GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: אבל אם היה לנו איזשהו מרכז מידע ואפשר היה להוריד את החומרים הללו מהאינטרנט, הוא היה גם מפיץ את זה.
מיכאל איתן: היתרון שלו הוא שהוא כאדם או כאיש מחקר או כפרופסור, יש לו רשימה של 20-30 איש שהוא ממילא בקשר איתם ובשבילו זו לא בעיה להפיץ להם.
מיכאל איתן: אם אין לו את החומר, אותו אחד צריך לשבת, לחפש לכתוב וכו', וזה לא כל כך קל.
מיכאל איתן: אם היינו יכולים לעזור בזה, היינו מקבלים תוספת כוח בלי שאנחנו משלמים עבורה.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: ברשותך אני רוצה לומר מספר מילים על איך ההסברה הפלסטינית עובדת ולפי זה אולי אפשר להתאים את המענה הישראלי.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: המערכת הפלסטינית בתחום ההסברה מאוד משומנת, היא פועלת בצורה רשמית בהכוונתו ובהנחייתו של ערפאת.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: מתחתיו יש מנגנון ההכוונה הפוליטי שכפוף ישירות לערפאת.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: יש מנגנוני הכוונה פוליטיים, מעין פוליטרוקים שנמצאים בכל מחוז ומחוז, בכל יחידה צבאית ובכל מוסד ממשלתי.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: הם אחראים על החינוך והעברת המסר מגני הילדים, מחנות הקיץ וכלה במוסדות הממשלה הפלסטיניים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: מעבר לזה, יש גופי מידע שנמצאים אף הם בכל מחוז ואמונים על איסוף המידע ועיבודו למסמכים, מעין מסמכים אקדמאים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: בנוסף, הפלסטינים מאוד נסמכים על ארגוני זכויות אדם פלסטיניים, שבעבודה השוטפת שלהם הם אוספים מידע על הצד הישראלי.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: בשורה התחתונה, באינטרנט – ואני כרגע לא מדבר על שיטת העברת הביטים, אלא על איכות הביטים - הם מפיצים המון חומר שנתפס כחומר אקדמי.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: לכן כל סטודנט שרוצה לעבור על חומר ורוצה לראות איך נראה הסכסוך, יקבל רק חומר פלסטיני.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: כדי להמחיש לכם את משמעות הדברים ואת משמעות האיום, אני יכול לספר לכם שבחודשים האחרונים הפלסטינים הפיצו על האינתיפאדה הפלסטינית, כפי שהם מכנים אותה, ארבעה ספרים שמתעדים כל יום בחיי האינתיפאדה.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: ארבעת הספרים הללו הם ארבעה גיליונות שיצאו מטעם המנגנונים הרשמיים הפלסטינים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: בנוסף יצאו עוד שתי גרסאות, שנקראות "יאומייאת אל-אינתיפאדה" של שני מוסדות נוספים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: כלומר, מי שבא לבדוק מה קרה כל יום באינתיפאדה יש לו שלושה מקורות שונים, מתועדים, מאוד נוחים, מאוד נגישים, כדי לדעת מה קרה שם.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: לדבר הזה אין גרסה ישראלית.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: כדי להשיג את אותם חומרים, צריך מחקר, בדיוק כמו שהפלסטינים עושים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: מחקר והסברה הם לא תעמולה, וזה לא להוריד תמונה או להעביר מצגת.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: צריך לתעד חומר שנתפס כחומר אקדמי נטול השפעה ממשלתית ואת אותו חומר צריך לספק לאותם פרופסורים או פרטיים.
סא"ל יונתן דחוח הלוי: לדעתי אסור לנו להסתמך על יוזמות פרטיות, אלא צריך להתמקד ביצירה של החומר האקדמי הזה.
מיכאל איתן: אני לא חושב שאתה עונה להערה שלי.
מיכאל איתן: ניסיתי להבחין בין הכנת החומרים, שזה מעבר ליכולת של אנשים פרטיים, לבין השימוש באנשים פרטיים ומתנדבים להפצה ולמעורבות שלהם גם בפורומים שונים באינטרנט, בהקמת אתרים פרטיים והפצת החומר בכל דרך שמקובלת וידועה בעולם האינטרנט והפצת החומר שם.
מיכאל איתן: כלומר, הקונספט הוא בדיוק מה שאתה אומר, אבל אני לא יודע למה מצאת הבחנה בין הדברים.
מיכאל איתן: הכנת החומר היא לא עסק לאדם פרטי לעשות אותו.
מיכאל איתן: זה דורש גם נגישות למקורות מידע, גם זמן וגם משאבים.
מיכאל איתן: אבל אם פעם אחת עשית את החומר, הכנת את החומר, אתה יכול להשתמש בהרבה גורמים פרטיים שיוכלו לשלוף אותו ולעשות בו שימוש ולהפיץ אותו.
מיכאל איתן: זו דרך שבה כן רצוי להשתמש במתנדבים מכל רחבי העולם.
מיכאל איתן: אני מבקש לשאול את מר אורי נוי, בצד הדיווח על מרכז התקשורת.
מיכאל איתן: פנה אליי רופא ישראלי שעובד בספרד.
