GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ברכה חלף: דוגמא לכך היא פעילות שלנו מול משרד האנרגיה האמריקאי, באמצעות הקרן הדו לאומית לשיתוף פעולה תעשייתי במחקר ופיתוח בתחומי האנרגיה, שזה Bird Energy, במסגרות משרדי האנרגיה הישראלי והאמריקאי מעבירים כ-2 מיליון דולר מדי שנה עבור פרויקטים נבחרים בתחומי האנרגיה.
<ברכה חלף: יש לנו גם פעילות נוספת עם המעבדות הלאומיות של האיחוד האירופאי, באמצעותם מבוצעים מספר מחקרים, שעושים שימוש בתשתיות מחקר שאינן קיימות בארץ; וזה הערך המוסף של שיתוף פעולה בין לאומי שכזה.
<ברכה חלף: וכעת לתשומות שלנו לביצוע הפעילות הענפה הזו.
<ברכה חלף: כידוע לעולם אין הדבש מיוצר על ידי דבורה אחת בכוורת, ואכן הכוורת שלנו מורכבת ממספר אנשים, הן חוקרים מומחים בתחומים מסוימים והן אנשי מנהלה.
<ברכה חלף: סך הכל כ-12 איש ביחידה ותקציב היחידה בשנים האחרונות ידע עליות ומורדות.
<ברכה חלף: היום הוא עומד על כ-55 מיליון שקלים ואני מקווה שסינדרום ה-W ייפסק וכפי שאמר השר אקוניס, The only way is up.
אורי מקלב: אתם נתתם גם חוות דעת על מתווה הגז?
<ברכה חלף: דבר אחרון, אם אפשר שנייה, באמת אבקש לסיים באיזה שהם קווים שמנחים אותנו באסטרטגיה למו"פ אנרגיה, ויש כאן את הדברים שאתם העליתם כאן במהלך הדיון.
<ברכה חלף: אז בהחלט אנחנו חושבים שהמחקר שממומן על ידי משרד האנרגיה צריך להיות מוחנה משימה, מונחה מטרה ולאו דווקא מונחה סקרנות שמגיעה מצד החוקרים, בהסתכלות על צרכים מקומיים ולאו דווקא בין לאומיים.
<ברכה חלף: שיקולי עלות תועלת, זה נושא שנבחן גם בפורום המדענים הראשיים בנושא של מימון מחקר ופיתוח.
<ברכה חלף: זה נושא שיש לתת עליו את הדעת בכלל במימון ממשלתי בתחומי המדע.
<ברכה חלף: ציינת הרבה את העניין של ההבדל בין תמיכה מדעית, מחקר בסיסי לבין שלבי היישום.
<ברכה חלף: אז צריך לתת את הדעת גם לאיזו רמת בשלות טכנולוגית אנחנו נותנים את עיקר המימון שלנו.
<ברכה חלף: כמובן תוך כדי שיפור חוזקות מקומיות, אבל גם באמצעות יצירת הזדמנויות ויכולות חדשות.
אורי מקלב: אוקיי, תודה רקה.
אורי מקלב: אני רק שאלתי, האם אתם גם התבקשתם לתת חוות דעת בקשר למתווה הגז.
<ברכה חלף: יחידת המדען הראשי?
אורי מקלב: או המשרד יחד, אני מניח.
אורי מקלב: המשרד נתן.
<ברכה חלף: המשרד כמובן.
<ברכה חלף: המשרד הוביל את הנושא של מתווה הגז.
אורי מקלב: עם חוות הדעת שלו, של המדען?
<ברכה חלף: של המדען הראשי?
אורי מקלב: לא נתן
<ברכה חלף: לא התבקשנו לתת חוות דעת באופן פרטי, אבל בהחלט הבענו את דעתנו.
אורי מקלב: אורי גבאי בבקשה, ואחר כך ד"ר איתי אשר.
אורי מקלב: אתם הדוברים האחרים, אל תחזרו על מה שאמר הקודם.
אורי מקלב: אצלכם כל דבר זה יחידה נפרדת ואני לא יודע איך לגרום לכך, אבל אתם עצמכם תראו איך אפשר לצמצם בזמן.
<אורי גבאי: תודה רבה אדוני יושב הראש.
<אורי גבאי: אני אשתדל מאד לצמצם.
<אורי גבאי: אז קודם כל על לשכת המדען במשרד הכלכלה והתעשייה, קצת תעודת זהות, אפשר לראות פה: זו יחידה שמפעילה ובעצם מתרכזת, בשונה ממדענים ראשים במשרדים אחרים, התפקיד שלה מעט אחר.
<אורי גבאי: רוב המשאבים והאנרגיות שלנו מושקעים בהשקעה במו"פ תעשייתי או תמיכה במו"פ תעשייתי, דרך 40 מסלולי תמיכה.
<אורי גבאי: התקציב הוא תקציב של כ-1.5 מיליארד שקלים בשנה פלוס עוד תקציב להורייזן 2020, כשבעצם כל המסלולים מופעלים או על ידי חוק המו"פ, או על ידי מה שאנחנו קוראים הוראות מנכ"ל.
<אורי גבאי: תחומי האחריות של לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה הם בגדול שניים.
<אורי גבאי: הראשון, תפקיד של מימון מחקר ופיתוח והרכיב השני הוא רכיב של מדיניות, חדשנות, בעצם לנסות לסייע לאקו-סיסטם של החדשנות בישראל להמשיך ולצמוח.
