GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: נניח התמודדות עם הדברה או עם מזיקים – אתם גם מפתחים או חוקרים בעניין הזה, התמודדות עם מזיקים, שאני מבין שהם מתחדשים; וממול, האם יש חברות מסחריות שבוודאי אולי גם פועלות בנושא, האם יש איזה תיאומים בין הדברים, איך אתם יכולים לעשות, ונניח חברה שנניח עסוקה בהדברה או מפעילה או מפתחת דברים כאלה שעוסקים בהתמודדויות, יכולה גם לעשות מחקר, בו בזמן שגם המשרד יכול לעשות מחקר בגלל בעיה חקלאית.
<אביחי פרל: זה קורה במקביל.
<אביחי פרל: יש לנו מחקרים שאנחנו יוזמים.
<אביחי פרל: זאת אומרת היעדים ברורים מבחינת פיתוח מולקולות ידידותיות, אפיון חומרים שפחות מזיקים הן לאדם והן לסביבה.
<אביחי פרל: זה מחקרים שקורים גם בחברות, קורים גם במחקר החקלאי שלנו בקולות הקוראים שלנו, ויש לנו המון קולות קוראים משותפים, שהם מבחינת תכניות שאנחנו קוראים תיבת נוח, שהם מגיעים זוגות זוגות, מחקר ותעשייה, באים כצמד ומקבלים את המימון.
<אביחי פרל: יש לנו הרבה פעילות, כי בסופו של דבר מי שיעשה את הרגולציה, שזה תהליך מאד יקר ואת הפיתוח העסקי של המוצר ואת ההפצה שלו, זו תהיה החברה.
<אביחי פרל: ועם כל הכבוד, זה לא הפרופסור באוניברסיטה עצמה, שאולי היה המוביל בתחילת הדרך.
<אביחי פרל: אז החברה צריכה, או השוק העסקי חייב לבוא פה וצמוד.
<אביחי פרל: אם בשנת 1955 בישראל איכר אחד האכיל 15 פיות, הנתון היום אפילו יותר גבוה, אבל בשנת 2007 חקלאי ישראלי אחד מאכיל בממוצע 100 אנשים.
<אביחי פרל: זו התייעלות של תהליך הייצור החקלאי ומה שנקרא יש תמורה בעד ההשקעה.
<אביחי פרל: עין יהב, 1959 – מדבר.
<אביחי פרל: 1979 – הכל ירוק, 1999 או שנת 2000 – זה קצת האפקטים של ההתחממות הגלובאלית, הכל מכוסה בחממות כדי לשלוט באקלים בצורה הרבה יותר יפה, אבל צריכים לראות את התהליך.
<אביחי פרל: כולם בכו כבר על נושא התקציבים, אני אוסיף את החלק שלי, למרות שאני יחסית במצב בסדר.
<אביחי פרל: מבחינתנו, אנחנו הרבה מתחת ל-OECD מבחינת ההשקעה במחקר ופיתוח.
<אביחי פרל: יש לנו דרך ארוכה לעשות בהגדלת המשאבים, אבל הנושא הזה הוזכר פה, למזלי לא אמשיך.
<אביחי פרל: מבחינת תקציב שלי, וזו שקופית אחרונה למיטב ידיעתי, אנחנו נעים, השנה הייתה שנה מבורכת יותר, אבל הממוצע שלנו הוא סביב 70-80 מיליון שקלים למחקרים, ולשכת המדען, חוץ ממני, יש בה עוד שבעה עובדים.
<אביחי פרל: זה הפורום שבו אנחנו מתקיימים.
<אביחי פרל: אני חושב שזו שקופית אחרונה.
<אביחי פרל: תודה על תשומת הלב.
אורי מקלב: אני לא יכול בלי איזו הערה שחורה, או נקודה שחורה כן בעניין הזה, בלהביא את פנייתו בעניין הזה ואולי גם מחאתנו על קיצוץ דרמטי מאד בתקציבים של הגנים הבוטנים, בתקציב התמיכה של הגנים הבוטנים, שהם בעצם גנים מחקריים , בסופו של דבר הם גם גנים מחקריים בעיקרון, מעבר לעוד תועלות שיש בהם, ובוודאי שלא תחלוק עלי בעניין הזה.
אורי מקלב: תקציב התמיכה שלהם, שהוא גם ככה לא גדול, קוצץ.
אורי מקלב: תקציב מאד מאד מזערי וקוצץ כמעט באופן חריג.
אורי מקלב: לקראת סוף השנה מודיעים על פעילויות משותפות שהיו והן היום בעצם לא מממונות.
אורי מקלב: פעילויות משותפות שהם עשו על סמך אותה תמיכה, ב-50%.
אורי מקלב: זה היה ב-100% והעלינו את זה ב-50%.
אורי מקלב: אני עכשיו פועל מול יושב ראש ועדת המדע הקודם, שהוא היום יושב ראש ועדת הכספים, להגדיל את התמיכה, אבל באמת זו דרך לא דרך.
אורי מקלב: זו לא דרך המלך, זו דרך לא מכובדת, זו דרך שבעצם גורמת לחוסר ביטחון בתקציבים האלה ולרצף תקציבי שיש לזה חשיבות מאד גדולה.
