GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי חסון: תחילת 2017 תהיה בעצם שנת פעילות מלאה, על כל האספקטים, גם האספקטים של מערכות מיחשוב, - - - וכן הלאה, שבהם תבוא לידי ביטוי עבודת הרשות אבל, אני רוצה להדגיש וזה בא לידי ביטוי בחקיקה, זה לא מהלך טכני-טקטי, יש פה בעצם הזדמנות גדולה לעשורים הקרובים למפות ולהתמודד טוב יותר עם האתגרים, כי האתגרים קיימים, ואי אפשר לברוח מהם.
אורי מקלב: טוב, אנחנו באמת רוצים לאחל לך גם ברכת הדרך וגם ברכת הצלחה בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו מקווים שתצליח בדרך, יש לך אתגרים גדולים מאוד וחשובים מאוד מאוד.
אורי מקלב: ברשותך, נבקש, לא יודע אם לפי סדר הדברים אבל קארין מאייר רובינשטיין, מנכ"לית איגוד התעשיות בישראל.
אורי מקלב: נמצאת פה?
<קארין מאייר-רובינשטיין: אני לא אבזבז פה את הזמן של החברים שיושבים פה אבל מילה אחת.
<קארין מאייר-רובינשטיין: אני המנכל של I.A.T.I.
<קארין מאייר-רובינשטיין: האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות, שזה ארגון הגג היום של כל תעשיות ההייטק ומדעי החיים.
<קארין מאייר-רובינשטיין: בשתי מלים, אבי והצוות עשו פה עבודה מדהימה, זו עבודה שהתחילה כבר לא לפני שנה ולא לפני שנתיים, היה פה vision שהתחיל לפני זמן ארוך, לקח הרבה זמן להגיע למצב שיש חוק, שיש ועדת איתור ותהיה גם מועצת מנהלים, יהיה מנכל והרשות תתחיל לעבוד והיא תעבוד יפה.
<קארין מאייר-רובינשטיין: אנחנו לאורך השנים, I.A.T.I.
<קארין מאייר-רובינשטיין: עמדנו במספר צמתים בעניין של המדען הראשי ושל חוק המו"פ, אנחנו עובדים מאוד בצמידות לאבי ולמדען הראשי, זה היה בעניין חוק המו"פ ובשינויים השונים שהיו, גם לפני ארבע שנים וגם לפני שלש שנים, p-3, p-6, אחרי זה היה את העניין של התקציב של המדען הראשי, שעזרנו להילחם עליו ולמעשה, הרשות לחדשנות באה כהמשך ישיר של הפעילות למען התעשייה.
<קארין מאייר-רובינשטיין: אני מברכת על הקמת הרשות, אני מקווה שהיא תעבוד כמו שצריך, אני מקווה שה board שייבחר יהיה board מקצועי לחלוטין, שיוכל לעבוד ויוכל לתפקד כמו שצריך ותודה.
אורי מקלב: קודם כל תודה לך.
אורי מקלב: האם כבר פירסמתם?
<קארין מאייר-רובינשטיין: כן.
אורי מקלב: שמתם דגש על ניסיון?
<קארין מאייר-רובינשטיין: בוודאי.
<אבי חסון: אמות מידה מאוד ברורות, מוגדרות, תנאי סף, הכול נמצא באתר האינטרנט.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לךָ, קודם הייתה לנו שיחה לא רשמית אז אני כך בתוך הניירות רואה פה "ועדת המדע והטכנולוגיה דנה בהקמת הרשות הציבורית העצמאית, בהצעה לדיון יש חברי כנסת שהיו נגד המהלך הזה" והוועדה כאן דנה ונתנה גיבוי למהלך הזה כבר ב-2014, לפני שנה ושלושת רבעי, אנחנו רואים את עצמנו - - -
<אבי חסון: כבר אמרתי שבכל נושא ודבר אני רואה בבית הזה בית תומך.
אורי מקלב: בהחלט, אנחנו גם נעביר לך את המסרים, הדיונים שיש פה מתמקדים בשטחים שעליהם אתה אמון וזה באמת חשוב, לשמוע את הדברים, אתה שומע בוודאי, ויודע, אבל אין בית מדרש ללא חידוש, תמיד מתחדשים דברים, גם אלה שנמצאים פה אומרים את הדברים, מתלבנים דברים, יש תועלת במעקב אחרי הדברים הנאמרים פה ואחרי המסקנות שיוצאות מפה וכמו כל דבר, כשבאים לעזור, באים לתמוך ובאים לעודד אז אנחנו מרגישים שותפים להצלחה ולרצון, וההצלחה שלך היא הצלחה של כולנו.
אורי מקלב: אנחנו כן יודעים את החשיבות וגם מצפים, כל היזמים והחברות מצפים לדבר כזה, הם התומכים הגדולים של העניין.
אורי מקלב: דר' אלי אבן מאוניברסיטת בר אילן, לא נמצא פה, אז עורך הדין בנימין סופר, בבקשה.
<בנימין סופר: רק להתחבר לדברים שאבי אמר.
אורי מקלב: הצג את עצמך, מנהל היחידה לפיתוח עסקים בטכניון.
<בנימין סופר: מנהל את חברת המיסחור של הטכניון – T³, מנהל גם את האקסלרטור - - - אני גם coacher man של ארגון המיסחור - - - הייטק.