<אורי גבאי: אם נדבר קצת על הייעוד, אז הייעוד שלנו, כפי שמוגדר בחוק, זה שגשוג כלכלי באמצעות חדשנות טכנולוגית, כשאנחנו בעצם פורטים את זה לארבע משימות, שתי משימות נקרא להן יותר קלאסיות, המשימה הראשונה שנקרא לה משימת ההייטק, זאת אומרת להבטיח שההייטק בעצם ממשיך לצמוח ולפרוח.
<אורי גבאי: המשימה השנייה היא משימה מעט יותר מאגרת, שבעצם כוללת רכיבים של כלל המגזר הפרטי, ובפרט תעשיות יותר מסורתיות.
<אורי גבאי: שתי משימות חדשות שממש נוספו בשנה-שנתיים האחרונות – הראשונה מדברת על שיפור האפקטיביות ואיכות השירותים של כלל המגזר הציבורי, והמשימה האחרונה היא שיפור רווחה חברתית ואיכות חיים, שבעצם כל זה באמצעות חדשנות טכנולוגית.
<אורי גבאי: זאת אומרת זה בעצם הטיקט שלנו כל הנושאים האלה.
<אורי גבאי: אם זה לא מכיל רכיב של חדשנות טכנולוגית, זה לא נוגע אלינו.
<אורי גבאי: לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה מממנת בעצם את כל סוגי הטכנולוגיות וכל סוגי החברות, החל מהיזם הבודד, כלה בחברות - - - גדולות, דרך שיתופי פעולה אקדמיה-תעשייה, שיתופי פעולה בין לאומיים.
<אורי גבאי: שקף הבא, קיימת כבר למעלה מ-40 שנה, אתם רואים פה את המספרים של הפעילות אורך השנים.
<אורי גבאי: מבחינת התשואה למשק, דרך אגב יש הרבה מחקרים בנושא, אחד המחקרים היה של מורי ורבי פרופסור מנואל טרכטנברג, של הערכה של התשואה למשק, וזה לא בגלל שאנחנו גאונים גדולים, זה בגלל שבסופו של דבר השקעה בטכנולוגיה, השקעה במדע – ובוודאי הפורום הזה לא צריך שאני אזכיר לו את זה – אבל זה בעצם התשואה הכי גבוהה שמקבלים ברמה המשקית.
<אורי גבאי: אם נדבר על מאפייני התמיכה, אנחנו מממנים בעצם פרויקט מו"פ, לאחר בחינה די קפדנית של מערך בדיקה שמורכב מ-180 בודקים מקצועיים, רובם ככולם דוקטורים שמתמחים בתחומם.
<אורי גבאי: המענקים הם תמיד מותנים, זאת אומרת שבעצם השותפות שלנו עם החברה היא כזאת שאנחנו מקבלים תמלוגים אך ורק במקרה של הצלחה של החברה, במקרה שהיא מגיעה למכירות.
<אורי גבאי: במקרה שלא, כל הסיכון בעצם נשאר עלינו.
<אורי גבאי: אף פעם לא מממנים 100% מהפרויקט, תמיד המימון הוא משותף עם גורם פרטי.
<אורי גבאי: הרכיב האחרון הוא שעצם המענק מכיל תמריצים שליליים להוצאת הפעילות והקניין הרוחני מישראל.
<אורי גבאי: נושא שהוזכר פה קצת בתחילת הדיון, אז בעצם לפני מספר חודשים חוקק בכנסת חוק שמקים את הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, תמיד קוראים לזה כבר הרשות, שהיא בעצם מחליפה את לשכת המדען הראשי ובעצם תשאב את כל הפעילות של לשכת המדען הראשי, כשרק בפורום הזה חשוב לציין שהמדען הראשי נשאר תפקיד במשרד הכלכלה.
<אורי גבאי: האיש והלשכה שלו נשארים במשרד הכלכלה והוא משמש כיושב ראש המועצה של רשות החדשנות.
<אורי גבאי: זאת אומרת מבנה מעניין.
<אורי גבאי: אנחנו מקווים שגם - - -
אורי מקלב: הוא גם יושב ראש הרשות והוא גם המדען הראשי של משרד הכלכלה?
<אורי גבאי: המדען הראשי של משרד הכלכלה - - -
אורי מקלב: הוא יושב ראש הרשות.
<אורי גבאי: הוא יושב ראש המועצה.
אורי מקלב: אז בעצם זה לא השפיע עליכם באופן ישיר, הקמת הרשות עכשיו.
<אורי גבאי: זה משפיע מאד.
<אורי גבאי: בעצם כל הפעילות נשאבת לרשות החדשות.
<אורי גבאי: המדען הראשי נשאר כבעצם רק הוא והלשכה המצומצמת שלו.
<אורי גבאי: הוא משמש כיושב ראש המועצה, אבל בעצם כל הפעילות, כל ה-1.5 מיליארד שקלים ייצאו מחר דרך השקעות של רשות החדשנות.
אורי מקלב: אז כמה נשאר לכם מתוך זה?
אורי מקלב: כמה נשאר לכם מתוך ה-1.5 מיליארד שקלים?
<אורי גבאי: שוב, כל ה-1.5 מיליארד עוברים לרשות החדשות.
