוך מערכת החינוך את המעקב שיש להם ולא הייתה צריכה לשאוב את זה, יש הרבה מה לעשות.
אורי מקלב: זו תחילת הדרך אבל זה מראה עד כמה שהדברים האלה יש בהם תועלת.
אורי מקלב: הדוגמה, למשל - - - שהם מטפלים במשפחה שיש לה בעיה והיא מבקשת עזרה לביגוד הילדים ואז הם מאבחנים, אם זו בעיה של חוסר והכנסה מועטה או שזו בעיה של התנהלות, לא בגלל חוסר הכנסה אלא חוסר ידע בדרך להתנהל, סדרי עדיפויות בבית הזה, דרישות מוגזמות של הילד, כל מיני דברים כאלה שיכולים, הם מתקנים, זה נותן להם הרבה הרבה יותר כלים להתמודד עם זה.
מאיר כהן: חודש אחרי שהתחלתי לשמש כראש עירית דימונה, פורקו אגף הרווחה ואגף החינוך והוקמה מינהלת רווחה וחינוך, ובכל בית ספר בדימונה יש חצי משרה של עובד סוציאלית.
מאיר כהן: כך הבנתי את זה, זה לא ממוחשב, אני קצת חששתי כל הזמן, כשבאו עם זה, אז לא הייתה, לא התעסקנו עם סייבר ומאוד חששתי מהקלות הבלתי נסבלת שאז אפשר היה להגיע לדברים, זה בעצם מידע שהוא מאוד מאוד אישי, לכן ההגנה על מערכות נהדרות כאלה צריכה להיות הגנה מכסימלית.
<שרון מלמד: מכסימלית.
<שרון מלמד: ולכן אין לנו היום מימשקים עם ארגונים כמו בתי ספר, שאסור לנו להעביר להם את המידע אבל, באבחון כזה, שהעובד עושה עם האימא, כי במקרה הזה הילדה היא ילדה צעירה בגיל אבל, כשעשו את האבחון עם האימא, אז המידע שנמצא נאסף ממסגרות החינוך והבריאות ומהפסיכולוגים שטיפלו בילדה, וגם מן המועדונית שהילדה שהתה בה.
<שרון מלמד: האבחון הוא בעצם אינטגרציה של כל המידע שנאסף, מכל הגורמים הרלבנטיים, שהיו מעורבים.
<שרון מלמד: נראה לי שכשנעשה איבחון מקדים בהסכמה עם תכנית הטיפול, ושוב, האמא שותפה מתחילת האבחון אז השאלה הנשאלת היא: מה עושים?
<שרון מלמד: איך פותרים, איך מפחיתים את אותן מצוקות רגשיות של הילדה, ומה שעשינו, בתהליך מאוד גדול הימשגנו את תכניות ההתערבות ודרכי ההתערבות.
<שרון מלמד: אני רוצה להדגים מתווה טיפולי לטיפול בבעיות רגשיות, אני אעלה אותו לרגע, בנינו, הושבנו קבוצות של לומדים בארבע עשרה קבוצות עבודה, ביחד עם פרופ' ריקי סַוָיָה שליוותה, ובנינו מתווה התערבות לכל אחת מהבעיות שמגיעות לפתחנו.
<שרון מלמד: היום יש לנו כבר שמונים ושניים מתווי התערבות.
<שרון מלמד: אפשר לראות דוגמה למתווה שעוסק בטיפול בבעיות רגשיות אצל ילדים.
<שרון מלמד: לכל מתווה יש את - - -
אורי מקלב: אנחנו באמת - - -
מאיר כהן: שאלה אחת אם אפשר.
מאיר כהן: איפה משרד הרווחה פה, מה המימשק - - -
<דיצה מורלי שגיב: אני אגיד רק במילה.
<דיצה מורלי שגיב: מה שאתם רואים פה - - -
<דיצה מורלי שגיב: דר' דיצה מורלי שגיב, מנהלת הרפורמה במשרד הרווחה.
מאיר כהן: לפרוטוקול.
מאיר כהן: פה אומרים לפרוטוקול.
אורי מקלב: רק שתדע, חבר הכנסת כהן, אנחנו בחדשנות בוועדת המדע - - - בחדר שלה הקבוע, אנחנו - - - פיילוט לכנסת עם שידורים - - - ולא אינטרנטיים אבל כאן, צוות הוועדה, נמצאת פה גם ענת כדי לעשות את זה וכמו שאתה רואה זו הייתה אופרציה שלמה, לא פשוטה, גם תודות לצוות הועדה על היום הזה, שאני באתי לנהל אבל אתם הכנתם את הכול, באתי וזה היה מוכן.