אורי מקלב: יש תרעומת מאד גדולה ומרמור מאד גדול, ואנחנו לא יוצאים טוב עם העניין הזה.
אורי מקלב: אני לא רוצה לקלקל את הדברים החשובים, זה לא קשור אליך ישירות - - -
<אביחי פרל: ממש לא קשור, אבל אני יכול להעביר את המסר.
אורי מקלב: אבל אם משרד החקלאות נמצא פה, אני לא יכול שלא להגיד את זה.
אורי מקלב: אני ממלא את תפקידי הציבורי בעניין הזה, ואני רוצה שיעבור המסר.
<אביחי פרל: אני אעביר את המסר.
<אביחי פרל: אני מאמין שלך יש קשר הרבה יותר לשר ממני, אז תוכל להעביר.
אורי מקלב: זה כבר אחרי השפעה, זה כבר אחרי דיבור ואחרי חלופת מכתבים.
אורי מקלב: בכל אופן, אני לא הסתפקתי בתשובות ואני לא מסתפק במשא ומתן.
אורי מקלב: אני באמת חושב באופן אמיתי, והבאנו את כל הגנים הבוטנים לפה.
אורי מקלב: לא היה חולק על כך, על הדברים.
אורי מקלב: אני לא חושב שאף אחד יחלוק על החשיבות, ואם הייתם יודעים מה הסכומים, אז הייתם מבינים - - -
<אביחי פרל: סכומים מגוחכים.
אורי מקלב: מאד מאד מצער.
אורי מקלב: תקציב התמיכה הוא מאד מצומצם.
אורי מקלב: תודה רבה בכל אופן.
אורי מקלב: באמת, מרשים מאד.
אורי מקלב: יש חשיבות מאד גדולה.
אורי מקלב: יש דברים שאני לא מבין.
אורי מקלב: חקלאות ופיתוחים ותוצאות של הדברים האלה, גם אנחנו, גם כל אחד מבין.
אורי מקלב: צריכה להיות התפתחות בעניין הזה, ואסור לנו להיות במקום אחד.
אורי מקלב: ד"ר סיניה נתניהו, המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה.
אורי מקלב: לאחרי ד"ר שי סופר, המדען הראשי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
אורי מקלב: אני אומר גם את הבא אחריו, כדי שאנשים יוכלו להכין את עצמם, אם יש להם מצגת או משהו.
אורי מקלב: בכל אופן, שיכינו את עצמם.
<סיניה נתניהו: תודה ליושב הראש.
<סיניה נתניהו: אנחנו במשרד הגנת הסביבה מנסים גם לחתור לקראת הסדרה טובה יותר בתחום איכות הסביבה, גם לעשות פיקוח, גם לעשות אכיפה.
<סיניה נתניהו: ובעצם אנחנו נעים הרבה פעמים בין הזהירות הזאת שבין עודף רגולציה לצד רגולציה, וכדי לכוון את עצמנו הרבה יותר טוב, אני חושבת שנדרשת מדיניות מבוססת מדע.
<סיניה נתניהו: וכאן אני נכנסת לתמונה בניסיון לקדם מדע שהוא בסופו של דבר לטובת מדיניות מדויקת יותר ויעילה יותר לטובת הגנת הסביבה.
<סיניה נתניהו: אם אני יכולה לחלק את השיחה הזאת לחמישה חלקים, אז בחלק הראשון אני אזכיר שאנחנו מקדמים מחקרים.
<סיניה נתניהו: כרגע אנחנו מנהלים כ-120 מחקרים פעילים.
<סיניה נתניהו: הייתי אומרת שהממוצע של כל מחקר נע בין 150,000 שקלים ל-450,000 שקלים.
<סיניה נתניהו: המחקרים הם בנושאים שונים, חלק מתקציב מזערי שוטף של המשרד, עוסק בזיהום אוויר מתחבורה, מחקרי ים תיכון, כי אנחנו גם אחראים על ניטור ים, גם מפרץ אילת.
<סיניה נתניהו: תכנון ומגוון ביולוגי, בנייה ירוקה, שיקום הכרמל, התמודדות עם מפגעי זבוב החול – הלישמניה.
<סיניה נתניהו: השלכות סביבתיות של עומסי הזנה על קרקעות חקלאיות, כלכלה סביבתית, טכנולוגיות מים וכו' וכו'.
<סיניה נתניהו: אני מוכרחה לציין שבתוך המחקרים האלה הייתי מחלקת את זה בדרך כלל, חוץ מהדברים השוטפים, שמדי פעם נמצא לזה איזה שהוא תקציב, כי אחת הבעיות הראשונות וזה כבר הוזכר כאן, אין לנו תקציב מסודר בבסיס התקציב של המשרד לא לפי אחוז הפעילות, לא לפי כמות, לא לפי שום אומדן אחר וזה דבר שבעוכרינו.
<סיניה נתניהו: אז מקורות התקציב שלנו לניהול המחקרים האלה, כדי לקדם מדע למדיניות,נובעים או מהחלטות ממשלה, כמו למשל החלטת ממשלה שהזכרנו כאן קודם, תחליפי נפט לתחבורה, וגם שם אנחנו מסתכלים על היבטי הסביבה.
<סיניה נתניהו: הפקת אנרגיות מביו-מאס, שזה היה חלק בעצם מאנרגיות מתחדשות, זו החלטת ממשלה קודמת; או החלטת ממשלה בנושא של טכנולוגיות מים.
