GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידו שריר: רק לסכם ולומר, שוב, נגענו בכל הדברים ואפשר לראות פה, מי שירצה גם בפרוטוקול בוועדה, יש פה את הפעילויות שביצענו ב-2015, עם כל האתגרים התקציביים והחלפת השר, ההובלה והמדיניות, אבל אנחנו משתדלים תמיד להתאים את עצמנו בצורה מיטבית, ועם התכניות שעומדות בפתח.
<עידו שריר: אז יש לנו את שבוע החלל, שציינתי, בתחילת פברואר, יש לנו תערוכת מדע וטכנולוגיה שתוצג בשדה התעופה שלנו, בנמל התעופה בן גוריון כתערוכת קבע לשנה.
<עידו שריר: אנחנו שמחים על שיתוף הפעולה שם שמאפשרים לנו, זו אחת הגלריות המבוקשות ביותר בישראל, כי עוברים בה סדר גודל של מעל 8 מיליון איש בכל כיוון בשנה.
<עידו שריר: שם נוכל להציג את ישראל כמובילה בתחום המדע, הטכנולוגיה והחלל.
<עידו שריר: יום המדע שיצוין באמצע מרץ ושלל הפעילויות שאני חושב שבסקירה של השר כבר נגענו בכולן שמתוכננות לנו ב-2016.
<עידו שריר: אני מסכם ואומר שוב, תודה על שיתוף הפעולה, גם עם הוועדה, ואנחנו נשמח לכל פידבק מכלל הנוכחים כאן, כדי שנמשיך לתת שירות לאזרחיות ואזרחי מדינת ישראל.
<עידו שריר: המון תודה.
אורי מקלב: תודה רבה על הסקירה, באמת מרשים מאוד.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהמלאכה מרובה והזמן קצר.
אורי מקלב: גם הזמן שלנו, אנחנו רוצים לתת לכם להתייחס.
אורי מקלב: יש הזדמנות שהשר נמצא וגם הציבור שומע, שילוב של שני הדברים ביחד, אני חושב שיש לזה חשיבות מיוחדת, לכן גם קיימנו את הישיבה הזאת ואני רוצה להספיק כמה שיותר לנציגות של כל המוזמנים, או חלק מהמוזמנים ודאי, שיוכלו להתייחס.
אורי מקלב: אני רק אבקש שזה יהיה בקצרה, להתכנס לשלוש דקות.
אורי מקלב: הראשונה, נציגת התעשייה האווירית, ענבל קרייס.
אורי מקלב: בבקשה, אם את יכולה להציג את הדברים מכל הבחינות, גם מה שיש, גם החסר, מה אתם חושבים שצריך לעשות.
אורי מקלב: לאחריה נבקש גם מחברות היי טק להתייחס.
אורי מקלב: הצטרף אלינו עכשיו חבר הכנסת יואב קיש, חבר הוועדה, חבר בכיר בוועדה, שגם מאוד פעיל אצלנו, אנחנו מודים לך שהשתתפת.
אורי מקלב: אחר כך, אם תוכל גם להתייחס ולהוסיף מדבריך, אבל ביקשנו מנציגת התעשייה האווירית, ענבל.
אורי מקלב: שלוש דקות, אם אפשר.
אורי מקלב: לא רק לך, אני אומר לכולם.
אופיר אקוניס: אני רק אגיד לך, היו שלושה סגני יושב ראש כשאני הייתי אז, חבר הכנסת מקלב, חבר הכנסת וקנין וחבר הכנסת אקוניס שמאוד הקפידו על הזמנים כסגני יושב ראש.
אורי מקלב: גם כדי שכולם יוכלו להתייחס, שהדיון יהיה באמת ממוקד.
אורי מקלב: אנחנו מתנצלים, כסגני יושב ראש לשעבר, על המגבלה הזאת.
<ענבל קרייס: אין בעיה, אנחנו בתעשייה יודעים להיות ממוקדים ומפוקסים.
<ענבל קרייס: דרך אגב, חלק מהיתרון היחסי שלנו כתעשיית חלל מובילה, שאנחנו מובילים בזכות המיקוד שלנו דווקא במיקרו לוויינים, בלוויינים קטנים, לכן אנחנו מובילים בעולם, בשורה הראשונה, בלוויינים קטנים וביצועיים מהשורה הראשונה.
<ענבל קרייס: אז כפי שדובר כאן, אנחנו עדיין בתנופה ובמיצוי ההזדמנויות העסקיות שעלו מהכנס האחרון ועלה לנו באמת מגוון של הזדמנויות עסקיות ואנחנו עכשיו במומנטום של למצות את ההזדמנויות העסקיות האלה לכלל פרויקטים ולכלל שיתופי פעולה עם תעשיות נוספות.
<ענבל קרייס: אנחנו חושבים שזה מאמץ משותף, לא רק שלנו כתעשייה, אלא חלק משיתופי הפעולה בין התעשיות הם גם שיתופי פעולה בין הממשלות.
<ענבל קרייס: אחת הדוגמאות זה כמובן הלוויין ההיפר ספקטראלי שנקרא 'שלום' עם סוכנות החלל האיטלקית.
<ענבל קרייס: זה פרויקט שעלה מדרגה ושלב ואנחנו רוצים להמשיך מאוד לקדם אותו.
