GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: זה יכול להציב אותה במקום אחר לגמרי.
יעל כהן-פארן: גם לשפר את הכלכלה שלה, גם את מעמדה הפוליטי והבין לאומי.
יעל כהן-פארן: מטרת הוועדה הזאת מבחינתי ומבחינת יושב הראש שדיבר כאן לפני, היא להביא להתקדמות אמיתית בתחום, להביא להתקדמות אמיתית בתחום, להביא לדיון את הנושאים שהם לא תמיד בראש סדר העדיפויות של הכנסת, לצערנו, אבל להציב אותם כאן, במקום גבוה בסדר העדיפויות ולהביא לדיון את הקשיים.
יעל כהן-פארן: וכל הגורמים שעוסקים בנושא, בין הממשלה ויזמים פרטיים וגורמים אקדמיים וחוץ פרלמנטאריים נמצאים כאן וימשיכו להיות כאן בדיוני הוועדה.
יעל כהן-פארן: אנחנו נביא לדיון אמיתי, ואני מקווה מאד פורה, ונקבל מענה לבעיות ולראות איך פותרים אותן ואיך מתקדמים.
יעל כהן-פארן: כמו שכולם שיושבים כאן, אני מניחה, יודעים, מדינת ישראל קיבלה שורה של החלטות בנושא.
יעל כהן-פארן: היעד שלנו היה להגיע ל-5% ייצור אנרגיה ממקורות מתחדשים בשנת 2014.
יעל כהן-פארן: זאת הייתה החלטת הממשלה משנת 2009.
יעל כהן-פארן: אני עצובה לבשר לכם שלא הגענו לשם ואנחנו עדיין מאד רחוקים מהיעד הזה.
יעל כהן-פארן: אנחנו תיכף נשמע ממשרד האנרגיה איפה אנחנו נמצאים, אבל אנחנו בערך ב-2-2.5% היום, שנת 2016.
יעל כהן-פארן: עדיין יש לנו יעד להגיע אליו בשנת 2020 ל-10% אנרגיה מתחדשת, ולשנת 2030 ל-17% אנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: זה לפי החלטת הממשלה האחרונה, מספטמבר האחרון.
יעל כהן-פארן: איך נגיע לשם ומה הבעיות שמפריעות לנו להגיע ליעדים הנוכחיים, על זה אנחנו בדיוק דנים כאן היום.
יעל כהן-פארן: אז היום אנחנו נדון בחסמים כלליים, טכנולוגים ואחרים, שמונעים את קידומן של טכנולוגיות האנרגיה המתחדשת וישומן.
יעל כהן-פארן: אנחנו בעצם נמשיך את הדיון הקודם שנערך לפני כחודש, אורי, בוועדה?
יעל כהן-פארן: אני חושבת שמרבית
יעל כהן-פארן: כם גם נכחו בו.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא רוצים לעשות חזרה על הדיון הקודם, אנחנו רוצים להמשיך אותו ואנחנו רוצים לבוא עם השאלות הקונקרטיות ולשאול איך מתמודדים עם אחד, שניים ושלוש.
יעל כהן-פארן: באמת זה דיון ראשון של הוועדה.
יעל כהן-פארן: כבר בהמשך החודש, בשבוע האחרון של הכנסת, מתוכנן דיון נוסף, שידון בהחלטת הממשלה להפחתת גזי חממה בעקבות ועידת פריז.
יעל כהן-פארן: הדיון היום הוא על אנרגיה מתחדשת.
יעל כהן-פארן: לאחר הפגרה כבר מתוכננים דיונים רבים נוספים, כך שכבר אני אומרת, יש כאן הרבה מאד משתתפים, אני לא מבטיחה שכולם יזכו לדבר או להגיד את כל מה שיש להם לומר.
יעל כהן-פארן: אני מאד אשתדל, אבל אני מתנצלת מראש בפני מי שאולי לא יגיע לומר את כל מה שיש לו, אבל יהיו דיונים נוספים על התייעלות אנרגטית, על בנייה ירוקה וחכמה, על תחליפי דלקים ועל נושאים רבים נוספים.
יעל כהן-פארן: אני באמת אפתח ואשמח לתת לנציג משרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: לפני משרד האנרגיה תודה רבה ליושב ראש הוועדה, לחבר הכנסת מקלב.
יעל כהן-פארן: אחרי בבקשה, חבר הכנסת דב חנין, שלפני שאני הגעתי לכנסת הוא היה חבר הכנסת הירוק בכנסת, והיום אנחנו ביחד.
יעל כהן-פארן: אני לא מחליפה אף אחד.
דב חנין: תודה לך יעל, תודה על רשות הדיבור ותודה על הכינוס החשוב הזה.
דב חנין: אנחנו בימים מאד קשים.
דב חנין: אתם יודעים, פותחים את כותרות העיתונים ושומעים את הרדיו, ימים איומים.
דב חנין: אני רוצה כמובן לשלוח בשם כולנו תנחומים לבני משפחת הנרצח ואיחולי החלמה לפצועים.
דב חנין: מאד חשוב שגם בימים האיומים האלה, הדיון הזה מתקיים כאן.
דב חנין: אני חושב שזה מסר.
דב חנין: אנחנו לא מתכוונים לדחות את הנושאים הסביבתיים ואת ההתמודדות הסביבתית עד שנתמודד עם כל הבעיות האחרות.