<סיניה נתניהו: או שזה נובע ממשברים, כמו למשל, וכבר הזכרתי את זה בוועדה, הנושא של שיקום הכרמל, מניעת שריפות ושיקום הכרמל, שהמשרד קיבל תקציב כדי לראות איך פועלים בעתיד.
<סיניה נתניהו: נושא של הלישמניה, או משבר אחר כמו נושא הזיהום בחיפה, או אחר דווקא, שקשור בשר אקוניס, שזה עברונה, כאשר היה המשבר עם פריצת קו הנפט של קצא"א, אז אנחנו באמת הצלחנו כשאקוניס היה השר הממונה עלינו באותה תקופה, לקדם החלטת ממשלה וקיבלנו כסף גם למחקר.
<סיניה נתניהו: אבל כידוע, קו צינור הנפט למשל, אם אני אקח את זה כדוגמא, לא רק נפרש בערבה, אלא יש הרבה מאד עבודה שצריך לעשות בפרישה ארצית.
<סיניה נתניהו: אז זה נושא אחד, המחקרים השוטפים והמקורות שלהם.
<סיניה נתניהו: נושא אחר מתוך הנושא שקשור למחקרים, זה הקמה וליווי של מרכזי ידע ואקדמיה.
<סיניה נתניהו: אני אתן כמה דוגמאות.
<סיניה נתניהו: דיברנו פה על נושא של שינויי אקלים.
<סיניה נתניהו: אז כבר דנו בזה באופן מפורט בוועדה שלך כאן, אדוני יושב הראש.
<סיניה נתניהו: נושא של היערכות לשינוי אקלים.
<סיניה נתניהו: המשרד להגנת הסביבה הקים מרכז ידע לשינויי אקלים באוניברסיטת חיפה, עם קונסיליום של אוניברסיטות אחרות.
<סיניה נתניהו: אנחנו הקמנו בשיתוף עם משרד המדע מרכז לקרינה בלתי מייננת וההשפעה שלה על בריאות הציבור, ואנחנו גם מקווים לסגור את הקמת מרכז מחקר לאומי לניהול חומרים, פסולות מחזור והשבה.
<סיניה נתניהו: אם אני כבר עוסקת בנושא המחקרים, אדוני יושב הראש, אני רוצה לציין בנושא המכרזים את עקב אכילס בנושא הזה.
<סיניה נתניהו: אנחנו נוטים להקים מרכזי ידע לשנה או שנתיים או לשלוש שנים.
<סיניה נתניהו: אם מדינת ישראל באמת מוצאת לנכון להקים מרכזי ידע ויוצרת משאבים ציבוריים בעבור זה, בדרך כלל הסיבה היא כי הידע הזה נחוץ והוא בדרך כלל לא ייבנה בשנה ולא מספיקה לו שנה.
<סיניה נתניהו: הרבה פעמים אנחנו צריכים והנושא של שינויי האקלים זה מפה ועד הרבה מאד שנים.
<סיניה נתניהו: נושא של קרינה בלתי מייננת וההשפעה על בריאות הציבור זה נושא שמפה ועד עוד הרבה מאד שנים, ולכן אני מוצאת בזה בעיה מאד גדולה שמלכתחילה אנחנו מקימים מרכזי ידע שהם קצובים לשלוש שנים בלבד.
<סיניה נתניהו: אנחנו כרגע מתמודדים עם שניים מהם.
<סיניה נתניהו: אני ממרכזי השינוי אקלים, וביחד עם הנושא של הקרינה הבלתי מייננת, ואני עוד לא יודעת איך אנחנו נפתור את הדברים האלה.
<סיניה נתניהו: אז איך אנחנו כמדענים ראשים, כאשר אנחנו מצביעים על חוסר אמיתי בידע מדעי לעבודת הממשלה ולטובת המידע שצריך להיות מועבר לטובת הציבור, איך אנחנו יוצרים מרכזי ידע עם מימון רב שנתי?
<סיניה נתניהו: זה נושא שראוי לקיים עליו דיון ולפתור אותו באופן עקרוני.
<סיניה נתניהו: בנושא המחקרים אנחנו גם מפרסמים את העבודות, עושים כנסים, מתניעים מחקרים, מנגישים את זה לציבור הכללי וכו'.
<סיניה נתניהו: נושא שני, מלבד המחקר, זה נושא של קידום חדשנות וטכנולוגיות סביבה.
<סיניה נתניהו: אנחנו מקדמים את הנושא של חישה מרחוק, דיברנו פה על - - -, אז חישה מרחוק בשירות הגנת הסביבה.
<סיניה נתניהו: אנחנו נותנים לשר ולאגפים אחרים במשרד ולמנכ"ל, חוות דעת בנושאים של טכנולוגיות סביבתיות חדשניות.
<סיניה נתניהו: גמרנו עכשיו מחקר מאד גדול, מקיף, על חיזוי טכנולוגיות 2030 והתעדוף שלהם עבור בכלל המדע הסביבתי, בתחומים שונים שעוסקים בתחום הסביבתי.
<סיניה נתניהו: נושא היערכות שינויי האקלים זה הנושא השלישי, שאני גם מופקדת על יצירת או גיבוש המלצות להיערכות מדינת ישראל לשינויי אקלים.