<ענבל קרייס: ויש שיתופי פעולה נוספים שקורמים עור וגידים, גם עם נאס"א, גם עם הקנדים, גם עם הגרמנים.
<ענבל קרייס: צוין האירוע שיש מחר.
<ענבל קרייס: קיבלנו במהלך הכנס חיזוק נוסף להיותנו באמת מעצמת חלל ברמה של התעשיות, המיקום שלנו על הסקאלה במהלך הכנס ודבר מאוד חשוב שאנחנו רוצים להמשיך ולהדגיש ולמקד זה את הנושא של החשיבות לחזק את החלל האזרחי, יש את הלוויינות האזרחית ובסינרגיה עם הלוויינות הביטחונית.
<ענבל קרייס: תמיד רוצים לעשות איזה שהיא הפרדה, חשוב לראות את המאמצים והסינרגיה ביניהם כי ניתן למצוא את הסינרגיה ולאו דווקא להעביר את הקו בצורה ברורה בין שני המאמצים האלה.
<ענבל קרייס: אנחנו כמובן, גם כתעשייה מובילה, שמחים ונתרמים גם לכל שאר המשימות של עידוד מצוינות בטכנולוגיה בכלל ובטכנולוגיית חלל, שכתעשיית חלל הוא כמובן קטר שמוביל אחריו גם את כל היוזמות שאנחנו שותפים בהן מבחינת חינוך, חברה וכלכלה וקידום הטכנולוגיה בכלל כתעשייה בכלל.
<ענבל קרייס: זה המיקוד שלנו, ועוד פעם, אנחנו מבחינה עסקית והיתרון היחסי שלנו רוצים להמשיך ולבדל את עצמנו כתעשייה על היתרון היחסי ועל ה-added value שיש לנו ביחס לתעשיות החלל העולמיות.
אורי מקלב: הפעילות המבורכת שלכם גם מאפשרת להשאיר בארץ חוקרים ואנשים מקצועיים בעניין הזה, או שאנחנו עדיין לא נותנים מענה ואנשים צריכים למצוא את דרכם לארצות חוץ ולמקומות בחוץ כדי לפעול?
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על כך שאנחנו רוצים לפעול בנושא בריחת מדענים, בריחת מוחות מהארץ.
אורי מקלב: השאלה היא, האם הפרויקט הזה שהוא פרויקט חשוב, לא רק כשלעצמו, הוא גם משאיר לנו את ההון האנושי שיש לנו?
<ענבל קרייס: כשכל הזמן יהיה לנו בראש לחשוב על הדבר הבא, על הפיתוח הבא, על ההמצאה הבאה, זה מה שישאיר פה את האנשים.
<ענבל קרייס: גם המהנדסים שעובדים אצלי במפעל וכבר פיתחו לוויין אחד ואני אומרת להם 'עכשיו עוד אחד', אז הם שואלים אותי 'במה הוא שונה מהקודם שפיתחנו?', הם תמיד מחפשים את הדבר הבא ואת האתגר הבא, ואת האתגרים האלה אנחנו המנהלים מחויבים לספק להם כדי להשאיר אותם כאן איתנו, את פרויקטי הפיתוח הבאים.
אורי מקלב: תודה רבה, אנחנו מאחלים בהצלחה.
אופיר אקוניס: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להגיד למאות רבות בתעשייה הזאת, גם בתעשייה האווירית ובמקומות אחרים, גם ביזמות הפרטית, באמת יישר כוח גדול.
אופיר אקוניס: אני מודה שאני נחשף בחודשיים האחרונים לתחום הזה, גם מנחם שיושב לשמאלך ולכל העוסקים, הפיתוח הזה, החדשנות המדהימה הזאת ובסוף גם הביצוע, מדינות רבות מסתכלות בהם וגם משתפות פעולה כבר.
אורי מקלב: אמרת שאנחנו מעשרה הראשונים.
אופיר אקוניס: ב-top ten, כן, נכון.
אורי מקלב: את חברות ההיי טק מייצגת מריאנה וקסמן שלפק.
אורי מקלב: בבקשה, מריאנה.
<מריאנה וקסמן-שלפק: בשם אינטל בעיקר.
<מריאנה וקסמן-שלפק: היום באינטל יש לנו כמה מרכזי פיתוח ואפשר להגיד שאחד הדברים החשובים שאנחנו צריכים לשים לב אליהם זה שמכאן יוצאות הטכנולוגיות הבאות לכל העולם מאינטל.
<מריאנה וקסמן-שלפק: זאת אומרת היום אנחנו כבר עובדים על הטכנולוגיה של 2020, כבר התכנון ל-2020 יוצא ממדינת ישראל, במיוחד במרכזים בחיפה ובירושלים.
<מריאנה וקסמן-שלפק: אחד הדברים שהתחלנו לשים לב ולשים את הדגש מאוד בגדול זה באמת שיתוף הפעולה עם האוניברסיטאות ובמיוחד עם מהנדסים עם תארים שלישי ורביעי.
<מריאנה וקסמן-שלפק: יש פה נקודה שאנחנו מאוד מאוד מעוניינים לקדם ביחד עם המשרד, מן הסתם, ועם התעשייה בכלל, כי הדברים הטובים הבאים יבואו מהאנשים האלה שהיום אנחנו רואים שיוצאים לחוץ לארץ.
<מריאנה וקסמן-שלפק: אז בעיקרון אנחנו יותר ויותר עושים שיתופי פעולה עם האוניברסיטאות הגדולות.
