GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנואל טרכטנברג: נקודה שנייה שאני רוצה לציין, שבסוף כל המדענים הראשיים ללא יוצא מן הכלל, הגדרתית, הם בעצם אחת התפוקות של מערכת ההשכלה הגבוהה.
מנואל טרכטנברג: הרי מאיפה צמחו הפרופסורים?
מנואל טרכטנברג: מאיפה צמחו כל מי שיושב כאן?
מנואל טרכטנברג: אוניברסיטאות המחקר, וכו' וכו'.
מנואל טרכטנברג: אנחנו נמצאים, אני רוצה לציין את זה וזה חשוב, כרגע יש תהליך של גיבוש של תכנית החומש הבאה להשכלה הגבוהה, ממש בימים אלה.
מנואל טרכטנברג: ואני מתייחס לזה אלף ביראת כבוד וביראת קודש, כי אתה יודע, זה יקבע את החמש השנים הקרובות לכל מערכת ההשכלה הגבוהה, מערכת המחקר וכו' ואני מלא חששות, אני חייב להגיד.
מנואל טרכטנברג: מכיוון שכיום, אתה יודע, בסיטואציה שאנחנו חיים בה, שיש נושאים אחרים מאד מאד דומיננטיים על סדר היום, כמו הדיור ובצדק, אני לא בא לגרוע מאף אחד, הנושא הזה של ההשכלה הגבוהה, של המחקר המדעי, כמצע שעליו נשען כל היתר של מה שיש כאן, זה קצת נדחק לקרן זווית.
מנואל טרכטנברג: אז הרי אי אפשר לנסות ולהעצים את הפונקציה של המדענים הראשים וכל מה שמתלווה לכך, מבלי שיהיה מאחורי זה אגף חזק של השכלה גבוהה.
מנואל טרכטנברג: אז אני רוצה שבהזדמנות זאת נקרא לכל הנוגעים בדבר להירתם למשימה הזאת של התוויית תכנית החומש ותקציב החומש להשכלה הגבוהה מבחינת התשומות למשימה הזאת, וכפי שאמרתי, אני אשמח מאד שנעשה איזה שהוא מהלך להביא משאבים תוספתיים למדענים הראשיים.
אורי מקלב: תודה רבה, פרופסור טרכטנברג.
אורי מקלב: אנחנו קיימנו דיון ונקיים עוד דיונים וחשובה לנו גם המעורבות שלך בנושא העצמת החינוך המדעי, האקדמאי כמובן.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה כבר מהגיל הרך ונעשים פרויקטים, אבל זה רק קצה, זה וודאי רק כדי לראות את החשיבות ואנחנו צריכים להרחיב אותם, יש לזה חשיבות מאד גדולה.
אורי מקלב: אני גם מעיר על מה שאתה אומר, שזה לא רק נושא של תקציבים.
אורי מקלב: זה נכון, תקציבים זה ברור, זה מה שפועל.
אורי מקלב: כפי שאמרת, חלק מהמשרדים בכלל אין להם שום דבר וגם המעורבות, ההתחשבות, המעמד שלהם, את כל זה צריך לעגן ולהרחיב ולבסס.
אורי מקלב: מנהלת הוועדה אומרת להזכיר לפני שאתה הולך את כל הנושא של החתימה בנושא האקלים.
אורי מקלב: אני מניח שזה צריך לעבור דרך המדענים של המשרדים, היישום של דברים כאלה בתוך המשרדים.
אורי מקלב: זה גם היה חשוב שזה ייעשה.
אורי מקלב: למשל דבר מקצועי, הרי זה לא הכל קשור למשרד האנרגיה - - -
אורי מקלב: במשרדים אחרים לפעמים היישום הוא הרבה יותר גדול, ובדברים האלה צריך לעשות איזו שהיא הלימה ושיתוף פעולה בין כל מה שאנחנו רוצים לעשות לבין מי הכתובת.
אורי מקלב: זה לפעמים עובר למנכ"ל המשרד, אבל זה לא הגוף המקצועי האמיתי.
אופיר אקוניס: בעניין זה אני כמעט לא מעלה על דעתי משרד שבסופו של דבר לא יהיה מעורב בדבר הזה.
אורי מקלב: ה - - - נצליח והשאלה מי יהיה מעורב, איזה גורמים מקצועיים ומה המעמד שיהיה ומה הידע שיהיה בתוך המשרדים, אם זה מדענים מהפורום, אנחנו יודעים שאנחנו נקבל את הידע והמדע מכל המשרדים שיהיו, ותהיה חשיבות שהוא ייקרא הגוף המקצועי שיטפל בכל מיני משימות שיש לנו.
אופיר אקוניס: בדיוק אגב זאת הסיבה, ההערה של מנהלת הוועדה ושלך, אדוני יושב הראש, בעניין החתימה על הסכמי האקלים לפני כשבועיים נדמה לי זה היה בפריז.
אופיר אקוניס: קודם כל זה דבר חשוב לעולם כולו, לאזורנו, שגם בו אנחנו רואים את שינויי האקלים.
אופיר אקוניס: אגב, כנראה, לפי מה שאני מבין, בעקבות דברים שאינם קשורים ישירות לשינויי האקלים באזור סוריה ועיראק, דברים שנובעים מדברים אחרים בכלל.
אופיר אקוניס: בסופו של דבר פורום המדענים הראשיים זה בדיוק הפורום המתאים, הפורום של כולם, לא אחד אחד.