אורי מקלב: ולא נשאר שום דבר?
<אורי גבאי: המדען הראשי בעצם הוא כבר לא גוף שמשקיע כסף, הוא גוף שאחראי על המדיניות והאסטרטגיה של רשות החדשנות, דרך המועצה.
<קריאה: אז יש מנהל נוסף לרשות בנפרד?
<אורי גבאי: כן, יש מנכ"ל לרשות ויש מעליו דירקטוריון שנקרא מועצת הרשות.
<קריאה: הוא כבר נבחר?
<אורי גבאי: לא, לא, אנחנו עדיין בתהליכים של הקמת מועצה.
<אורי גבאי: המועצה תגדיר ועדת איתור, ועדת האיתור תמנה מנכ"ל.
<אורי גבאי: יש לנו עוד תלאות רבות לפנינו.
<אורי גבאי: אני רק אציין שזה לא רק שינוי טכני, יש פה גם איזה שהוא שינוי, נקרא לזה אסטרטגי בתפיסה שלנו.
<אורי גבאי: סליחה קצת על הפאתוס פה, אבל יש פה הסתכלות על 20 שנה קדימה והמשימה היא כפולה.
<אורי גבאי: מצד אחד להישאר על פסגת החדשנות, שאני מניח שכולם יודעים שההייטק הישראלי מוביל, ומהצד השני זה באמת למשוך למעלה - - -
אורי מקלב: אנחנו נקיים דיון, אני לא יודע אם מלא, אבל דיון מיוחד, דיון וודאי ארוך ורחב יותר על כל הנושא של הרשות הלאומית לחדשנות בעניין הזה, גם בהיבט של ההשפעה על משרד הכלכלה וגם מכוח תפקידה, על הפעילות שלהם ומה הם עושים ובמה הם פועלים, בתמיכות שלהם.
אורי מקלב: אני חושב שגם צריך ביקורת ציבורית בסופו של דבר.
אורי מקלב: אני לא יודע תחת מי הם, תחת איזה משרד, אולי משרד ראש הממשלה, אבל אני חושב שאף אחד עוד לא קיים דיון, ואנחנו נרים כאן את הכפפה.
<נורית ירמיה: כל המדענים הראשיים הם שייכים ל - - -
אורי מקלב: אנחנו מדברים על הרשות עכשיו.
<נורית ירמיה: זה מדענים.
אורי מקלב: אני חושב שבסופו של דבר גם ועדת המדע תקיים איזה דיון בעניין הזה.
אורי מקלב: הוועדה לוקחת על עצמה את המשימה.
<נורית ירמיה: בהחלט מתאים.
אורי מקלב: בשיתוף כמובן עם ועדת המדע.
<נורית ירמיה: ושוב ראינו את התקציב המכובד ביותר, וטוב שכך, ויחד עם זאת, זאת בהשוואה למיליונים שהם פחות מכף יד אחת, מחמש אצבעות, במשרדים אחרים.
<נורית ירמיה: ושוב, החשיבות של השורשים והגזע והענפים, כדי שבסופו של דבר יהינו לנו גם את הפירות הנפלאים הללו.
<נורית ירמיה: אז עוד ועוד תקציבי למדע בסיסי ויישומי, שהוא קודם בשרשרת המזון בכרונולוגיה אחר כך למו"פ ולחדשנות.
אורי מקלב: טוב, תודה, תודה לאורי גבאי.
אורי מקלב: ד"ר איתי אשר ולאחר מכן - - -
<נורית ירמיה: יש לנו אורח מחו"ל, שהוזמן.
<נורית ירמיה: לנו נאמר שהישיבה היא עד שתיים.
אורי מקלב: גם לנו נאמר.
<נורית ירמיה: אוקיי.
<נורית ירמיה: רק אם אפשר, רק אם אתה תואיל בבקשה ממך, כבוד יושב הראש, רק לתת לנו שעה שבה נסיים, כדי שנוכל - - -
אורי מקלב: אני עכשיו מסיים.
אורי מקלב: אני רק רוצה לתת לדוברים.
אורי מקלב: אז בידכם הדבר.
<נורית ירמיה: מה שאתה תגיד, כבוד יושב הראש.
<נורית ירמיה: רק שנדע.
אורי מקלב: אני מבקש להזדרז, רק אני לא אקפח אף אחד ולא אתן לא ליקותיאל צבע ולא ללואיזה.
אורי מקלב: יקותיאל צבע נמצא כאן?
<יקותיאל צבע: כן.
אורי מקלב: ולואיזה קדון בורק?
אורי מקלב: אז זה נמצא בסדר היום שתואם אתכם.
אורי מקלב: אמנם אני מנהל את הישיבה, אבל סדר היום והדוברים היו בתיאום אתכם, נכון?
אורי מקלב: היה תיאום.
<נורית ירמיה: הכל בסדר, רק פשוט אנחנו היינו צריכים לדעת כדי להתארגן.
אורי מקלב: אני הזהרתי מראש שבסוף לא יהיה זמן לדברים.
אורי מקלב: אני אמרתי את זה מראש שאם נאריך בהתחלה לא יהיה לנו זמן בסוף.
<נורית ירמיה: אז נמשיך.
אורי מקלב: יקותיאל צבע.
<יקותיאל צבע: אז אני אומר בקצרה.