<סיניה נתניהו: לצערי כרגע אין הרבה מחקר שמבוצע, למעט במשרד החקלאות ומחקר שמבוצע על ידי המשרד שלנו, אבל נדרשת פה עבודת חריש אמיתית בין כל משרדי הממשלה.
<סיניה נתניהו: אני מקווה שאת ההיערכות לשינויי אנחנו נגיש כהצעת מחליטים.
<סיניה נתניהו: אנחנו עובדים על זה עם מרבית משרדי הממשלה.
אורי מקלב: אתם מובילים את זה?
<סיניה נתניהו: נכון, והצגנו את זה בוועדה שלך כבר פעמיים.
אורי מקלב: יש תקציבים לזה?
<סיניה נתניהו: תראה, אני חושבת ש - - -
אורי מקלב: זה נמצא בתקציב 2016?
אורי מקלב: זה בסופו של דבר הרי דורש הרבה תקציבים.
<סיניה נתניהו: זה יצטרך, נכון.
אורי מקלב: זה לא תקציב קטן.
אורי מקלב: גם אם זה יתחלק בין המשרדים, אבל חייב להקציב לזה תקציבים בכל המשרדים, ועכשיו אנחנו בתקציב 2016.
אורי מקלב: אני קצת לא מבין - - -
<סיניה נתניהו: לחלוטין.
<סיניה נתניהו: התשובה האוצרית קלאסית, ולצערי אין פה מישהו ממשרד האוצר, אבל התשובה האוצרית הקלאסית היא שתמצאו את המקורות שלכם, ואם זה נושא חשוב בתעדוף המשרדים, אז תמצאו את המקורות.
<סיניה נתניהו: אבל נושא של שינויי אקלים זה נושא שעולים בשנים האחרונות וזה נושא חדש - - -
אורי מקלב: אני אכניס את זה להחלטה, שאני קורא לממשלה כבר עכשיו להכניס את הנושא של השינוי והתקציבים בשינויי האקלים, כדי שנוכל לפעול באמת מקצועית ולא נתעכב ויהיו עיכובים ועוד דברים כאלה בגלל הנושא התקציבי וההגדרה של מי פועל ואיך פועלים, אבל בעיקר הנושא התקציבי.
<נורית ירמיה: רק לתקן שגם משרד המדע נרתם למשימה בקול קורא חדש.
<נורית ירמיה: אז זה משרד החקלאות, הגנת הסביבה ואנחנו שלחנו לך גם את הוורסיה הקודמת.
<סיניה נתניהו: לא - - -
<נורית ירמיה: כן, כן, כן, הרי את הערת.
<נורית ירמיה: בכל מה שקשור לאבטחת וביטחון מזון לאור שינויי האקלים.
<סיניה נתניהו: אוקיי, אז נושא של המזון, שוב, זה משרד החקלאות.
<נורית ירמיה: אבל לאור שינויי האקלים.
<סיניה נתניהו: שוב, כל משרד באמת יודע - - -
<נורית ירמיה: וצריך לאגום משאבים.
<סיניה נתניהו: יודע את ההשלכות במשרד שלו.
<סיניה נתניהו: בריאות, יש השלכות על תחום הבריאות, השלכות על תחום המים ותחום האנרגיה.
<סיניה נתניהו: יש הרבה מאד תחומים, אבל גם יש הרבה תחומים שצריך בכלל לבנות תשתית ידע בישראל, כמו לעשות דאון סקנינג למודלים האקלימיים שבעולם או פתרונות אחרים, כמו למשל קיבוע פחמן, שזה נושאים, ולמשל נמצאת כאן המנהלת של המכון הגיאולוגי, אבל זה נושאים שמטופלים גם במכון הגיאולוגי.
<סיניה נתניהו: נושא רביעי זה נושא של בריאות וסביבה.
<סיניה נתניהו: אנחנו חברים גם בהליך האירופאי לבריאות וסביבה.
<סיניה נתניהו: אנחנו הנציגים של המשרד ואנחנו עושים את זה בשיתוף עם משרד הבריאות, וגם מקדמים יחד עם האחראי על מינהל שירותי בריאות הציבור, כתיבה של תכנית לאומית לבריאות וסביבה.
<סיניה נתניהו: נושא חמישי זה נושא של מדדים סביבתיים ונתונים סביבתיים שאנחנו אוספים את הנתונים האלה ממקורות שונים, כי אנחנו באמת עוסקים בהרבה מאד תחומים שמשפיעים על כל תחומי חיינו ואת זה אנחנו עושים גם בסיוע של ה-EEA – European Environment Agency וגופים אחרים.
<סיניה נתניהו: אנחנו פשוט בקשר שוטף עם EPA.
<סיניה נתניהו: אנחנו כמובן גם שותפים למחקרים של האיחוד האירופאי כגופים מממני מחקר, ארו-נט וכו'.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שרק אמירה אחרונה, אנחנו דיברנו על העדר תקציב בבסיס תקציב המשרד.
<סיניה נתניהו: נאמר פה גם קודם וגם פרופסור חבר הכנסת טרכטנברג ציין את זה, כלפי אי ההלימה בין האחריות שלנו לבין המשאבים שעומדים לרשותנו, גם מבחינת כוח אדם.
