GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קרן אלעזרי: וכהאקרית שמציגה בכנסים של האקרים אני פוגשת אנשים שפורצים גבולות כל הזמן ואני פוגשת נשים והאקריות שפורצות גבולות כל הזמן.
<קרן אלעזרי: בהרצאה שלי בטד טענתי שהאקרים הם לא רק הבעיה, לפעמים הם הפתרון.
<קרן אלעזרי: למעשה האקרים יכולים להיות המערכת החיסונית של עולם הטכנולוגיה מכיוון הם מדגימים את הבעיות ומכריחים את העולם להשתפר ולמצוא את הבעיות, בעיות שיהיו קיימות.
<קרן אלעזרי: אני יודעת שאתן עוסקות גם במדעי המחשב, אני יודעת שאתן בטח כותבות קוד, מי כאן מתכנתת?
<קרן אלעזרי: יש כמה?
<קרן אלעזרי: אחר כך אני אשאל אתכן באיזה שפה אתן מתכנתות, אבל מה שבטוח זה שיש באגים, נכון?
<קרן אלעזרי: תמיד יש באגים.
<קרן אלעזרי: ככל שבני אדם יכתבו תוכנה יהיו באגים.
<קרן אלעזרי: האקרים הם אלה שיודעים למצוא את הבאגים האלה ולגרום למשהו אחר בלתי צפוי לקרות.
<קרן אלעזרי: אז אני רוצה להראות לכם כמה מההאקרים וההאקריות הגיבורים והגיבורים האישיים שלי, להראות לכם מה הם עשו בשנים האחרונות ואיך אפשר לשאוב מהן השראה.
<קרן אלעזרי: אז לפני שאני מספרת לכם עליהם טיפה אחת של תיאוריה.
<קרן אלעזרי: אני יודעת שקשה היום בבוקר לחשוב על תיאוריה מרוב התרגשות, ובכל זאת מילה אחת.
<קרן אלעזרי: מספרים לנו המון על סייבר, נכון?
<קרן אלעזרי: אתן בטח שומעות את המילה הזאת, סייבר, בחדשות, מלחמות הסייבר, מה זה הסייבר הזה?
<קרן אלעזרי: מה זה בכלל סייבר?
<קרן אלעזרי: מאיפה המילה הגיעה?
<קרן אלעזרי: מישהו או מישהי?
<קרן אלעזרי: יש לכם ניחושים?
<קרן אלעזרי: אז אני אגלה לכם, האדון הזה המציא את הסייבר, אפשר להגיד.
<קרן אלעזרי: זה פרופ' נורברט וינר מ-MIT בארצות הברית, ולפני יותר מ-60, למעשה ב-1948 הוא דמיין את העולם החדש שבו מחשבים ובני אדם מתקשרים וישלטו בטכנולוגיות חדשות והוא קרא למדע הזה מדע קיברנטיקה, cybernetics באנגלית, שליטה בתקשורת.
<קרן אלעזרי: המונח הזה נשמע קצת רחוק מאיתנו, אבל האמת היא שהוא קרוב אלינו בצורה מאוד מפתיעה, כי כשנורברט וינר המציא את מדע הקיברנטיקה הוא שאב השראה מהבחור הזה.
<קרן אלעזרי: איך קוראים לאדם כזה בעברית?
<קריאה: קפטן.
<קרן אלעזרי: קפטן, נכון, ובעברית צחה?
<קריאה: קברניט.
<קרן אלעזרי: קברניט, תודה לכם.
<קרן אלעזרי: אז הקברניט, הקיברנטיס ביוונית, זה המקור ל- cybernetics ולכן כל פעם כשמדברים איתכם על סייבר בחדשות, חשוב שתדעו שזאת לא מילה מומצאת, אלא ממש דיסציפלינה מדעית שקיימת כבר כמה שנים ושואבת השראה מהקברניט.
<קרן אלעזרי: הסיבה שנורברט וינר בחר בבחור הזה דווקא, בקברניט, מכיוון שזה מי ששולט בספינה הזאת, מי שמחליט לאיפה הספינה, או הרכב או החללית שלנו תפליג הלאה.
<קרן אלעזרי: זה מי שמחזיק את השליטה בידיים שלנו ולכן סייבר היום זה מרחב שבו אפשר לשלוט בעתיד העולם.
<קרן אלעזרי: למעשה אפשר אפילו לשלוט ביאכטות מהסוג הזה.
<קרן אלעזרי: ופה נגמר החלק התיאורטי ועברנו לחלק המעשי.
<קרן אלעזרי: זו יאכטה ששווה 80 מיליון דולר, אבל חבורה של האקרים מאוניברסיטת אוסטין בטקסס הצליחו להשתלט עליה מרחוק ולשלוח אותה לנתיב אחר ממה שהיא הייתה מיועדת אליו.
<קרן אלעזרי: באמצעות אות ג'י פי אס, ניווט, כמו בווייז, מכירים?
<קרן אלעזרי: אז גם היאכטה משתמשת בג'י פי אס, רק שהם יכלו לשלוט בנתיב שלה, כי הם שלחו לה סיגנל יותר חזק מזה שהיא קיבלה מהלוויינים.
<קרן אלעזרי: איך הם עשו את זה?
<קרן אלעזרי: באמצעות מחשב.
<קרן אלעזרי: לא המחשב שיש לי כאן, זו אנטנה.