<דיצה מורלי שגיב: אני אגיד ברשותכם, אתה מכיר היטב, גם יצאתי - - - מהאינטרנט, אחת הבעיות שלנו היא שלא יכול להיות שלקוח של שירותי הרווחה יהיה תלוי באיכות והיקף השירותים ברשות שבה הוא גר.
<דיצה מורלי שגיב: צריך להיות איזשהו סטנדרט של שירות שהוא אחיד, ואם יש רשות שהיא באמת המובילה ומציגה פה חדשנות שהיא מדהימה, אז מבחינתי היום, כיושבת במשרד הרווחה, זה לא יכול להיות רק נחלתם של תושבי העיר תל אביב-יפו.
<דיצה מורלי שגיב: תכנית הרפורמה במחלקות לשירותים חברתיים בעצם עושה את זה היום ברמה הארצית.
<דיצה מורלי שגיב: כמו מה שאתה רואה פה קיימות ארבע מערכות שפועלות ומוטמעות בימים אלה במאתיים וחמישים ושש רשויות, עם אותה תפיסה מקצועית של כל תהליך הבניית ההתערבות, להשגת תוצאות ההתערבות, בסיועו של אגף תקציבים באוצר, של 8 מיליון ₪, אנחנו תוך שנה וחצי, נעביר מכל המחלקות - - - תהליך ההתערבות המתוכנן, ליצירת סטנדרטים של התערבות, ליצירת תקן למתן שירות במחלקות לשירותים חברתיים, כדי שגם לקוח, שמגיע למחלקה, יוכל לדעת למה הוא זכאי, למה הוא לא זכאי, על מה הוא יכול לערער, על מה הוא לא יכול לערער, כל התהליך של מה שאנחנו קוראים לו הצהרת מחוייבות הדדית, אתה מגיע לשירות – או.
<דיצה מורלי שגיב: קיי.
<דיצה מורלי שגיב: , מה אנחנו כשירות יכולים לתת לך, כל התהליך במקביל לתמיכה של "ישראל דיגיטלית", זאת התכנית - - - שלחלק מהשירותים הלקוח לא צריך להגיע פיזית, עם הטכנולוגיות היום הרבה מהשירותים יכולים להינתן באמצעים ובדרכים אחרים, להנגיש גם לאנשים עם מוגבלויות שלאו דווקא צריכים - - - גם לאנשים שיכולים לקבל הרבה מהשירותים בלי הגעה פיזית.
<דיצה מורלי שגיב: לצד כל הדברים האלה הרפורמה היום פיתחה מיתווים שהם לא רלבנטיים רק לרשות מקומית אחת, אלא תורה - - -
מאיר כהן: אני אז שאלתי ואני שואל עוד פעם, האם הרפורמה לוקחת בחשבון ישובים ממעמד סוציו אקונומי נמוך ומה עושים אתם?
<דיצה מורלי שגיב: אל"ף, הרפורמה תמכה בישובים האלה במאה אחוז - - -
מאיר כהן: בלי matching, o.k..
<דיצה מורלי שגיב: הרפורמה תומכת במאה אחוז את כל תהליך ההטמעה המקצועי בתוך המחלקות, זה לא ששלחנו אותם "יללה, רכשתם" כי אני מכניסה לשם יועצים, שהם תומכים בתוך המחלקות האלו ומלמדים את העובדים ומטמיעים את התורה במאה אחוז.
<דיצה מורלי שגיב: הרפורמה היום נותנת למעל 90 רשויות - - -
מאיר כהן: אתה מבין למה רציתי להיות שר הרווחה?
אורי מקלב: כן - - - אנחנו מוכנים.
מאיר כהן: כי יש אנשים מצויינים.
<דיצה מורלי שגיב: הרפורמה נותנת היום, אני רק רוצה שתבינו, יש לנו רשויות, הרשויות בפריפריה, שהעובדים הסוציאליים לא קיבלו הדרכה - - - במאה אחוז של המשרה, בלי matching, הרשויות האלה לא קיבלו את ההדרכה כי הם לא יכלו לתת את המצ'ינג, ההדרכה קנויה, אני נותנת היום למעל 60 מנהלים חדשים, הדרכה וליווי, בתהליכי - - - שהם יוכלו לנהל את המערכת טוב יותר - - - .