<בנימין סופר: נחזור לדברים שאבי אמר, אני חושב שהיה לי הכבוד לשרת את לשכת המדען הראשי לפני ארבע עשרה שנה ובתקופה ההיא היו בעצם שלושה מרכזים של הייטק בעולם, היה את בוסטון, היה את החוף המערבי והייתה ישראל.
<בנימין סופר: היום אנחנו עוברים ממצב של שלושה מרכזים למצב שהרבה מאוד מדינות הפכו למדינות הייטק והן גילו את מה שאנחנו גילינו לפני עשרים, שלושים שנה, אז התחרות – אין ספק, היא הרבה יותר קשה.
<בנימין סופר: רואים את אירופה, גרמניה, ברלין, לונדון, בוודאי המזרח – סין, אתה רואה את זה בהשקעות שהן מבצעות בתחום ההייטק, מדובר בסכומים מאוד מאוד משמעותיים, שלא היו קודם.
<בנימין סופר: אם אני מדבר על המקום של האקדמיה, אז נכון להיום, לשכת המדען הראשי היא הגוף העיקרי שמממן דרך התכניות השונות שלו את האקדמיה בארץ.
<בנימין סופר: בוודאי את המחקר היישומי, דרך התכניות האירופאיות בוודאי.
<בנימין סופר: יפתיע את האנשים לדעת שאם אתה לוקח את התקציבים, תקציבי המחקר של האוניברסיטאות המובילות היום בארץ, נגיד, הטכניון, האוניברסיטה העברית, תל אביב ובן גוריון ביחד, זה משהו כמו חצי מתקציב המחקר של אוניברסיטה כמו M.I.T.
<בנימין סופר: זאת אומרת, יש פה משבר מאוד משמעותי בתקציבי מחקר, בוודאי בתקציבי מחקר יישומי.
<בנימין סופר: מה שאנחנו מקווים שהשינוי הזה יעשה זה שהוא יאפשר – ופה יש גם חשש מסוים, שבסופו של דבר התאגיד יהיה גוף שיסתכל נכון על המכלול אבל, אנחנו רוצים לוודא שבטווח ארוך לא ייפגעו אותן תכניות.
<בנימין סופר: ההתרשמות שלי היא שזה לא יקרה.
<בנימין סופר: אני אשמח מאוד לשמוע את העמדה של המדען הראשי בעניין הזה, כי אני חושב שאם זה יקרה אז היכולת של האוניברסיטאות לייצר מיזמים שבסופו של דבר יצילו את הכלכלה עלולה להיפגע.
<בנימין סופר: זה חשש שאני חושב שהוא נכון להרבה מהקולגות שלי מהאוניברסיטאות, אני אשמח לשמוע את התגובה שלהם.
אורי מקלב: אני מעלה משהו שאולי הוא הזוי, אבל שיתוף פעולה של מחקרים יישומיים עם חברות, כשיש אפשרות לשתף, האם עושים את זה?
אורי מקלב: כאן אתם יכולים לכנס את העניין הזה.
אורי מקלב: זה אולי החלק שיכול לחבר בין גופים חיצוניים – כלכליים ואחרים, לבין גופים מחקריים, כמו האוניברסיטאות, שיכולות להעצים ולמלא את החסר.
<בנימין סופר: אתה רוצה שאני אענה?
<אבי חסון: בני יודע, אדוני היושב ראש, אנחנו כבר עשרות שנים נותנים סדר גודל של מאות מיליוני שקלים בשנה לטובת קידום קשרי אקדמיה-תעשיה.
<אבי חסון: בעיניי, אישית, זו אחת המשימות החשובות ביותר, של ממשלה בכלל ושל לשכת המדען הראשי בפרט, מהרבה מאוד סיבות שקצרה היריעה מלפרט אותן אבל, אני כן רוצה להגיד, בהסתכלות לעתיד, שבעיניי החשיבות של המשימה הזו רק תלך ותגבר, כי הרבה מאוד מתעשיות העתיד הן עתירות מחקר ואפילו מבוססות מדע, לרבות תעשיות שאנחנו לא רגילים לחשוב עליהן ככאלה, כי כולם יודעים שתעשיית מדעי החיים ברובה - - - שם אבל גם בעולמות שאני מגיע מהם, מעברי, עולמות התקשורת וכן הלאה, אנחנו מגיעים למקומות בהם המדע נדרש כדי לבצע את המטלות, אז יש תועלת בחיבור הזה שבין תעשיה ואקדמיה, היא רק תלך ותגבר לדעתי והיא אגב, מפרה גם את המחקר האקדמי ולא רק את התעשייה, שני הצדדים ניזונים מזה.
<אבי חסון: אין גוף אחר במדינה או בממשלה, שמממן את האזורים האלה, זה מנדט ברור של רשות החדשנות וזו משימה שמקבלת משנה תוקף.
<אבי חסון: בתוך הרשות החדשה יש חטיבה או אגף – אנחנו חסרים עדיין את המינוח ואנחנו קוראים לזה זירה, שמתמקדת אך ורק במשימה הזאת.