<יקותיאל צבע: הדבר שמייחד, נדמה לי, את היחידה שלנו במשרד הרווחה, אני רוצה להציע שני דברים.
<יקותיאל צבע: אחד, אנחנו רואים את עצמנו מחויבים לתת שירות לא רק לשר ולהנהלת המשרד, ולמעשה לכל הציבור הגדול של האנשים שעובדים במערך שירותי הרווחה.
<יקותיאל צבע: יש בישראל כ- 85,000 אנשים בשוק העבודה הזה, החל מהשר, דרך המנכ"ל, מנהל האגפים, סמנכ"לים, וכלה באנשים שנותנים שירות ישיר לאנשים בשדה.
<יקותיאל צבע: זה דבר שמייחד אותנו וזה בא לידי ביטוי בדברים שאנחנו עושים.
<יקותיאל צבע: הדבר השני שאני רוצה לציין הוא שאנחנו מייצגים במידה רבה פרופסיה שהיא איננה דיסציפלינה.
<יקותיאל צבע: העבודה הסוציאלית ככזו היא איננה דיסציפלינה נפרדת, היא פרופסיה שנשענת על מחקר יישומי ומחקר בסיסי שבא ממקורות אחרים, וגם לזה יש השפעה על האופן שבו אנחנו מתפקדים.
<יקותיאל צבע: אנחנו עושים בעיקר ארבעה דברים בהקשר של הדיון כאן.
<יקותיאל צבע: אנחנו עושים הרבה מאד מחקר שהוא הערכה של התכניות של המשרד בשדה.
<יקותיאל צבע: אנחנו היום מנהלים כ-45 מחקרים שונים, שעיקרם הם הערכה של הצוות של תהליכים שהמשרד מוביל בכל מיני תחומים, הן תכניות מרכזיות שהמשרד מוביל מבלי שהן זוכות לרמה זו או אחרת של הערה מהצוות.
<יקותיאל צבע: אנחנו עוסקים הרבה מאד בריכוז של מידע על האוכלוסייה.
<יקותיאל צבע: אנחנו מטפלים בכ-1.5 מיליון אזרחים המטופלים בשירותי הרווחה בישראל.
<יקותיאל צבע: אנחנו אוספים עליהם מידע בצורה שיטתית ומפרסמים אותו, בשיתוף עם גורמים אחרים, כולל הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<יקותיאל צבע: אנחנו עוסקים הרבה מאד בריכוז של ידע פרופסיונאלי והנגשתו באמצעות דרכים שונות לכל מי שעוסק בשירותי הרווחה למערך בישראל.
<יקותיאל צבע: למשל האגף עורך ומפיק את ביטאון כתב העת המרכזי ביותר בתחום העבודה הסוציאלית, שמו חברה ורווחה.
<יקותיאל צבע: ואנחנו עוסקים הרבה מאד בעידוד המחקר שנעשה גם מחוץ למימון שלנו, על ידי חוקרים במימון גורמים שונים.
<יקותיאל צבע: אני לא רוצה להיכנס לפרטים, כי אם אבי ישראלי התבייש בסכומים שלי, אז אני בוודאי צריך להתבייש בשלי, אבל אני רק אומר שאנחנו משקיעים חלק מהכסף במימון עצמי של המשרד, וחלק בהרבה מאד מיזמים משותפים שאנחנו עושים עם גופים שונים.
<יקותיאל צבע: עם מכון ברוקדייל של הג'וינט, עם הלמ"ס, עם הביטוח הלאומי ועם גופים נוספים.
<יקותיאל צבע: והיות והזמן והמלאכה מרובה, אני מציע שאני אסיים כאן.
אורי מקלב: אני בטוח, כל אחד בתחום שלו, אתם בתחום הרווחה והמחקר והפיתוח, גם הפיתוח היישומי, אין לי ספק שבמדינות אחרות במחלקת הרווחה יש לה מדען שיש לו תפקיד בכיר מאד בתוך תכנית העבודה ובתוך הפעילות.
אורי מקלב: אני גם חושב שגם משרד הרווחה צריך מדען ראשי.
<יקותיאל צבע: כך לחלוטין גם במשרד.
<יקותיאל צבע: מי שמשמש בפועל מדען ראשי נמצא באגף שלי, תחתי, ואנחנו זוכים למשקל מאד רב בתהליכי תכנון המדיניות של המשרד.
אורי מקלב: אני חושב שגם לתואר ותפקיד יש משמעות.
אורי מקלב: אני חושב שבסופו של דבר צריך שפה אחידה בכל המשרדים.
אורי מקלב: פעם זה יחידה, פעם זה מחלקה.
אורי מקלב: אני חושב שצריך שפה בשביל זה אחת בנראות, ברובד, בפורום.
אורי מקלב: אתם משתתפים בפורום של המדענים הראשיים גם?
<יקותיאל צבע: נכון.
אורי מקלב: כחברים או כמשקיפים?
<יקותיאל צבע: כחברים.
<יקותיאל צבע: זה פרויקט שלי.
אורי מקלב: תודה יקותיאל.
אורי מקלב: לואיזה קדון בורק, מנהלת אגף בכירה מתודולוגיה, סטטיסטיקה, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אורי מקלב: אין מדען ראשי, אבל חברים בפורום.
אורי מקלב: לואיזה, בבקשה.
<לואיזה קדון בורק: נכון.