מיכאל איתן: הוא ביקש לקבל חומר בשפה הספרדית כדי להפיצו בין הקהילה הרפואית שבסביבה שלה הוא נמצא ובכל דרך אחרת.
מיכאל איתן: יש לו קושי לקבל חומרים בשפה הספרדית.
מיכאל איתן: האם הבעיה הזאת ידועה לכם?
מיכאל איתן: האם אתם מתכוונים להתמודד איתה?
מיכאל איתן: כמו כן, מה עם שפות נוספות, כמו צרפתית למשל?
אורי נוי: לגבי מרכז התקשורת - המרכז עוסק אך ורק בהסברת חוץ, בעיקר מול עיתונאי החוץ שנמצאים בישראל.
אורי נוי: כנגזרת מזה המרכז עוסק גם בהסברה מול קהלים נוספים.
אורי נוי: למרכז התקשורת יש שני תפקידים מרכזיים: 1.
אורי נוי: ליצור מסר מגובש ואחיד בין כל הגופים.
אורי נוי: לסייע לשיתוף הפעולה ולזרימת המידע בין הגופים.
אורי נוי: המרכז נמצא פיזית במשרד החוץ, אבל כשהיתה מערכת הרבה יותר אינטנסיבית המרכז הזה פעל ב"בנייני האומה" והיתה שם נציגות מכובדת של דובר צה"ל, משטרת ישראל, לשכת העיתונות הממשלתית וגופים נוספים.
אורי נוי: היום, מכיוון שהלחץ קצת יותר קטן ומכיוון שלשבת במקום אחר זה עולה הרבה יותר כסף, לקחנו על עצמנו ואנחנו יושבים במשרד החוץ.
אורי נוי: יושבים איתנו נציגים של דובר צה"ל וגופים נוספים והעסק עובד הרבה יותר טוב, מכיוון שיש זרימת מידע הרבה יותר חלקה.
אורי נוי: כמו כן, כשהנציגויות בחו"ל שואלות אנחנו שאלות בנושאים של צה"ל, נציג צה"ל אצלנו מייד מברר לנו, זאת במקום להתחיל בטלפונים ובמסרים, כי לנו כמובן אין גישה לשטח.
אורי נוי: היתה פעילות מאוד אינטנסיבית ומאוד מוצלחת בסוגיית כנסיית המולד, כאשר לצה"ל היה חפ"ק במקום ונציג של משרד החוץ ישב שם, בניגוד למה שקרה במרכז התקשורת אצלנו.
אורי נוי: אנחנו מאוד מברכים על שיתוף הפעולה ואנחנו חושבים שהוא חשוב מאוד מאוד.
מיכאל איתן: אתה אומר את זה למרות ידיעות שהסתננו לעיתונות בדבר משברים וקונפליקטים בין צה"ל למשרד החוץ בכל הקשור לנושא ההסברה?
אורי נוי: אנחנו, בדרגי המקצוע, מאוד מאוד מרוצים ומברכים על שיתוף הפעולה.
מיכאל איתן: אני שמח מאוד לשמוע על כך.
מיכאל איתן: זו באמת בשורה טובה.
אורי נוי: לגבי ההסברה בשפות שונות - הסברה בכמה שפות היא בעיקר בעיה תקציבית.
אורי נוי: החומרים מופקים באופן שוטף בעברית ובאנגלית.
אורי נוי: כדי לעשות את זה בשפות נוספות, פשוט צריך לתרגם את זה.
אורי נוי: זה עולה כסף וזה לוקח זמן.
אורי נוי: קיימים מקורות מידע גם בספרדית, כמו באתר שגרירות ישראל במדריד, שיש בו חומרי הסברה.
אורי נוי: יש אתר די נרחב לשגרירות ישראל בארגנטינה, גם הוא בספרדית.
אורי נוי: יש אפילו אתר בפורטוגזית שפועל מברזיל.
אורי נוי: בתוך אתר משרד החוץ יש מספר חומרים בספרדית, אבל לא הרבה.
אורי נוי: אם היה לי תקציב, הייתי לוקח את אתר משרד החוץ כולו, וזה 20,000 מסמכים, ומתרגם אותו לפחות לשלוש-ארבע שפות נוספות.
אורי נוי: אבל מדובר באלפי שעות עבודה.
אורי נוי: תרגום של דף אחד עולה עשרות או מאות שקלים ואין לנו את הכסף לזה.
אורי נוי: במשרד החוץ יש יחידה לתרגום וניסוח ובה יש אדם אחד שעובד בשפה הספרדית, כאשר יש לו הרבה מטלות נוספות – קודם כל החומר השוטף, אגרות רשמיות, התכתבויות בין משרדי חוץ.
אורי נוי: לכן אנחנו אולי לא מגיעים לדברים החשובים, שהם תרגום חומרי הסברה לשפות נוספות.
מיכאל איתן: ענת לוי, מנהלת הוועדה – שבהזדמנות זו אני רוצה להודות לה על הטיפול המסור בהכנת הישיבה ובכל הצדדים הטכניים – שואלת מה אתם עושים כשהוא חולה בשפעת?
אורי נוי: אין תרגום.