אופיר אקוניס: זאת אומרת אחד אחד כמובן יעשו אלא כל מה שקשור אליהם ואם יהיה צורך באמת בדברים שהפורום המדענים ימליץ עליהם לממשלה, כמובן נביא את זה לממשלה.
אופיר אקוניס: אני חושב שההערה שלך חשובה ביותר.
אורי מקלב: וכמובן, עם הקשרים הבינלאומיים.
אורי מקלב: יושבת ראש ועדת המדע לשעבר.
אורי מקלב: חברת הכנסת פולישוק, בבקשה.
אופיר אקוניס: אז אני אשמח את יושבת ראש ועדת המדע לשעבר ואני אצא.
<מלי פולישוק-בלוך: אני רק רוצה לומר אמירה אחת חשובה לשר ולכל מי שיושבים פה.
<מלי פולישוק-בלוך: לא שמעתי את צמד המילים הון אנושי.
<מלי פולישוק-בלוך: אני חושבת שיש לך, אדוני השר, את התפקיד הכי חשוב בממשלת ישראל, וזה לקדם את ההון האנושי של מדינת ישראל וראיית - - -
אורי מקלב: הוא אמר את זה בשם הסינים.
<מלי פולישוק-בלוך: אמר ואמר בראייה וכלכלה, אבל אני רוצה לא רק בהקשר של הסינים, אלא בהקשר של מה שקורה לנו פה ועכשיו.
<מלי פולישוק-בלוך: ראייה, ואולי החלטת ממשלה אפילו, ראיית ההון האנושי כמשאב הלאומי מספר אחת של מדינת ישראל ולא אגיד את המילה גז.
<מלי פולישוק-בלוך: אז אני מדברת על הון אנושי, והון אנושי זה הסך הכל של כל מי שיושבים פה וכבר דובר על הכסף שאין ודובר על היחס והמודעות שאין, ואם יש לך אתגר הכי גדול שיש עם הוועדה הזאת, זה להפוך את מה שיש לנו בין האוזניים למשאב העיקרי שלנו, שכולל כמובן לא רק מודעות וחקיקה, אלא גם מתן משאבים לעניין.
אופיר אקוניס: זה הוא המשאב העיקרי שלנו, גברתי, בעצם.
אופיר אקוניס: הרי בהעדרם - - -
<מלי פולישוק-בלוך: כן, אבל הממשלה לא מתייחסת, ולא הממשלה הזאת בלבד, אלא ממשלות ישראל לדורותיהן, לא מתייחסות למשאב הזה ברצינות, כפי שצריך היה לעשות.
אופיר אקוניס: אז בהעדרם של משאבי טבע, כפי שציינת, וגם כשמוצאים משאבי טבע צריכים היהודים לקיים עליו ויכוח פשוט בלתי נגמר, תודה לאל הוא גם נגמר בסופו של דבר ובאמת לא ניכנס לזה, כי המשאב הזה יעזור לכל אחת ואחד, כולל השכבות החלשות, שביניהן יש כאלה שמדברים בשמם, לכאורה, לכאורה.
אופיר אקוניס: אני אומר לך שכפי שאמר יושב הראש, ההון האנושי שאת מדברת עליו, הוא בוודאי הנכס.
אופיר אקוניס: אז אני אחדד את זה אם לא חידדתי את זה בהתחלה.
אופיר אקוניס: הרי פה המדענים הראשיים הם נושאי הלפיד אולי של אותו הון אנושי שמדינת ישראל התברכה בו ושכל העולם מעריך אותו, עד כדי הערצה ופרופסור טרכטנברג מכיר את זה גם מתפקידים קודמים, אולי אפילו יותר מתפקידים קודמים מאשר מן התפקיד הנוכחי.
אופיר אקוניס: וכאשר אנחנו בעצם, במדיניות שלנו, כאשר אנחנו מחליטים להגדיל את תקציבי המחקר והפיתוח, בעצם כאשר אנחנו עושים את זה, אנחנו באופן כמעט ישיר, הייתי אומר, בעצם משתמשים בהון האנושי שלנו ומגדילים את האפשרויות שלו לקיים את מדינת ישראל כמדינה שפורצת דרך בתחום החדשנות.
אופיר אקוניס: אני גם מקבל את הערתו של חבר הכנסת טרכטנברג לגבי המשאבים שנדרשים עוד לעניין זה.
אופיר אקוניס: וקודם כל, כל התקציב של משרד המדע, שכפי שהצגתי, לא נחזור עליו שוב, תודות לפעולה טובה מאד של המנכ"ל שלא נמצא כאן איתנו בשל שירות מילואים, גדל.
אופיר אקוניס: הוא גדל בעצם לשיא של כל הזמנים - - -
<קריאה: הוא הוכפל.
אופיר אקוניס: כן, וודאי.
אופיר אקוניס: זה 420 מיליון שקלים.
אופיר אקוניס: כמובן אמרתי גם בישיבה הקודמת וגם אני אומר את זה פה, The only way is up.
אופיר אקוניס: יש רק דרך אחת והיא למעלה, להגדיל מפעם לפעם.
מנואל טרכטנברג: במיוחד בחלל.
אופיר אקוניס: וגם בחלל אגב, כן.
<נורית ירמיה: ממצולות הים ועד החלל.