<מריאנה וקסמן-שלפק: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מצליחים את הפוסט דוק, לראות האם יש איזה דרך שאחרי שהם הולכים לשם הם חוזרים אלינו גם כן, או אולי איזה שהן נוסחאות יצירתיות שיאפשרו לעשות פוסט דוק גם פה.
<מריאנה וקסמן-שלפק: זה אחד הדברים שאנחנו רואים שיכולים להיות מאוד קריטיים להצלחה, כי הפיתוח הבא צריך לצאת מפה.
אורי מקלב: אנחנו גם מציינים את הפעילות הקהילתית שאתם עושים והשילוב של סטודנטים בעבודה שלכם, זו גם תרומה וגם מקומות עבודה.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שלכם ואנחנו רואים את החשיבות של העניין, גם שלכם עצמכם וגם כמייצגים של כל חברות ההיי טק.
אורי מקלב: יכול להיות שהיינו צריכים להביא גם מייצגים של חברות הסטרט אפ, שגם להם יש את המעמד שלהם.
אורי מקלב: אנחנו גם מובילים בתחום הזה ויש מה לתרום וגם על זה צריך להיות שיתוף פעולה.
אורי מקלב: ד"ר יונתן גורליק, ואחריו, אני כבר רוצה לומר, מהאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בת שבע.
<יונתן גורליק: קודם כל אני מודה לשר ולכל משרד המדע, על הגדלת התקציב למרכזי המו"פים, שאני מנהל אחד מהם, תודה רבה.
אופיר אקוניס: אתה מקרית ארבע?
<יונתן גורליק: כן, נכון.
<יונתן גורליק: אתה מוזמן לבוא לבקר.
אופיר אקוניס: ידידי היקר, אני כבר ב-2009 - - - קודם כל אני אבוא, תודה על ההזמנה, אבל כבר הייתי ב-2009 כיו"ר צעיר של ועדת הכלכלה, ממש בתחילת דרכי במו"פ שם בקרית ארבע, ראיתי, טעמתי גם משהו.
<יונתן גורליק: אני הייתי, לא זוכר.
אופיר אקוניס: אני אביא תמונות.
אופיר אקוניס: כנראה לא היית באותו יום.
<יונתן גורליק: לא חושב שאני אפספס דבר כזה, אבל בסדר.
<יונתן גורליק: דבר אחר שרציתי להדגיש, השר דיבר על זה שאין חרם רשמי עם המדינות, אבל אנחנו שיושבים מעבר לקו לצערנו מרגישים את זה ממש.
<יונתן גורליק: זה כל כך מעכב את הקידום של המחקרים שלנו.
<יונתן גורליק: כמעט כל השותפים, יש לי המון קשרים בחוץ לארץ, החוקרים עצמם רוצים להשתתף איתנו, אבל המוסדות והמדינות לא מאשרים להם.
<יונתן גורליק: זה משהו שצריכים - - - אני לא בא עם פתרון, אבל צריכים להתמודד עם זה.
<יונתן גורליק: אני מודה על זה שאתם עזרתם לנו בזה, אבל צריכים מאוד להתמודד עם זה, אולי במשרדים אחרים גם לעודד את זה, שאולי אפשר לאפשר - - -
יואב קיש: קרן מיוחדת מעבר לקו הירוק.
<עידו שריר: ברשותכם, אני אתייחס לנקודה הזו.
<עידו שריר: מעבר לתמיכה במו"פים עצמם, דרך תקנות התמיכה, יש לנו גם קול קורא שממוקד במרכזי מחקר ופיתוח שנמצאים מעבר לקו הירוק, כדי לתת חיזוק נוסף למו"פים האלה, בקרית ארבע בכלל וגם שומרון וגם גולן.
<יונתן גורליק: לא, אבל מעבר לזה אולי לעודד בכלל את כל משרדי הממשלה לעזור לנו, לשתף פעולה עם משרדים אחרים, בריאות וחקלאות וכאלה, שזה חשוב מאוד לקדם אותנו.
<יונתן גורליק: רק לענות, זה גם יענה על מה שאמרה מריאנה כאן, על חוסר המקום להביא אנשים מחו"ל, מעבדות.
<יונתן גורליק: יש לנו מעבדה עם הרבה יכולת להביא אנשים, אבל צריכים לעודד את זה, להראות להם, יש מעבדות מוכנות לקלוט חוקרים שרוצים לחזור לארץ.
אופיר אקוניס: (היו"ר יואב קיש)
יואב קיש: יושב ראש הוועדה אורי מקלב רצה רגע, הוא ביקש ממני שאני אחליף אותו.
יואב קיש: בהזדמנות זו אני גם רוצה להגיד כמה מילים.
אופיר אקוניס: זה טוב להיות יושב ראש.
יואב קיש: בדיוק, אין מגבלת זמן.
יואב קיש: חשוב לי להיות חבר בוועדה, כל נושא הטכנולוגיה וההיי טק הישראלי קרובים מאוד ללבי, גם הייתי בתחום הזה ואני באמת רואה חשיבות גדולה מאוד לפעילות שלך, אופיר, במשרד, וראיתי שכבר בזמן הקצר שאתה נמצא במשרד הנושאים החשובים באמת עלו ונסקרו.