אורי נוי: בזמנו היינו מוציאים עבודה לחברות חיצוניות, שזה עולה כמובן הרבה יותר כסף, והאיכות היא לא טובה לא בגלל שהם לא מתרגמים טובים, אלא בגלל שזה מקצוע וצריך לדעת את הז'רגון המקצועי.
מיכאל איתן: אני מקדם בברכה את תלמידי קרית חינוך בית שמש שנכנסו זה עתה לישיבה.
מיכאל איתן: אני מאחל לכם הצלחה גם בלימודי היהדות וגם בלימודי הדמוקרטיה.
מיכאל איתן: אתם יודעים יפה שמדינת ישראל היא מדינה יהודית-דמוקרטית.
מיכאל איתן: בקשר ליהדות אני מניח שאתם מקבלים תורה במידה הראויה ואתם עושים כל מאמץ.
מיכאל איתן: בקשר לדמוקרטיה אתם כאן היום, זה בית המקדש של הדמוקרטיה הישראלית ואני מקווה מאוד שתקבלו כאן גם את ערכי הדמוקרטיה ותדעו לשלב יפה מאוד בין הערכים היהודיים לערכים הדמוקרטיים, על מנת שנקיים את המדינה שלנו כמדינה יהודית ודמוקרטית.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים להתכנס לקראת איזשהן מסקנות.
מיכאל איתן: אני רוצה לשאול את שאר המשתתפים אם יש למישהו השגה לגבי המסקנות שאנחנו מניחים כרגע על השולחן?
מיכאל איתן: מנהלת הוועדה תקריא את המסקנות, ואם יש איזושהי הערה אני אשמח לשמוע תוך כדי ההקראה.
ענת לוי: מסקנות הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וועדת החוץ והביטחון: "לאור הדברים שנאמרו בדיון ובפגישה, סוכמה טיוטה למסקנות כדלקמן: "בישיבה המשותפת לוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וועדת החוץ והביטחון, נשמעו עדויות רבות על היקפה העצום של מתקפת התעמולה הערבית-פלסטינית באינטרנט ועל תגובה ישראלית בלתי יעילה ובלתי מספקת.
ענת לוי: "הוועדות התרשמו כי במספר אתרים ממשלתיים, ציבוריים ופרטיים ניתן לקבל מידע הולם על ישראל ועל עמדותיה, אולם זו רק טיפה באוקיינוס המידע המצוי ברשת.
ענת לוי: אתר משרד החוץ, הוותיק והעשיר מכל אתרי ההסברה, נושא בעיקר הנטל והוא עומד להרחיב את פעילותו באופן משמעותי בעתיד הקרוב.
מיכאל איתן: צריך לומר שה"ועדות התרשמו" או שהוועדה התרשמה?
ענת לוי: מדובר בישיבה משותפת של ועדת המדע והטכנולוגיה וועדת החוץ והביטחון בראשות ועדת המדע.
מיכאל איתן: אנחנו נצטרך להביא את המסמך הזה לאישור שתי הוועדות?
ענת לוי: מספיק לאשר את המסמך הזה בישיבה הזאת.
מיכאל איתן: מכאן זה יעבור לשולחן הכנסת?
ענת לוי: מה שיוחלט כאן יונח על שולחן הכנסת.
ענת לוי: לכן גם שונה הנוסח ונכתב "ועדות" ולא "ועדה", כפי שאתם כתבתם.
מיכאל איתן: אני חושב שצריך למחוק את המילים "עומד להרחיב את פעילותו באופן משמעותי בעתיד הקרוב", משום שנציג משרד החוץ בישר לנו שיש קיצוצים.
אורי נוי: אנחנו עשינו תיעדוף.
אורי נוי: ביטלנו פרוייקטים, כמו אתר בערבית, אבל אתר משרד החוץ – mfa – באמת יתרחב ויגדל.
ענת לוי: "הוועדות ויושב הראש של הישיבה המשותפת לוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי ולועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת מיכאל איתן, קיבלו מידע על אתרים רבים נוספים של גורמים פרטיים או ציבוריים אחרים שגם בהם ניתן למצוא חומר המציג את עמדות ישראל וכן התקבלו פניות של מתנדבים מהארץ ומחו"ל המעונינים לסייע בפעילות הזאת.
ענת לוי: "הוועדות ממליצות לראש הממשלה כדלקמן: "להטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי מוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט "המוקד יצור קשר עם ארגונים ובני אדם פרטיים בארץ ובעולם המוכנים לפעול להפצת המידע הישראלי ברשת האינטרנט בדרך של הקמת אתרים פרו-ישראלים ועדכונם, ו/או בדרך של הפצת חומרים רלוונטיים בדואר אלקטרוני ו/או בדרך של השתתפות בפורומים או קבוצות דיון או בכל דרך אחרת.
ענת לוי: "המוקד יכין רשימה וימיין את המתנדבים על פי שפתם ותחומי התמחותם.
ענת לוי: "המוקד יקבץ באורח שוטף מידע בסיסי ומידע מעודכן ויציג אותו באופן הניתן לשליפה ולהורדה בקלות ובמהירות.
ענת לוי: "המוקד גם "ידחוף" מידע רלוונטי לרשימת המתנדבים של המוקד.