דב חנין: צריך להתמודד עם הבעיות האחרות, אבל הנושאים הסביבתיים הם נושאים דחופים, הם נושאים חיוניים, יש להם משמעות גדולה לגבי החיים שלנו, לגבי העתיד שלנו ואנחנו לא מתכוונים לדחות אותם, למרות שנמשיך להתעסק בוודאי בכל השאלות, בכל הנושאים ובכל הוויכוחים האחרים.
דב חנין: ברכות על מינויך לרשות ועדת המשנה.
דב חנין: הקמת ועדת המשנה הזו מאד מאד חשובה.
דב חנין: יש המון נושאים שעומדים בפתח ועדת המשנה, ובאמת את תוכלי לרכז אותם ולמקד אותם ולהבטיח את ההמשכיות בעבודה שהיא כל כך חיונית בסוג כזה של נושאים.
דב חנין: ואין כמוך יעל, מתאימה להוביל את הוועדה הזו.
דב חנין: את הגעת לכאן לכנסת, מתוך היכרות עמוקה והובלה של מאבקים, של יוזמות, במיוחד בתחום האנרגיה, בכלל בתחום הסביבה, אבל במיוחד בתחום האנרגיה.
דב חנין: עם המון המון ידע מקצועי, עם השלמת עולם מאד מגובשת.
דב חנין: את נכס מאד גדול להתמודדות הסביבתית בכנסת.
דב חנין: אני מאחל לך המון הצלחה.
דב חנין: אני בטוח שאת תצליחי.
דב חנין: אני בטוח שוועדת המשנה הזאת תרשם בתולדות הכנסת כנקודה של התקדמות אמיתית.
דב חנין: יש רוחב עצום של נושאים בפני הוועדה הזו.
דב חנין: נושאים של התייעלות אנרגטית, שלא נדון בהם היום, הם נושאים חשובים ביותר.
דב חנין: נושאים של אנרגיה מתחדשת.
דב חנין: גברתי יושבת הראש, את הזכרת בתסכול את הפער הגדול שבין החלטות שאנחנו מקבלים כמדינה, לבין המציאות שאנחנו נמצאים בה.
דב חנין: פיגור מאד גדול ועצוב.
דב חנין: הזכרת את ועידת פריז, שהיא באמת ציון דרך בהתמודדות הגלובאלית עם משבר האקלים.
דב חנין: ותמיד כשאנחנו מדברים על התמודדות גלובאלית עם משבר האקלים, שואלים אותי אז מה חלקה של ישראל בבעיה?
דב חנין: אז זה נכון, ישראל היא כלכלה קטנה וחלקנו בבעיה הזו של משבר האקלים הוא חלק מאד קטן, אבל זו איננה השאלה החשובה.
דב חנין: השאלה החשובה והמעניינת היא, מה יכול להיות החלק שלנו בפתרון.
דב חנין: מה יכול להיות החלק שלנו בהתמודדות.
דב חנין: ולחברה הישראלית ולאנשים הנפלאים שחלקם נמצאים פה וחלקם לא הגיעו היום, אבל השתתפו בעבודת הוועדה הזו, יש המון יכולת לתרום בהיבטים הטכנולוגיים, בפתרונות של חדשנות חברתית ותפיסה אחרת.
דב חנין: יש יכולות לייצר פתרונות, גישות, וישראל יכולה בנושאים האלה, בפירוש להוביל.
דב חנין: זה אתגר גדול שאנחנו צריכים לקחת אותו בפני כולנו.
דב חנין: והנושא שעומד בפנינו הפעם הוא הנושא של החסמים.
דב חנין: בוודאי בדיון יישמעו לא מעט חסמים.
דב חנין: אני רק רוצה לומר לך, ככה לפתיחת הדיון, שאנחנו, השדולה לאנרגיה ירוקה בכנסת, שזו גם הזדמנות לברך אותך בשמה, למרות שאת גם חברה בה, אנחנו פנינו לשר האוצר כדי להתמודד עם חסם אחד מאד נקודתי בתוך ים החסמים שקיימים בפני אנרגיה מתחדשת, ואני מתכוון לחובה שמוטלת על יצרנים סולאריים ביתיים, להירשם כעסק במס הכנסה ובמע"מ.
דב חנין: זה נושא שאנחנו מנהלים עליו מאמצים גדולים בכל הכיוונים.
דב חנין: ועדת כספים, גופים אחרים וכדומה.
דב חנין: אני אומר, אנחנו חייבים, זאת צריכה להיות אחת מתכניות העבודה של ועדת המשנה.
דב חנין: למפות את החסמים, לקבוע לוחות זמנים, לדרוש תשובות קונקרטיות מה עושים עם כל חסם וחסם, ואיך אנחנו מגיעים למציאות שבה, בעוד שנה במקום הר של חסמים, נעמוד מול תלולית קטנה.
דב חנין: זאת תהיה התמודדות משמעותית ואני חושב שזה יעד אפשרי, כי כולם מבינים שאנחנו חייבים להתקדם.
דב חנין: המון בהצלחה.
דב חנין: אני מתחייב להיות מסור לעבודת הוועדה הזאת.
דב חנין: כרגע אני עוד חמש דקות אצטרך לצאת להצבעות בוועדת הפנים, אבל אני בטוח שאנחנו עוד נתראה רבות בוועדה ובהצלחה לכולכם ולך גברתי.