יואב קיש: אני רוצה לציין שני תחומים עיקריים, לתפיסתי, שנכון שישראל תמשיך להוביל בהם וזה יקרה רק אם באמת המשרד שלך גם ישים את הפוקוס עליהם.
יואב קיש: האחד זה באמת נושא החלל, מה שנאמר פה.
יואב קיש: צחקו הרבה על דני שהוא נהיה שר החלל, אבל חלל זו הזדמנות למדינת ישראל.
יואב קיש: יש לנו אמנם חסרונות בשיגור לחלל, זה חסרונות מובנים, אבל דווקא זה גורם לנו למצוא את היתרונות ולהיות יותר יעילים ויותר יצירתיים בעניין הזה.
יואב קיש: אני חושב שיש פה הזדמנות והתעשייה הזו חייבת לקבל דחיפה בשביל להיות מובילים בתעשייה הזו.
יואב קיש: אותו דבר אני חושב בתעשיית הרובוטיקה.
יואב קיש: גם פה אנחנו הגענו לאיזה שהוא יתרון תחרותי מסוים, יחסית לגודלנו כמובן, כשאנחנו מסתכלים בתפיסה העולמית, אבל אם אנחנו לא נמשיך להשקיע ולפתח ולדאוג לכוח אדם בתחומים האלה אנחנו מהר מאוד נמצא את עצמנו נדרסים על ידי מדינות אחרות ומאבדים תחום שאנחנו יכולים להיות בו מובילים, כמו שעשינו בסייבר למשל.
יואב קיש: הסייבר הוא דוגמה טובה לנושא שזוהה כפוטנציאל גדול למדינה.
יואב קיש: אני לא יודע, אולי אני חוזר על דברים שנאמרו פה, אבל אם ככה אני קולע לדעת רבים, חכמים, לא יודע, אבל אני חושב שהסייבר הוא דוגמה טובה.
יואב קיש: אנחנו חייבים גם בחלל וגם ברובוטיקה להמשיך.
יואב קיש: זה מבחינת התמקדות של המשרד.
יואב קיש: וראיתי באמת התייחסות לשני התחומים האלה.
יואב קיש: טכנולוגיה והצלחה בטכנולוגיה פרוסה, אופיר, על הרבה יותר מהמשרד שלך, זה חינוך וזה התחומים שאנחנו צריכים להוביל את הנוער למקומות האלה, מגיל צעיר יותר עד לאוניברסיטה ולפוסט דוקטורט וכל הדברים האלה.
יואב קיש: אני מניח שלא תוכל להיות מעורב בכל שרשרת המזון הזה, אבל בפירוש שיתופי פעולה בין המשרד שלך למשרד החינוך ולמשרדים האחרים שנוגעים בהשכלה ובהכוונה, כי בסוף בסוף זה ההון האנושי.
יואב קיש: על זה הכול נסמך.
יואב קיש: אם אנחנו לא נשקיע בהון האנושי אנחנו נאבד את כל היתרון שיש לנו.
יואב קיש: אנחנו הצלחנו לייצר פה משהו חשוב וחשוב שזה ימשיך ויתקדם.
יואב קיש: ואני אסיים בדגש אחרון, שהוא נובע מאופי החברות שאיתן אתה מתעסק, והכוונה שלי שמצד אחד זה יכול להיות סטרט אפ קטן של ארבעה חבר'ה בגאראז', ומצד שני תעשייה אווירית ובין לבין יש ספקטרום מלא עם חברות צמיחה בדרך, חברות ישראליות שרוצות להישאר פה, עם צ'ק פוינט, עם אלף ואחת דוגמאות לחברות מסוגים שונים.
יואב קיש: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לעזור לכולם, גם לאותם חבר'ה צעירים שעכשיו הם יכולים להיות האינקובציה של הצ'ק פוינט הבא וגם לאותן חברות שאולי הן לא ברמה של טבע וכאלה, אבל הן חברות בפירוש בינלאומיות ואנחנו רוצים לשמר אותם פה.
יואב קיש: המגוון הזה הוא מגוון מאוד מורכב וצריך לראות ולמצוא את הזמן והמשאבים לטפל בכל הספקטרום.
יואב קיש: אז תודה רבה לכם שבאתם כולכם.
יואב קיש: מי הבא בתור?
<בת שבע שור: אני מהאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
<בת שבע שור: אני מנהלת את מרכז הקשר לחוקרים ישראלים.
<בת שבע שור: משנת 2007 אנחנו עוזרים לחוקרים לחזור למשרות אקדמיות בישראל, גם לדוגמה במרכז מיג"ל.
יואב קיש: זה פוסט דוקטורנטים?
<בת שבע שור: הם בעיקר פוסט דוקטורנטים.
<בת שבע שור: יש לי מאגר היום של מעל 3,000 חוקרים.
<בת שבע שור: הייתי אומרת ש-75% הם פוסט דוקים והשאר הם דוקטורנטים.
<בת שבע שור: באמת הדור הבא של המדענים הישראלים.
<בת שבע שור: אני שמחה לעדכן אתכם שב-24 בדצמבר יש לנו את המפגש השנתי, זו תקופה של חופשת חורף בחו"ל, כשאלה שמחפשים ברצינות עבודה באים לארץ.
<בת שבע שור: אנחנו כל שנה עורכים הרצאות וגם יריד תעסוקה.
אופיר אקוניס: איפה אתם נפגשים?