ענת לוי: "מאגר המידע יכלול מידע ממקורות שונים, מידע שיוזמן במיוחד לטובת המוקד, קישורים לאתרים ומאגרי מידע רלוונטיים וחומרים שיסופקו על ידי המתנדבים ושיהיו ראויים לשימוש.
ענת לוי: "המוקד יפעל באמצעים טכנולוגיים ואחרים להגברת הנוכחות של ההסברה הישראלית ברשת.
ענת לוי: "הוועדות ממליצות להקצות תקציב של כשניים וחצי מיליון שקלים להתנעת התוכנית".
מיכאל איתן: יש איזשהן הערות?
אביטל בר: הרעיון של המוקד מבורך מאוד, אבל אני רוצה להעיר על העניין של היוזמה.
אביטל בר: כאשר קורה משבר בתחום אחד, צריכה להיות יוזמה של המוקד לנסות למצוא את הגורמים הרלוונטיים שכבר מתעסקים בשטח.
אביטל בר: כלומר, במקרה שזה חרם מדעי, צריך לפנות לכל האוניברסיטאות ולאקדמיה הלאומית ומשם להתחיל את ה-net working של מי עובד כרגע ממילא על הדברים האלה ולקבל את המידע.
אביטל בר: אם מדברים על רופאים שיוצאים לחו"ל ורוצים איזשהם מידעים או אם היה פורץ חרם על הרופאים הישראלים, היה נכון לאתר את הגורמים שמתעסקים בזה.
מיכאל איתן: אני לא בטוח שהגישה שלך נכונה.
מיכאל איתן: המטרה שלנו היא לא לחכות עד שיהיה חרם על קבוצה מסוימת.
מיכאל איתן: להיפך, המטרה היא לפנות לרופאים שיוצאים לכינוסים בינלאומיים, בלי קשר לחרם, ולנסות אולי להדריך אותם ולהעביר להם חומרים.
מיכאל איתן: אני חושב שההערה שלך לא נשללת מתוך מה שכתוב כאן.
מיכאל איתן: אנחנו לא מדייקים כרגע בפרטים הטכניים של איך יפעל המוקד, השתדלנו לתת תמונה של הקמת מוקד שיצטרך בין השאר לפעול גם בצורה הזאת.
מיכאל איתן: אם את רוצה לשנות משהו בנוסח, אני אשמח לשמוע.
בוב לפידות: אני לא רואה פה ניצול של אחד מהיתרונות של האינטרנט, וזה היכולת להגיע לקהלים בלתי מוגדרים בקלות רבה.
בוב לפידות: בסעיף 4(ה) של המסקנות נאמר: "המוקד גם ידחוף מידע רלוונטי לרשימת המתנדבים...".
בוב לפידות: הייתי רוצה לראות ש"הדחיפה" היא בכלל לרשתות הרבה יותר כלליות מאשר מתנדבים שכבר זוהו.
בוב לפידות: למשל, יש לכל הזרמים ביהדות אתרים שלהם, שבקלות, בלחיצה אחת, אתה מגיע לרשת.
מיכאל איתן: בסעיף (ב) כתוב: "המוקד יצור קשר עם ארגונים ובני אדם פרטיים בארץ ובעולם המוכנים לפעול להפצת המידע הישראלי ברשת האינטרנט...".
בוב לפידות: אבל בהמשך כתוב: "...
בוב לפידות: בדרך של הקמת אתרים פרו-ישראלים...".
מיכאל איתן: זה לא בהכרח.
מיכאל איתן: כתוב באיזה צורה הם יעזרו – או בדרך של הקמת אתרים או בדרך של הפצת חומרים רלוונטיים בדואר האלקטרוני או דרך זה שהם יבקשו מהחברים שלהם להשתתף בפורומים או בקבוצות דיון או בכל דרך אחרת שהם ימצאו לנכון.
מיכאל איתן: מה שאתה אמרת הוא הכוונה שלנו, שאותו מוקד יוכל להיות בקשר דרך האינטרנט עם ארגונים – הוא יפנה, יבקש או יקבל אפילו פניות.
מיכאל איתן: פרסמתי ישיבה אחת שהיתה בנושא הזה באתר הפרטי שלי באינטרנט ודרך זה פנו אליי ארגונים וביקשו שנשלח אליהם חומר.
מיכאל איתן: אבל אני לא יכול לעשות את זה באופן שוטף ולכן צריך להקים איזשהו גוף שזה יהיה העיסוק שלו, זו תהיה המטרה שלו.
דורון שפר: אין לי הערות על ההמלצות, הן נראות לדעתי טובות.
דורון שפר: אני יכול רק להגיד שמחפשים חומר בשפות שונות.
דורון שפר: האתר שלנו מספק חומר בשבע שפות באופן שוטף ובכלל לא נלקח פה בחשבון ואף לא הוזמן לאף דיון, וזה מאוד חבל, כי גם לנו יש רשת של לפחות מאות נציגים ושליחים בכירים באזורים שונים ברחבי העולם, שכבר עובדים עם זה, מקבלים את החומר ושכבר עושים את העבודה.