<אבי חסון: קם אותו מנהל בבוקר וזו משימתו: איך אני מגדיל את שיתופי הפעולה בין האקדמיה לתעשייה ואיך אני יוצר את התשתיות הטכנולוגיות, שיתחילו אולי את מעבדת החוקר, אבל ימצאו בסוף את מקומן כמוצר שמשרת לקוחות, מייצר צמיחה כלכלית ועוזר לחברה שאנחנו חיים בה, כך שבהחלט, לא רק שאין כוונה להמעיט בעניין אלא להעצים אותו.
אורי מקלב: תודה, תודה לעו"ד בנימין סופר.
אורי מקלב: אגף תקציבים.
<שלמה פשקוס: אשמח להתייחס בתורי.
אורי מקלב: דר' יצחק גולדווסר, בבקשה, נציג אותך, דר' יצחק גולדווסר, מנכ"ל שיתופי פעולה חברת "ישום".
<איציק גולדווסר: אני איציק גולדווסר ואני עובד ב"יישום", "ישום" היא החברה שאחראית על מסחור הטכנולוגיות של האוניברסיטה העברית.
<איציק גולדווסר: מנכל "ישום" הוא עו"ד יעקב מיכלין, שלא יכול היה להגיע.
<איציק גולדווסר: אני בעצם שותף לכל מה שאמר בני בנושא של התרומה של המדען הראשי לאקדמיה.
<איציק גולדווסר: אני יכול להגיד שאנחנו, בתור האוניברסיטה העברית, נעזרים בכול תמיכה אפשרית של המדען הראשי, בכל אחת מהקרנות שהמדען הראשי נותן, דרך "מגנ"ט", "מגנטון", "נופר" "קמינים", אנחנו מגישים עשרות בשנה, בשווי של עשרות מיליוני שקלים להערכתי, וכמובן שהיוזמה של הקמת הרשות לחדשנות היא מבורכת ואנחנו מברכים עליה.
אורי מקלב: האם תוכל להרחיב את הפעילות הזאת, או איך אתה רואה את זה מול האוניברסיטאות במחקר, מעבר למה שהיה היום?
<אבי חסון: אני אענה על השאלה בצורה רחבה יותר.
<אבי חסון: כשהמשימות המוגדרות עכשיו וציינתי מהן, כל אחד מהמנהלים יוכל עכשיו לקבוע, עם ארגז כלים יותר רחב ועם פחות מגבלות שחלו מבחינת מהם הכלים שהוא יכול להפעיל – גם כלים פיננסים משוכללים וגם כלי יזמות, אז כמו שאמרת, מתוך השיח הזה ייוולדו תכניות חדשות, לצד שימור התכניות הקיימות.
<אבי חסון: כיוון שזה נושא - - -
אורי מקלב: אתם הכנתם את עצמכם כבר?
אורי מקלב: תכינו את עצמכם.
אורי מקלב: אתם צריכים, אתם כלי קיבול, אם יש שוקת יותר רחבה, אם יש אפשרות - - -
<אבי חסון: אנחנו צריכים רעיונות, הרעיונות הכי טובים שלנו מגיעים - - -
אורי מקלב: נכון, אנחנו גם כן, אני תמיד אומר בהצעות חוק – וחוקקנו כבר לא מעט – שאני רוצה להזכיר לטובה את מי שפנה אלי, כי זה לא שחלמתי בלילה איזו הצעת חוק וזה נפל עלי משמים, אלא שהפרקטיקה הובילה אותנו לדברים האלה.
אורי מקלב: אומרים שזה בגלל שאנחנו תלמידי חכמים ולא רק יותר חכמים.
אורי מקלב: זו דווקא מילה שאין אותה באף שפה.
אורי מקלב: למילה 'חכם' יש תרגום בכל השפות אבל 'תלמיד חכם' היא רק בעברית, אין לה תרגום אפילו לא ביידיש, גם אם רוצים להגיד ביידיש אז אומרים 'תולמיד חוכם' זה מה שאומרים, דהיינו, החכמה הזו לדעת ללמוד ומתוך הלימוד להיות חכם, זו חכמה שלנו, עכשיו אומרים את זה על עצמנו ואנחנו צריכים לנצל אותה.
<אבי חסון: כשיהיה לנו רעיון טוב ותכנית טובה, נשב עם ידידינו במשרד האוצר ונמצא את - - -
אורי מקלב: והם יתנו לכם את כלי הקיבול שהם - - - .
אורי מקלב: תיכף נשמע את שלמה פשקוס, ניתן לך לדבר אחרי שהדוברים ידברו.
אורי מקלב: גב' כרם נבו אכטנברג.
<כרם נבו אכטנברג: שלום, שמי כרם נבו אכטנברג, מפורום חברות הצמיחה, השדולה שעליה דיבר המדען הראשי.
<כרם נבו אכטנברג: קודם כל אנחנו מצטרפים לברכות על הקמת הרשות החדשה, אין דבר חשוב מכך שתהיה רשות עצמאית שמתעסקת בתחום ההייטק.
<כרם נבו אכטנברג: אנחנו סבורים שהמשימות שאבי חסון ציין בתחילת דבריו, החלחול של ערכי ההייטק לשאר המשק, שילוב אוכלוסיות נוספות, אלו משימות שבעצם, לחברות שהן כבר חברות יותר גדולות ובשלות יש הרבה יותר פנאי ומשאבים להתחיל לעסוק בהם, אנחנו מתחילים לעסוק בדברים האלה בימים אלה.