יעל כהן-פארן: אז להתייחס לדברים האחרונים לגבי החסמים, תיכף יהיו כאן נציגי משרד האוצר ורשות המסים שהוזמנו לכאן הבוקר וינסו לתת לנו תשובות.
יעל כהן-פארן: ננסה לבקש מהם תשובות, אבל נפתח בבקשה עם יובל זוהר ממשרד האנרגיה.
יעל כהן-פארן: אני רק אבקש באמת מכל אחד שמקבל את זכות הדיבור, להיות מאד קצר וענייני כי באמת יש הרבה מאד רשומים לדיון ואנחנו בשעה 11:00 חייבים לסיים כי יש מליאה.
יעל כהן-פארן: בבקשה יובל.
<יובל זהר: בוקר טוב.
<יובל זהר: אנחנו נקדיש את הדקות הקרובות למצגת קצרצרה בנושא סטאטוס תחום האנרגיות המתחדשות ומילה על התכנית להשגת היעדים שעל הפרק.
<יובל זהר: אני רואה פה הרבה פרצופים מוכרים שהיו פה בשבוע שעבר בוועדת הכלכלה, אז אני מתנצל שהם יצטרכו לראות פחות או יותר את אותה מצגת.
<יובל זהר: לא היו התפתחויות אדירות בשבוע האחרון.
<יובל זהר: הייתה איזו התפתחות בנושא ועדת התכנון הארצית, אבל לזה נתייחס אחר כך.
<יובל זהר: בכל אופן, מה שאפשר להגיד ברוח הדברים שכבר נאמרו, היום כבר אין צורך להצדיק את חשיבות האנרגיות המתחדשות, התחום מדבר בעד עצמו.
<יובל זהר: החשיבות שלו למשק האנרגיה בישראל היא ברורה.
<יובל זהר: התרומה שלו לביטחון האנרגטי.
<יובל זהר: זה לא שאין קשיים ואין אתגרים ואין חסמים, אבל התחום הזה בפירוש גם נמצא בצמיחה, ולכן יש גם חשיבות שאנחנו מתכנסים פה היום ונוכל להציף בעיות וככה גם לקדם את הפתרונות שלהם.
<יובל זהר: אז היעדים פחות או יותר שאנחנו רואים בפנינו, אותם יעדים שהתקבלו בהחלטות ממשלה, הם יעד 10% לשנת 2020.
<יובל זהר: את יעד הביניים שיעל הזכירה קודם כבר חלפנו.
<יובל זהר: אנחנו נמצאים בסוף שנת 2015, עם כושר ייצור של 2.6% באנרגיות מתחדשות.
<יובל זהר: היעד העיקרי להשגה כרגע זה יעד 10% בשנת 2020.
<יובל זהר: יעדים ארוכי טווח שנקבעו לקראת ועידת פריז, ועידת האקלים - 17% בשנת 2030 ו-13% בשנת 2025.
<יובל זהר: תמונת מצב נוכחית, נכון לפני שלושה חודשים, סדר גודל של קצת מעל 800 מגה וואט מחוברים לרשת, פועלים, מפיקים חשמל ירוק.
יעל כהן-פארן: היום פועלים 800?
<יובל זהר: פועלים כבר יותר, אבל 818 בדצמבר 2015.
<יובל זהר: ליבת השוק מיוחסת למתקנים סולאריים, למתקני P.V.
<יובל זהר: מעל 95% מהשוק בעצם מתייחס למתקני ה-P.
<יובל זהר: V הקטנים והבינוניים, שההטמעה שלהם הייתה הרבה יותר מהירה וקלה.
<יובל זהר: למתקנים היותר גדולים התחילו להיכנס סדר גודל של 140-130 מגה וואט שכבר פועלים ומפיקים חשמל ירוק, ושאר המתקנים התכנסו, נמצאים בשלבי הקמה מתקדמים, מתקדמים יותר או פחות, ועד סוף שנת 2018, כל מה שרואים פה בתמונת המכסות, מה שמתוך זה יתממש יחובר לרשת, כאשר גם הסקירות הפיננסיות שכבר באותם פרויקטים שקיבלו אישור תעריפי ונמצאים בשלבי הקמה, בעצם מעיד על זה שמדובר בפרויקטים שרמת הוודאות להקמתם היא מאד גבוהה.
<יובל זהר: וזה בעיקר מתייחס לפרויקט אשלים, שסגר פיננסית על כל המיזמים שבו יתרת ה-P.V הגדול, ופרויקט ראשון, סנונית ראשונה בתחום הרוח.
<יובל זהר: אם נתרגם את מה שראינו קודם לייצור אנרגיה לא במונחים של אספקט אלא במונחים של אנרגיה, אז הצמיחה היא בשיעורים מאד גדולים, צמיחה של מאות אחוזים.
<יובל זהר: עדיין המספרים הם נמוכים.
<יובל זהר: משוק שהתחיל כמעט מנקודת האפס לפני כ-5 שנים, אנחנו ב-2.6% ייצור באנרגיות מתחדשות, נכון לסוף השנה החולפת.
<יובל זהר: למרות הקשיים, החסמים, האתגרים וכל מה שנרצה לדבר עליו פה היום, קורים הרבה דברים בשטח, שזה בעצם מה שלא פחות חשוב.
<יובל זהר: אני אזכיר כמה דברים בולטים שצפויים לקרות במהלך שנת 2016.