<לואיזה קדון בורק: כמעט שנתיים אין לנו מדען ראשי ואני כמנהלת אגף - - -
אורי מקלב: אנחנו הגשנו הצעת חוק שעברה בוועדת השרים, של חברי הסיעה, שמבטלת את הרישום הפלילי, או את הסנקציה הפלילית כלפי מי שלא משתף פעולה עם המרכז לסטטיסטיקה.
אורי מקלב: לא שזה יפגע משהו ביכולות שלכם או בפעילות שלכם, אבל את זה אנחנו הובלנו.
אורי מקלב: סנקציה כספית לפעמים יותר חשובה.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו אף פעם לא ביצענו את הסנקציה - - - - - -
אורי מקלב: אני יודע שזה נעשה בתיאום אתכם.
<לואיזה קדון בורק: ולכן אנחנו לא פוחדים מזה.
<לואיזה קדון בורק: אני הכנתי איזו שהיא מצגת שבעצם מסבירה את כל הפעילויות המדעיות של הלשכה.
<לואיזה קדון בורק: אני קצת אתן איזה שהוא מבט על הלשכה, מטרות ושטחי פעולה, נושאים שאנחנו מפתחים לאחרונה והקשרים של הלמ"ס עם החוקרים והאקדמיה.
<לואיזה קדון בורק: בעצם התפקידים של הלשכה הוגדרו בפקודת הסטטיסטיקה.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו אחראים על איסוף, עיבוד, ניתוח ופרסום של הנתונים הסטטיסטיים על האוכלוסייה, החברה והכלכלה בישראל.
<לואיזה קדון בורק: בנוסף גם נקבע בחוק לתאם את הפעילות הסטטיסטית של מוסדות המדינה ולייעץ להם בנושאים סטטיסטיים.
<לואיזה קדון בורק: היעדים שלנו הם מאד ברורים, אני כתבתי פה כמה נבחרים.
<לואיזה קדון בורק: העיקר הוא לספק למשתמשים מידע סטטיסטי מהימן, מדויק, בצורה אמינה ויעילה, תוך שמירה על לוחות הזמנים.
<לואיזה קדון בורק: אני אתן רק רקע, שאנחנו גוף עצמאי, שזה משהו חשוב מבחינת התפקוד של הלשכה.
<לואיזה קדון בורק: יש לנו את המועצה הציבורית לסטטיסטיקה, שמלווה את עבודתנו והמועצה עכשיו מאד פעילה בשנתיים האחרונות.
<לואיזה קדון בורק: היא מתכנסת ארבע-חמש פעמים בשנה ויש נציגים מכל המשרדים.
<לואיזה קדון בורק: יש לנו פעילות בין לאומית ענפה הכוללת התאמה לסטנדרטים בין לאומיי.
<לואיזה קדון בורק: - - - יורו-סטאפ, UNSD, OECD ופורומים בינלאומיים.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו חברים בהרבה קבוצות עבודה.
<לואיזה קדון בורק: בעצם כל החלק של ההזדקקות למדען ראשי, באה במחקר פיתוח יישום ותחזוקה של הבסיס המדעי של הפעילות הסטטיסטית הרשמית בלשכה, שזה כפי שנקבע בחוק.
<לואיזה קדון בורק: בגלל שיש זמן קצר, אני אעבור על הפעילויות העיקריות.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו כרגע עובדים על מפקד האוכלוסין הבא.
<לואיזה קדון בורק: מפקד האוכלוסין האחרון היה בשנת 2008.
<לואיזה קדון בורק: זה היה קצת שונה.
<לואיזה קדון בורק: זאת אומרת בעבר הרחוק כמעט לא הייתה סטטיסטיקה במפקדים, זה היה ספירת ראשים.
<לואיזה קדון בורק: כבר בשנת 2008 הלכנו לסוג אחר של מפקד.
<לואיזה קדון בורק: השתמשנו בקבצים מנהליים ובעצם כל הפעילות בשטח ודרך הטלפון, זה היה כדי לתקן את הטעויות שנמצאות בקבצים המנהליים.
אורי מקלב: מתי צפוי מפקד האוכלוסין הבא?
אורי מקלב: באיזו שנה?
<לואיזה קדון בורק: אנחנו חושבים על 2020, אבל אנחנו עוד נבצע ניסוי בשנת 2017 ובשנת 2018, ניסוי מאד גדול בתוך 15 יישובים, כך אנחנו מתכננים.
<לואיזה קדון בורק: למה התחלתי עם המפקד - מפקד בדרך כלל זה מה שנותן מנוף לכל הפעילות של הלשכה.
<לואיזה קדון בורק: כשיש מפקדים, מתחילים עם כל הפעילות הענפה – פיתוחים גם בתחום הטכנולוגיה וגם בתחום הסטטיסטיקה וגם בתחום מערכות GIS וכו'.
<לואיזה קדון בורק: במפקד הבא אנחנו נעבור לכלים חדשים, לאיסוף נתונים טבאלטים עם כל מיני אפליקציות חדשות.
<לואיזה קדון בורק: ניתן לאוכלוסייה לענות דרך האינטרנט ובפרסום הנתונים אנחנו כבר פיתחנו בעבר לוחות.