<קרן אלעזרי: מה שיפה זה שלפני שהם בדקו את זה על יאכטה של 80 מיליון דולר הם בדקו את זה על רחפן, על מזל"ט, כטב"מ, כלי טיס קטן ובלתי מאויש במדבר של טקסס.
<קרן אלעזרי: אותה טכנולוגיה עבדה, בדיוק אותו דבר.
<קרן אלעזרי: אבל היום, אנשים רואים, הם האקרים טובים ולכן הם הדגימו את הבעיה הזאת ועזרו לחברות שמתכננות את טכנולוגיות העתיד לפתור את הבעיות עם הג'י פי אס.
<קרן אלעזרי: יכול להיות שהגבולות החדשים של הסייבר גם ייקחו אותנו לחלל ששמענו עליו קצת הבוקר.
<קרן אלעזרי: אתן יודעות מה זה?
<קרן אלעזרי: ניחושים?
<קרן אלעזרי: זה רכב של נאס"א שנקרא קריוסיטי, בעברית סקרנות, והוא נמצא על הכוכב האדום, הוא נחת על פני המאדים בקיץ 2012.
<קרן אלעזרי: אז אני לא טוענת שאפשר לפרוץ אליו מרחוק, כאן מכדור הארץ, אבל גם הרובוט האוטונומי הזה מדבר באחת מהשפות הכי פופולאריות בגלקסיה כיום.
<קרן אלעזרי: יש לכם ניחוש על איזה שפה אני מדברת?
<קרן אלעזרי: שמעתי כאן כמה תשובות.
<קריאה: Java.
<קרן אלעזרי: יפה מאוד, איך ידעת שזה Java?
<קרן אלעזרי: כל הכבוד.
<קרן אלעזרי: Java היום היא השפה הכי פופולרית בגלקסיה.
<קרן אלעזרי: מיליארד מכשירים מדברים Java, המכונית של אבא או אמא שלכם, הטלפון החכם שלכם בכיס, הכספומט, רובוטים מהמאדים, כולם מדברים Java.
<קרן אלעזרי: זה היה יכול להיות נחמד, אלא אם כן Java הייתה אחת מסביבות המחשוב עם הכי הרבה באגים ובעיות ב-25 השנים האחרונות.
<קרן אלעזרי: למעשה אלה הן סביבות המחשוב שבהן היו הכי הרבה באגים ובעיות ב-25 השנים האחרונות.
<קרן אלעזרי: אז החדשות הטובות הן שהאקרים מוצאים בעיות בטכנולוגיות האלה ועוזרים לחברות שמתכננות אותן להשתפר.
<קרן אלעזרי: החדשות הרעות זה שהטכנולוגיות האלה עכשיו מחוברות לטלפונים חכמים ולרדיו ולג'י פי אס ולמכוניות שלכם, כך שהעתיד שלנו לא הולך להיות פחות מחובר, אלא רק יותר.
<קרן אלעזרי: גם לפרוץ לתוך כטב"מים או מזל"טים זה לא כל כך קשה.
<קרן אלעזרי: זה האקר שקוראים לו סאמי.
<קרן אלעזרי: שמעתם על myspace?
<קרן אלעזרי: סאמי התפרסם מאוד בכך שהוא יצר וירוס ב- myspace, וירוס שמתפשט בכל ה- myspace והוסיף לו הרבה חברים, אבל אחר כך הוא עבר לפריצה של מזל"טים והאמת שאת סאמי עצבן יום אחד שאחד מהשכנים שלו העלה כזה מין רחפן לאוויר.
<קרן אלעזרי: אתן מכירות את הרחפנים האלה?
<קרן אלעזרי: אולי יש לכן בבית?
<קרן אלעזרי: אז הוא החליט לתכנן כלי שיפרוץ רחפן של השכן שלו ויגיד לו ללכת למקום אחר ובעצם ייקח את כל הרחפנים בשכונה, כמו החלילן מהמלין, ויטוס איתם למקום אחר.
<קרן אלעזרי: כדי לעשות את זה הוא השתמש בטכנולוגיה שהוא קנה באינטרנט והוא גם עשה ערוץ יוטיוב שבו הוא הסביר איך הוא בונה את הרחפן הזה ואיך כל אחד יכול לפרוץ לרחפנים של השכנים שלו.
<קרן אלעזרי: זה מאוד פשוט, אתן יכולות לעשות את זה בבית.
<קרן אלעזרי: אני מקווה שההורים והמורים מרשים לכם, וגם אם לא, אני הייתי ממליצה לנסות בכל זאת.
<קרן אלעזרי: זה רסברי פיי.
<קרן אלעזרי: יצא לכם ללמוד על רסברי פיי?
<קרן אלעזרי: אני מאוד מציעה לקנות או לשחק עם רסברי פיי.
<קרן אלעזרי: זה מיקרו מחשב שעולה 30 דולר ואפשר להשתמש בו כדי לתכנת כל מיני מכשירים כמו כלי טיס, רובוטים קטנים, אפשר ללמוד איתו המון על פריצה למכשירים חדשים.
<קרן אלעזרי: סאמי קנה את הרסברי פיי הזה מאתר האינטרנט של הבחורה הזאת, זו עוד האקרית בשם לימור פריד, אני מאוד אוהבת את צבע השיער שלה, אבל אני יותר מזה אוהבת את מה שהיא עושה.
<קרן אלעזרי: לימור הייתה מהנדסת, גם ב-MIT בארצות הברית, ובפרויקט הגמר שלה היא רצתה לבנות איזה שהוא כלי שמשבש את קליטת הסלולריים בסביבה.