דורון שפר: גם אצלם דרושה עבודת שטח נוספת כדי לתגבר את השימוש בזה, כי גם להם זה חדש, אבל הבסיס קיים.
מיכאל איתן: כתוב לי שאתם הוזמנתם לישיבה ואתם גם השתתפתם בה.
דורון שפר: אני השתתפתי בישיבה שהתקיימה באולם זה, אבל לא בפגישת ההמשך.
דורון שפר: מצוין פה שבלשכה שלך היתה פגישת המשך.
מיכאל איתן: זו היתה פגישה מצומצמת מאוד.
דורון שפר: לטעמי, נציג שמתעסק יום-יום בהסברה באינטרנט, ויש לנו לצורך כך לפחות שני אתרים מצוינים, צריך להיות שותף במוקד ולהביע אף את עמדותיו.
מיכאל איתן: זה בהחלט מקובל ואני מניח שאם מהיוזמה הזאת שלנו בכנסת - הרי אנחנו רק רשות מחוקקת ומפקחת ואנחנו לא אמורים להיות הגורם המבצע - הממשלה תרים את הכפפה וייעשה משהו, אני מניח שגם הדברים שלך יובאו בחשבון.
מיכאל איתן: הפרוטוקול יועבר ואנחנו נוכל לעקוב ולראות את הרכב המשתתפים ושאכן הדברים מיושמים.
מיכאל איתן: אני מניח שיותר ממה שאתה רוצה להשתתף, אם יוקם מוקד כזה, הם ירוצו אחריך ויבקשו את עזרתך.
נעמי בוסטין: במקרה שמעתי אתמול ברדיו שהונחה על שולחן הממשלה הצעה של השרה ציפי לבני שמשרדי הממשלה יפרסמו חומר בתחום ההסברה.
נעמי בוסטין: אני לא יודעת אם אתם מודעים לזה.
מיכאל איתן: אנחנו לא מודעים להצעה של השרה לבני, אבל השרה לבני היא אחת השותפות לדיונים המוקדמים בהצעה שלנו.
מיכאל איתן: היא גם השתתפה בישיבה שהתקיימה בלשכתי.
מיכאל איתן: אנחנו לא רצינו להתערב בשיקולי ראש הממשלה מי יהיה השר הממונה על ביצוע העניין, ולכן בהמלצה שלנו כתוב שאנחנו מבקשים מראש הממשלה שהוא יטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי את המוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט.
מיכאל איתן: אם אני יכול להגיד באופן אישי, מבחינתי, מאחר והשרה לבני עוסקת בתחומים האלה והיא שרה ללא תיק ואין לה משרד, אני חושב שהיא המועמדת האידיאלית לטפל בעניין הזה.
מיכאל איתן: אני אשמח מאוד אם ראש הממשלה יטיל עליה גם את האחריות הזאת.
הראל נווה: השרה היא לא הפונקציה האחראית מבחינת הממשלה על הנושא, אבל היא מאוד רוצה להירתם לנושא והיא פועלת בנושא.
הראל נווה: השרה ציפי לבני הגישה הצעת החלטה לממשלה, שיכול להיות שהיא תועלה כבר בישיבה הקרובה, להפעיל את אתרי האינטרנט של משרדי הממשלה בתור כלים הסברתיים, וזה מתוך מחשבה שיותר מדיי תקציבים לנושא לא יינתנו ולכן עדיף להשתמש במה שיש.
מיכאל איתן: אני חושב שההחלטה הזאת תישאר על הנייר בלבד ולא תהיה לה משמעות.
מיכאל איתן: אם השרה לא תקבל כלים ולא תקבל תקציב, אז היא תעביר החלטה שלא ייצא ממנה שום דבר.
הראל נווה: אני מסכים שבלי תקציב קשה לעבוד.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לתת לה גם אחריות, אבל גם את הכלים שהיא תוכל לבצע.
מיכאל איתן: נקבתי כאן בסכום התחלתי מצחיק להתנעת התוכנית, מתוך ידיעה את מצב האוצר באופן כללי ומצד שני מתוך רצון שיהיה לה איזשהו כלי שהיא תוכל להתחיל לעשות משהו.
הראל נווה: לגבי סעיף 4(א) למסקנות – בישיבת גיבוש ההמלצות שהיתה אצלך בלשכה, גם אז השרה העירה שהיא מעדיפה לפעול בשלב ראשון באמצעות אתרים ממשלתיים.
מיכאל איתן: אני לא מבין את הנקודה הזאת.
הראל נווה: המוקד להפצת מידע שעליו מדובר בהמלצות אמור להיות לא במסגרת האתרים הרשמיים - - -
מיכאל איתן: תשים לב לנוסח.
מיכאל איתן: בסעיף זה נאמר: "להטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי מוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט".
מיכאל איתן: כלומר, הממשלה תחליט ואנחנו אינדיפרנטים ולא התייחסנו אם זה יהיה ממש אתר ממשלתי שיופעל על ידי הממשלה או שהוא יכול לפעול באמצעות עמותה או גוף אחר שהממשלה יכולה לסייע לו בתקציבים, אבל אז זה נעשה על ידי מישהו שאינו מזוהה במישרין עם הממשלה.