<יובל זהר: מכרז תמנע, אני מניח שבאפריל-מאי ייבחר הזכיין שייצא לדרך.
<יובל זהר: המיון המוקדם למכרז P.V.2, הפרויקט הנוסף של אשלים, שמגדיל את הפרויקט הזה ל-300 מגה וואט פורסם בשבוע שעבר.
<יובל זהר: מכרז של 30 עד 40 מגה וואט.
<יובל זהר: המכסות שאושרו, לא נעים להגיד, באוקטובר 2014, המכסות הנוספות, אנחנו מקווים, מייחלים להוציא אותם כמכרזי מחיר P.V, כמה שיותר קרוב.
<יובל זהר: עדיין יש קשיים כאלה ואחרים, אבל הם בהחלט אמורים להשתחרר לשוק השנה.
<יובל זהר: שני המתקנים התרמו סולאריים, הגדולים באשלים ממש נבנים בימים אלה.
<יובל זהר: מי שנוסע על הכביש יכול לראות את זה מימין ומשמאל, כשחולפים רואים מתקנים מאד יפים כשלעצמם, מרשימים והיחידים מסוגם בארץ בתחום התרמו סולארי.
<יובל זהר: גם המתקן השני של ה-P.
<יובל זהר: V אמור להתחיל לקום במהלך השנה.
<יובל זהר: מכרז השפד"ן גם כן נמצא בתהליכים על הנייר, אבל בהחלט בתהליכים מתקדמים.
<יובל זהר: חוות רוח ראשונה תופעל בשנת 2016.
<יובל זהר: זו בעצם מקבץ של שלוש שכבות רוח קטנות בגלבוע ורמת סירין, סנונית ראשונה לתחום הרוח, שעדיין מדשדש וחווה קשיים לא פשוטים.
<יובל זהר: לכן אני גם ייחדתי לזה כמה משפטים, שקף ייעודי, שבעצם אפשר לומר שמכסת הרוח, להבדיל מה-P.V שהאינטגרציה שלו ברשת היא זורמת לא רע יחסית, בתחום הרוח המכסה של 740 מגווה וואט, למעט כמות של כ-20,000 רישיונות שכבר הוענקו ליזמים, מתקדמת בעצלתיים, מתקדמת עם קשיים מאד גדולים, בעיקר קשיים תכנוניים שנובעים מצד אחד מבעיות שקשורות לנושאים של משרד הביטחון, מצד שני לבעיות של ארגוני סביבה, ארגונים ירוקים.
<יובל זהר: בעצם יש איזו שהיא התנגשות של ערכים בין ערכי סביבה, נושא הציפורים, נדידת הציפורים, הפגיעה הנופית, הקרבה לאזורים מיושבים וכדומה, מול הצורך בחשמל ירוק, שגם אותו מן הסתם הגופים הירוקים והארגונים הירוקים והסביבתיים תומכים, אבל נוצר פה איזה שהוא - - -
יעל כהן-פארן: נוצר פה קונפליקט פנים סביבתי שאנחנו מודעים לו ונדון בו עוד מעט.
<יובל זהר: כן, קונפליקט סביבתי, שאנחנו מקווים שהוא ייפתר כמו שראינו שמדינות אחרות ידעו למצוא את האיזונים המתאימים בשביל לקדם את תחום הרוח.
<יובל זהר: בארץ בהחלט התחום הזה מתקדם לאט ואנחנו מעריכים שהמכסה הקיימת לא תתממש במלואה עד 2020, לפחות בנתונים הקיימים.
<יובל זהר: אז כשאנחנו בודקים את עצמנו ומריצים תרחישים, אנחנו מעריכים שהמכסות הקיימות, אלה שכבר אושרו והוצגו בשקפים הקודמים, יביאו אותנו, בהנחה של התממשות לפי התחזית, לסדר גודל של מקסימום 8% אנרגיות מתחדשות ב-2020, אולי קצת פחות.
יעל כהן-פארן: כולל הרוח?
יעל כהן-פארן: כולל 740 רוח?
<יובל זהר: לא, זה כולל את אותו חלק מהרוח שאנחנו מעריכים שיתממש מתוך ה-740.
<יובל זהר: זה יביא אותנו לעד 8%.
<יובל זהר: בתרחישים יותר פסימיים אפילו ל1-2% פחות מזה, ולכן נדרשת תוספת מיידית של מכסות, עדכון בתמהיל הדלקים של האנרגיות המתחדשות, כדי בכל זאת לעמוד ביעד, שאנחנו דבקים בו, יעד 10%.
<יובל זהר: וכדי להיות פרקטיים ולשנות את התמהיל באופן שגם יהיה ישים להטעמה מהירה ברשת, אז ההמלצה או התכנית היא בעצם לעבות את סגמנט ה-P.V, שהוא התחום שמוטמע בצורה הכי מהירה ברשת, וזה בעצם יהיה בסיס עדכון המדיניות לשנת 2020.
<יובל זהר: זה גם מתבסס על עבודה שעשינו לגבי בדיקת מלאי הקרקעות הזמינות, מן הסתם ה-P.V הוא צרכן של תשומות קרקע ובלי קרקעות זמינות ברמות כאלה ואחרות של תכנון, או אישור, אנחנו נתקשה לעמוד ביעד.
<יובל זהר: גם פה אנחנו צריכים את הארגונים הירוקים, או את המשרדים עם האג'נדה היותר ירוקה, שיתנו רוח גבית גם לנושא הזה, כי יש פה התנגשות לא פשוטה.