<קרן אלעזרי: הפרופסורים שלה אמרו 'השתגעת?
<קרן אלעזרי: זה לא חוקי וגם אף אחד לא יקנה את זה', למה שמישהו ירצה לשבש את הקליטה של הסלולרי שלו?
<קרן אלעזרי: אז במקום להגיש את זה כפרויקט הגמר היא בנתה אתר אינטרנט שבו היא העלתה את כל התכניות איך לבנות כזה דבר בבית ולאט לאט אבל בטוח הרבה אנשים ברחבי העולם ביקשו ממנה לקבל את התכניות האלה ולבנות כאלה מכשירים בעצמם.
<קרן אלעזרי: היום יש לה חברה שמעסיקה 50 איש בניו יורק ושווה 50 מיליון דולר.
<קרן אלעזרי: זה מה שהחברה הזו עושה, מוכרת כל מיני רכיבים אלקטרוניים כמו רסברי פיי והסברים ותכניות איך לבנות כל מיני מכשירים ולפרוץ אליהם אצלכם ממש בבית.
<קרן אלעזרי: בשנה האחרונה היא גם פרצה כמה גבולות, היא הופיעה על שער מגזין WIRED, מגזין טכנולוגיה נחשב ונבחרה לאחת מיזמיות השנה בארצות הברית.
<קרן אלעזרי: אז אני שואבת הרבה השראה גם מהאקריות כמו לימור פריד, אבל נחזור למשהו שהוא אולי קצת יותר מוכר לכם.
<קרן אלעזרי: ווטסאפ, שמעתם על ווטסאפ?
<קרן אלעזרי: כולם משתמשים בווטסאפ, אולי אתן אפילו משתמשות בווטסאפ עכשיו, אני מקווה שלא, אבל אני מתארת לעצמי שלא תיארתם לעצמכם שמי שהמציא את הווטסאפ גם היה האקר, הבחור הזה.
<קרן אלעזרי: זה יאן קום, אחד משני האנשים שהמציאו את הווטסאפ, אבל כמו שאתם רואות אותו עכשיו, לפני 20 שנה הוא היה האקר, בכנס האקרים, בדיוק כמוני, בלאס וגאס.
<קרן אלעזרי: התמונה הזו צולמה ב-1995.
<קרן אלעזרי: הוא היה חבר בקולקטיב של האקרים.
<קרן אלעזרי: אני לא יודעת להגיד לכם איזה גבולות הם פרצו ב-95', אבל אין ספק שהוא פרץ הרבה מאוד גבולות עם ווטסאפ.
<קרן אלעזרי: הנה הוא עם החברים שלו 20 שנה אחר כך עושה פגישת מחזור וחוגג איתם את ההצלחה העולמית.
<קרן אלעזרי: הצלחה מכיוון שווטסאפ הפכה להיות חלק מפייסבוק.
<קרן אלעזרי: גם מארק צוקרברג היה האקר וכשהוא יצר את פייסבוק הוא פרץ לאתרי עבודות הסטודנטים השונים בקמפוס כדי להוציא משם את התמונות.
<קרן אלעזרי: נכון שהאוניברסיטה שלו תבעה אותו אחר כך, אבל הוא יצר טכנולוגיה ששינתה את העולם, פייסבוק.
<קרן אלעזרי: למעשה אם תרצו להתקבל לעבודה בפייסבוק, יכול להיות שכדאי לכם להתחרות במסגרת האולימפיאדה להאקרים שלהם, שהם מקיימים מדי שנה, שבה מהנדסים האקריות והאקרים מכל העולם מתחרים על ההזדמנות לעבוד בפייסבוק.
<קרן אלעזרי: אבל קודם תצטרכו לשים בג'י פי אס שלכם את הכתובת של פייסבוק, מספר 1 האקר וויי,קליפורניה.
<קרן אלעזרי: דרך ההאקר, זו ממש הכתובת שלהם על המפה.
<קרן אלעזרי: אני מקווה שתהיה לכם את ההזדמנות לבקר שם יום אחד.
<קרן אלעזרי: בואו נחזור מקליפורניה לארץ.
<קרן אלעזרי: זה אחד מההאקרים החברים שלי, ניר גולדשלגר.
<קרן אלעזרי: בשנים האחרונות ניר פורץ לפייסבוק כל הזמן.
<קרן אלעזרי: אבל הוא לא עובר על החוק והוא גם לא הולך לכלא, להיפך, הוא מקבל פרס, פייסבוק מכתירים אותו כל שנה כאלוף הפריצות מכיוון שלפייסבוק כמו להרבה חברות אחרות יש תחרויות שמעודדות האקרים למצוא את הבאגים ולמצוא את הבעיות באתרים שלהם.
<קרן אלעזרי: האמת היא שאם אתן משתמשות בווטסאפ או בפייסבוק אז אתן יותר בטוחות בגלל אנשים כמו ניר גולדשלגר ואני מקווה שגם אתן תמצאו בעיות כאלה בפייסבוק ובטכנולוגיות אחרות ותספרו לנו על כך.
<קרן אלעזרי: אני רוצה לתת לכן עוד הזדמנות לעשות את זה.
<קרן אלעזרי: הבחורה הזו, קייטי מוסוריס, מחברת מיקרוסופט, היא מייצרת את מערכות ההפעלה שכולנו משתמשים בהן.
<קרן אלעזרי: קייטי יצרה במיקרוסופט את התכנית הכי גדולה בעולם לשיתוף פעולה עם האקרים.