<סיניה נתניהו: איתי עובדות שתי מדעניות, מנהלת מחקרים ומזכירה ומעט מאד תקציב.
<סיניה נתניהו: התחלנו את הדרך בקושי עם 2 מיליון שקלים, עם החלטות ממשלה ותוספות אחרות אנחנו הגענו ל-7 מיליון שקלים.
<סיניה נתניהו: השנה אני אצליח להוציא קול קורא של 21 מיליון שקלים, אבל זה באמת מבוסס על משברים לאומיים.
אורי מקלב: במקרה הזה העולם משפיע עלינו, אבל איך שלא יהיה אין לי ספק שהתקציבים הלא הם נחוצים ואנחנו צריכים לפעול בעניינים האלה וגם אם זה מגיע מתוך משברים בינלאומיים, אבל אנחנו בסך הכל פועלים פה בארץ ואנחנו באמת ניגע.
אורי מקלב: גם בנושא האקלים אני חושב שצריך היום להגדיר את התקציב, את צריכים להגיש את ההערכה שלכם, כדי שאנחנו נוכל לעזור גם בעניין הזה.
אורי מקלב: נעבור לד"ר שי סופר, המדען הראשי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
אורי מקלב: לאחריו, ד"ר ברכה חלף, המדענית הראשית של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
אורי מקלב: אנחנו קצת חורגים מהזמן, אני מבין שכולם הכינו, אבל אנחנו צריכים באיזה שהוא מקום להתחיל להתכנס יותר בצמצום ברשות הדיבור.
אורי מקלב: אני פונה אליך, אבל אני רואה את השעון ורואה את הרשימה שלפני.
<שי סופר: אנחנו הקדשנו ישיבה לנושא תחבורה.
<שי סופר: אני לא ארחיב בנושאים כמו טכנולוגיות של רב קו, כרטוס וטכנולוגיות תח"צ, אבל כן אגע בנושאים מחקריים.
<שי סופר: המחויבות שלנו היא מחויבות גלובאלית, ואנחנו למעשה חברים בכל הארגונים הבינלאומיים שקשורים לתחבורה.
<שי סופר: מחויבים לכל ההיבטים שלמעשה מובילים הגופים המתקדמים בעולם בכל מה שקשור לתיאוריות גזי חממה, לטכנולוגיות, צמצום עומסי תנועה, להענקת שירותי תחבורה מתקדמים ובכל הקשור בכך.
<שי סופר: בשנה האחרונה אנחנו אישרנו 12 מחקרים בתחום התחבורה.
<שי סופר: באמת יכולים לראות שמדובר בחזית הטכנולוגיה.
<שי סופר: אני אגע רק למשל בשתי דוגמאות.
<שי סופר: דוגמא אחת זה תקשורת רכב-רכב ורכב תשתית – וי.
<שי סופר: טו.
<שי סופר: איט; והדוגמא השנייה זה הנושא של מערכות של תחבורה על תשתית חשמלית.
<שי סופר: מבחינתנו חזון אחרית הימים.
<שי סופר: הכביש מספק את האנרגיה, לאוטובוס יש כבלים ולמעשה כל האנרגיה מתקבלת מהכביש.
<שי סופר: זה מחקרים שמתבצעים בטכניון.
<שי סופר: גם השקפים האלה, עם ה-12 מחקרים, מראים תמונת מצב די עגומה.
<שי סופר: ותמונת המצב הזאת מראה למעשה שיש לנו מוסד אחד שהוא מוביל, שזה הטכניון, שהסיבות לכך הן היסטוריות ויש עוד כמה מוסדות מחקר שאנחנו מאד משתדלים לעודד כמו מכללת אפקה ומדרשת רופין.
<שי סופר: לנו חסר בצורה נחרצת מכון לאומי לחקר תחבורה.
<שי סופר: אין היום כמעט מדינה מתקדמת בעולם שאין לה מכון לחקר תחבורה.
<שי סופר: לנו אין.
<שי סופר: יש בטכניון מכון שהוא חלק מהנדסה אזרחית.
<שי סופר: יש פרופסורים פה, פרופסורים שם, מאד ספוראדי, אין מכון לאומי לחקר תחבורה.
<שי סופר: אם נסתכל על מדינות מתקדמות בעולם, אנחנו נראה שזה בהחלט קיים שם.
<שי סופר: לנו זה חסר.
<שי סופר: אני רואה את זה בבסיס הידע שלנו ואני רואה את זה במחקרים ובטכנולוגיות שאנחנו עושים.
<שי סופר: מעבר להיבט המחקרי, היחידה היא יחידה מאד מעשית.
<שי סופר: אנחנו עושים הרבה מאד ניסויי שדה.
<שי סופר: השנה עשינו כחמישה ניסויי שדה, כולם עם רכב חשמלי.
<שי סופר: הרכב שאתם רואים כאן, למעשה סדרה של רכבים חשמליים, רכב מיני, קטן, שקט, לא מזהם, יאושר לתנועה החל משנת 2016 במרחב העירוני, מרחב אורבאני.
<שי סופר: הטענה משקע חשמלי רגיל, מה שנקרא קטגוריית L באירופה.