<לואיזה קדון בורק: כל אחד יכול להוריד את הלוחות שהוא רוצה ואנחנו לא צריכים לעבוד כדי להפיק לוח-לוח על פי הבקשה.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו אימצנו בשנה האחרונה את ה-European code of practice, שבעצם מגדירה איך אנחנו עובדים בצורה עצמאית, אמינה וכו', וכל מדדי האיכות שתחתם אנחנו התחייבו לעבוד, כדי לספק את הנתונים כפי שצריכים לעשות את זה.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו מתאימים והסיווגים שלנו הם בין לאומיים.
<לואיזה קדון בורק: עושים כל מיני דברים שדרושים בעצם מאז כניסתו בשנת 2009 ל-OECD.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו הגדלנו את הסקרים, יש לנו כ-40 סקרים היום, שוטפים של הלשכה, במיוחד סקרים כלכליים בתחום המו"פ, חדשנות, גלובליזציה, מלכ"רים וכו', שהם לא היו קיימים עד שנת 2009.
<לואיזה קדון בורק: בונים גם מערכת מטא-דטא, שבעצם כשאנחנו מנגישים נתונים לחוקרים, הם יידעו בדיוק מה הם מקבלים.
<לואיזה קדון בורק: נלך הלאה.
אורי מקלב: שנדע, זה כבר השקף האחרון?
<לואיזה קדון בורק: לא, יש לי עוד.
<לואיזה קדון בורק: זה דברים חדשים מאד שבעצם העבודה היא עם ביג-דטא.
<לואיזה קדון בורק: לא כל כך יודעים כמה שהתחום הזה מוכר, אבל לעשות שימוש בנתונים שמגיעים בתדירות מאד מאד מאד גבוהה.
<לואיזה קדון בורק: ואנחנו בודקים את כל הנושא של סקרים, בודקים עכשיו את כל נושא אי השבה, ראיון אישי, השבה באינטרנט.
<לואיזה קדון בורק: כשאנחנו מכניסים דברים כאלה אנחנו יודעים איך זה משפיע על האומדנים שלנו.
<לואיזה קדון בורק: יש לנו הרבה פעילות עם משרדי הממשלה.
<לואיזה קדון בורק: אני פה נתתי שלוש דוגמאות.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו עם משרד החקלאות, בשנת 2015 בעצם בנינו את המסגרת של המשקים החקלאיים.
<לואיזה קדון בורק: אם יהיה צורך אחר כך לפנות לכל חקלאי וחקלאי, אז עשינו את זה.
<לואיזה קדון בורק: כדאי, אם בונים מסגרת, לעשות את מפקד החקלאות מיד אחר כך.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו מכינים מדדים לפי החלטות ממשלה, מדדים של איכות חיים ועוד מדדים לרשויות מקומיות שבעצם מופיעים עכשיו בכל החוקים.
<לואיזה קדון בורק: זה השקף האחרון באמת, קצת על הקשרים עם החוקרים ועם האקדמיה.
<לואיזה קדון בורק: יש לנו חדר מחקר פיזי, שהחוקרים מגיעים אלינו והמרכז בירושלים.
<לואיזה קדון בורק: לאחרונה יש לנו גם חדר מחקר בחיפה.
<לואיזה קדון בורק: עובדים כרגע חמישה חוקרים בחיפה ובעתיד יהיה לנו גם בתל אביב.
<לואיזה קדון בורק: אנחנו מכינים קבצים מיוחדים לחוקרים.
אורי מקלב: מה עם גופים פרטיים?
אורי מקלב: הם גם מקבלים אצלכם את השירות?
<לואיזה קדון בורק: לא.
אורי מקלב: חברות?
אורי מקלב: הם לא יכולים לקבל כדי - - -
<לואיזה קדון בורק: יש לנו חוקרים שמוכרים על ידי הסטטיסטיקן הממשלתי.
אורי מקלב: לא, אני לא מדבר על חוקרים.
אורי מקלב: אני מדבר על גופים מסחריים, פרטיים, ציבוריים גם, חוץ מהשלטון המקומית שראיתי.
אורי מקלב: הם יכולים לקבל - - -
אורי מקלב: אתם חושבים לפתוח את זה לכולם בדברים שאתם יכולים לפתוח, או לא?
<לואיזה קדון בורק: זה כרגע לא פתוח לחברות הפרטיות, אלא אם כן אם הם עובדים עם חוקרים מהאקדמיה או דרך משרדי ממשלה.
<לואיזה קדון בורק: הם מגיעים אלינו דרך המשרדים.
<לואיזה קדון בורק: יש לנו הרבה חוקרים בתחום התחבורה, של הסטטיסטיקן הממשלתי.
<לואיזה קדון בורק: למרות שהם לא שייכים לאקדמיה, הוא כן הכיר בהם כחוקרים.
<לואיזה קדון בורק: אז יש לנו גם כאלה דברים.
<לואיזה קדון בורק: ובנוסף יש לנו תכניות לימוד של תעודת סטטיסטיקה רשמית ועוד כמה תחומים שמעניינים אותנו, שאנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם האוניברסיטה העברית.
אורי מקלב: באמת חשוב מאד.
אורי מקלב: אם הייתה לי אפשרות הייתי שואל שאלות והיינו מרחיבים את זה.
אורי מקלב: וודאי שאת הציבור זה גם מעניין, אבל אנחנו מצומצמים בזמן.