<קרן אלעזרי: היא, אגב, גם אמא ל-3 ילדים והיא ממוצא פולינזי, כך שחשוב לי להראות לכם שההאקרים וההאקריות המצליחים בעולם מגיעים מכל מיני מקומות.
<קרן אלעזרי: ולא רק קייטי, גם מריאן, אחת מהחברות ההאקריות האחרות שלי מאוסטריה, שמדווחת על באגים ומוצאת בעיות כל הזמן, בטכנולוגיות חדשות.
<קרן אלעזרי: על הבחורה הזו אולי אף פעם לא שמעתן, קוראים לה פאריסה, לא כמו פריס הילטון, אלא פאריסה, היא ממוצא אירני-פולני.
<קרן אלעזרי: זה, תודו, שילוב מעניין.
<קרן אלעזרי: פאריסה, כמו שאתן רואות אותה, היא בת 32, היא מנהלת 30 מומחי אבטחה בגוגל.
<קרן אלעזרי: אם אתן משתמשות בדפדפן כרום של גוגל אז הוא מאובטח יותר בזכות מה שפאריסה והצוות שלה עושים.
<קרן אלעזרי: כרטיס הביקור שלה, התפקיד שהיא ביקשה מגוגל שיהיה רשום על כרטיס הביקור שלה זה security system, נסיכת האבטחה.
<קרן אלעזרי: בעיניי זה ממש מעורר השראה.
<קרן אלעזרי: כשחשבתי על מי עוד אני יכולה לספר לכן היום חשבתי על פרופ' שפי גולדווסר, שזכתה בפרס טיורינג למדעי המחשב בשנים האחרונות, או ד"ר אורנה ברי, שהייתה המדענית הראשית של מדינת ישראל, אבל בחרתי להביא לכם האקריות, נשים שהתחילו דרכן ממש כמוני והאמת היא שבעתיד נדרשות עוד מיליון מומחיות אבטחה בעולם.
<קרן אלעזרי: אז זה יכול להיות כל אחת ואחת מכן.
<קרן אלעזרי: הן יצטרכו להגיע מכל קצוות הקשת, מכל פריפריה, מכיוון שאין מספיק אנשים שיפתרו את כל בעיות האבטחה האלה.
<קרן אלעזרי: למעשה יש המון דברים שאפשר לעשות, לא חייבים להיות האקרית, לא חייבים להיות מתכנתת, אפשר ללמוד על קריפטוגרפיה, על הצפנה, כמו שפי גולדווסר, אפשר להקים סטרט אפ, אפשר להיות מנהלת מסדי נתונים.
<קרן אלעזרי: יש כל כך הרבה דברים שאפשר לעשות בעולם הזה, אני נמצאת בו כבר 20 שנה והוא מאוד מתגמל.
<קרן אלעזרי: זה מה שחושבים אולי על ההאקרים ולוחמי הסייבר שמגנים עלינו במדינת ישראל, אבל אני חושבת שהתמונה היא קצת יותר כזאת אולי, זה מה שהייתי רוצה לראות, זו התמונה העתידית שהייתי רוצה לראות.
<קרן אלעזרי: במקרה שאתן חושבות שההצלחה ופריצת הגבולות זה משהו שרק נערה אחת או אישה אחת יכולה לעשות, אז זה לא נכון.
<קרן אלעזרי: גם אני זכיתי קצת לאור הזרקורים, אבל יש עשרות נשים שאני מכירה בארץ שמצטיינות ומובילות בתחום הזה.
<קרן אלעזרי: למעשה אני חלק מהן, הן חברות שלי, איירין, רננה, הילה.
<קרן אלעזרי: כל אחת ואחת מהן התחילה את דרכה בתור האקרית, היום איירין כבר בסטרט אפ השלישי שלה, אחרי שהיא מכרה שתי חברות בינלאומיות בתחום אבטחת המידע, הילה מנהלת את כל אסטרטגיות האבטחה של חברת CO באירופה, ורננה מנהלת בחברת - - - העולמית בקליפורניה.
<קרן אלעזרי: וכולן התחילו כאן בארץ, כולן התחילו כהאקריות.
<קרן אלעזרי: הן בגיל שלי, לא רחוק מהגיל שלכן.
<קרן אלעזרי: אם תרצו להיות בעולם הזה אז יש המון המון הזדמנויות להיכנס אליו ממש עכשיו.
<קרן אלעזרי: גם טיילור סוויפט בעולם הסקיוריטי.
<קרן אלעזרי: אני בטוחה שזה מפתיע אתכן.
<קרן אלעזרי: אתן מכירות את טיילור סוויפט?
<קרן אלעזרי: למבוגרים שבקהל אני אסביר שזו זמרת פופ מוצלחת מאוד וגם טיילור סוויפט בשנה האחרונה הייתה צריכה להתמודד עם האקרים שפרצו לחשבונות הטקסט שלה.
<קרן אלעזרי: אז מה שקרה זה שאיזה שהוא האקר או האקרית החליטו לפתוח חשבון בטוויטר שנקרא סוויפט אנד סקיוריטי.
<קרן אלעזרי: סוויפט אנד סקריוריטי זה חשבון הטוויטר של טיילור סוויפט בנושא סייבר סקיוריטי.
<קרן אלעזרי: אם אתן רוצות ללמוד דברים חדשים אני מאוד מזמינה אתכן לעקוב אחרי החשבון הזה.