אופיר אקוניס: אגב גם פה חייבים לנצל את זה, ובזה אני אסיים.
אופיר אקוניס: גם כאן ראיתי, ועם כל הבדיחות והסטירה, זה הכל על הכיפאק, זה בסדר ולעתים זה גם משעשע, כמובן אם זה נעשה בטעם טוב, אבל אני אומר לך וגם לכם, שגם כאן תעשיית החלל התעשייתית היא ב-TOP 10.
אופיר אקוניס: זאת אומרת זה מדהים, זה בעשרת הגדולים של העולם.
אופיר אקוניס: אנחנו צריכים להיות גאים בזה, ואני אומר לכם - מבלי להיכנס לעניינים ספציפיים - יש לתחום הזה תרומה אדירה גם לביטחון היום יומי שלנו וגם בתחום האקלים, כאשר יש לנו פרויקט משותף בעניין זה עם צרפת, אני מוכרח להגיד, פרויקט ונוס, וגם עם האיטלקים ועם רבים אחרים בעניין זה.
אופיר אקוניס: ויש לנו במה ובמה להיות גאים.
אופיר אקוניס: אני מתנצל.
אורי מקלב: אדוני השר, אנחנו דיברו על זה שגם בפיתוחים בחלל הביאו בסך הכל לאנושות דברים מאד מאד חשובים בחיי היום יום, לאו דווקא ב - - -
אורי מקלב: ואנחנו היום חיים גם בפיתוחים וגם במחקרים, ולא מזמן הציגו בפנינו איזה פיתוח של חקלאות שמבוסס לא על קרקע ולא על מים, על כך שהמצע המרכזי היה מפיתוח שנעשה בשביל החלל, איך לגדל גידולים כזה, והעבירו פיתוחים שיכולים לעשות מהפך על גגות של בתים ועוד דברים כאלה, ניצול משאבי קרקע במקומות צפופים, מפיתוח משהו מתוך הפיתוח בחלל וזה היה הבסיס לכל הפיתוחים האחרים.
אורי מקלב: אז אנחנו יודעים שיש חשיבות.
אורי מקלב: אנחנו גם נקיים ישיבה, כפי שאמרנו ואני אומר את זה גם לפרופסור טרכטנברג, יותר בנושא החשיפה ויותר דרבון לגבי ההשכלה בנושא המדע, שאנחנו חושבים שצריך להתחיל בה מגיל קטן ולא רק לחכות לאחר כך, גם בתיכון ועוד הרבה לפני זה, בנושא של מתמטיקה ופיזיקה והדרבון לתת את כל מה שהמשרדים או הממשלה צריכים לתת כדי להגדיל את ההון האנושי שקיים בנו, כי הוא חבוי לפעמים ולא תמיד נראה.
אורי מקלב: ואנחנו מפתחים אותו ונותנים להם את האפשרות באמת ליישם אותו.
אורי מקלב: עכשיו נעבור אליכם, אתם החתנים של הדיון הזה.
אופיר אקוניס: אני מתנצל, אני פשוט חייב לציין.
אופיר אקוניס: אני גם קיימתי דיון דומה, פחות או יותר, עם המדענים הראשיים לפני כשבועיים והשיח פורה וודאי, וגם אתה אדוני יושב הראש וחברי הכנסת - - -
אורי מקלב: גם חשיפה ציבורית בכנסת.
אורי מקלב: אנחנו נעבור אם כך לפרופסור אבי ישראלי, המדען הראשי.
אורי מקלב: תודה רבה לאדוני השר, תודה ובהצלחה גדולה.
אורי מקלב: פרופסור אבי ישראלי, המדען הראשי של משרד הבריאות.
אורי מקלב: אחריו ד"ר אבי פרל ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<נורית ירמיה: לא, אני אתחיל, אוקיי?
אורי מקלב: את מתחילה?
<נורית ירמיה: אני אתחיל.
<נורית ירמיה: אם השר יצא אז אני אתחיל.
<נורית ירמיה: ורק בפתח דברי אתייחס, פרופסור טרכטנברג, אני מזמינה אותך בשם הפורום לדיון הבא, כיוון שכל הוועדות שהשכילו ונתנו את דעתן על מעמד ותפקיד המדענים הראשיים, דיברו על אחוזי משרד ודיברו על כן רכב או לא רכב וכל מיני דברים שכאלה, כאשר אתה נגעת באושיות.
<נורית ירמיה: מה שבאת חשוב זה איך נראית הלשכה ואיזה משאבים יש, גם מבחינת ההון האנושי וגם מבחינת התקציבים, ולכן אנחנו נודה לך אם תצטרף גם לישיבה הבאה, כדי לתמוך בזה.
<נורית ירמיה: אני תיכף א ומר מילה על מדע בסיסי ואתייחס לדבריך.
<נורית ירמיה: ואני מבקשת גם ל ומר שלאחר ועדת האקלים, משרד המדע כן נענה לאתגר הגדול ואחד מהקולות הקוראים החדשים שלנו הוא ננו טכנולוגיה – איכות הסביבה ובריאות אדם, שוב, בתור איזה שהוא מיזם שהוא חוצה משרדים.
<נורית ירמיה: אני אעשה את זה מאד בקיצור, בבקשה.
אורי מקלב: מכיוון שהזמן הוא לא משהו מדעי, הוא משהו שהוא - - -
<נורית ירמיה: הזמן הוא משהו אובייקטיבי, כן, אוקיי.