<שי סופר: במסגרת הזאת עשינו גם ניסויים עם אופנועים חשמליים, יחד עם מינהל הרכב ומנהלת תחליפי דלקים במשרד ראש הממשלה.
<שי סופר: משרד התחבורה הוא הראשון שמחליף את כל צי הקטנועים שלו – 24 קטנועים לקטנועים חשמליים בשנת 2016.
<שי סופר: אחרינו דרך אגב המשרד לאיכות הסביבה עם 6 קטנועים, ואני מקווה שלמעשה כל מינהל הרכב הממשלתי יעבור מהפכה בהקשר זה.
<שי סופר: כבר היום מוצעים לבכירים בשירות הממשלתי כלי רכב היברידיים – מצוינים, דרך אגב ואני מקווה שלאט לאט השירות הממשלתי יעבור לכלי רכב שהם הרבה יותר יעילים מבחינה אנרגטית.
<שי סופר: גם בהיבט של מערכות בטיחות, יושב הראש הזכיר את הנושא של LDW, סטייה מנתיב.
<שי סופר: אתם רואים כאן משפחה שלמה של מערכות בטיחות שאנחנו מעודדים למעשה הן על פי האבזור שקובעת רמת הבטיחות שנרשמת ברישיון רכב והן בהטבות במיסי קנייה באמצעות רשות המיסים.
<שי סופר: אנחנו בהחלט הולכים לכיוון הזה.
<שי סופר: המערכות אצלנו הן מהמתקדמות בעולם.
<שי סופר: אם אני רק ככה אזכיר, זה מערכות של בקרת סטייה מנתיב, אי שמירת מרחק, נקודה מתה, לחץ בצמידים, חגורות בטיחות, מצלמות רוורס וכו' וכו'.
<שי סופר: באמת מערכות מתקדמות מאד.
<שי סופר: בהיבט של הנעות חלופיות - - -
אורי מקלב: מה עם הפקקים?
אורי מקלב: אין לך איזה משהו?
<שי סופר: בהיבט של הפקקים אני כבר אגע.
<שי סופר: אני רק אגיד שתי מילים על הנעות חלופיות.
<שי סופר: מימיני ומשמאלי באמת יש את שתי השותפות הטבעיות שלי לפחות, זה אנרגיה והגנת סביבה, יחד עם מנהלת תחליפי דלקים במשרד ראש הממשלה.
<שי סופר: יצאנו בקול קורא לאוטובוסים מונעים בגז טבעי.
<שי סופר: 100 אוטובוסים – 15 מיליון שקלים, 500 מוניות חשמליות.
<שי סופר: שוב, כל הדברים האלה הם דברים שקורים.
<שי סופר: גם בהיבט של תחבורה ציבורית, אם הוזכרו הפקקים, אנחנו הולכים בצורה מאד משמעותית לאוטובוסים חשמליים, סוללות, כבלי על וכמו שהזכרתי תשתית חשמלית.
<שי סופר: בכל מה שקשור לתחבורה ציבורית וכנגזרת הפקקים, אני חושב שהמשרד בשנים האחרונות עבר מהפכה בהקשר הזה של ממוכוונות לרכב פרטי ולתשתית כבישים, להבנה שהפתרון הזה של רכב פרטי לא יוביל לשום מקום.
<שי סופר: אנחנו כבר היום בגודש מאד מאד משמעותי.
<שי סופר: יש לנו 250,000 כלי רכב בשנה, כל שנה, ואנחנו צופים באמת בהיבט הזה רק בעיות, אם לא תהיה התערבות ממשלתית.
<שי סופר: אנחנו הולכים לכיוון מאד מאד משמעותי בהסעת המונים - - -
אורי מקלב: תחבורה שיתופית לא יכולה - - -
<שי סופר: תחבורה שיתופית בהחלט יכולה, אבל אני רוצה להגיד כמה מילים על תחבורה שיתופית.
<שי סופר: תחבורה שיתופית, כל עוד היא לא רגולטורית, היא מסחרית בבסיסה.
<שי סופר: מה שזה אומר זה שהיא לא תהיה נגישה לכלל האוכלוסייה.
<שי סופר: היא תהיה נגישה לאוכלוסייה שזה רווחי עבורה, ואנחנו כרגולטור לא יכולים להרשות לעצמנו תחבורה שיתופית – ואני מדבר מבחינה כלכלית – תחבורה שיתופית חינמית אין איתה שום בעיה, אבל תחבורה שיתופית רגולטורית, היא יכולה להיות מאד בעייתית אם היא מונעת רק על בסיס רווח.
<שי סופר: כבר היום אנחנו רואים בתחבורה ציבורית - - -
אורי מקלב: וחברות התחבורה הציבורית לא מונעות על סמך רווח?
<שי סופר: לא, לא, התחבורה הציבורית במדינת ישראל - - -
אורי מקלב: חברות התחבורה הציבורית עושות את זה בשביל רווחים.
<שי סופר: אבל התחבורה הציבורית במדינת ישראל מסובסדת.
<שי סופר: יש קווים שהם קווים שהם לא רווחיים והמדינה נושאת בעלויות של הקווים האלה.
אורי מקלב: בסופו של דבר זה מאזן לרווח.