<בת שבע שור: באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בירושלים.
<בת שבע שור: עד עכשיו אנחנו, האקדמיה עצמה, מתרכזים בהשמה במוסדות להשכלה גבוהה, אבל יש את התכנית הלאומית להשבת אקדמאים, שאנחנו משתפים פעולה איתם והם אמונים על השמה בתעשייה.
<בת שבע שור: השנה הזמנו גם חברות תעשייה להשתתף ביריד התעסוקה וב-24 בדצמבר זה יתקיים.
<בת שבע שור: יש כבר מספר חברות, ביניהן טבע וכל מיני חברות שנרשמו כבר.
<בת שבע שור: אני מזמינה גם אותך, או אתה, אם אתם מחפשים עובדים.
אופיר אקוניס: כל החברות.
אופיר אקוניס: אם אפשר, אנחנו לא נתערב.
<בת שבע שור: אפשר לעשות שידוכים.
אופיר אקוניס: פשוט תזמינו את כולם, זה דבר כביר.
אופיר אקוניס: רק תהיו פרו אקטיביים בהזמנה, תשכנעו אותם לבוא.
אופיר אקוניס: את אומרת אינטל, עכשיו בטוח אינטל באים, נכון?
אופיר אקוניס: אחרי ההזמנה.
אופיר אקוניס: לא, זה כינוס חשוב.
<בת שבע שור: אנחנו רואים שזה עובד.
אופיר אקוניס: זו בדיוק השאלה שלי, יש מגמה, את מזהה משהו חדש?
אופיר אקוניס: יש חזרה יותר?
אופיר אקוניס: יש מספרים?
<בת שבע שור: הייתי אומרת שבחמש השנים האחרונות, כשיו"ר הוות"ת הקודם התחיל את תכנית החומש עם מרכזי הקשר וכל הכסף שהוא הביא למוסדות להשכלה גבוהה, יש יותר שחוזרים.
<בת שבע שור: אני לא יכולה להגיד לך מספרים של כולם, אבל לפני שנתיים עשיתי בדיקה וגילינו שקרוב ל-500 אנשים חזרו דרך מרכז הקשר, רק לאוניברסיטאות, זה בלי המכללות.
<בת שבע שור: לא עשינו את הבדיקה של המכללות.
<בת שבע שור: עכשיו אנחנו עושים בדיקה יותר יסודית לקראת היריד הזה והכנס ב-24 בדצמבר.
אופיר אקוניס: (היו"ר אורי מקלב)
אורי מקלב: זה באמת חשוב מאוד.
<בת שבע שור: אתם מוזמנים.
אורי מקלב: כן, אנחנו נתאם איזה משהו אפילו ביחד.
אורי מקלב: פרופ' אריאל כהן מלשכת המהנדסים, אתה יודע ודאי, כחבר מועצה לשעבר בירושלים.
אורי מקלב: גם מהאוניברסיטה העברית, אבל ההיכרות שלנו היא מעיריית ירושלים.
<אריאל כהן: אני יושב ראש אגודת מדעים, תוכנה ומחשבים בלשכת המהנדסים, מייצג ציבור של עשרות אלפי מהנדסים בישראל.
<אריאל כהן: חשוב מאוד לציין שכשמדברים על בריחת מוחות אז בעמק הסיליקון בארצות הברית, בקליפורניה, זה בעיקר מהנדסים.
<אריאל כהן: ההישגים בחודש שעבר, שהוצגו על ידי התעשייה, הם בראש ובראשונה הישגים של מהנדסים.
<אריאל כהן: לכן מה שאני הייתי מבקש, שכאשר מדברים על החזרת הצורך בלימודי מדע, צריך לומר לימודי מדע והנדסה.
<אריאל כהן: כאשר עושים יום המדענים, חשוב שיידעו שזה יום המדענים והמהנדסים.
<אריאל כהן: או אם יש המדע, אז לחשוב על כך שזה יהיה יום המדע ולא הטכנולוגיה אלא יותר הנדסה.
<אריאל כהן: למשל האקדמיה למדעים, שעכשיו הזכירו, הם מחזירים רק פוסט דוקטורנטים ודוקטורנטים, חשוב לטפל במהנדסים, הם הציבור הגדול ביותר.
<אריאל כהן: הבית של המהנדסים זה באמת משרד המדע והוועדה הנוכחית.
<אריאל כהן: לכן הייתי מבקש אולי מפגש, עשינו אנחנו ישיבת הנהלת לשכת המהנדסים ואמרנו שצריך לעשות רבות להעלאת התודעה של החשיבות של המהנדסים בישראל, זה באמצעות כמה הצעות שהצעתי.
<אריאל כהן: אז אולי יהיה מפגש איתך, המנכ"ל.
<עידו שריר: אנחנו יותר מנשמח.
אופיר אקוניס: כן, התשובה היא חיובית.
<עידו שריר: אל"ף, יותר מנשמח.
<עידו שריר: לשנות את יום המדע, זה קצת מורכב, אבל המשרד נותן דגש עצום לתחום ההנדסה, בין אם במחקר ובין אם במלגות והכשרות, אני אשמח ללמוד מעבר.
<אריאל כהן: זה צריך להיכנס לתודעת הציבור.
אורי מקלב: דרך אגב, מנהלת הוועדה מזכירה לי שזה לא מוזכר ביומני השנה, היום הזה לא מצוין.