אורי מקלב: פרופסור, אני רק אומר שאם אנחנו רוצים לתת לכל האנשים, אנחנו נצטרך להיכנס לסד של זמנים שנוכל להתקדם.
<נורית ירמיה: כן, בהחלט.
<נורית ירמיה: אני אתקתק את זה הכי מהר שרק אפשר.
<נורית ירמיה: משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, אמון על המחקר האסטרטגי, על המחקר המכוון, על מה שנחשב הרבה פעמים לשטח האפור או לעמק המוות, שבין המדע הבסיסי, שפרופסור טרכטנברג דיבר עליו, ושהוא השורשים של כל שאר המדע ושל החדשנות ושל הפיתוח, ובלעדיו, בלי השורשים האלה אנחנו לא נקטוף את הפירות שישראל כל כך ידועה בהם בתור הסטראטאפ ניישן.
<נורית ירמיה: כך שאין ספק שלא מספיק משאבים מושמים ומוקדמים לא רק למדע המוכוון, האסטרטגי, אלא גם למדע הבסיסי.
<נורית ירמיה: לשכת המדענית הראשית כוללת בתוכה את סגן המדענית הראשית, ד"ר טארק אבו חאמד שיושב ומעביר לנו את המצגות ותודה, טארק, וכן מנהלים מדעים, כולם בדרגת דוקטור, כל אחד בתחומו; וניתן לראות שהתחומים הקיימים כרגע הם מדעי החיים, מדעי הרפואה, ננו טכנולוגיה, כימיה וחומרים, מדעי החברה, פיזיקה ומתמטיקה.
<נורית ירמיה: אנחנו כעת בתהליכים של גיוס מנהל מדעי בתחום ההנדסה ועוד מישהו סביב החקלאות והמים.
<נורית ירמיה: כמובן שהנושאים שאנחנו עוסקים בהם הם רחבים הרבה יותר מאשר הנושאים שכאן, אבל אלה הם המנהלים המדעים הייעודיים לתחומים.
<נורית ירמיה: באופן כללי, הפעילות השוטפת של לשכת המדענית הראשית היא התוויה וקידום מדיניות לאומית בתחומי המדע, הטכנולוגיה והחלל, כאשר אנחנו בהתייעצות, ביחד עם הות"ת, עם סגני הנשיאים למחקר ופיתוח, עם המדענים הראשיים, עם גורמים בארץ ובחו"ל, קובעים ובוחרים את הנושאים בעלי החשיבות הלאומית לקולות הקוראים שלנו למחקר, למלגות, למרכזי ידע וכדומה.
<נורית ירמיה: כפי שאמרתי קודם, המדע היישומי, אנחנו יודעים שעמק המוות הוא בדיוק אותו תחום של מחקר מדעי יישומי והנדסי, ולכן המשרד הקים את קרן מאיה, שהיא קרן שמממנת מחקרים ומלגות בתחום היישומי הנדסי.
<נורית ירמיה: התחלנו לפני כשנה עם תקציב זעום של 11.5 מיליון ולשמחתנו באותה השנה, אגף תקציבים, לאחר שראה את איכות המגישים ואת טיב העבודה במשרד, הגדיל את התקציב ואנחנו גם מצאנו עוד תקציב במשרד וסיימנו את השנה עם כ-30 מיליון שקלים, שהשנה הזו, ב-2015, הפכו כבר להיות 40 מיליון שקלים לתחום הספציפי של הנדסי.
מנואל טרכטנברג: כמה זוכים?
מנואל טרכטנברג: כמה פרויקטים?
<נורית ירמיה: היו לנו 23 זוכים.
<נורית ירמיה: כל תקציב מחקר הוא לקבוצה אחת בסביבות ה-750,000 שקלים, ואם שלוש קבוצות ויותר, 2.5 מיליון שקלים לשלוש שנים, שזה בהחלט סכום מכובד שמתחרה עם הקרנות המובילות בארץ ובעולם.
<נורית ירמיה: בנוסף, אנחנו אמונים על פיתוח המחקר האסטרטגי גם בתחומים נוספים, לא רק בהנדסה, ואנחנו מנהלים את כל הפן המדעי של הקולות הקוראים למענקי מחקר לאומיים ובין לאומיים, למלגות לסטודנטים, מלגות ייעודיות ולא ייעודיות ומרכזי ידע.
<נורית ירמיה: אנחנו בלשכה אחראים על ההרחבה וההעמקה של קשרי המדע הבין לאומיים של ישראל.
<נורית ירמיה: בשנתיים האחרונות מדינת ישראל, באמצעות משרד המדע, הצטרפה לשמונה מיזמים ארגונים, פרויקטים חדשים ואנחנו מנהלים את הקולות הקוראים למחקר הדו לאומי ולפעמים גם הרב לאומי עכשיו, כאשר מדובר בחלק מהפעילות הבין לאומית שלנו.
<נורית ירמיה: כמובן שאנחנו עוסקים בחשיפה והנגשה של המדע ועידוד המצוינות במדע ובטכנולוגיה, וכל הזמן עוסקים בשיפור היכולות שלנו בתור משרד ממשלתי, כיוון שמאד קשה לנהל קרן מחקר בתוך משרד ממשלתי וכרגע הנהלת הקרן של המחקרים במשרד פועלת לפי אמות המידה המתקדמות ביותר בעולם.