אורי מקלב: אם יש לך כאן תחבורה שיתופית שהיא לא צריכה להיות מסובסדת, אבל היא יכולה להיות משהו שמועיל ומצמצם את הנסיעה בכלי רכב פרטיים, אז המשרד צריך לתמוך בעניין הזה.
אורי מקלב: אבל זה לא הנושא של הדיון.
<שי סופר: אוקיי, לטעמנו כרגע זה עוד לא בשל.
<שי סופר: אנחנו הולכים כרגע בכיוון מאד מאד משמעותי של תחבורה ציבורית, מערכות הסעת המונים.
<שי סופר: אני לא יודע אם מישהו עקב אחרי התקשורת - - -
אורי מקלב: צריך להגיע לזה וכדאי להקדים ולא לעשות רגולציה אחרי שזה כבר קיים.
אורי מקלב: עדיף בשלב הזה, כשזה עדיין בהתחלה ואפשר לכוון את זה לכיוונים נכונים.
אורי מקלב: זה קיים בהרבה מדינות, זה מצליח בהרבה מדינות.
אורי מקלב: זה מתאים למדינה שלנו בעניין הזה.
אורי מקלב: זה לא יפגע באף סקטור, גם לא בבעלי המוניות, זה רק יגביר את הנסיעה בתחבורה הציבורית.
אורי מקלב: אדם מגיע עם תחבורה שיתופית מהמקום שהוא גר, מהעיר שהוא גר, מהיישוב שהוא גר, לתוך מרכזי הערים, תוך תל אביב למשל, כדוגמא, ומשם הוא ממשיך לנסוע גם עם תחבורה ציבורית כזו או אחרת.
אורי מקלב: חוזר הביתה עם תחבורה שיתופית, משלם 50% מהעלות של זה, פותר לנו עומסים בכבישים.
אורי מקלב: צריך קצת לפתוח את הראש בעניין הזה.
אורי מקלב: לא אליך אני אומר.
<שי סופר: אנחנו לא פוסלים את זה.
<שי סופר: אני אומר, אנחנו לא פוסלים את הנושא הזה על הסף, אבל זה נושא שצריך לבדוק אותו כחלק ממערכת כוללת, משום שתחבורה שיתופית, אם היא לא רגולטורית, אם אין עליה רגולציה משמעותית, היא יכולה להיות מאד בעייתית - - -
אורי מקלב: אז תעשו.
<שי סופר: כי בסופו של יום אנחנו מסתכלים בהיבטים שירותיים.
אורי מקלב: לא אמרנו תחבורה שיתופית בלי רגולציה.
אורי מקלב: דיברנו על תחבורה שיתופית עם רגולציה.
<שי סופר: בסדר, אני מקבל.
<שי סופר: אני עדיין לא רואה - - -
אורי מקלב: בסדר, זה היה על חשבוני.
<שי סופר: בסדר, בסך הכל אני חושב שהכוונת ברורות והמטרות ברורות.
<שי סופר: בהקשר של יחידת המדען הראשי, באמת לחשוב לי לומר שמעבר לפן המחקרי יש גם פן יישומי מעשי מאד מאד משמעותי.
<שי סופר: אנחנו למעשה עובדים כל הזמן עם השטח, כל הזמן עובדים גם עם כלים חדשים, טכנולוגיות חדשות, ואני באמת מקווה שנצליח להועיל במקרה הזה, כי מבחינתנו לתחבורה יש זיקה ישירה לאיכות החיים שלנו ובטח ובטח לנושאים של בטיחות.
אורי מקלב: תודה, תודה רבה.
אורי מקלב: אתה יודע שאני קצת מעורב.
אורי מקלב: יש דברים שאני פחות מבין, יש דברים שאני יותר מתעסק, מטבע הדברים.
אורי מקלב: ואני חושב שגם היום בעידן של ממשלה חברתית, כפי שהיא רוצה להיות, גם פיתוח של מערכות מידע לאזרח, זה צריך לבוא גם, ואני אומר את זה לכולם.
אורי מקלב: לפעמים הפיתוחים שלנו צריכים לבוא לאו דווקא מבחינת נותני השירות, אלא גם למקבלי השירות, מבחינת האזרחים.
אורי מקלב: פיתוחים בעניין הזה ומחקרים בעניין מערכות מידע מתקדמות, אני חושב שזה גם יכול לתת שירות טוב מאד לאזרחים, לא רק לחברות התחבורה או לכבישים.
אורי מקלב: אנחנו ניתן גם למשתמשים בהם, בפיתוחים, בנושאים האלה בעידן של היום, עידן שבו הטכנולוגיה מתפתחת, שהיום יש לרבים את האפשרות להתחבר למערכות טכנולוגיות מתקדמות, אני חושב שזה יכול גם כן לתת מענה חשוב מאד לאזרחים.
אורי מקלב: תודה רבה, שי סופר.
אורי מקלב: זו לא ההזדמנות הראשונה להגיד לך תודה רבה.
אורי מקלב: אתה כמעט אורח קבוע אצלנו בוועדה, שזה בסדר.
אורי מקלב: ד"ר ברכה חלף, בבקשה, ולאחריה אורי גבאי.
אורי מקלב: אורי גבאי לא.
אורי מקלב: אז אחרי זה נשמע את ד"ר איתי אשר.
אורי מקלב: אורי גבאי לא נמצא פה?
<אורי גבאי: נמצא, נמצא.