<קרן אלעזרי: כמובן שזה עדיין לא טיילור סוויפט האמיתית אבל אני חושבת שזה עניין של זמן עד שגם טיילור סוויפט תתחיל להתעסק בסייבר, כיוון שזה משפיע על כולנו וגם עליה ואני מקווה שאולי היא יכולה לעורר בכן גם השראה.
<קרן אלעזרי: מה שבטוח, באם אתן בוחרות להיות מתכנתות, מהנדסות, מדעניות, לעסוק בפיזיקה או לפרוץ את החלל, במיוחד בתקופות כאלה בהן החושך מתחיל להשתלט על העולם, זה הזמן שבו הטכנולוגיה והמדעים יכולים לאפשר לנו לפרוץ את כל הגבולות.
<קרן אלעזרי: אני חושבת שזה הזמן שבו אנחנו צריכות להיות האור הקטן שמצטרף לאור גדול ומביא לשינוי בעולם הזה.
<קרן אלעזרי: לכן אני רוצה לאחל לכן בהצלחה.
<קרן אלעזרי: אני רוצה לאחל לכן בהצלחה ויותר מזה, אם אתן רוצות לשאול אותי משהו, אם אתן רוצות ליצור איתי קשר, אז נורא קל למצוא אותי בטוויטר ובאתר האינטרנט שלי ואני מזמינה אתכן לחשוב גם על עצמכן יום אחד עומדות על הבמה או פורצות גבולות או מעצבות טכנולוגיה חדשה או עוזרות לפייסבוק, לגוגל מיקרוסופט להגן על העתיד של כולנו.
<קרן אלעזרי: תודה לכם.
<עינת זמיר: תודה רבה לקרן אלעזרי.
<עינת זמיר: וכעת ניתן את הבמה למדעניות הצעירות, נציגות מחזור א' שלכבודן התכנסנו כאן כולנו שיספרו על המסע שעברו מנקודת מבטן.
<עינת זמיר: אני גאה להזמין אתכן, אוריה נעימי, שרה נסאר, נגה גוטליב, זינה חג' יחיא וחן דולב.
<עינת זמיר: מנחת הפאנל חגית אליאס, מנהלת תכנית קדם עתידים עמותת ידידי עתידים.
<חגית אליאס: שלום לכולם, אנחנו נמצאות כאן עם חמש תלמידות מצטיינות מיישובים שונים, תרבות שונה, חלומות גדולים.
<חגית אליאס: שתיים מהן רוצות לעסוק בתחום חקר המוח, שתיים מתעניינות בתחום הרפואה ויש גם מי שמתלבטת.
<חגית אליאס: מעניין יהיה לשמוע כי חלקן חולמות ליצור עולם טוב יותר.
<חגית אליאס: בואו נכיר אותן, תציגו את עצמכן ואת תחום העיסוק שהייתן רוצות לעסוק בו בעתיד.
<חן דולב: שלום לכולם.
<חן דולב: קוראים לי חן דולב, אני בת 17, לומדת בכיתה י"ב במקיף גילה.
<חן דולב: החלום שלי בסופו של דבר זה לעסוק במקצוע שאני אוהב, אולי בתחום המדעי, להקים משפחה כמובן ובסופו של דבר להיות מאושרת.
<זינה חג' יחיא: קוראים לי זינה חג' יחיא, אני מטייבה, לומדת בתיכון עתיד.
<זינה חג' יחיא: החלום המדעי שלי זה ללמוד משהו בתחום חקר המוח, לעבוד בתחום חקר המוח.
<זינה חג' יחיא: יש לי עוד חלום שהוא יותר בתחום החברתי, זה לבנות בית יתומים לכל יתומי המלחמות וללמד אותם שיש דרך אחרת.
<שרה נסאר: שלום, אני שרה נסאר מכפר עראבה.
<שרה נסאר: אני בבית ספר מקיף אלבטוף.
<שרה נסאר: החלום המדעי שלי זה לחקור בתחום הביולוגיה, בעיקר במוח, לעזור לאנשים להיות בריאים יותר, להבין כל מה שקורה בגוף שלנו, כי בעיניים שלי זו הדרך לחיים.
<שרה נסאר: החלום החברתי שלי, לתת מעצמי מכל הלב לעולם יותר יפה.
<נגה גוטליב: אני נגה גוטליב, בכיתה י"א, באולפנת אמי"ת נגה בבית שמש.
<נגה גוטליב: החלום שלי בתחום המדעי זה לעסוק בכיוון של כימיה ולחקור ולהבין יותר טוב את העולם שלנו.
<נגה גוטליב: בתחום החברתי זה קודם כל לקדם את מדינת ישראל, זה בשני התחומים, לקדם את מדינת ישראל שתהיה מדינה מובילה בעולם בכל התחומים, אני חושבת גם על התחום של חינוך או מדעי המדינה.
<אוריה נעימי: שלום, אני אוריה נעימי מאולפנת גילה בבית שמש, לומדת בכיתה י"א.
<אוריה נעימי: החלום המקצועי שלי הוא לעסוק ברפואה, אני לא יודעת מה בדיוק, אבל זה בעיקרון.
<אוריה נעימי: החלום הכללי האחר שלי הוא שנחיה בעולם טוב יותר עם פחות סבל ולדעתי המקצוע רפואה הוא אחת מהדרכים להגשים את החלום.
<חגית אליאס: לתכנית הזאת יש שם מחייב, הוא טומן ציפייה גדולה, מדעניות העתיד.