יעל כהן-פארן: תיכף נדון.
יעל כהן-פארן: נמצאת פה נציגת רמ"י?
יעל כהן-פארן: פאני?
יעל כהן-פארן: היא לא הגיעה עדיין.
<יובל זהר: זה גם רמ"י וזה גם המשרד להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: הגנת הסביבה נמצאים.
<יובל זהר: אוקיי.
<יובל זהר: אז כשאנחנו בחנו בעצם את התרחישים לשנת 2020, זה דברים שהם משתנים כל הזמן, אנחנו התבססנו על תחזיות של צריכת החשמל, שגם הם, יש לא מעט תחזיות.
<יובל זהר: יש תחזיות של - - -
יעל כהן-פארן: יש חוסר ודאות שם.
<יובל זהר: לא, שמניחות גידול שונה בתמ"ג, שמשפיע על צריכת החשמל.
<יובל זהר: אם זה 1.1% לשנה עד 2020, אם זה ממוצע של 1.6% לשנה עד שנת 2020 או 1.9%.
<יובל זהר: יש תרחישים שונים של ועדת יוגב, של חברת חשמל, של משרד התשתיות, של תכנית האב ושל הערכת המלאי הזמין של קרקעות, שאנחנו ממש רואים בו איזה מלאי אסטרטגי לשנת 2020.
<יובל זהר: כשאנחנו בוחנים את הכל ואת התחזיות שלנו לגבי התחומים, הסגמנטים השונים של הטכנולוגיות באנרגיות מתחדשות, שזה בעיקר הסולארי, הרוח והביו-מאסה, ביו-גז, אנחנו בעצם היום עומדים לקראת נקרא לזה איזה שהוא פרסום של תכנית, שהשר הנחה את רשות החשמל החדשה להכין, שעיקריה אומרים שבשנת 2016 בעצם המשרד ייצא עם 1,000 מגה וואט של P.
<יובל זהר: V או סולארי נוספים על המכסה הקיימת, כאשר זה יפולח בין מכסות שיגדילו את תחום המונה נטו, שזה הולך בעיקר למתקנים עד 5 מגה וואט, בחלקו מוטה גגות, שפה בעצם בעיית השטחים לא קיימת, ובחלקו ילך להמשך תחום ה-P.V הבינוני והגדול למכרזי מחיר.
<יובל זהר: בתחום הרוח אנחנו הולכים לקראת הכפלת מכסות או רישיונות, לא מתוך הנחה שזה ימומש עד שנת 2020, אבל בוא נקרא לזה רוח גבית לתחום הרוח, גם לקראת היעדים של הטווח הארוך, לשנת 2030, ואנחנו מנסים לקדם מכסה לשילוב ביו-מאסה בתחנות פיחמיות של חח"י.
<יובל זהר: זה נושא מאד חשוב.
<יובל זהר: עד היום הוא נמצא על הנייר בכל מיני תכנונים ובבדיקות ראשוניות.
<יובל זהר: אנחנו כבר בשלב של ניסויים.
<יובל זהר: הניסויים עוד לא הושלמו, עוד נצטרך לעשות עוד כמה ניסויים.
<יובל זהר: וזה לא חשוב אם זה יהיה גזם חקלאי או שזה יהיה פסולת תעשייתית מסוג R.D.F, או שזה יהיה גזם ייעודי, שמגדלים אותו במיוחד ל-R.D.F.
<יובל זהר: הנושא של החלפת פיחם רגיל בתחנות פיחמיות של חח"י, אמנם הוא לא מחליף את כל הפיחם, הוא מחליף שיעור מסוים, שיעור חלקי בלבד, אבל יש לו חשיבות אדירה גם בהיבט של צמצום פליטות וגם בהיבט של - - -
יעל כהן-פארן: יובל, אני מתנצלת שאני אצטרך לעצור אותך, אז אם אתה יכול לסכם ואם אני יכולה לשאול מתי תהיה תכנית עד שנת 2020 ואחריה עד שנת 2030.
יעל כהן-פארן: האם אתם עובדים היום כבר על תכנית עד שנת 2030?
יעל כהן-פארן: אמרת שאתם עובדים על תכנית מפורטת.
יעל כהן-פארן: האם זה עד שנת 2030?
<יובל זהר: התכנית שכרגע התייחסתי אליה ברמת פרטנות, היא התכנית הזאת.
יעל כהן-פארן: עד שנת 2020?
<יובל זהר: שמתייחסת להשלמת העדכון, השלמת המדיניות כדי שנעמוד ביעד 10% בשנת 2020.
<יובל זהר: במקביל, לפי תכניות העבודה, עד סוף הרבעון השלישי של שנת 2016, אמורה להשתחרר תכנית ל-15 שנה, שאמורה להציג את כל התכנית המפורטת בחתך שנתי עד שנת 2030, להשגת 17%.
יעל כהן-פארן: אז עד סוף השנה, עד הרבעון השלישי אמרת, אחרי החגים מה שנקרא, אנחנו נעשה על זה דיון ונשמח לשמוע את התכניות, אבל עד שנת 2020 מתי יהיה?
יעל כהן-פארן: בחודש הקרוב?
יעל כהן-פארן: התכנית הזאת, שאתה מדבר עליה, המפורטת.