<נורית ירמיה: המדענית הראשית מייעצת לשר, עובדת בשיתוף עם המנכ"ל, מובילה את שיתוף הפעולה המדעי הדו לאומי ביחד עם מנהלת האגף לקשרי חוץ.
<נורית ירמיה: מרכזת בשם השר את פורום המדענים הראשיים, משמשת כממלאת מקום יושבת ראש משותפת בקרן המחקר המשותפת לישראל ולגרמניה, ובעוד כמה קרנות שיש אותן כאן והן תצורפנה, אני מבקשת, לפרוטוקול.
<נורית ירמיה: סגן המדענית הראשית וצוות המנהלים המדעיים מייצגים את מדינת ישראל בוועדות בין לאומיות שונות, ויש לכם כאן רק חלק בתור דוגמא, ב-Global Science Forum, ב-Joint Research Centers, בסקר האירופאי למדעי החברה, ב-European Molecular Biological Laboratory, מוירס - better life, בג'נדרנט, ננו טכנולגיה ומטיריאלס ועוד ועוד ועוד, והם אלה שמנהלים את הצד האדמיניסטרטיבי והמדעי של הארגונים בארץ.
<נורית ירמיה: הם חברים בוועדות לאומיות שונות ואחראים באופן שוטף על ניהול מדעי תקין של כל המחקרים, של כל מה שאנחנו מממנים, כמו גם מתכננים ומנהלים ימי עיון וכדומה.
אורי מקלב: רק שנייה, אני רק אומר, אנחנו חייבים, אנחנו צריכים - - -
<נורית ירמיה: לגמרי בסדר.
אורי מקלב: בשביל משרד המדע אנחנו צריכים לתת דיון שלם, זו האמת.
<נורית ירמיה: עוד שתי דקות יש לי ואני מסיימת.
<נורית ירמיה: בהחלט ואנחנו נמשיך אותו.
אורי מקלב: זה שווה את זה.
<נורית ירמיה: נמשיך אותו.
<נורית ירמיה: באופן כללי, כפי שאמרתי קודם, התמיכה שלנו במחקרים היא בין 750,000 שקלים ל-2.5 מיליון לפרויקט, מלגות של 250,000 שקלים לשלוש שנים לדוקטורנטים, 200,000 שקלים לפוסט לשנתיים, מרכזי ידע – 3 מיליון שקלים; וכמובן התמיכה במחקרים דו לאומיים, מתוך ה-400 ומשהו מיליון שקלים, בערך כ-85 מיליון שקלים מוקדים למחקרים, מלגות ומרכזי ידע, ועוד כ-20 מיליון שקלים למחקרים בקשרי מדע.
<נורית ירמיה: יש לכם כאן בשקף הבא את הנושאים של הקולות הקוראים בתחום ההנדסה.
<נורית ירמיה: חשוב פה לציין שהקול הקורא הוא לא פתוח בהנדסה, כי אז היינו מקבלים 2,000 הצעות מחקר, ולכן זה בתחומים שונים.
<נורית ירמיה: אנחנו עובדים, יש כאן עוד דוגמא לקול קורא בכל מה שקשור למדע, טכנולוגיה וחדשנות, למען האוכלוסייה בגיל השלישי, שזה אחד היעדים הכלכליים והחברתיים והאתגרים של מדינת ישראל, ניתן פה לראות.
<נורית ירמיה: בשקף הבא יש לכם את הארגונים שהצטרפנו אליהם בשנים הבאות.
<נורית ירמיה: אני אסיים בשקף האחרון שהוא הפעילות המתוכננת לשנת 2016, וזה רק החלק הראשון שלה, וניתן לראות כאן את המחקרים, מלגות ומרכזי ידע, כאשר בשנה הקרובה אנחנו נקים מרכז ידע לנשים ומגדר.
<נורית ירמיה: מאד קשור לכל הנושא של ההון האנושי הבלתי מנוצל.
<נורית ירמיה: מרכז ידע לחקר מחלות יתומות ומחקרים בתחום ההנדסה, הגיל השלישי, קידום נשים, אבטחת וביטחון מזון ותזונה, ננו-טכנולוגיה, אורח ואיכות חיים ועוד ועוד, ובזה אני אסיים.
<נורית ירמיה: כמובן שאחר כך נוכל להרחיב ולהמשיך.
אורי מקלב: באמת סקירה קצרה באופן יחסי למה שאתם עושים.
אורי מקלב: תודה, פרופסור ירמיה.
<נורית ירמיה: שוב, אני מדגישה, כל אחד מאיתנו יכול היה להציג במשך ישיבה שלמה ומלאה, ואני ממליצה על כך.
אורי מקלב: כפי שאת אמרת, אני אשתמש בביטוי שלך, את פתחת לנו דלת, אבל אנחנו עכשיו רק פותחים חלון לשאר המשרדים.
אורי מקלב: אנחנו באמת יודעים שנקצה.
אורי מקלב: נגענו בדברים, אפשר להרחיב בכל דבר ואפשר לדון בכל הדברים.
אורי מקלב: אני אבקש את פרופסור אבי ישראלי ולאחריו ד"ר אבי פרל, להציג בקצרה את הדברים שלכם בתחום התפקיד שלכם.
אורי מקלב: אני כן ארצה משפט מכל אחד מה עדיין היעדים שרוצים להגיע אליהם ומה לא נעשה.