<כרם נבו אכטנברג: חברות צמיחה – אני רק אומר למי שלא מכיר את המונח, אלו חברות שעברו את שלב proof of concept הן כבר חברות גדולות, הן מבוססות, הן מעסיקות עשרות ואף מאות עובדים, חלקן מונפקות בארץ או בחו"ל.
<כרם נבו אכטנברג: הפורום מאגד חברות שהחליטו שאין בכוונתן להימכר והן רוצות להישאר חברות ישראליות ולהמשיך לצמוח, חברות בינלאומיות שמוכרות בעצם בכל העולם.
<כרם נבו אכטנברג: נשמח לשמוע מה בעצם התכניות של הרשות החדשה בכל הקשור לחברות צמיחה, סקטור שאולי קצת לא קיבל את הפוקוס הנכון לו.
<כרם נבו אכטנברג: אנחנו סבורים שהאינטרס של מדינת ישראל הוא שחברות ימשיכו כמה שיותר לצמוח ולגדול ולהישאר ישראליות, ושמדינת ישראל צריכה לעודד זאת, גם בגלל שיוצא לה מזה לא מעט מיסוי, תעסוקה, עובדים והשגה של משימות נוספות.
<כרם נבו אכטנברג: תודה רבה.
אורי מקלב: אין דבר לא טוב שיוצא, רק דברים טובים.
<כרם נבו אכטנברג: לגמרי.
אורי מקלב: תודה כרם.
אורי מקלב: אורן הרמב"ם.
<קריאה: אורן לא פה.
אורי מקלב: אורן לא פה.
אורי מקלב: שלמה וקס, לארי לאב, בבקשה.
<לארי לאב: לא באתי להשמיע.
אורי מקלב: בסדר, אם תרצה בהמשך תוכל.
אורי מקלב: אתה מייצג את חברת מיסחור טכנולוגיה.
<לארי לאב: של אוניברסיטת אריאל.
אורי מקלב: אוניברסיטת אריאל, זה חשוב.
אורי מקלב: אריה עמית.
<אריה עמית: שלום לכולם, שמי אריה עמית ואני יושב ראש לשכת טכנולוגיות המידע, מיסודה של לשכת מנתחי המערכות.
<אריה עמית: זוהי לשכה שקיימת הרבה מאוד שנים, למעלה מארבעים שנה והיא מאגדת בעצם אלפי אנשי טכנולוגיה ומידע, לכל סוגיהם, אם אלה מנתחי מערכות, אם אלה אנשי סיסטם, אנשי תקשורת ואנשי פיתוח.
<אריה עמית: אנחנו בצד של לעזור.
<אריה עמית: זאת אומרת, אנחנו בצד של להביא מהידע ומהניסיון של החברים שלנו, שמנהלים, ה'טופ' שבהם מנהל בעצם את מערכות המידע של כמעט כל החברות במשק, כמעט בלי יוצאת מן הכלל.
<אריה עמית: בנושא החדשנות, אולי קצת ביקורת על הנתון הזה, שאנחנו פתאום "מאבדים את מדד החדשנות", השאלה מה סופרים.
<אריה עמית: אם מסתכלים רק על חברות ההייטק ועל חברות הצמיחה, שהן באמת המנוע אז כן אבל, חדשנות נמצאת בכל מקום, חדשנות נמצאת בכל ארגון, חדשנות נמצאת בבנקים, בפיננסים, בביטוח, בממשלה, בכל חברה ואני כבר לא מדבר על הצבא שהוא רץ קדימה ואני מניח שהוא לא נספר בתוך הסטטיסטיקה הזאת, אז אני רוצה להרגיע, בהחלט ההובלה נמשכת, אבל כמו שאמר המדען הראשי, אנחנו לא צריכים לשבת על זרי הדפנה אלא להמשיך ולפעול בנושא הזה, אז אנחנו פה כדי להשתלב ולעזור ולראות איך אנחנו יכולים לתרום מן הניסיון של הציבור שלנו, כדי לקדם את נושא החדשנות.
אורי מקלב: אתם גם עוסקים בנושא הסייבר.
<אריה עמית: יש לנו גם קבוצה שעוסקת בנושא הסייבר.
<אריה עמית: אנחנו לא מובילים את תחום הסייבר והיום אמנם צריך להשתמש במונחים החדשים אבל אנחנו עוד משתמשים במונחים של אבטחת מידע, אבטחת איכות - - - והארגון שמטפל בתחום הזה הוא בשיתוף פעולה מלא אתנו.
<אריה עמית: סייבר זו התפתחות שהגיעה להיום, אנחנו נמצא בין החברים שלנו גם אנשי סייבר שמתמצאים בתחום הזה גם כן.