מיכאל איתן: זה עניין של ביצוע ואתם תחליטו.
מיכאל איתן: רבותי, אני רוצה לסכם את הישיבה.
מיכאל איתן: 1.
מיכאל איתן: אני שמח מאוד על האווירה הטובה ועל הרצון לשיתוף פעולה של גורמים שהיו בישיבה הזאת וגם בישיבות הקודמות.
מיכאל איתן: למרות שנושא ההסברה מצוי בתחומי הפעולה של מספר גופים, אני רוצה לציין שהרגשתי באווירה של צורך ושיתוף פעולה ורצון של כל הגורמים להתייחס לגופם של העניינים ולא ליוקרות משרדיות כאלה או אחרות.
מיכאל איתן: זה מאוד בלט וזה נראה לי תופעה מאוד מעודדת.
מיכאל איתן: המסקנות מאושרות לא רק על דעת חברי הכנסת, אלא גם על דעת כל הגורמים הממשלתיים פה אחד.
מיכאל איתן: במהלך הדיונים הקודמים והדיון היום, עולה במלוא חריפותה שאלת ההסברה הישראלית באופן כללי.
מיכאל איתן: לא רק בנושא האינטרנט, אלא שאלת ההסברה הישראלית בכללותה.
מיכאל איתן: הנקודה המרכזית והזועקת, שזה משהו שקשה לעבור עליו לסדר היום, זאת השאלה ההגיונית והפשוטה: איך זה יכול להיות שבשנה שבה ישראל נמצאת במאבק צבאי ומדיני גורלי לקיומה של המדינה ועתידה, תקציבי ההסברה הם כמו בכל שנה רגילה.
מיכאל איתן: או שכל השנים האלה היה מחדל ותקציבי ההסברה היו מוגזמים ומנופחים ובלתי הגיוניים, או שההיפך.
מיכאל איתן: השנה מישהו אחראי על כך ששום דבר לא קרה ואפשר להמשיך בשגרה ולהשתמש באותם משאבים ובאותם כלים גם נוכח השינוי החמור במצב.
מיכאל איתן: אני מבטיח לכם שכחבר כנסת לא ארפה מהעניין הזה.
מיכאל איתן: אני אגיש הצעות לסדר יומה של הכנסת ואני אשתדל לפעול בכל דרך אפשרית על מנת שהגורמים המוסמכים, ובעיקר ראש הממשלה ושר החוץ, יתנו את דעתם לנקודות הללו ויתנו לנו מענה הולם, כי להערכתי מדובר פה במחדל חמור מאוד, שאנחנו נשלם עליו מחיר.
מיכאל איתן: נשלם עליו מחיר אם אנחנו נתעלם ממנו.
מיכאל איתן: הסברה זה דבר שאין לו שיעור.
מיכאל איתן: תמיד אפשר להוסיף עוד ותמיד זה לא מספיק ותמיד רוצים עוד ועוד תקציבים ואומרים תעשו עוד בהסברה.
מיכאל איתן: אני לא מתכוון לתמוך בדרישות בלתי הגיוניות שמדינת ישראל, עם המשאבים המוגבלים שלה, גם היא כפופה למגבלות תקציב והיא לא יכולה לאפשר תקציב מוגזם.
מיכאל איתן: הביקורת שלי נובעת מהעובדה שיש כאן דבר שאף אחד לא מתייחס אליו, אף אחד לא בודק אותו, כמה העסק הזה ששמו "מדינת ישראל" צריך להקצות לנושא ההסברה, במיוחד בשנה שהיא שנת מלחמה מדינית וביטחונית.
מיכאל איתן: אני מקווה מאוד שהישיבה הזאת תתרום גם בתחום הזה.
מיכאל איתן: אני מודה לכל המשתתפים והתלמידים, ואני מקווה שנצליח להזיז את הנושא של האינטרנט וההסברה הכללית גם יחד.
מיכאל איתן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
מיכאל איתן: - - - - - - - -
ענת מאור: אני רוצה להדגיש שהישיבה מיועדת למאבק כולל בנושא הפדופילים ועברייני המין.
ענת מאור: לא נקראנו רק לרגל האירוע הטראומתי והחמור שקרה לפני כעשרה ימים, אלא אנחנו מלווים את הנושא ולפי עניות דעתי זו ישיבה שלישית שאנחנו מקיימים בנושא ומקבלים דיווח תמידי.
ענת מאור: הישיבה היום מורכבת משתי ישיבות נפרדות.
ענת מאור: הנושא הראשון, פרוטוקול 88, הוא בנושא השלכות המחקר אודות טיפול תרופתי בעברייני מין.
ענת מאור: אנחנו היינו עדים לממצאים מחקריים ושמחנו לשמוע מהתקשורת על מחקרים שכבר נעשים בארץ.
ענת מאור: לשם כך הוזמנו לישיבה פרופסור אליעזר ויצטום מהפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון ופרופסור אריאל רסלר מהמחלקה לאנדוקרמינולוגיה אשר יתייחסו לנושא וידווחו לנו מה קיים באופן אמין ומהימן.
ענת מאור: קיבלנו חומר רקע מחברת התרופות עצמה והמידע שפורסם הוא על-דעתה.