אורי מקלב: ד"ר איתי אשר, משרד החינוך, ואחרי זה יש לנו עוד שניים או שלושה דוברים.
<נורית ירמיה: רק לומר משפט קצר.
<נורית ירמיה: דובר פה על חדר מחקר פיזי.
<נורית ירמיה: אחד מהנושאים שיהיה חשוב לדבר עליהם גם בעתיד, זה כל הידע והמידע שנמצאים במשרדי הממשלה ושאינם נגישים לחוקרים מסיבות שונות.
אורי מקלב: יש לנו הרבה פניות בעניין הזה.
אורי מקלב: יש לנו אנציקלופדיות שהיום נמצאים והיו מחקרים ובסוף תהליכים ואנחנו לא פתוחים לציבור.
אורי מקלב: יש הרבה מידע, הרבה מידע שלא מספיק פתוח וצריך בעניין הזה - - -
<נורית ירמיה: אנחנו בתקופה של דטא פתוחה ויש לנו הרבה מאד מידע ונתונים שבעצם אינם נגישים מכל מיני סיבות, וכמובן שצריך לשמור עליהם, אבל צריך גם לאפשר לחוקרים שמעוניינים לתרום על ידי - - -
אורי מקלב: בכלל, צריך כמה שיותר בעידן היום, יש אפשרות לעשות את זה וזה גם לא בעלויות דרמטיות.
אורי מקלב: יש היום דרכים וטכנולוגיות כאלה ואחרות.
אורי מקלב: חוץ ממה שאת אומרת, יש כאן עוד הרבה מידע שנמצא בתוך הגופים הממשלתיים, הרבה מידע שלא פתוח לציבור.
אורי מקלב: אני זוכר שעשו משהו עם התמונות, פתחו את ארכיון התמונות, ואז באמת אנשים שמשתמשים בזה אמרו שזה פתח עולם ומלואו.
אורי מקלב: אבל זה בתמונות.
אורי מקלב: אבל במידע שעמלו עליו, קל וחומר כשמדברים על מידע מחקרי שעמלו עליו, שנמצא או שהשתמשו בו בחצאים, או שהשתמשו בכולו, כאלה שלא השתמשו.
אורי מקלב: יש דברים רבים שאנחנו צריכים לפתוח אותם.
אורי מקלב: אנחנו קצת מתחבטים איך לעשות את זה, אנחנו בדיונים אצלנו.
אורי מקלב: בבקשה, ד"ר איתי אשר.
<איתי אשר: תודה רבה, שלום לכולם.
<איתי אשר: אני אשתדל לקצר מאד, כי כבר מאוחר.
<איתי אשר: לשכת המדען הראשי במשרד החינוך.
<איתי אשר: אז בעצם אני כאן מייצג את המדען הראשי של משרד החינוך, פרופסור עמי וולנסקי, שנמצא כרגע בחו"ל והאנלוגיה שהוא מתאר את התפקיד שלו, זה תפקיד של גשר בין משרד החינוך לבין האקדמיה, כאשר כל אחד מהגופים האלה מדבר בשפות קצת שונות ויש לו צריכם שונים ואנחנו צריכים איך שהוא לגדר ביניהם.
<איתי אשר: הצרכים של המשרד הם צרכים בידע.
<איתי אשר: הרבה פעמים הם צרכים בידע שאנחנו רוצים את הידע מאד מהר ועכשיו מחר בבוקר, כדי שנוכל לתכנן ולבצע מדיניות.
<איתי אשר: השפה של עולם המחקר הרבה יותר איטית לפעמים.
<איתי אשר: היא שפה אחרת.
<איתי אשר: היא ז'רגון אחר, ואנחנו צריכים להיות המתורגמים שעובדים בעצם לחבר בין שני הצדדים האלה וזה אתגר שהוא אתגר שקיים במערכות החינוך בכל העולם.
<איתי אשר: היעדים שלנו בעצם מורכבים, חילקנו אותם לחמישה.
<איתי אשר: אחד זה ליצור ידע מחקרי חדש עבור היחידות של משרד החינוך ועבור ההנהלה של משרד החינוך.
<איתי אשר: היעד השני, שהוא קצת דומה לדברים שנאמרו פה מקודם, זה לקחת ידע מחקרי שהוא כבר קיים, לעבד אותו, להפיץ אותו למטה ולהטמיע תרבות של מה שהמדען הראשי קורא ארגון לומד ממחקר.
<איתי אשר: היעד השלישי הוא קידום מעמד המחקר החינוכי בישראל והאיכות שלו.
<איתי אשר: במסגרת זו חלק מאד מרכזי זה העניין של רגולציה על איסוף מידע בתוך מסגרות החינוך.
<איתי אשר: אנחנו צריכים לשמור על הילדים שלנו, גם על המורים והמנהלים לא פחות ומצד שני אנחנו צריכים לעשות את זה ברגולציה או בבירוקרטיה שהיא בירוקרטיה חכמה.
<איתי אשר: גם הנושא שנורית הזכירה הרגע, על העניין הזה של הנגשת דטא של משרד החינוך לחוקרים, נמצא אצלנו בתוך העניין הזה של קידום מעמד המחקר החינוכי ואיכותו.
<איתי אשר: היעד הרביעי, הנגשה של ידע מחקרי קיים למנהלים ולמורים.
<איתי אשר: והחמישי, שיפור השימוש במדדים במערכת החינוך.