אורי מקלב: מה שמתברר וכמו שידוע לכולם, בוודאי שבכנסת זה מאוד צף, הנושא של הסייבר הוא לא רק גורם בטחוני, כי הוא בתחום הכלכלי והאזרחי, הוא חזק מאוד היום והמשימה שלנו והיכולות שלנו להפוך למעצמת סייבר, הן נמצאות, אנחנו יכולים לעשות את זה, אנחנו יכולים להיות בה, אנחנו לא איבדנו אותה, גם אולי בגלל הממשק הביטחוני והצבאי אבל, גם בלי זה, כי גם בתחום האזרחי וזה גם לא סוד שיש לא מעט חוקים בתחום החדשנות, שאנחנו רוצים ומחוקקים, אז הנושא של המימשק הזה, אם הוא אבטחת מידע ואם הנושאים של הסייבר הוא מיד הולך - - - אם נמנעים או נרתעים מלהתחדש ולהתפתח, כשאנחנו אומרים "מידע", או "שיתוף" – מה זה עלול לגרום, בכל תחום, רק לאחרונה היה דיון בתחום "הרשומה הרפואית", זה משהו שקשור להצלת חיים, שיש נכונות, היו לזה כמה חסמים, חסמים משפטיים אבל היום מסתבר שהחסם המשפטי – שהוא היה כמעט הבלעדי עד היום, בתחום צנעת הפרט ובתחומים אחרים, אז היום זה הפך לחלק שבא מכיוון אחר, של זליגת מידע בכלל לא בתחום הרפואי עצמו, כמו מי ניגש אל המידע, למי יש את הזכות לקחת את זה, באיזה מקרים ואלה בדרך כלל אנשים שבכלל לא קשורים ל"חתונה" הזו - - - כמעט עושה 'כן ולא' בגלל זה.
<אריה עמית: הסייבר הוא עולם ומלואו, זאת אומרת, אנחנו משתמשים במילה אחת ונותנים לה קונוטציות בהרבה מאוד מסגרות, אבל זה פשוט עולם ומלואו ואם הזכרת את הנושא הלגאלי, אז המשפט לא יודע בדיוק איך להתמודד עם בעיות סייבר, שהן בעיקר במסגרת גלובלית, שהמעשה לא ברור איפה הוא נעשה בסופו של דבר, כך שזה חובק כמעט את כל - - - שאנחנו מכירים.
אורי מקלב: דרך אגב, וזה ברור לך, שהנושא שהממשלה עצמה מבחינה טכנולוגית לא מתקדמת ויש היום משרדים שאתה מתקשר אתם בפקס וגם זה לא תמיד, ככה זה הולך, חלק מן הסיבות שהם אומרים הוא שעדיין לא מצאו את הדרך לאבטחת מידע אבל, אתה לוקח את זה - - - כמעצמת הייטק וזה חלק מן המטרות שלכם גם כן.
<אבי חסון: אנחנו תומכים הרבה מאוד שנים בתעשיית הסייבר, במחקר הסייבר והיום בשיתופי פעולה עם מטה הסייבר הלאומי, קודם הם לא היו קיימים אבל זה בהחלט ענף כלכלי מעניין ובעל פוטנציאל.
אורי מקלב: שלמה פשקוס, אתה יודע שהכול זה רק "נמשל" אליך, אם יש כסף אז הכול מדובר אחרת.
אורי מקלב: מה צפוי לנו?
אורי מקלב: הגדלת התקציב ברשות?
<שלמה פשקוס: ברשותך, כבוד היושב ראש, אני אתייחס באופן רחב להרבה נושאים שעלו ואז נתייחס ספציפית לתקציב, לכוח האדם ולרשות, בסדר?
<שלמה פשקוס: קודם כל יצא באמת דוח של הכלכלן הראשי - - -
אורי מקלב: שלמה פשקוס.
<שלמה פשקוס: שלמה פשקוס, רכז תחום השכלה גבוהה ומו"פ באגף התקציבים, משרד האוצר.
<שלמה פשקוס: קודם כל, יצא דוח של הכלכלן הראשי, שהראה את הסימנים המדאיגים בהייטק ואין ספק שיש סימנים מדאיגים.
<שלמה פשקוס: קצב הצמיחה של ההייטק, הן מבחינת עובדים והן מבחינת חלקו בתוצר, נמצא - - - בשלש ארבע שנים האחרונות, זה מדאיג.
<שלמה פשקוס: מאידך יש סימנים מאוד מאוד חיוביים, סביבת המימון היא מאוד מאוד נוחה, הן עולם הקרנות והן עולם החברות.
<שלמה פשקוס: אנחנו רואים יותר ויותר חברות צמיחה בישראל, שזה ערך חשוב מאוד בפני עצמו ולא סתם, אלא שבתקופה האחרונה הן שמו פוקוס גם על פיתוח הסביבה שלהן, שזה דבר מאוד חשוב ואנחנו מברכים על זה.
<שלמה פשקוס: צריך להסתכל על התמונה משני הצדדים.
<שלמה פשקוס: בצד אחד ליהנות מהמצב הטוב ובצד השני 'להתבונן לאמת בעיניים' לגבי מצב הפחות טוב - - -
אורי מקלב: מה אתם מזהים במצב הפחות טוב, מה אתם מזהים?
<שלמה פשקוס: שני פרמטרים מאקרו כלכליים עיקרים.
<שלמה פשקוס: חלק ההייטק בתוצר ושוב, קשה קצת לסווג הייטק, יש כל מיני פרשנויות לשאלה איך בדיוק מסווגים אבל 'בגדול', אנחנו מדברים על יציבות באזור ה 11.5% – מי שמכיר היטב את המספרים מוזמן לתקן אותי, וחלק העובדים בתעשייה הזאת יציב בחמש שנים האחרונות, באזור ה-9%.