ענת מאור: לאור שמיעת המומחים נראה מה עמדתנו ודעתנו.
ענת מאור: תופעת עברייני המין החוזרים היא כל כך קריטית, שאם נשתכנע שיש מקום להעביר את המלצתנו לשר הבריאות בדבר הכנסה לשימוש תרופה שעברה בדיקות וממצאים מחקריים, בהחלט נעשה כן.
ענת מאור: בהקשר זה אני רוצה לעדכן את המוזמנים על הליך מקביל שנעשה בוועדת החוקה חוק ומשפט שיש לה זכות להיות אחד מהיוזמים, כאשר היוזמים הם אנכי, חבר הכנסת זבולון אורלב, חברת הכנסת תמר גוז'נסקי וחבר הכנסת נחום לנגנטל.
ענת מאור: עוד בכנסת ה14- העברנו יוזמות להצעת חוק לגבי יידוע על עברייני מין, אולם לצערי הרב הממשלה לא שיתפה פעולה בקצב מספיק מתקדם ועוד קורבנות נפלו.
ענת מאור: בכנסת הנוכחית עברה הצעת החוק של חבר הכנסת יובל שטייניץ בקשר לאיסור העסקת עברייני מין במוסדות חינוך והחוק הזה קיים.
ענת מאור: לשמחתי הממשלה התחילה להבין שמוכרחים לקדם את החוקים שלנו ויש לנו הצעת חוק שהוכנה כבר בוועדת חוקה חוק ומשפט לקריאה ראשונה וצריכה להגיע למליאת הכנסת, דבר שאני מקווה שיקרה לפני צאת הכנסת לפגרה.
ענת מאור: נדמה לי שהצעת החוק הזו היא טובה ומתייחסת לסוגייה הזו של טיפול תרופתי.
ענת מאור: הצעת החוק הזו טרם עברה קריאה ראשונה במליאה.
ענת מאור: גם אנחנו התחייבנו – כחברי כנסת פרטיים שמציעים אותה – להמתין עד סוף שנת 2002 להצעת חוק ממשלתית.
ענת מאור: עם זאת אנחנו בהחלט מתקדמים בינואר 2003 לקדם את הצעת החוק אם הממשלה לא תגיש את הצעתה היא, כך שבאמת נביא בשורה.
ענת מאור: הדבר השני שקיים בהצעה הוא נושא היידוע, כולל הגדרות רמת מסוכנות, שזו תרומה שהממשלה תרמה להצעת החוק וזה מאוד חשוב.
ענת מאור: זה לא מעניין הוועדה שלנו, אבל הנושא נדון בוועדת חוקה חוק ומשפט שהיא אמונה על קידום הצעת החוק.
ענת מאור: הנושא השלישי, ובנושא זה תדון הישיבה השנייה שלנו היום, פרוטוקול 89, הוא המאבק למיגור תופעת הפדופילים באינטרנט.
ענת מאור: בנושא זה לפני כששה-שמונה חודשים שמענו את סגן-ניצב מאיר זוהר שאמר לנו שאין צוות ואין תקציב.
ענת מאור: כבר אז הודענו ואני חוזרת ומודיעה שנבקש לקבל דיווח כדי לדעת מה נעשה בכיפה, מה נעשה למיגור הנושא, הקשר עם מדינות אחרות וסוגיות אחרות שחברי הוועדה או הנוכחים כאן יעלו.
ענת מאור: הוועדה זירזה את הנושא כי אני אישית התוודעתי עליו כשהייתי ראש השדולה למען הילד ואנחנו יודעים שזו מכת מדינה אמיתית.
ענת מאור: קיבלנו את הנתונים העדכניים מהמשטרה – ואני מדברת רק על נתונים ולא על שמועות או על נתון שפרסמה חברת התרופות, נתון שאני חושבת שהוא קצת גורף – ואין ויכוח על כך ש700- עברייני מין נמצאים כרגע בבתי-הכלא.
ענת מאור: זאת אומרת, 700 עתידים להשתחרר ואז החזרה של עבריינות מין היא חלק מנושא הדיון.
ענת מאור: אין ויכוח על כך שנפתחו בשנת 2000 כ2,500- תיקים בנושא עבירות מין ועוד כ700- תיקים או מעל 700 תיקים בנושא התעללות בקטינים שחלקם גם התעללות מינית.
ענת מאור: אלה נתונים שהכנסת והחברה לא יכולה להישאר אדישה אליהם, שלא לדבר על כך שמאחורי כל נתון סטטיסטי יש סיפור אישי כואב וקשה שמחייב את כולנו להתגייסות לטיפול בנושא.
אליעזר ויצטום: אני עוסק בנושא הזה למעלה מ15- שנים כאשר באותה תקופה שירות המבחן פנה אלי וביקש התערבות שלי אחרי שאף פסיכיאטר לא רצה לגעת בנושא הזה.
אליעזר ויצטום: אני שמח שבשנים האחרונות פיתחנו את הכלי הזה כאשר מדובר בתרופה שבעצם גורמת לכך שההורמון הגברי – הטסטורון – יורד לרמות נמוכות ביותר והתוצאה של הדבר הזה היא שהאנשים האלה, שיש להם דחף פנימי גם גבוה מאוד וגם סוטה, בעצם הדחף המינוי שלהם כמעט נעלם ואתו נעלמת כל ההתעסקות העודפת בנושאים המיניים שזה כולל גם פנטסיות, גם תוכניות, גם אוננות של האנשים האלה מספר פעמים ביום.