<יובל זהר: התכנית הזאת היא ממש נכתבת בימים אלה.
<יובל זהר: לגבי הפרסום הרשמי שלה, אני קצת מתקשה לומר, משום שזה אמור לעבור דרך רשות החשמל, שיש לה כרגע איזה שהוא קושי משפטי לאשר תכניות שיש להן השלכות תעריפיות, עד שלא ימונה יושב ראש.
<יובל זהר: אז יש פה איזה שהוא עניין - - -
יעל כהן-פארן: אנחנו בלופ.
יעל כהן-פארן: האם התכנית תוצג לעמדות הציבור, כמו שימועים של רשות החשמל?
<יובל זהר: אלה עיקרי התכנית.
<יובל זהר: היא כבר עומדת פה להצגה.
<יובל זהר: הפרטים שלה זה בעצם אותם פרטים שיוציאו אותה לפועל מבחינה אופרטיבית.
<יובל זהר: אני מניח שתוך מספר שבועות נוכל לפרסם את זה.
יעל כהן-פארן: יש לך עוד משפט לסיום או שאפשר לסיים כאן?
<יובל זהר: זהו.
יעל כהן-פארן: תודה רבה יובל.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לעבור עכשיו, ובאמת להתחיל לגעת בחסמים, אחרי ששמענו שגם למשרד האנרגיה יש קשיים, כמו שאנחנו מבינים.
יעל כהן-פארן: אז נמצא כאן עמיתי לפורום הישראלי לאנרגיה.
יעל כהן-פארן: מי שלא יודע, עד שנכנסתי לכנסת הייתי המנכ"לית המייסדת של הפורום הישראלי לאנרגיה, ואני מבקשת מנועם סגל להציג עבודה שערך הפורום, בשיתוף עם איגוד אנרגיה ירוקה לישראל, שאחריה גם יוסיף ויציג איתן פרנס, אחרי נועם.
<נועם סגל: תודה יעל.
<נועם סגל: אני גם רוצה לברך אותך על הוועדה.
<נועם סגל: חיכינו ליום הזה הרבה זמן ואני שמח שהוא הגיע.
<נועם סגל: אני אנסה מאד לקצר.
<נועם סגל: בתקופת שלהי כהונתה של יעל בפורום, אנחנו עבדנו על איזה שהוא דו"ח שהמטרה שלו הייתה לתת תמונת מצב ולמפות את החסמים שמונעים מאנרגיה מתחדשת להפוך למשהו שנמצא על כל גג בית.
<נועם סגל: ולשמחתי, בשבועות האחרונים, הרבה מאד חסמים, נראה לי שהם נפתרו.
<נועם סגל: אז יכול להיות שזה קשור לכניסה של יעל לכנסת.
יעל כהן-פארן: תוך דקה.
<נועם סגל: אבל אני פשוט אנסה כרגע למקד באיזה שהם חמישה חסמים, חמישה תחומים עיקריים שאנחנו מזהים בהם חסמים, כמובן מתוך כוונה לעורר דיון ולראות איך אנחנו פותרים אותם.
<נועם סגל: החסם הראשון שאנחנו רואים זה איזה שהוא חסם מערכתי או חסם תפיסתי, וזה הנושא של ההכרה בתועלת של אנרגיה מתחדשת, ואני מתכוון להיבטים הכלכליים.
<נועם סגל: האופן שבו היום תעריף החשמל נקבע, לא משכלל את העלויות החיצוניות של דלקים מזהמים, ובעצם את התועלות הכלכליות מאנרגיה מתחדשת.
<נועם סגל: זו לא אמירה שלנו, אלה שממילא בעד אנרגיות מתחדשות.
<נועם סגל: זו אמירה מאד מפורשת של דו"ח של המועצה הלאומית לכלכלה שאומץ על ידי הממשלה.
<נועם סגל: ואני חושב שהגופים שאמורים לעשות את, בעיקר רשות החשמל, שקובעת את התעריף, אנחנו צריכים לשמוע מהם איך הדבר הזה בא לידי ביטוי.
<נועם סגל: החסם השני הוא חסם שהוא יותר, נקרא לו ממסדי.
<נועם סגל: כל יזם שעוסק בתחום מבין שהוא יכול להעיד שבנושא יש הרבה חוסר תיאום בין רשויות השלטון.
<נועם סגל: אין למעשה איזה שהוא One stop shop שיזם יכול לבוא ולסגור את ענייניו.
<נועם סגל: נשמע כאן עוד מעט כמה יזמים, אבל אני יכול להזכיר כמה נקודות.
<נועם סגל: נושא של ניסוי של ייצור עצמי על ידי צרכנים פרטיים, היטלי השבחה, תמחור קרקע.
<נועם סגל: החזון והטכנולוגיה היום מאפשרים לכל אחד לשים פאנל על הגג שלו, בדיוק כמו דוד שמש, ואין סיבה שזה לא יהיה פשוט, שאפשר להתקשר למתקין ולשים פאנל.
<נועם סגל: אין סיבה לכל הבירוקרטיה הזאת.
<נועם סגל: החסם השלישי נוגע גם, שוב, להיבטים מערכתיים ונוגע לטכנולוגיה ולתפעול של רשת החשמל.
<נועם סגל: יש השקעות חסרות ברשת החשמל.
<נועם סגל: זה נוגע לא רק לאנרגיה מתחדשת, אלא באופן כללי יש השקעות חסרות ברשת, מה שמקשה על השילוב של מקורות מתחדשים.