<שלמה פשקוס: זאת אומרת, אנחנו מדברים על עלייה מאוד מהירה בשכר, ברמת השכר אבל סך העובדים נשאר בערך 9% מסך העובדים במשק.
<שלמה פשקוס: אם נסתכל בראי הפרספקטיבה הארוכה, משנות התשעים, אז נראה גרף של צמיחה מאוד מאוד מהירה, מאד מהירה, לצורך העניין המשק צומח ב 2%-3% ואילו התעשייה הזאת צומחת בשנים האלה ב-7%-8%, זאת אומרת, באמת 'קטר', כמו שמכנים את זה ואז, בחמש שנים האחרונות התייצבות.
<שלמה פשקוס: בלי קשר, זו תופעה כלכלית ידועה, שתעשיות בתחילת דרכן צומחות בקצב מהיר ואחרי זה מגיעות לבגרות וצומחות יותר לאט - - -
אורי מקלב: בסוף אני אבקש ממך להתייחס למה שאמר מר אריה עמית, מה לקחתם בנושא הצמיחה, שלקחתם בנקים ועוד גופים לאו דווקא - - -
<שלמה פשקוס: בהחלט, בהחלט.
<שלמה פשקוס: אז קודם כל אמרתי קצת על פרספקטיבה ממנה אפשר להסתכל על נתונים משני הצדדים.
<שלמה פשקוס: עכשיו בואו נדבר שניה על תפקידה של הרשות לחדשנות.
<שלמה פשקוס: קודם כל אני מברך את אבי ואת היושב ראש ואת כל השותפים לתהליך ההיסטורי הזה אפילו, של שינוי מבני דרמטי בשיטת הממשלה לתמיכה בעולם החדשנות הטכנולוגית והחדשנות בכלל.
<שלמה פשקוס: לתאגיד צפויות יכולות הרבה יותר מגוונות, הן מבחינת כלים פיננסים, ערבויות, השקעה בקרנות, השקעה בקרנות של קרנות, השקעה ב private equities, ולא רק מה שהיה מקובל משך שלושים שנה כמו מענקים, מענקים מותנים וכו'.
<שלמה פשקוס: זה אחד.
<שלמה פשקוס: שניים, כוח אדם מוגבר – ואני אגע בזה עוד מעט, גם מחולק למבנה ארגוני יותר נכון וגם גמישות ניהולית שמאפשרת התאמה לתעשייה שזזה במקצבים מאוד מאוד מהירים, מאוד תחרותית בעולם.
<שלמה פשקוס: כל הממשלות בעולם שמו את זה כדגל למשוך אליהן את התעשייה הזאת ואתה חייב להגיב, אחרת אתה תמצא את עצמך מפסיד במאבק הזה.
<שלמה פשקוס: אחד החסמים הכי גדולים לתעשייה הזאת – ואת זה כולנו יודעים, זה חסם כוח אדם מיומן.
<שלמה פשקוס: בהיעדר כוח אדם מיומן, נאבקים על המהנדסים, רמות השכר עולות – שמצד אחד זה דבר מבורך ומצד שני מקשה על החברות לצמוח, זאת אומרת, יש גם שתי זוויות להסתכל על זה.
<שלמה פשקוס: שכר גבוה לעובדים בישראל זה דבר מבורך, אבל צריך גם לקחת את זה בפרספקטיבה של הקושי להתחרות בעולם.
<שלמה פשקוס: היום שכר המהנדסים – ויתקנו אותי אנשי התעשייה – דומה לשכר בארצות הברית, פעם השכר היה הרבה יותר נמוך ביחס לשווקים המפותחים ואילו היום אנחנו כבר ברמות שכר שמתקרבות לרמות השכר האלה.
<שלמה פשקוס: הפתרונות שהממשלה מנסה לתת, הנושא בסדר עדיפויות – אני טועה?
<שלמה פשקוס: אנחנו בשקלים והם בדולרים?
<שלמה פשקוס: הבנתי, או.
<שלמה פשקוס: קיי.
<שלמה פשקוס: , אם מסתכלים במונחי p.p.p.
<שלמה פשקוס: אז אנחנו מתקרבים לאותו מעמד.
<שלמה פשקוס: יכול היות שאני טועה, הכול בסדר.
<שלמה פשקוס: הממשלה מנסה להתמודד עם זה במגוון כלים כבר מספר שנים.
<שלמה פשקוס: קודם כל השר בנט שם בראש סדר העדיפויות לפתח את שלב בתי הספר, שם רואים מגמת ירידה פחות או יותר של תלמידי – מה שנקרא – חמש חמש חמש, מתימטיקה, פיזיקה ועוד מוגבר אחד מעולם המדעים.
<שלמה פשקוס: אם לא נטפל שם, אז אי אפשר לטפל בזה, ואלו השקעות לטווח ארוך כי לא רואים תוצאות מיידיות, זה אחד.
<שלמה פשקוס: שניים, בעולם ההשכלה הגבוהה.
<שלמה פשקוס: בעולם ההשכלה הגבוהה נעשו מאמצים ותמריצים, רק לאחרונה הכרזנו על הארכת התכנית לעודד את המוסדות, בעיקר אוניברסיטאות, להרחיב את תחומי ההנדסה אצלן.