אורי מקלב: אפשר גם להגיד מחוסר תקציב, מחוסר שיתוף פעולה, מחוסר מעמד, מחוסר אחריות.
<נורית ירמיה: כל הנ"ל.
אורי מקלב: אני עדיין בכל הדברים ואני עכשיו אגיד את זה, אני ראיתי את המכרז שמשרד ביטחון הפנים פרסם, ובהגדרות התפקיד, יכול להיות שנלקח כזה דבר, אבל זה כמעט מכוון רק לתחום המחקרי הכללי וכמעט לא ליישום, לניתוח המחקרי היסודי.
אורי מקלב: ואני חושב שזה חלק מהבעיה, שמכתיבים את זה בחלק המחקרי הכללי ואפילו לא לפיתוחי ובוודאי לא לפיתוחי יישומי, שאת זה אני חושב שאני רואה את זה בעיני רוחי הרבה יותר חזק בעניין של היום, בתפקידים של המדענים.
אורי מקלב: ועוד מילה, מה אתם חושבים, לייעץ, לייעץ ולייעץ ואני חושב שיש כאלה שנותנים עצות, אבל אנחנו צריכים הרבה יותר מעורבות עם סמכות, עם תפקיד בתוכניות העבודה וכל הדברים שהמדענים צריכים לקדם בכל משרד ומשרד שלהם.
אורי מקלב: ארוכה היא הדרך.
אורי מקלב: אנחנו נתחיל ומתחילים כבר לשמוע אתכם ואנחנו נמשיך הלאה.
אורי מקלב: בבקשה, פרופסור אבי ישראלי.
אורי מקלב: פרופסור או דוקטור?
<אבי ישראלי: לא משנה.
<אבי ישראלי: קוראים לי אבי ישראלי.
אורי מקלב: פרופסור אבי ישראלי.
<אבי ישראלי: עבדתי יותר שנים על האבי מאשר על ה - - -
אורי מקלב: ואנחנו עכשיו ממשיכים על הישראלי.
אורי מקלב: עכשיו אתה ממשיך לעבוד על הישראלי.
<אבי ישראלי: אני אשתמש בזה רק כפרומו, התפקידים של המדען הראשי במשרד הבריאות הם קצת שונים ממשרדים אחרים, כי זה לא היועץ המקצועי לשר.
<אבי ישראלי: היועץ המקצועי לשר במשרד הבריאות, זה מי שמתעסק בבריאות הציבור - הוא יועץ בבריאות הציבור.
<אבי ישראלי: מי שמתעסק בבתי חולים – יועץ בבתי חולים וכו' וכו'.
<אבי ישראלי: אז התפקידים העיקריים של היחידה זה קידום מחקר ביו-רפואי במדינת ישראל, שזה אחד הנושאים היותר חשובים, כי יש לו פוטנציאל אדיר גם כספי, גם שיתופי פעולה וגם הוא מועיל באופן ישיר לחולים.
<אבי ישראלי: אנחנו יודעים שככל שעושים יותר מחקר רפואי, ככה הטיפול הרפואי בחולים הוא יותר טוב.
<אבי ישראלי: הגוף הזה עוסק ברגולציה למחקר הביו-רפואי, שזה מאד חשוב, והוא מסדיר את הנושאים של פטנטים וקניין רוחני.
<אבי ישראלי: עכשיו, מה זה אומר בעצם?
<אבי ישראלי: אחד, זה מימון מחקרים לחוקרים ישראלי, שזה מאד ברור ופשוט.
<אבי ישראלי: הדבר השני זה קידום שיתוף פעולה בין לאומי וקידום מחקרים בתחום הביו רפואה.
<אבי ישראלי: אנחנו יודעים שכל שמשתפים יותר פעולה, ככה המחקר רמתו עולה וזה מאד חשוב, ובזה אנחנו עוסקים הן בארץ והן בעולם.
<אבי ישראלי: הדבר הנוסף שהוא מאד מאד חשוב, זה רגולציה של המחקר בבני אדם.
<אבי ישראלי: כפי שאדוני יושב הראש יודע, אז ועדת הלסינקי העליונה היא תחת המדען הראשי במשרד הבריאות והיא עסוקה בזה.
<אבי ישראלי: גם המועצה הלאומית לביו-אתיקה, היא תחת המדען הראשי של משרד הבריאות.
<אבי ישראלי: זה גוף משותף למשרד המדע ולמשרד הבריאות וזה מינוי של שני השרים, אבל המקום שלה הוא תחת המדען הראשי של משרד הבריאות.
<אבי ישראלי: ואנחנו עסוקים ברגולציה של מחקר שכולל ניסויים בבעלי חיים – מאד מאד חשוב.
<אבי ישראלי: צריך לזכור כל הזמן שאי אפשר להשיג תרופות ללא ניסויים בבעלי חיים.
אורי מקלב: ניסויים בבעלי חיים עבור בני אדם.
<אבי ישראלי: עבור בני אדם, נכון.
<אבי ישראלי: אז זה גם נמצא תחת המדען הראשי של בריאות.
<אבי ישראלי: רגולציה של המחקר שכולל שימוש במחוללי מחלות.
<אבי ישראלי: אני לא אאריך על זה את הדיבור, כי בשבוע הבא יש ישיבה אצלך בוועדה, אז אני לא אאריך על זה במילים.