אופיר אקוניס: הערה נכונה.
אורי מקלב: ב-14 במרץ, ביום עצמו, זה הוכר על ידי ועדת השרים לענייני טקסים, אבל כיום רשמי ביומנים זה לא נכנס, צריך להטמיע את זה.
אורי מקלב: גם את זה צריך לדחוף.
אורי מקלב: בהזדמנות הזאת, אדוני השר, בתוך דיוני הוועדה חשבנו ורצינו לקדם את כל לימודי המדע, החשיפה, לאתגר את האנשים.
אורי מקלב: הייתה לנו כאן תערוכה של רובוטיקה, מדובר על כך שאנשים שמתעסקים בזה, אנשים שנחשפו ועשו עניין ולא תמיד אנחנו מגלים בפניהם את ההזדמנויות.
אורי מקלב: אנחנו חשבנו שכדאי מאוד להקים מועצה ללימודי מדע וטכנולוגיה כדי שהמועצה תבחן את מכלול הבעיות.
אורי מקלב: אם אנחנו רוצים באמת להקים דור של אנשים שייחשפו, בין אם זה נשים, בין אם זה בנוער, בלימודי פיזיקה, שאנשים יותר ירצו ללמוד אותם ועוד דברים, בשביל זה צריך לחשוף אותם, בשביל זה צריך לאתגר אותם בעניין הזה, לגלות את היכולות ואת המשיכה לזה.
אורי מקלב: לכן חשבנו שמועצה ללימודי מדע וטכנולוגיה, יחד עם משרד החינוך ויחד עם כל הגופים, זה משהו יכול לקדם את הנושא הזה.
אורי מקלב: זה נמצא כאחד מהיעדים שלך.
אורי מקלב: שי סופר, המדען של משרד התחבורה, אני אתן לך מספר משפטים, אבל אחריו אם יש מישהו שרוצה להתייחס, להעביר פתק למנהלת הוועדה.
<שי סופר: אדוני השר, אדוני היושב ראש.
אורי מקלב: אני ממנה אותך עכשיו לייצג את כל המדענים בכל המשרדים.
<שי סופר: אני אגע בנושא אחד שלדעתי הוא כולל את רוב הפעילות של המדענים, הנושא הזה זה חוק המדענים הראשיים.
<שי סופר: במסגרת החוק אנחנו עבדנו לא מעט עם אנשי המשרד.
<שי סופר: מה שחשוב במסגרת החוק זה מעמדו של המדען הראשי בכל משרד ממשלתי והנושא השני זה האחדת הקולות הקוראים לכדי פעילות ממשלתית אחת.
<שי סופר: היום כל משרד עובד באופן עצמאי, לדוגמה משרד התחבורה, הקולות הקוראים הם במסגרת ועדת מכרזים.
<שי סופר: בעינינו זה לא נכון, זה לא עובד טוב, זה מכביד עלינו מאוד, על הפעילות המדעית של המשרד.
<שי סופר: לכן אני מבקש שתהיה האחדה של הדברים האלה וקידום משמעותי של חוק המדענים הראשיים.
אורי מקלב: המדען הראשי של משרד הכלכלה - - - אין שום סיבה שזה לא יגרור איתו גם את הדברים האחרים.
אורי מקלב: לא פעם הם צריכים חיזוק, המעמד שלהם, התקציב שלהם, היכולת שלהם, המעורבות שלהם, לא פעם הם לא מעורבים בכל החלק התעשייתי והפיתוחי של המשרד.
אורי מקלב: יחזקאל-חזי גריזים, סמנכ"ל פרויקטים מיוחדים בתעשייה האווירית.
<יחזקאל-חזי גריזים: אני רוצה להתייחס לתופעה כללית שקורית לנו.
<יחזקאל-חזי גריזים: התעשייה האווירית היום מעסיקה כ-40,000 עד 50,000 איש בכלל מדינת ישראל, אנחנו למעשה קטליזטור לפיתוח בכל הדברים שקורים במדינה.
<יחזקאל-חזי גריזים: לצערי יש לנו ירידה בתקציבי פיתוח כתוצאה משינוי השוק העולמי.
<יחזקאל-חזי גריזים: הרבה פרויקטים שאנחנו מביאים והבאנו פרויקטי דגל, כמו הלוויינות שדובר עליה, כמו מטוסי המשימה, הפלקון למיניהם, מכ"מים, התפרסם עכשיו מכ"ם גדול, אלו פרויקטים שנעשים עבור לקוחות זרים ושימוש מנוף לפיתוח טכנולוגי מהותי.
<יחזקאל-חזי גריזים: מה שקורה, הלקוחות היום דורשים הרבה העברת ידע במקום וכמות העבודה בפיתוח, העסקת מהנדסים, אנחנו 6,000 מהנדסים בחברה, 320 דוקטורים, אני חושב שאנחנו האוניברסיטה הכי גדולה במדינת ישראל, והאפשרות להמשיך להעסיק אותם במיצוב טכנולוגי שהוא פורץ דרך היא בעייתית.
<יחזקאל-חזי גריזים: פתרון אחד לזה, אנחנו מביאים הזמנות, שזה הבעיה שלנו.
<יחזקאל-חזי גריזים: היכולות שלנו לעזור לנו זה בהגדלת תקציבי פיתוח ובמינוף הקשרים הבינלאומיים.