<שלמה פשקוס: יש תמריצים יפים מאוד ואנחנו רואים תגובות, התוצאה בתשע"ז לעומת תשע"ג היא הגדלה באוניברסיטאות בתחומי ההנדסה ב-700 סטודנטים, זו הגדלה של סדר גודל של 25% וזה לא משהו בשוליים.
<שלמה פשקוס: זה עוד לא פותר את הבעיה אבל זו התקדמות יפה.
אורי מקלב: כולל במחקרים?
<שלמה פשקוס: בכל עולם - - -
אורי מקלב: רק שזה - - -
<שלמה פשקוס: סטודנטים לתואר ראשון בהנדסה.
<שלמה פשקוס: הם עוברים אחרי זה לתעשייה.
<שלמה פשקוס: אין כל כך בעיה במחקר האקדמי, לא שם ליבת הבעיה, ליבת הבעיה היא במעבר לתעשייה של בוגרי תואר ראשון ותואר שני.
<שלמה פשקוס: שניים, בנוסף, הממשלה שמה דגש מאוד גדול על מה שאנחנו מכנים שילוב אוכלוסיות.
<שלמה פשקוס: חרדים, ערבים ושם גדלה מאוד משמעותית הכמות של האוכלוסיות האלו בהשכלה הגבוהה.
<שלמה פשקוס: כמובן שגם שם צריך 'טיפול שורש' בשלבים היותר מוקדמים, בהשלמה של הבגרות וכו' אבל, יש גידול מאוד ניכר בסטודנטים לתחום הזה, וגם אותם מנסים להכווין לתחומים המדעיים אבל, פה גם צריך להגיד שיש אתגר מאוד גדול שמונח לפתחה של התעשייה; אם לא יקלטו אותם – וקשה לקלוט אותם, כי צריך לשמור על מאפיינים שמתאימים להם וזה לא "חבר מביא חבר" שאנחנו יודעים שההייטק מאוד מאופיין ב"חבר מביא חבר", אם התעשייה לא תדע לקלוט אותם אז לא עשינו כלום והפוך, תהיה תחושה שלילית ואנשים יחזרו מהמקומות האלה ללמוד משפטים וחינוך ואנחנו לא רוצים את זה.
<שלמה פשקוס: זה לגבי סוגיית כוח האדם המיומן.
<שלמה פשקוס: דבר אחרון בעניין הזה, אנחנו זיהינו רק לאחרונה את הפוטנציאל הגדול מאוד שטמון אצל נשים בתחום ההייטק.
<שלמה פשקוס: גם, מספרים מאוד נמוכים ביחס לחלקן באוכלוסייה וגם על זה אנחנו נשים דגש.
<שלמה פשקוס: שוב, גם זה לאורך כל שרשרת הערך, מהתיכון, השכלה גבוהה – תעשיה.
<שלמה פשקוס: כל שלב יש לו את החסמים שלו וצריך לטפל לכל האורך, בכול שרשרת הערך, חלקם זה פתרון לטווח קצר וחלקם פתרון לטווח אורך.
אורי מקלב: רק לגבי החלק הזה, אמרת שגיליתם שיש היענות או חשיבות של שילוב נשים, מה מדבר באמת על החלק של הלימודים, של עידוד בתחום המדעים?
<שלמה פשקוס: אני לא זוכר את המספרים בעל פה אבל אצל נשים, הבעיה מתחילה קודם כל במעבר בין השלבים.
<שלמה פשקוס: יש כמות יפה של בוגרות "חמש חמש חמש" בתיכונים, שלא ממשיכות ללמוד מדעים בהשכלה הגבוהה.
<שלמה פשקוס: למה?
<שלמה פשקוס: קשה לנתח את החסמים.
<שלמה פשקוס: ביניהם תרבותיים וכל מיני חסמים.
<שלמה פשקוס: צריך להבין אותם.
<שלמה פשקוס: אחרי זה גם אם הן ממשיכות להשכלה הגבוהה, אז הן מסיימות השכלה גבוהה ולא נקלטות בתעשייה, גם משיקולים שהן פחות רוצות וגם כי התעשייה, שוב, היא לא מותאמת להורים, או שהיא קשה, היא תעשייה מאוד מאוד תובענית ועדיין אנחנו בעולם שגברים יותר מוכנים לוותר על משפחה אל מול קריירה ואילו נשים שוקלות שיקול יותר מאוזן.
<שלמה פשקוס: יש גם תהליכים שמשתנים אבל אנחנו עדיין בעולם יותר מורכב בעניין הזה, וגם זה מונח לפתחה של התעשייה, למצוא דרך להתאים את עצמה גם לאוכלוסיית הנשים.
<שלמה פשקוס: נגעתי בעניין הזה, עכשיו עוד נגיעה וזה גם מונח לפתחו של המדען הראשי והרשות לחדשנות, עולם הרגולציה, אנחנו לפעמים מפריעים, אין מה לעשות, צריך להסתכל לאמת הזאת בעיניים ואנחנו לפעמים מפריעים.
<שלמה פשקוס: אם זה בעולם מדעי החיים, אם זה בעולם של התהליכים המיסויים של ישראל שלא תחרותיים ביחס לעולם, ואני לא מדבר רק על העניין של שיעורי המס, שם את זה בצד, התהליך, אם חברה צריכה לעבור שנה וחצי ruling מאוד מאוד קשה בלי שום וודאות, אז היא תלך ותפתח את המרכז הבא שלה במדינה שיודעת 'לתפור' לה עסקה תוך חודש.