<חגית אליאס: הייתי שמחה לשמוע מה הייתה הציפייה שלכן כשאתן התחלתן את התכנית והאם הציפייה הזאת התממשה.
<חן דולב: אז הציפייה העיקרית שלי מהתכנית הייתה שהיא תתרום לי בכל המובנים, בתחום החברתי ובתחום הלימודי ואני יכולה להגיד בוודאות שהציפייה שלי בהחלט התגשמה.
<חן דולב: אני מאוד מאוד שמחה שבחרתי בתכנית ההעשרה הזאת.
<חן דולב: אני ממש נהניתי בתכנית.
<זינה חג יחיא: האמת שמה שאני חשבתי שאנחנו באמת נהיה מדעניות במובן הסטריאוטיפי של המילה, שנעבוד במעבדה, עם חומרים, דברים כאלה.
<זינה חג יחיא: עשינו את זה, זה לא שלא עשינו את זה, אבל מה שקרה בפועל היה הרבה יותר טוב.
<חגית אליאס: את יכולה להסביר מה היה טוב?
<זינה חג יחיא: נפתחנו לעולמות חדשים, ראינו דברים חדשים, פגשנו אנשים וקיבלנו הזדמנות מדהימה.
<שרה נסאר: אז קודם כל הצטרפתי לתכנית כי בשבילי ללמוד יותר זה מאוד מעניין.
<שרה נסאר: הציפיות שלי היו לחקור יותר בתחומים שלא למדתי בתיכון ובבית ספר, כמו אסטרונומיה, ביולוגיה ועוד, ולהיפתח לעולם יותר.
<שרה נסאר: אז הציפיות שלי היו בנתיב הנכון.
<שרה נסאר: דרך התכנית הזאת עברנו סדנאות בתחומים שונים שהרבה מהם לא הכרנו בכלל וזה בדיוק מה שרציתי וגם הכרנו נשים מוצלחות שנתנו תחושה שהכול אפשרי, שאפשר לעשות מה שבא לי ושהשמים הם הגבולות.
<נגה גוטליב: הציפייה שלי מהתכנית הייתה ללמוד ולהיחשף כמה שיותר לעולם האקדמי בישראל וליהנות ואני חושבת שזה מאה אחוז התממש.
<נגה גוטליב: היה לנו המון, גם בסמינריון בקיץ וגם המון פעילויות לאורך השנה, הרבה סיורים, למדנו, עשינו מעבדות ונהנינו.
<אוריה נעימי: הציפייה שלי מהתכנית הייתה שניחשף לעולם האקדמי בכלל בישראל ובפרט לעולם המדעים המדויקים.
<אוריה נעימי: נחשפנו להמון גוונים, גם במהלך השיעורים, גם במהלך הסיורים והציפיות שלי התגשמו במלואן.
<חגית אליאס: לפני שנה בכנס המרכזי של התכנית עמדה בפניכן שלי לנצמן.
<חגית אליאס: שלי לנצמן היום המנכ"לית של חברת מיקרוסופט ישראל ובשנה האחרונה, אתם יכולים לראות כאן, היא נבחרה לאחת מ-50 הנשים המשפיעות ביותר בגלובס.
<חגית אליאס: כשנשאלה שלי מי האיש שלה, איזה מפגש היה לה שהוא מעורר השראה, שהוא השפיע עליה הכי הרבה, בחרה שלי לציין את כנס מדעניות העתיד בתוכן שתי מדעניות שעמדו על הבמה והנחו את הערב, היום הן חוקרות מטעם עתידים את תאי הגזע בטכניון.
<חגית אליאס: זאת הבחירה של שלי, בגלל זה אני שואלת אתכן, תספרו על איזה שהוא מפגש עם אדם, דמות או פעילות שעוררה בכן השראה במהלך תכנית מדעניות העתיד.
<חן דולב: המפגש הכי משמעותי שהיה לי זה היה המפגש הראשון בכיתה י' שבו כולם נפגשו.
<חן דולב: בעצם כולנו התכנסנו בתוך אולם באוניברסיטה העברית בגבעת רם וזו הייתה מעין שיחת וידיאו בין ארבע מדינות, היו נציגים מגרמניה, נציגים מאיטליה, כמובן מרצים מישראל ואת נאס"א שניהלה את הדיון.
<חן דולב: כל מרצה הרצה על הנושא שהיה רכב חלל על שם אלברט איינשטיין ובסיום כל הרצאה היו שאלות ובסוף שיחת הווידיאו עלה אסטרונאוט איטלקי שגם דיבר וסיכם את הנושא.
<חן דולב: בחרתי בסיור הזה כי נורא נהניתי בו, למדתי המון דברים חדשים, בעיקר בתחום האסטרונומיה והרגשתי גאווה להיות ישראלית ולהוות חלק ממדינת ישראל.
<זינה חג יחיא: מה שעורר בי השראה זה לא היה אדם, זו הייתה דווקא הרצאה שקרתה לא מזמן בלא למדענים בטכניון.
<זינה חג יחיא: לא למדענים בשנה הזאת היה בנושא חקר המוח, נושא שמאוד מעניין אותי והספקתי להיכנס להרצאה אחת בנושא מחלת הפרקינסון.
<זינה חג יחיא: ההרצאה הזאת מאוד עניינה אותי, פתחה אותי לעולמות חדשים, פתחה אותי לנושא שמאוד עניין אותי והיא נתנה לי פוש ללמוד עוד יותר את הנושא הזה.