אורי מקלב: גם בנושא של ניסויים בבני אדם אנחנו מקדמים חוק בעניין.
<אבי ישראלי: וודאי, וודאי.
<אבי ישראלי: על זה הייתה ישיבה.
<אבי ישראלי: אז מה שהיה אני עוד יותר מקצר.
<אבי ישראלי: אני משתדל לעמוד בלוח הזמנים שנתת לי.
<אבי ישראלי: זה השקף האחרון, אז אין בעיה.
אורי מקלב: אנחנו מקדמים חקיקה בעניין הזה.
<אבי ישראלי: אז רגולציה של בעלי חיים, בני אדם הכי חשובים, בעלי חיים, מחוללי מחלות וכמובן הנושא שהוא מאד מאד מאד חשוב בנושאים של בריאות וביו-רפואה, זה קניין רוחני ופטנטים.
<אבי ישראלי: מאד חשוב.
<אבי ישראלי: זה מבנה הלשכה.
<אבי ישראלי: חבל על הזמן.
<אבי ישראלי: בין כה וכה לא רואים, נדבר על זה בהזדמנות אחרת.
<אבי ישראלי: תודה רבה.
אורי מקלב: תודה רבה על הקיצור ועל ההתחשבות.
אורי מקלב: באמת ענייני מאד, מקצועי מאד.
אורי מקלב: אני חושב, נראה לי, בלי שאני יודע, שבמשרד הבריאות, לא בגלל השר שאני מכיר אותו היכרות יותר קרובה, אתה לא צריך להילחם על המעמד שלך.
אורי מקלב: המדען הראשי במשרד הבריאות, אני יודע שהוא עניין מובן מאליו, מה שלא קורה במשרדים אחרים.
<אבי ישראלי: ממש - - -
אורי מקלב: רק במילה אחת, מה התקציב?
<נורית ירמיה: אבל על המשאבים כן צריך.
<אבי ישראלי: על המשאבים צריך להיאבק.
<אבי ישראלי: אני יכול להגיד לכבוד יושב הראש, ששני יושבי ראש ועדת הכספים דאגו באופן אישי להוספת תקציב, ללא שהם ידעו שמישהו מהם יהיה שר אי פעם, גם חבר הכנסת - - -
אורי מקלב: היום כבר יודעים - - -
<אבי ישראלי: גם חבר הכנסת ליצמן וגם חבר הכנסת גפני, דאגו הכי הרבה להעביר כספים למחקר בבריאות, מתוך הבנה שזה מאד מאד מאד חשוב, ושניהם דאגו לזה באופן אישי ותודתי על כך נתונה להם, ולא רק תודתי, אלא תודעת החוקרים בשטח.
<אבי ישראלי: התקציב שלנו הוא מאד מאד זעום.
אורי מקלב: זה היום כבר לא חכמה.
אורי מקלב: היום כבר יודעים שזו סגולה.
אורי מקלב: מי שעוזר למשרד הבריאות נהפך לשר, אז זה מדרבן.
<אבי ישראלי: הם לא ידעו.
אורי מקלב: לא ידעו, אבל ראו שזה באמת מתממש.
אורי מקלב: יש איזו סגולה בעניין הזה.
אורי מקלב: השקעה כדאית.
אורי מקלב: יופי, אנחנו יודעים שאתם עושים דברים מאד חשובים, מצילי חיים בכל הנושא של בריאות, אין ספק בעניין הזה וגם מיישמים את זה בשטח והתוצאות הן טובות.
<נורית ירמיה: אני יכולה רק לומר שכשנכנסתי לתפקיד הייתי בטוחה שלמשרד החינוך ולמשרד הבריאות יש תקציבים ענקיים למדענים הראשיים ופשוט נדהמתי כשגיליתי עד כמה המשאבים דלים.
<נורית ירמיה: והם לא המשרדים היחידים.
אורי מקלב: במשרד החינוך יש מדען?
אורי מקלב: טוב, תודה רבה על הדברים.
<נורית ירמיה: לא שמעתי כמה.
אורי מקלב: הוא אמר דלים מאד.
אורי מקלב: אין הברכה שורה אלא על הדבר הסמוי מן העין.
<נורית ירמיה: בדיוק כך.
אורי מקלב: ד"ר אבי פרל, ואחריו ד"ר סיניה נתניהו.
<נורית ירמיה: וברכה חלף.
<אביחי פרל: שלום לכולם.
<אביחי פרל: לגבי המשימה, רק תמונה כללית, שתבינו בפני מה אנחנו עומדים.
<אביחי פרל: ב-40 השנה הקרובות אנחנו נצטרך לייצר על כדור הארץ יותר מזון מאשר נצטרך ממעבר של הקוף להליכה זקופה ועד היום.
<אביחי פרל: זו המשימה שלנו.
<אביחי פרל: מבחינת איך אנחנו מתרגמים את זה במשרד החקלאות, יש לנו משימות נמשכות שקשורות לייצור ואספקת תוצרת חקלאית טרייה וברמת איכות תחת ביטחון מזון ובטיחות מזון סבירה.
<אביחי פרל: התעסקות עם כל ההשפעה של הייצור החקלאי על הסביבה, פרישת ההתיישבות, חיזוק ההתיישבות, ערכי החקלאות, הכפר והמורשת.