<יחזקאל-חזי גריזים: אני מסתכל היום, מו"פ אירופה, בשנה שעברה למשל הבאנו יחסית פחות מאשר בשנים קודמות וזה אומר שאנחנו צריכים להסתכל על הקרנות מחדש ולהסתכל גם על חוק המו"פ.
<יחזקאל-חזי גריזים: חוק המו"פ מגדיר את התעשייה האווירית כחברה גנרית, חברה גנרית לא יכולה לעשות פרויקטים בקרנות דו לאומיות.
<יחזקאל-חזי גריזים: זו מגבלה.
<יחזקאל-חזי גריזים: צריך לחשוב איך פותרים את זה.
<יחזקאל-חזי גריזים: יש מדינות שמתות לעשות איתנו שיתוף פעולה ובגלל המגבלה אנחנו בכלל לא יכולים להגיע לשם.
<יחזקאל-חזי גריזים: היעד שלנו זה להגדיל את המינוף של התכניות האלה כדי להגדיל את יכולות הפיתוח ופיתוח טכנולוגיות חדשות.
אורי מקלב: המנכ"ל, צריך לראות איך אנחנו - - -
<עידו שריר: כן.
<איילת אברמוביץ: אני מארגון world ort, קדימה מדע, ארגון של 130 שנה שעוסק בחינוך וקידום מדע וטכנולוגיה.
אורי מקלב: אני נתתי לפני זה למנחם.
אורי מקלב: מנחם, תציג את עצמך.
<מנחם קדרון: מנחם קדרון, מרכז סוכנות החלל הישראלית של משרד המדע,הטכנולוגיה והחלל.
<מנחם קדרון: יש לי רק שתי דקות אז אני אעשה את זה מהר.
<מנחם קדרון: מסר קצרצר שאני רוצה להגיד, בנוסף לכל מה שנאמר, ישבתי פה בתחושת עונג ושמעתי את הדברים.
<מנחם קדרון: באמת בנושאים האלה התקדמנו מאוד מאוד יפה.
<מנחם קדרון: חלל זה דבר יקר, אין מה לעשות.
<מנחם קדרון: התקציבים הנדרשים לדברים האלה בעולם הם מרקיעי שחקים הרבה יותר מאיתנו.
<מנחם קדרון: רוב התשתיות, רוב הפעילות נתמכת על ידי הממשלות המקומיות כי מבינים את גודל החשיבות, כמו שנאמר פה, ובעיקר את המשימות והעלויות הכבדות שישנן, שלא כולן מוחזרות כל כך מהר.
<מנחם קדרון: לכן אני חושב שעלינו, כולל הוועדה הנכבדה הזאת, לסייע ולעזור להגדיל את התקציבים באופן משמעותי לעומת מה שהיה.
<מנחם קדרון: התחלנו תכנית, לדעתי הוכחנו אותה, צריכים לעבור למדרגה הבאה.
<מנחם קדרון: המדרגה הבאה צריכה להיות הרבה יותר משמעותית.
<מנחם קדרון: בזה גמרתי דקה אחת.
<מנחם קדרון: בדקה שנייה אני רוצה להגיד תודה.
<מנחם קדרון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולהודות למספר משרדים ממשלתיים שאנחנו עובדים איתם יד ביד כצוות אחד, אם זה משרד החינוך בכל הפעילויות החינוכיות שאנחנו עושים, והרשימה ארוכה, אני לא אומר את זה בדקה אחת, אם זה משרד החוץ, שנציגיו יושבים פה, שעוזרים לנו בכל הפעילויות הבינלאומיות, אם זה אמנות, חוזים והאו"ם, אם זה משרד הכלכלה שעוזר לנו בכל התכניות שאנחנו דוחפים על מנת לפתח את התעשיות, את היהלומים החדשים הבאים שיקדמו את כולנו.
<מנחם קדרון: וכמובן גופים נוספים אחרים, מערכת הביטחון ועוד אחרים.
<מנחם קדרון: ותודה מיוחדת לכנסת שידעה לארח כל כך יפה לפני שלושה שבועות פה את אותה סדנה של נציגי פרלמנטים שדנו בנושא חשוב ונכון בכל העולם, איך משתמשים בחלל לנהל את משק המים בעולם.
<ענת לוי: הכנסת וועדת המדע.
אורי מקלב: כשאומרים כנסת מתכוונים רק לוועדת המדע.
אורי מקלב: אדוני השר, אנחנו שוכחים, מנחם הזכיר לי, שפיתוח החלל הוא לא רק פיתוח שמתמקד ונשאר בחלל, יש לו עוד תחומים שהמדינה נהנית מזה.
אורי מקלב: בוועדה הזו הוצג לפני שבועיים, גם במסגרת תחרות הרובוטיקה שאנחנו הצגנו כאן בכנסת, מחקר או פעילות של חקלאות על גגות של בתים, תעשייה או מבנים בתוך התחום האורבני, שזה בא לתת מענה על הצמצום בשטחים החקלאיים וזה גם מייעל מאוד את החקלאות.
אורי מקלב: אני רק אתן לך דוגמה, רק לסבר את האוזן, דונם היום באדמה, גם אם בחממה, נותן 19,000 זרעים שיכולים להפיק במשך שנה, אם זה מעל גגות זה מגיע למאות אלפים ב-15 פעמים בשנה.