<דיצה מורלי שגיב: אני עושה שיתוף פעולה, עם כל בתי הספר לעבודה סוציאלית בארץ - - - להם את כל תהליכי ההכשרה לעובדים סוציאליים עוד משלב התואר, שיהיה מותאם, זאת אומרת שלא נצטרך עכשיו להתחיל הכשרות לכל העובדים, התאמת תהליכי ההכשרה, התאמת תהליכי - - -
אורי מקלב: זה לאחד הדיונים הבאים.
אורי מקלב: אנחנו נמשיך, אני רק רוצה להגיד לך, אחד הדיונים הקרובים של ועדת המדע, כפי שאולי אתם יודעים, אנחנו גם אחראים לפיקוח על "ישראל דיגיטלית", על פרויקט ממשל זמין ועוד כל מיני פרויקטים ממשלתיים, שהועדה למדע וטכנולוגיה, היא זו שעוקבת אחרי היישום של התהליכים, אנחנו נקיים דיון, עם מנהלת הועדה, ענת, גם של - - - "חכמה" ושיפור השירות לאזרח ברשויות - - - אנחנו גם נציין את הפרוייקט הזה, אנחנו גם נשמע - - -
<דיצה מורלי שגיב: נשמח לבוא ולהציג ורק עוד משפט לגבי הצעת החוק של ששים תיקים, הרפורמה מנהלת תהליך של ניתוח - - - של כל המעמסה והעשייה של העובדים בכל הארץ, כמהלך מובנה.
<דיצה מורלי שגיב: אנחנו מדברים על תמהיל עיסוק, אנחנו מדברים על תקינה מחודשת של התיקים, כי לא כל התיקים הם אותו הדבר, צריך לעשות אבחנה בין סוגי התיקים, בין סוגי רמת האחריות של המחלקה על התיקים האלה, בין סוגי ההשקעה של העובדים בכל אחד מהתיקים, יש פה תהליך - - -
אורי מקלב: אין ספק, זה תהליך ארוך - - -
<דיצה מורלי שגיב: מאוד גדול ושלם.
אורי מקלב: גם מיותר להגיד שאתה לא יוצא מזה, שעדיין יש רשויות שנמצאות מרחק שנות אור מהתהליך הזה.
אורי מקלב: יש רשויות שאני מכיר אותן מתוך תהליכים אחרים עם אותם חוקים, למשל, מחר בבוקר אנחנו אמורים לאשר הצעת חוק של חבר הכנסת מיקי לוי, שאומר שהמכרזים שיוגשו לגופים הציבוריים, יהיו ממוחשבים, המכרזים, בצורה דיגיטלית, אז באים נציגי השלטון המקומי כי יש ראשי רשויות שבכלל הם רחוקים מהעניין הזה, הם לא יודעים לתת את המענה הזה, הבסיסי, אנחנו אומרים - - -
<דיצה מורלי שגיב: גם - - - המערכת לשינוי התערבות תוטמע היום, בימים האלה, ב-240 רשויות, כולל הרשויות האלה שהן קיבלו מאתנו תמיכה של מאה אחוז.
<דיצה מורלי שגיב: וחוץ מזה, שהיה מהלך נוסף של משרד הרווחה, שאהובה קרקובר הייתה אחראית עליו, כניסה ורכישה, אני אחראית על התהליך של העבודה, על התוכנה ועל - - - בעלויות מאוד גדולות ברכישה - - -
אורי מקלב: נשמע את אהובה קרקובר.
אורי מקלב: שרון, הפרענו לך.
<שרון מלמד: בסדר גמור.
<שרון מלמד: אני אסיים בכך שבנינו את אותם מתווי התערבות, כך שאפשר לראות פה את מיקוד הבעיה ואיזו תוצאה משיגים בכל שלב.
<שרון מלמד: אני רוצה לומר, אם אני אסכם את הדברים שלי, שהשינוי שבמסגרתו העובדים הסוציאליים עוברים גם לטיפול שהוא מכוון תוצאה, שמַבנה את ההתערבות המקצועית, שמתכנן אותה ולוקח אחריות ביחד עם הלקוח על התהליך, זה שינוי מאוד מהותי בתפיסת העבודה שלנו, לא המצאנו פה עבודה סוציאלית חדשה אלא לקחנו את המרכיבים של העבודה הסוציאלית ואנחנו מטמיעים אותם - - -
אורי מקלב: את באה עכשיו לבטא שלא הכול חושך, הנה אנו רואים אור.