<זינה חג יחיא: נראה לי שזו הייתה הכוונה של התכנית הזאת, לתת לנו פוש.
<שרה נסאר: כמו שאמרו לפני, התכנית סללה לנו שלושה נתיבים שהם חשיפה לאקדמיה, העשרה מדעית וגם העצמה אישית.
<שרה נסאר: החוויה הכי משמעותית בשבילי הייתה בנתיב ההעצמה האישית, כי לא עברתי בחיים שלי את הקורס הזה וגם בכל גישה הרגשתי הרגשה טובה עם קתרין.
<שרה נסאר: מי שלא יודע, קתרין היא האישה שהעבירה לנו את הקורס הזה, היא לימדה אותנו איך לעבור מבחנים בחיים כמו איך להתנהג בדיאלוג, איך להתמודד עם סטרס, ריאיון עבודה ועוד.
<נגה גוטליב: הייתה לנו העשרה, המון המון המון סיורים מאוד מאוד מעניינים, אני זוכרת, אני חושבת, כמעט את כולם ובכל זאת בחרתי באישה אחת מאוד מיוחדת, מהמכללה להנדסה בירושלים, ד"ר רות ספז, שהיא ראש תחום הכימיה שם.
<נגה גוטליב: כבר כשהיא הציגה את עצמה לפנינו אז היא אמרה שהיא ראש תחום כימיה, דיקנית הסטודנטית ואמא ל-6 ילדים.
<נגה גוטליב: אני חושבת שהיא מקור להשראה מאוד גדולה, היא גם אמא ואמא ל-6 ילדים, שזה המון, וגם מצד שני היא לא ויתרה על קריירה אקדמאית והיא מצליחה מאוד ומתפתחת מאוד ונראה לי שזה מה שהיינו אמורים לראות כשאנחנו פוגשים נשים מהאקדמיה.
<אוריה נעימי: היו לי שני דברים משמעותיים, אחד בתחום המדעי יותר ואחד בתחום ההנהגה.
<אוריה נעימי: בתחום ההנהגה השיעורים לאחרונה שהיו לנו במהלך השנה האחרונה היו מאוד מעוררי השראה, על נשים וגם על גברים היה לנו, שחלמו חלומות גדולים והצליחו להגשים אותם.
<אוריה נעימי: בתחום המדעי יותר היה לנו סיור בבית חולים שניידר לילדים והייתה לנו שיחה מד"ר טולדנו, שהיא ראש מחלקת אונקולוגיה המטולוגיה.
<אוריה נעימי: זאת הייתה שיחה מאוד מרשימה, לשמוע ממנה איך היא הגשימה את החלום שלה למרות שהיו לה הרבה קשיים בדרך.
<אוריה נעימי: זה גרם לי לרצות ממש ללכת לרפואה.
<חגית אליאס: על ייצוג נשים באקדמיה לא נדבר הפעם, אבל על פרס נובל נדבר.
<חגית אליאס: פרס נובל נחשב לפרס היוקרתי ביותר עבור העשייה האנושית והמדעית בפרט, הפרס מחולק החל משנת 1901 ואתם יודעים שעד 2011 קיבלו את הפרס הזה 44 נשים מתוך 840 זוכים בסך הכול, מי יכול לעשות חישוב מהיר כמה אחוז זה?
<חגית אליאס: 5% נשים.
<חגית אליאס: בעיקר זכו בתחום הספרות ותחום נובל לשלום.
<חגית אליאס: נשים זכו בפרסי נובל בתחומי המדע, כאשר אישה אחת שהוזכרה היום זכתה פעמיים, מארי קירי.
<חגית אליאס: יושבים כאן בקהל חברי ועדת המדע והטכנולוגיה, האם אתן יכולות לחשוב על רעיון שיביא לכך שיותר נשים בעתיד יוכלו לזכות בפרס נובל בתחום המדעים?
<חגית אליאס: מה צריך לעשות?
<חן דולב: אני חושבת שצריך להמשיך עם תכנית העשרה, יותר תכניות של מדעים, יותר תכניות של העצמה לנשים, להעלות את הביטחון העצמי, להראות לבנות שהן מסוגלות, שהן יכולות ושהן לא פחות טובות מגברים ואפילו יותר.
<זינה חג יחיא: אני מחזקת את דבריה.
<זינה חג יחיא: גם אני חושבת שחשיפה לנושאים מדעיים, שחשיפה לנשים שעוסקות במדע, שכן יכולות, שמשלבות במשפחה ומדע ועבודה וקריירה זה דבר מאוד חשוב, במיוחד במגזר שאני באה ממנו.
<זינה חג יחיא: תכניות כאלה, מסגרות כאלה זה מה שחשוב, זה מה שצריך.
<זינה חג יחיא: אני התחלתי בכיתה י', לא להתחיל מכיתה י', להתחיל יותר מוקדם.
<שרה נסאר: אז אני גם מחזקת אותן.
<שרה נסאר: בשבילי זה לתכנן תכניות שהן מעודדות את הבנות לבחור במקצועות שהן מדעיים, להמשיך בתכנית הזאת.
<נגה גוטליב: אני מסכימה עם מה שאמרתן ואני חושבת שבנוסף, ברגע שיסבירו ויראו שזה אפשרי גם לפתח קריירה אקדמאית מאוד מצליחה ומאוד מתקדמת ומצד שני לא לוותר על משפחה ועל ילדים וכל מה שמסביב, אז בנות יילכו יותר למקצועות ויותר ישקיעו בזה ויותר יצליחו בזה ובעזרת ה' יהיו עוד בנות שיזכו בפרס נובל.