אליעזר ויצטום: אם כן, כל ההתעסקות הולכת ודועכת.
אליעזר ויצטום: עד שלא רואים את זה, קשה מאוד אפילו להאמין.
אליעזר ויצטום: אצל האנשים האלה הנושא הזה היה קודם לכן נושא מרכזי בחייהם ושלט על כל חייהם, אבל עכשיו מפנה להם מקום לדבר אחר.
אליעזר ויצטום: במשך השנים השתכנעתי שיש תת-קבוצה אחת של האנשים האלה שהם באמת חולים.
אליעזר ויצטום: האנשים האלה נופלים בקטגוריות של המחלות עם קלסיפיקציות פסיכיאטריות בינלאומיות מקובלות, אבל חשוב להבין שאת הקבוצה הזו אפשר לחלק לשלוש תת-קבוצות: 1.
אליעזר ויצטום: אנשים שסובלים מפדופיליה, מציצנות, חשפנות, ויש להם פחות או יותר רק את הבעיה הזו.
אליעזר ויצטום: זו תת-קבוצה מאוד חשובה ולה אפשר לעזור.
אליעזר ויצטום: 2.
אליעזר ויצטום: תת-קבוצה שנייה היא יותר בעייתית, אבל עדיין ניתן לעזור לה.
אליעזר ויצטום: אלו הם אנשים שסובלים גם ממחלות פסיכיאטריות קשות כמו סכיזופרניה, מניה-דיפרסיה וגם הפרעות בדחף מיני.
אליעזר ויצטום: 3.
אליעזר ויצטום: תת-קבוצה שלישית כוללת אנשים מאוד בעייתית.
אליעזר ויצטום: מדובר באנשים שהם גם פוגעים פגיעות מיניות והם גם סובלים מהפרעות אישיות קשות.
אליעזר ויצטום: כאן אני בכלל לא משוכנע שהטיפול הזה יכול לעזור, דבר שעדיין לא נבדק ויש לכך כל מיני שיקולים לכאן או לכאן.
אליעזר ויצטום: לגבי תת-הקבוצה הראשונה אני יכול לומר לכם שאנחנו טיפלנו עד היום בכששים אנשים כאלה, כאשר פרסמנו לגבי שלושים ולדעתי העבודה הזו קיבלה לגיטימציה בינלאומית באחד העיתונים הרפואיים החשובים ביותר בעולם, שם בעצם נתנו את הלגיטימציה לסוג הזה של העבודה.
אליעזר ויצטום: המדגם שלנו כלל מדגם של אנשים מאוד קשים שחצי מהם כבר ישבו בבית-הסוהר, שהיו להם כבר 15 שנים עבר של התעסקות סוטה בנושאים האלה ושלושים אחוזים מהם היו אנשים שבעצמם עברו התעללות מינית.
אליעזר ויצטום: אם אנחנו נטפל באנשים האלה, נמנע יצירה עתידית של חלק מהאנשים שסובלים מהבעיות האלה מכיוון שאנחנו יודעים שלפחות שלושים אחוזים מהם עברו בעצמם התעללות מינית.
אליעזר ויצטום: על-ידי כך שנטפל, ניתן מניעה ראשונית.
אליעזר ויצטום: אנחנו גם סבורים שבנוסף לטיפול התרופתי צריך להיות ליווי של התערבות פסיכולוגית.
אליעזר ויצטום: זה יכול להיות ברמה קוגניטיבית התנהגותית וזה אומר ללמד אותם לא להיכנס לסיטואציות מסוכנות, גם בזמן הטיפול וגם אחרי הטיפול.
אליעזר ויצטום: זה מאוד מאוד חשוב שלא יקבלו רק זריקות אלא הטיפול יהיה מלווה בסוגים מסוימים של פסיכותרפיה וזה באמת מה שעשינו עם שלושים אנשים ואנחנו משתדלים לעשות את זה גם עם האחרים.
אליעזר ויצטום: יחד עם זאת צריך לקחת בחשבון שישנם היום במצב הקיים כמה מכשולים.
אליעזר ויצטום: קודם כל, ישנה תת-קבוצה שבחוק כלל לא התייחסו אליה.
אליעזר ויצטום: למרות שבמשרד הבריאות אומרים שזה רק עניין של כסף, אני כן רוצה לשים את הנושא הזה על השולחן.
אליעזר ויצטום: דעו לכם שיש כמה מאות אנשים בשנה שרוצים טיפול, הם לא ידועים למערכת, הם מרגישים רע מאוד עם מה שהם עושים והם אולי עם פסיכו-פתולוגיה פחות קשה ולהם אפשר לעזור.
אליעזר ויצטום: הסיבה היחידה שהם לא מקבלים היום טיפול היא בגלל שאין להם כסף לממן את מחיר הזריקה.
אליעזר ויצטום: אני באופן אישי עברתי כמה מהפכים.