אורי מקלב: אה, אתה נמצא?
אורי מקלב: אוקיי, אז ד"ר ברכה חלף ואחרי זה אורי גבאי.
<ברכה חלף: תודה רבה כבוד יושב הראש.
<ברכה חלף: כמשרד שאחראי על קביעת מדיניות ורגולציה בתחומי האנרגיה, המים ואוצרות הטבע, הרי ברור שהמדיניות הזו צריכה להיות מבוססת ידע, ומכאן נגזר בעצם ייעוד יחידת המדען הראשי במשרד, שאומרת שתפקידנו העיקרי זה לתת את התמיכה המדעית למקבלי ההחלטות בגיבוש המדיניות.
<ברכה חלף: אנחנו עושים זאת באמצעות איסוף, לימוד והטעמה של ידע מהארץ ומהעולם בכל תחומי פעילות המשרד.
<ברכה חלף: ובנוסף אנחנו מכינים ומתאימים את התשתיות, הן הפיזיות והן האנושיות שדובר בהן היום המון, הנדרשות למימוש המדיניות ולתמיכה במדיניות הזו, וכמובן אנחנו עושים זאת ברבים מהאמצעים בשיתוף פעולה בין לאומי.
<ברכה חלף: בעצם פעילות המדען הראשי עובדת בשני צירים מרכזיים, כאשר בציר האחד אנחנו מממנים פעילות מחקר ופיתוח לאורך החיים של פרויקט כזה, החל משלב המחקר האקדמי, דרך תמיכה בחברות סטארטאפ אשר רוצות להדגים איזה שהוא אב טיפוס שמדגים איזה שהוא רעיון טכנולוגי שפותח; ודרך פרויקטי חלוץ והדגמה, בהם בעצם נבחן אב הטיפוס, נבחנת הטכנולוגיה, נבחן הרעיון בסביבה מייצגת, בסביבה יישומית במשק האנרגיה.
<ברכה חלף: אנחנו עושים זאת באמצעות מספר קולות קוראים שאנחנו מוציאים עבור כל אחת מהפעילויות האלה במהלך השנה.
<ברכה חלף: סך הכל אנחנו נותנים בשנה בסביבות 80 מענקים עבור הפרויקטים הללו, ובנוסף כ-30 מלגלות לסטודנטים בתחומי האנרגיה, כפי שאנו הבחנו שיש צורך בהם מבחינת ביקושים במשק.
<ברכה חלף: התחומים שבהם אנחנו בעצם תומכים בהם באמצעות הקולות הקוראים האלה, רובם מצוינים כאן וכוללים אנרגיה מתחדשת, התייעלות אנרגטית, כלכלת אנרגיה, חיסכון בדלקים.
<ברכה חלף: כל נושאי מדעי האדמה והיער מנוהל ומתוקצב על ידי המשרד שלנו, רעידות אדמה אף הן, כל תחום המחצבים, השלכות סביבתיות של מתקני ומוצרי אנרגיה.
<ברכה חלף: כמו כן אנחנו מתעסקים גם בתחנות כוח גרעיניות, בהגנה על תשתיות אנרגיה, בין אם הגנה פיזית או הגנת סייבר, וכמובן כל מה שנוגע לדלקים מאובנים, לדלקים הפוסיליים – גז, נפט, טכנולוגיות הפקה קונבנציונאליות ולא קונבנציונאליות, וכמובן טכנולוגיות או פיתוחים, מוצרים הקשורים להפחתת הפליטות.
<ברכה חלף: בציר השני שהוא איננו נוגע למימון פעילות מו"פ, אנחנו גם חברים או מובילים צוותים שעוסקים בפרויקטים מערכתיים, בין אם מדובר בפעילות בין יחידתית בתוך המשרד או בין אם מדובר בפעילות בין משרדית.
<ברכה חלף: דוגמא שכבר הוזכרה כאן היום מספר פעמים זה תפקידינו בתחום תחליפי הנפט, אני חושבת בפעילות ראויה לציון לשבח שמנוהלת על ידי משרד ראש הממשלה ובהחלט יש כאן שיתוף פעולה מאד מרשים בין המשרדים השונים, כולל גם את משרד החקלאות, משרד הכלכלה, המשרד להגנת הסביבה, משרד האוצר, משרד התחבורה.
<ברכה חלף: אני מצטערת אם שכחתי מישהו.
<ברכה חלף: יש כאן מגוון דוגמאות של פרויקטים מערכתיים כאלה, כאשר אבקש לציין, היות וגם ד"ר סיניה נתניהו מנהלת את זה בשיתוף איתנו, הנושא של ניטור לאומי של הים התיכון.
<ברכה חלף: גם הנושא הזה ככל הנראה יצטרך להגיע לכדי החלטת ממשלה על מנת לבסס את התקצוב שלו ולהסדיר את הפעילות הזו לאורך שנים.
<ברכה חלף: זה נושא חשוב מאד למדינה.
<ברכה חלף: ציינתי את הפעילות הבין לאומית.
<ברכה חלף: הפעילות הבין לאומית מהניסיון שלנו פועלת בצורה טובה ביותר במקרים בהם קיימים הסכמים עם קרנות ייעודיות, עם תקצוב ייעודי של הממשלות השונות, של המשרדים השונים.