אורי מקלב: רק דוגמה, אתה צריך בשביל שתיל, גם אם הוא קטן מאוד, אתה צריך להכין אותו אם הוא באדמה כדי שהוא יהיה יותר גדול, אני מדבר על ירק נניח, אבל אם יש לו משהו של רובוטיקה ויש לו מסוע, אז אתה נותן לו בהתחלה מקום קטן וכשהוא מתרחב אתה מביא אותו למקום יותר רחב ואתה כבר יכול להכניס עוד זרעים.
אורי מקלב: דברים מופלאים.
אורי מקלב: אבל למה אני מספר את כל הסיפור הזה?
אורי מקלב: הבסיס לכל הפיתוח הזה והסטרט אפ הזה היה המצאה שעשו בשביל החלל כדי שיוכלו לגדל על מצע, אני לא מכיר אותו בהגדרה המדעית שלו, שהוא חוסך 90% מהמים, הוא לא צריך אדמה.
אורי מקלב: זה פיתוח שחשבו בגלל תעשיית החלל, פיתחו אותו ואנחנו היום משתמשים בזה לאזרחות בכלל.
אורי מקלב: לכן אנחנו יודעים שבתחום הזה, גם בתחום הצילומים וכל מה שאנחנו צריכים, זה לא נשאר רק בחלל אלא זה נתן מרחב פעילות נוסף.
אורי מקלב: לכן ההשקעה בזה היא לא סתם השקעה רק ממוקדת לנושא החלל.
אורי מקלב: ניתן לאיילת אברמוביץ, בבקשה, ואחרי זה יסיים את הדוברים נתנאל.
<איילת אברמוביץ: אני רוצה קודם כל להודות למחלקה שעוסקת במשרד בנושא של קהילה, שבשנים האחרונות מקדמת ומפתחת את הנושא של החינוך הא-פורמלי בתחום מדע וטכנולוגיה.
<איילת אברמוביץ: אנחנו מלווים את הפעילויות השונות ברחבי הארץ בפריפריה ואנחנו מצליחים בזכות העבודה הזאת לקדם את תחומי המדע והטכנולוגיה ואנחנו רואים שזה בא לידי ביטוי בתוך מערכת החינוך, כשילדים בוחרים בתחומי מדע וטכנולוגיה בלימודים המתקדמים שלהם.
<איילת אברמוביץ: זו נקודה שאני מאוד בירכתי על התקציב שהוא גדל בסעיף הזה.
<איילת אברמוביץ: נושא נוסף שאני רוצה לחשוב איתכם ביחד ולהיות קצת אמיצים ואולי להקים איזה שהיא מועצה בין משרדית שתעסוק בנושא של החינוך במערכת החינוך במגמות המדעיות-טכנולוגיות.
<איילת אברמוביץ: מועצה בין משרדית שתדבר פעם אחת בשפה שקורית בעולם בנושא של משרד החינוך מול משרד התעשייה, שעדיין לא הצליחו להתממשק, שני המשרדים האלה, ולהצליח לקדם את החינוך המדעי הטכנולוגי לרמות הגבוהות ביותר.
<איילת אברמוביץ: אלה מדברים על תעודת בגרות, אלה מדברים על תעודה של משרד התמ"ת, ואולי כבר יהיה מישהו אמיץ שיוכל לדבר על החינוך כמו שקורה בגרמניה ובמדינות אחרות, שמדבר על חינוך דואלי.
<איילת אברמוביץ: אני חושבת שאתם כמשרד שמקדם מדע וטכנולוגיה ורואה את החינוך המדעי הטכנולוגי על סדר היום בחשיבות, אני חושבת, גבוהה, שבסופו של דבר תייצר לכל התעשייה את הדור הבא, להיות אמיצים ולהושיב בין המשרדים את השיח הזה ולקדם את הנושא הזה בצורה משמעותית, ולא רק דרך החינוך הא-פורמלי בקהילה.
<איילת אברמוביץ: לשים את זה על סדר היום.
אופיר אקוניס: אכן.
אורי מקלב: נתנאל, בבקשה, ואחרי זה השר יסכם.
<אורנית בן ישר: אני אשמח רק להשלים את הדברים שאיילת התחילה.
<אורנית בן ישר: זה מתחבר לי מאוד לדברים של איילת.
<אורנית בן ישר: אל"ף, יש תהליך כזה שקרה במשרד החינוך, יוזמת 5 פי 2, שקרה במתמטיקה ואני חושבת שניתן בהחלט לעשות יוזמה מקבילה כזאת.
<אורנית בן ישר: אני רוצה להגיד במילה לגבי הגדלת התקציב, שהיא מבורכת, מחשבה טובה פועלת מ-2003 לצמצום הפער החברתי על ידי הנגשת טכנולוגיה.
<אורנית בן ישר: אנחנו מפעילים מרכזים דומים למה שלהב"ה עשתה וניסינו בעבר להתחבר לשיתוף פעולה עם משרד האוצר, זה לא צלח.
<אורנית בן ישר: אני חושבת שיש ברכה בזה שזה עבר למשרד המדע - - -
<אורנית בן ישר: ואני אשמח מאוד שנעשה את השילוב הזה יחד עם ארגוני חברה אזרחית שפועלים, הן במרכזים פיזיים והן בכיתות ניידות שציינת.
אופיר אקוניס: במקרה נתנאל הוא הבא בתור לדבר.