<שלמה פשקוס: עכשיו אתייחס לדברים שיושב הראש דיבר עליהם וגם האיש הנכבד פה לשמאלי.
אורי מקלב: מר אריה עמית.
<שלמה פשקוס: מר אריה עמית.
<שלמה פשקוס: בצורה מאוד מובהקת, המדען הראשי, לפי כל הדיונים שאנחנו עשינו ואבי רואה בזה חשיבות, צריך לשים דגש על עשייה מסורתית ועל חדשנות במגזר הציבורי.
<שלמה פשקוס: זה מתחבר לעולם "ישראל דיגיטלית" למי שמכיר, שגם שׂם בפוקוס את החדשנות במגזר הציבורי וגם, הרשות תהיה שותפה לזה בממשקים רלבנטיים.
<שלמה פשקוס: תקציב – כי אני לא יכול להימלט מלדבר על תקציב, אחד, אנחנו בדיונים על תקציב התפעול של הרשות וכוח אדם.
<שלמה פשקוס: אני חושב שאנחנו בדיונים מתקדמים ולקראת הגעה להבנות סופיות בקרוב ממש, אני חושב שזה בסך הכול לשביעות רצונו של המדען הראשי.
<שלמה פשקוס: כמובן שאני לא יכול לדבר בשמו.
אורי מקלב: כמובן שהוא לא מרוצה אבל הוא לא יגיד את זה פה אז לא משנה, נשאיר את זה, אני לא מפריע לכם, תמשיכו, דיונים פוריים מסכמים – אנחנו נשמח ונעודד את זה.
<שלמה פשקוס: לגבי תקציב התמיכות, אם מסתכלים על זה במגמה רב שנתית, אנחנו במגמת עלייה בחמש שש שנים האחרונות, מאיזור 1.4 מיליארד שקל ב-2011 לאיזור 1.7 ב-2015-2016 זאת אומרת שגם את זה הממשלה שמה בראש סדרי העדיפויות שלה.
<שלמה פשקוס: אם אני אסתכל על המבט המשלים של תקציבי ההשכלה הגבוהה, אנחנו רואים צמיחה מאוד יפה בחמש השנים האחרונות, סדר גודל של 20% בחמש שנים, אז אנחנו שמים את זה במקום גבוה בסדרי העדיפויות ובמסגרת סדרי העדיפויות של התקציבים הבאים, נראה מה אפשר לעשות.
<שלמה פשקוס: עד כאן.
<אבי חסון: אני רוצה להגיד רק שני דברים קצרים על העניין הזה.
<אבי חסון: אחד, בכל מה שקשור לדברים אובייקטיביים, תקציב המדען הראשי לא עלה ובראייה רב שנתית לצערי סובל מירידה, אבל הנקודה היא לא זו, הנקודה היא שככל שהמנדט יתרחב והמשימות תתרחבנה, יהיה צורך בעצם להביא את זה לידי ביטוי גם בהקצאה תקציבית.
<אבי חסון: אני כן רוצה להגיד – ולא בגלל ששלמה פה כי אפשר למצוא את הדברים שלי בהרבה פרוטוקולים של הכנסת, שיתוף הפעולה שלנו עם אגף תקציבים וייזום המהלך הזה, ליווי שלו בהגדרה שלו ובהולכה קדימה הוא בעיניי מצוין.
<אבי חסון: אנחנו רואים בהם שותף מרכזי גם למהלכי מדיניות וגם למהלכי תכניות.
<אבי חסון: בהיבט הזה אני מברך על זה.
אורי מקלב: אולי זה יהיה גם אצל אחרים, יש לעודד אתכם או להחמיא לכם אבל שנשמע על שיתוף פעולה יותר עמוק גם בין גופים אחרים.
אורי מקלב: הם חשופים כאן לביקורת לא מעטה אבל גם למחמאות וגם לעידוד.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שתמיד 'השמיכה היא קצרה' והתקציבים הם לא בלי סוף וכולם רוצים למשוך לכיוון שלהם אבל, אם אתם רואים 'עין בעין' את הדברים אז זה כבר טוב, וגם עצם השינוי בא ביחד אתכם, זה כבר נותן תקוה יותר טובה.
אורי מקלב: חברת הכנסת שרן השכל, רוצה לשאת דברים?
שרן השכל: אחר כך.
אורי מקלב: טוב, אתה מהתאחדות התעשיינים?
<ארז צור: לא.
<ארז צור: אני יושב הראש של הארגון שקארין המנכל שלו.
אורי מקלב: אתה רוצה להגיד דברים?
אורי מקלב: מי שרוצה עוד להוסיף משפט אז עכשיו זה הזמן, בבקשה.
<אילן לוין: אילן לוין, אני המנכל של לשכת מנתחי מערכות, יחד עם אריה, אריה הוא היושב ראש שלה.
<אילן לוין: אני מאוד שמח מכל הנתונים החיוביים שראינו כאן אבל, משהו שלא נתנו עליו את הדעת הוא הנתונים בקרב המתחרים שלנו בעולם, המתחרים שלנו, המתחרים בחברות הטכנולוגיה והמתחרים על הפיתוי של כוח האדם המעולה שיש אצלנו, שחלק גדול ממנו הלך לרעות בשדות זרים.