<אביחי פרל: המדען הראשי בתפקידו אמור בעצם לנצל ולפתוח צווארי בקבוק מחקריים שיתרמו להשגת יעדי המשרד.
<אביחי פרל: בניגוד למרכזים אחרים, אנחנו מתעסקים במחקר יישומי, תכליתי, פחות במחקר בסיסי ושהוא מוכוון מטרה והוא מוכוון מוצרים, בין אם זה טכנולוגיה או זנים חקלאים - - -
אורי מקלב: זה ביוזמות שלכם, או שאתם על סמך דברים שמביאים אליכם?
<אביחי פרל: אנחנו יוזמים ומכוונים את המחקר לנושאים יישומיים ומאד מקפידים גם על השאלה מה יוצא לנו מזה.
<אביחי פרל: להשקיע מיליונים זה קל.
<אביחי פרל: לראות שהטכנולוגיה הזאת מגיעה לשטח, יורדת לחקלאי וחס וחלילה מישהו מרוויח כמה לירות יותר בגלל זה, זה נקודה מאד חשובה לנו, אחרת זה מחקר אקדמאי שנגמר במאמר.
<אביחי פרל: לא שאני מזלזל בזה, חס וחלילה, אבל לנו חשוב ידע, טכנולוגיות וזנים, שניתן לנצל לטובת החקלאות.
אורי מקלב: זו חשיבה מקומית ישראלית, או שיש לכם גם בחשיבה יותר - - -
<אביחי פרל: גם בחשיבה, כי אנחנו עובדים המון - - -
אורי מקלב: מכיוון שבנושאים האלה התפתחנו מאד - - -
<אביחי פרל: אנחנו מאד עובדים, ואתה תראה את זה בהמשך, כבוד יושב הראש, בנושא עבודה מול חברות אגרו-טכניות בתחום החקלאות, שמפיצות את הידע ואת הטכנולוגיה הזאת גם בעולם כולו.
<אביחי פרל: יש לנו פה פרישה של מי הצרכנים שלנו בעצם, של תקציבי המחקר.
<אביחי פרל: זה מתחיל ממוסדות ההשכלה הגבוהה, ששם מתקיים המחקר התשתיתי, שזה אותו פיתוח כלים לפתח את הידע היישומי בסופו של דבר, עובר דרך מכוני מחקר ממשלתיים ונגמר במו"פים אזוריים של משרד החקלאות ומשרד המדע, - - - שפרושים בארץ והם אמונים יותר על יישום המחקרים.
<אביחי פרל: אם פעם התעסקנו יותר, בעבר, עם הצרכים של החקלאי, זאת אומרת בבחינת ייבול גבוה, הגנה ממחלקות מזיקים, ייעול תהליך הגידול, היום אנחנו מקפידים ושמים דגש גדול מאד על הצרכים של הלקוח הסופי והצרכן, מבחינת בריאות המזון, שיפור טעם, ביטחון ובטיחות המזון, זמינות במהלך כל עונות השנה והקטנת כמות הריסוסים והדישונים שהחקלאות צריכה לעשות.
<אביחי פרל: יש לנו סך הכל, וזה מה שאני קורא הסיבה למה אנחנו נחשבים כל כך סטראטאפ ניישן בעולם.
<אביחי פרל: יש פה שני סודות, וזה בטח לא המימון.
<אביחי פרל: אחד מהם זה היכולת שלנו להרים מחקר מולטי דיסציפלינארי.
<אביחי פרל: מה זה נקרא?
<אביחי פרל: אם תוקפים בעיה, במקרה הזה התחממות גלובאלית, זו רק דוגמא, תוקפים אותה בו זמנית מספר קבוצות מחקר מכיוונים שונים – בין אם זה פיתוח זנים, שיטות השקיה ואיך קוצרים אותם.
<אביחי פרל: העיקרון של גיבוש קבוצות עבודה מולטי דיסציפלינאריות, שנותנות תשובה הוליסטית לבעיה מחקרית, זה הסוד שלנו לפחות ואנחנו שואפים עוד לאותם מרכזי ידע שיתנו תשובה שמורכבת מצוותים רב גוניים, שתוקפים את אותה בעיה.
<אביחי פרל: ובשקופית הבאה, החלק השני של הסוד.
<אביחי פרל: זה האינטראקציה הפנטסטית, שהיא לא דבר של מה בכך, בין רמת המחקר, שירות ההדרכה והמקצוע, שזה גוף אחר של משרד החקלאות שקשור ליישום ידע.
<אביחי פרל: החקלאים עצמם, שמאד צמאים לחדשנות כל הזמן.
<אביחי פרל: לפעמים לוקחים את הידע והטכנולוגיה לפני המחקר, אני אומר אני בטוח בטכנולוגיה ואני מוכן לשחרר אותה.
<אביחי פרל: זאת אומרת, השטח מאד דורש את החדשנות הזאת כל הזמן.
<אביחי פרל: והפן הרביעי, התעשייה שהזכרתי קודם, שהיא מבחינתנו הגורם שיש לו את היכולות להפיץ את הידע ולמסחר אותו, בין אם זה בארץ ובין אם זה בעולם.
<אביחי פרל: הריבוע הקדוש הזה, מה שנקרא, הוא הסוד השני להצלחה של המחקר החקלאי בארץ.
<אביחי פרל: מה שנקרא, יש תמורה.
אורי מקלב: איך אתם מתמודדים באמצע, מבחינת הגופים המסחריים?