<שרון מלמד: יש הרבה אור.
<שרון מלמד: השינוי הזה, אנחנו חושבים שהוא שינוי מבורך ושצריך לעשות אותו.
<שרון מלמד: האחריות המקצועית, חובת האחריות הציבורית שיש לנו, והגיבוי המקצועי שמהלכים כאלה נותנים גם לעובד סוציאלי כמובן, אבל איך הם מסייעים ללקוח, לתושב, להשיג את השינוי, כי הוא בא אלינו, בסופו של דבר, כדי שנסייע לו.
אורי מקלב: בקשר למידע, האם זה רק מידע שיכול להיות מידע מקצועי של רשויות מוסמכות או שזה גם של גופים וולנטריים?
אורי מקלב: כשיש - - - תמיכה או טיפולים, האם גם את המידע הזה הוא יכול לקבל, דברים - - - אליכם גם נכנסים לתוך התהליך.
<שרון מלמד: אפשר לראות בחלק מהמתווים שזה מפנה גם לשירותים אחרים בקהילה, לאו דווקא שלנו.
<שרון מלמד: אבל, איגדנו פה את כל המידע שיכולנו לאסוף - - -
אורי מקלב: הרחבתם את זה גם לדברים אחרים, זאת אומרת כלל המידע שיש פה - - -
<שרון מלמד: נכון, שרלבנטי לאותה בעיה ושהעובד יכול להשתמש בו.
אורי מקלב: האמת, אני אנחנו רואים חשיבות ואני מתפעל - - - בתוך הדברים חשבנו שאם כבר חשבתם על זה אז איפה החלק האישי של העובד ולא רק מחשב, אם זה לא - - - אותו מאוד, האם אתם משאירים לו משהו מן הרגשות הפנימיים?
<שרון מלמד: המחשב הוא לא במקום העובד הסוציאלי, לעולם לא יהיה במקום ואין פה שום מערכת שאומרת לעובד, אם עשית הערכה כזו אז עכשיו אתה חייב לעשות - - - אתה לא חייב, להיפך, שיקול הדעת המקצועי נשאר.
<שרון מלמד: הבסיס לכל העבודה שלנו הוא הכבוד למטופל וללקוח, האמפתיה ללקוח, אותם תהליכי עבודה מקצועיים, להסתכל על מטופל, לעשות את תהליכי העבודה המקצועיים, אנחנו לא מכונות, לא לשם אנחנו מכוונים.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על זה, לא באתי אליכם, הדיון אחד לפני האחרון שהיה לנו, על רשומה רפואית, אז דיברנו עם הרופאים על הדרישות שלהם, היום הרופא, בא הפציינט, הרופא מסתכל על המחשב, הוא לא מסתכל על הפציינט.
<דיצה מורלי שגיב: אבל אי אפשר להתעלם, אתה יודע למה זה קורה, כי מישהו הגדיר לרופא שבפרק זמן של שבע דקות הוא אמור לראות את הלקוח, לאבחן את הלקוח, לתעד את מה שהוא עשה וכו' ואם הוא לא, ודרך אגב, אני מכירה את זה מן הצד האחר, שבעלי שהיה מהנדס תעשייה וניהול וניתח את אותן רשימות רופאים שחרגו מפרק הזמן, הם נענשים, הם נקנסים על הדבר הזה.
<דיצה מורלי שגיב: כשאני מדברת על - - -
אורי מקלב: במיוחד כשהם צריכים לחשב מה הקופה מאשרת להם, מה הקופה לא מאשרת להם - - -
<דיצה מורלי שגיב: אבל כשאתה מגדיר את זה אז ברור שהוא צריך - - - כשאתה אומר לעובד סוציאלי:
<דיצה מורלי שגיב: מפגש שלך עם לקוח הוא בפרק זמן של שעה, מפגש אפקטיבי הוא בן 45 דקות, אתה תגדיר אותו שעה.
<דיצה מורלי שגיב: 45 דקות אתה עושה את המפגש הישיר עם הלקוח וברבע שעה הנותרת אתה אחר כך תעשה, שלא מול הלקוח, את תהליכי התיעוד וכו'.