<נועם סגל: לדוגמא, אין תשתיות הולכה.
<נועם סגל: הן מספקות, ויובל פה סקר שורה של מתקנים ותכניות להקים מתקנים בדרום, אבל אין היום, וחברת החשמל מודה בזה, אין את תשתיות ההולכה שיוליכו את החשמל הזה למרכז הארץ.
<נועם סגל: ואותו דבר גם בצפון, אם מדובר על מתקנים של רוח.
<נועם סגל: אני רוצה להזכיר גם, יש טענה שמושמעת בעיקר מצד חברת החשמל, שאומרת שיש מגבלה על כמות האנרגיה המתחדשת שאפשר לשלב ברשת החשמל.
<נועם סגל: אנחנו בפורום, במענק שקיבלנו יחד עם הטכניון ממשרד האנרגיה, רוצים לבדוק את הטענה הזאת – האם זה נכון ועד כמה אפשר לשלב אנרגיה מתחדשת ברשת, מה הפתרונות שיש.
<נועם סגל: לצערי אנחנו טרם קיבלנו נתונים על רשת החשמל מחברת החשמל, ואני מקווה שהם יעבירו לנו את זה.
<נועם סגל: בסופו של דבר אנחנו חושבים שגם הם צריכים להיות חלק משוק החשמל בתחום של האנרגיה המתחדשת וזה אינטרס שלהם.
<נועם סגל: החסם הרביעי הוא חסם מרכזי, וזה השפעות על הסביבה.
<נועם סגל: בעיית היסוד של ישראל, שכנראה לא תיפתר, זה הנושא של מחסור בשטחים.
<נועם סגל: אנחנו מדינה קטנה וצפופה.
<נועם סגל: אנחנו מרגישים שאין מיצוי של פוטנציאל הגגות, הזכרתי את זה קודם.
<נועם סגל: אנחנו יכולים לייצר כמויות נכבדות של אנרגיה מתחדשת על גגות ואנחנו חושבים שיש מקום בהיבטי סביבה להצביע על הנקודות לפתח אנרגיה מתחדשת.
<נועם סגל: והחסם החמישי הוא כל נושא המו"פ.
<נועם סגל: יש הרבה השקעות של הממשלה, של המדען הראשי במשרד האנרגיה במו"פ, אבל יזמים שכבר עברו שלבים מסוימים, מצביעים בעיקר על נושא המסחור.
<נועם סגל: זאת אומרת יש הרבה טכנולוגיות.
<נועם סגל: מי שמבקר בתערוכות רואה הרבה פרוטוטייז, שעברו את שלב ההוכחה, אבל עוד אין להם את התקציב להפוך ליישום מסחרי.
<נועם סגל: וכמובן, לא צריך להגיד, מדובר בתעשייה שהיא עתירת ידע והיא בהחלט משהו שישראל צריכה לראות אותו כמנוף לפיתוח כלכלי.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה נועם ותודה באמת על הקיצור ועל הדיוק.
יעל כהן-פארן: ואני מאד מאד אשמח אם כל מי שידבר כאן ידבר קצרות.
<איתן פרנס: אני רק אשלים.
יעל כהן-פארן: כן, כן, איתן, בבקשה.
יעל כהן-פארן: יש לך דברים להוסיף בנושא החסמים.
<איתן פרנס: קודם כל, אז באמת יעל לברך אותך.
<איתן פרנס: שמי איתן פרנס, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל, ובשם התעשייה של האנרגיה הירוקה בישראל אנחנו מברכים אותך, שמחים ורואים בך נציגה בבית הזה ובכלל לקידום התחום.
<איתן פרנס: אנחנו רואים בוועדה כלי לפיקוח על עבודת הממשלה, וזה באמת המקום לציין שממשלות מתחלפות, ואחד הדברים החשובים ביותר בתחום האנרגיה בכלל והאנרגיה הירוקה בפרט, זה לדאוג שבמשך זמן החלטות מתבצעות, למרות שבעלי התפקידים והממשלה מתחלפים.
<איתן פרנס: אחת הרעות החולות של התחום הזה הוא באמת מדי פעם מתחלפת ממשלה בישראל, ואז אנחנו עושים הפעל מחדש למפעל העצום הזה שנקרא אנרגיה ירוקה, וזה לא צריך להיות ככה.
<איתן פרנס: אני אגיד בקצרה וגם ביקשנו, אני מאד אקצר כי נמצאים כאן נציגים של התעשייה, שהיינו שמחים שמפיהם הוועדה הזאת תשמע את הדברים, כי הם חווים בשטח את הדברים הנוראיים האלה, שקורים למי שבאמת הולך בדרך הפתלתלה הזאת של התחום.
<איתן פרנס: אבל כן בכל זאת צריך לציין כמה דברים.
<איתן פרנס: אחד, בחסמים שנועם הזכיר פה בעבודה של הפורום הישראלי לאנרגיה, קמה ועדה בזמנו, ועדה ברשות פרופסור יוג'ין קנדל, יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה.
<איתן פרנס: ההחלטות שלו אומצו, עקרונות ההחלטה אומצו בהחלטה בחודש אוקטובר 2014, שם נרשם במפורש שתקום ועדה לבחון את יישום מסקנות הדו"ח.