<איתי אשר: לגבי יצירת ידע מחקרי חדש, אנחנו עושים אותו כמו מדענים ראשים אחרים.
<איתי אשר: אנחנו עושים את זה בצורה שהיא של מיקור חוץ.
<איתי אשר: זאת אומרת אנחנו מוציאים בדרך כלל קול קורא תחרותי לרוב למוסדות להשכלה גבוהה, כאשר היוזמה למחקר הזה יכולה לבוא או מלשכת המדען הראשי או משיתוף בינינו לבין יחידה אחרת במשרד, שבאה ואומרת אנחנו צריכים ידע.
<איתי אשר: אלה מחקרים שהם בדרך כלל בין שנתיים לחמש שנים, האורך שלהם, ואנחנו מקדימים להם תהליך תכנון בשביל למקסם את האפשרות שבאמת בידע הזה ייעשה שימוש, וזה לא תמיד קורה ברמה שהיינו רוצים.
<איתי אשר: מחקרים כאלה יכולים לכלול גם תכנית התערבות או איזה שהוא ניסוי או דמוי ניסוי, שיש לו חשיבות אסטרטגית מבחינת מערכת החינוך, התמודדות עם בעיות כרוניות במערכת.
<איתי אשר: וכמובן, זה דורש איזו שהיא הערכה של אפקטיביות של ההתערבות הזאת.
<איתי אשר: בעצם אם שאלת קודם על אתגרים שלנו, אז אני חושב שאחד הדברים שהמדען הראשי הנוכחי מוביל, זה לעבור ממחקרים שמתעדים את המצב של מערכת החינוך, למחקרים שאשכרה נכנסים לחדר המורים ומנסים לחולל שם שינוי.
<איתי אשר: יש לנו דוגמאות לדברים כאלה מהעבר, אבל היום, בשנים האחרונות זה יחסית נדיר.
<איתי אשר: חלק מהפרויקטים האלה הם פרויקטים שנעשים באמצעות שיתופי פעולה, יש גם שיתופי פעולה בין לאומים, דוגמה זה מחקר על אוטונומיה בית ספרית ולמידה.
<איתי אשר: וגם שיתופי פעולה בין משרדיים, משהו שאנחנו מקדמים עכשיו עם משרד הבריאות, מחקר על מפעל ההזנה.
<איתי אשר: לגבי העניין הזה של לעבד ולהפיץ ידע קיים בעולם המחקר להטמיע אותו בתוך משרד החינוך, יש פה – אני לא אקריא את זה – כמה כלים שבהם אנחנו משתמשים, החל ממפגשי שיח מטה אקדמיה שהם פורומים יותר גדולים, דרך הרצאות של המדען הראשי למטה, קבוצת למידת עמיתים, שבה התפקיד של אנשי המשרד הוא בעצם להציג, והחוקרים באים כמגיבים, עלון מקוון שאנחנו מציעים להם דוגמאות ללקטים של מחקרים חדשים שהתפרסמו בעולם, ומרכז ידע אינטרנטי שבעצם מאגם את המחקרים שהזמין משרד החינוך במשך השנים.
<איתי אשר: והיעד השלישי והאחרון מתוך החמישה שאני הולך לדבר עליו במסגרת הזמן הזאת, זה העניין של מעמד ואיכות המחקר החינוכי בישראל.
<איתי אשר: ההיבט הראשון זה באמת הרגולציה.
<איתי אשר: חלק מאד גדול מהעבודה של היחידה שלנו קשור לדאוג לכך שחוקר שנכנס לבית ספר או לגן ואוסף שם נתונים, שהוא חס וחלילה לא יפגע בילד, לא יפגע במורה, לא יפגע במנהל או בשמו הטוב של בית הספר, וזה אומר גם להתחבר לאתיקה אוניברסאלית של מחקר בבני אדם, וגם להתחבר למדיניות משרד החינוך ולמשובים שאנחנו מקבלים מהשטח, מבתי ספר, מהורים.
<איתי אשר: הנקודה השנייה, שיפור מעמד בתי ספר לחינוך במוסדות להשכלה גבוהה; והנקודה השלישית שקשורה כפי שאמרתי למה שנורית אמרה, הפיכת בסיסי הנתונים של משרד החינוך לשדה נגיש למחקר.
<איתי אשר: כבר היום יש למשרד החינוך חדר מחקר וירטואלי ואנחנו עושים כל מיני פעולות להפוך את חדר המחקר הזה ליותר ויותר נגיש לחוקרים, יותר עמדות עבודה, יותר דטא-בייסים שנכנסים לחדר המחקר, יותר שיתופי פעולה גם עם משרדים אחרים, גם עם הלמ"ס התחלנו, בשביל שחדר המחקר הזה יהיה יותר ויותר שימושי; וכמובן זה אומר פחות עומס של חוקרים על בתי הספר.
<איתי אשר: תודה רבה.
אורי מקלב: תודה רבה לך איתי.
אורי מקלב: אם יורשה שלי, אם יש לכם גם איזה מחקר, אולי אני מזמין דבר כזה אצלכם - מה יגרום לחשיפה או למשיכה או לחיבור של תלמידים לנושאים של מדעים, מתמטיקה ופיזיקה, כדי לחשוף את הכישרונות הבאים שלנו, את דור העתיד שלנו, שיתחבר יותר ללימודים האלה.