<אוריה נעימי: אני מצטרפת לדעתן של כולן פה.
<אוריה נעימי: אני חושבת שיש לנשים את היכולת, צריך לחשוף את זה לכל מגזר ולכל סוג לפי מה שמתאים לו ובאמצעות תכניות כאלה, נוספות.
<חגית אליאס: אז יותר תכניות מתערבות.
<חגית אליאס: אני רוצה להודות לכל התלמידות.
<חגית אליאס: תודה רבה.
<עינת זמיר: תודה רבה לתלמידות הפאנל.
<עינת זמיר: אני שמחה להזמין את שחף ושני לקטע הבא.
<עינת זמיר: (קטע מוזיקלי).
<עינת זמיר: תודה לזמרות העתיד.
<עינת זמיר: תודה רבה, אלה היו שחר מסיקה ושני אהרונוב, תלמידות בית הספר עתידים באור עקיבא.
<עינת זמיר: כשמדובר בתכנית רחבה כל כך, עם כמות כה גדולה של משתתפות ושותפים אחריות כבדה במיוחד נישאת על כתפיהם של רכזות ורכזי התכנית.
<עינת זמיר: בכל רחבי הארץ רקמו הרכזים סיפורי הצלחה מרגשים ומעוררי השראה, כולם ליוו את הבנות ביצירתיות, במסירות ובהרבה אהבה.
<עינת זמיר: היום זו ההזדמנות שלנו לומר לכם תודה.
<עינת זמיר: לשלב ההוקרה אני מזמינה לבמה מחברת אקסיומה את רונית שינדלר ואת חגית אליאס, מנהלת תכנית קדם עתידים מעמותת ידידי עתידים.
<עינת זמיר: אני מזמינה אתכם, רכזים יקרים, תלוו אותם במחיאות כפיים.
<עינת זמיר: מסכנין סיהאם חמזה, ממראר זאיב יוסף, מירושלים מיכל רוזנטל, יעל מכלוף מבית שמש, מוחמד כתאני מבאקה אל גרבייה, אפרת גל ברק מבית שמש, סננא ספורי משפרעם, סברין יאסין מעראבה, סמאח ג'בארין מנצרת, תסמין דסוקי מטייבה.
<עינת זמיר: אני מזמינה את נציג היישובים קרית מלאכי, נתיבות ואופקים, תומר גולן, ואת נציג היישובים בית שאן, טבריה, עכו, אור עקיבא, עמק המעיינות ושדרות, זהר ניר.
<עינת זמיר: במקום זהר ניר אני מזמינה את איציק אלימלך לקבל את המתנה ואני מזמינה את כל הרכזים, גם מי שירד, לפה לשורה, תקבלו את מחיאות הכפיים ואת התמונה.
<עינת זמיר: רגע לפני סיום אנו מזמינים את כולכם לשוב ולהביט פעם נוספת בקבוצה הנפלאה של מדעניות העתיד.
<עינת זמיר: בימים שבהם רוחות עזות של מחלוקות עוד מנשבות בקרבנו הקבוצה הזאת היא מקור השראה ותקווה לחברה כולה.
<עינת זמיר: אתן, תלמידות יקרות, כבר הוכחתן שהעתיד אינו תלוי רק בשאלה מהיכן באתן, אלא בעיקר בשאלה לאן תרצו ללכת.
<עינת זמיר: הוכחתן שעתידכן בידיכן.
<עינת זמיר: אנחנו בטוחים שתמשיכו בדרך זו, שתוסיפו לחלום הכי גבוה שניתן ותגייסו את הכלים שרכשתן, את היכולות, את האמונה, הנחישות, כדי לסלול את הנתיבים שיהפכו חזון למעשה וחלומות למציאות.
<עינת זמיר: כולנו גאים בכן, מאמינים בכן, תודה רבה לכולם ונסיעה טובה.
אורי מקלב: אני רוצה לקבל בברכה את חברי הכנסת שמשתתפים פה, חבר הכנסת יואל חסון, אבל במיוחד את אורח הכבוד שיש לנו, חבר הכנסת לשעבר, חבר הכנסת מיקי איתן.
אורי מקלב: השר לשעבר.
אורי מקלב: אבל חבר כנסת, גם מי ששר תמיד הוא חבר כנסת, עד עכשיו, כמעט תמיד הולך איתו ביחד.
אורי מקלב: השר לשעבר וחבר הכנסת לשעבר, אבל שעדיין מלווה אותנו בכל הנושא של ממשל זמין וודאי נרחיב תיכף אחרי דברי הפתיחה, גם נבקש ממך לדבר.
אורי מקלב: חבר הכנסת יואל חסון, שהוא גם חבר בוועדה והוא מלווה בהרבה תהליכים.
אורי מקלב: היום התכנסנו בעצם לישיבה חגיגית, ישיבה שבאה לציין את דוח התקשוב הממשלתי, לציין תחרות או לציין את המשרדים הממשלתיים, את הפעילות שלהם בנושאים האלה ויש לנו גם חוץ מדוח התקשוב, דוח ממשל זמין, יש לנו דוח חדש שהשנה הוא לראשונה מוגש, זה יהיה דוח שיפור השירות, שהוא חידוש לכל ההסתכלות או פעילות הממשלה והמעקב אחרי שיפור השירות לאזרחים.