<איתן פרנס: למיטב הבנתנו, עבודת הממשלה בנושא הזה אפילו לא התחילה ולא קמה אותה ועדה, שזה דבר שבפני עצמו מצריך טיפול.
<איתן פרנס: בנושא של החסם הממסדי, שמשרדי הממשלה לא מתאמים ביניהם אתך העמדות ולמעשה יש כאן משרדים שונים עם מדיניות שונה לאותו תחום.
<איתן פרנס: בנושא הזה, לפי אותה החלטה הייתה אמורה לקום ועדה להסדר חסמים, שעוד לא התכנסה, ברשות מנכ"ל משרד האנרגיה, וכאן שוב הפתרון נמצא מתחת לפנס.
<איתן פרנס: צריך להקים את הוועדות האלה.
<איתן פרנס: צריך לעבוד והפתרונות בדרך.
<איתן פרנס: אני רק אציין בקצרה מאד שיש לנו בעיות שעדיין צריך ועוד לא התחילו לגעת בהן בתחום הזה.
<איתן פרנס: לדוגמא, המתקנים הסולאריים מייצרים אנרגיה במשך 25 שנה, ומקובל בעולם לאפשר להן תקופה של 25, אבל בגלל מגבלה בחוק מיסוי, אחד מחוקי המיסוי של מס רכישה, על עסקאות של יותר מ-20 שנה מגבילים אותנו לייצור של 20 שנה.
<איתן פרנס: זה גם מופיע בתקנות שמשרד האנרגיה אמון עליהן, שאפשר לשנות אותן בתהליך פשוט של תיקון תקנות שר.
<איתן פרנס: אז הדברים האלה לא קורים ואנחנו מייצרים פחות זמן אנרגיה סולארית בישראל.
<איתן פרנס: רק בישראל, בגלל תקנה שלא ניגשים לתקן אותה - - -
יעל כהן-פארן: לא, עוד לא הגענו ל-20 שנה, אבל אתה כבר צופה פני עתיד.
<איתן פרנס: נכון, אבל היום כשעושים חשבון כלכלי – וזה חלק מהדברים שנועם התייחס אליהם – בטח שאם פורשים על פני תקופת ייצור של 25 שנה, התחום הופך הרבה יותר כלכלי.
יעל כהן-פארן: תיכף נקבל על זה תשובות.
<איתן פרנס: אז כאן אני מסיים באמת ומברך ומבקש שזכות הדיבור תעבור לאנשים שבאמת עוסקים ונמצאים בשטח ונפגעים מהתחום.
יעל כהן-פארן: אוקיי, אז תודה רבה ובאמת לפני שנעבור לאנשים מהשטח, אני רוצה לשאול אם נמצאים כאן מרשות החשמל?
יעל כהן-פארן: חוני הגיע.
יעל כהן-פארן: משרד האוצר, ראיתי את שניר.
יעל כהן-פארן: רשות המסים נמצאים?
יעל כהן-פארן: גם, אוקיי, תודה.
יעל כהן-פארן: ערן בר, בבקשה.
<ערן בר: בוקר טוב.
<ערן בר: שמי ערן בר מחברת גרינקו אנרגי.
<ערן בר: אנחנו עושים בתחום האנרגיה הפוטו וולטאית, מקימים מהם מתקנים גם מסחריים וגם ביתיים.
<ערן בר: אני רוצה לגעת בשני נושאים, אחד הוזכר פה, זה נושא היטל ההשבחה.
<ערן בר: אני אתן דוגמא עכשיו מהשטח, כי היא פשוט מדגימה מלפני שבוע, מתקן שהוגש למונה נטו, לצריכה עצמית לאנרגיה פוטו וולטאית בוועדה באשדוד.
<ערן בר: הוגש לשמאי על ידי הוועדה והשמאי קבע לו שומא של 150,000 שקלים, למרות שהגשנו שזה מונה נטו ולמרות שצרפנו פסק דין מבית המשפט המחוזי דרום.
יעל כהן-פארן: באיזה גודל של מערכת מדובר?
<ערן בר: של 380 קילו וואט, אם אני לא טועה.
יעל כהן-פארן: מונה נטו?
<ערן בר: 150,000 שקלים.
<ערן בר: זה מייקר את המתקן ב-15% וכמובן מייתר אותו, למרות שהדגשנו שזה לצריכה עצמית וצרפנו פסק דין.
<ערן בר: לא השארנו את זה ליד המקרה, וכשדיברנו אמרו לנו ככה זה, תיגשו לשמאי מכריע.
<ערן בר: כמובן שהיזם שרוצה לעשות את זה, בעל המבנה, אומר אם אני יכול לרכוש חשמל מזהם מהרשת בחינם, ואם אני צריך להקים פוטו וולטאי שמייצר חשמל נקי, אני נקנס?
<ערן בר: אז אני אמשיך לצרוך חשמל מהרשת.
<ערן בר: נקודה ראשונה.
<ערן בר: נקודה שנייה, אני רוצה לגעת בתחום הבתים הפרטיים, שאנחנו אחת החברות האחרונות שאפשר לספור אותן על כף יד אחת, שעוד עוסקת בזה, כיוון שהתחום הזה נמחק לחלוטין.
<ערן בר: עכשיו, אפשר להתווכח האם זה נכון או לא נכון להקים מתקנים ביתיים.
<ערן בר: אפשר לטעון שהם קטנים, הם פחות תורמים לתמונה הכללית - - -