GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה טרי: אני לא יודע איזה ניסיון היה לך אבל אני יודע שהניסיון שלי, ואני ברשות כבר למעלה משנה בהחלט טוב ואפילו טוב מאד.
מיכאל איתן: על מנת שהדברים יהיו יותר ברורים אני אומר שלא התכוונתי לסכם ברמה האישית את תקופת פעולתה של הגברת מירי כץ, אמרתי שהייתה לי תקופה מסוימת שההתרשמות שלי הייתה שאין מספיק הידברות ודחיפה.
מיכאל איתן: יכול להיות שהדברים השתנו אחר כך, זה היה בתחילת הדרך, בשנת 96, 97, יכול להיות שמאז השתנו דברים.
מיכאל איתן: בסך הכל אני אומר שהפרוייקט הזה הוא ללא ספק פרוייקט חשוב ומתקדם.
ענת מאור: אבל אנחנו שמחים לשמוע את המחמאות על הגברת מירי כץ, ובטח אם היא אישה, אל תגמד בחלקה.
מיכאל איתן: אז אני רוצה להגיד במפורש שאם היא הייתה הגורם שיזם ודחף את הפרוייקט הזה, אז בהחלט אני שמח שחלו תמורות ויש שינוי לטובה.
משה טרי: דבר אחרון, אין לנו שום כוונה לעשות מונופול ולא שום דבר אחר, הכל פתוח, כל מי שיעמוד בקריטריונים האלה - - -
ענת מאור: אבל בכל זאת הגורם המאשר.
משה טרי: אז לכל הדברים האלה קבענו כללים, מה שחשוב להדגיש כל מי שיעמוד בקריטריונים שנקבעו, יכול לבוא מבחינתנו.
ענת מאור: תודה, נאפשר עכשיו לחברות הפרטיות לומר את דברם.
אמיר שרף: אולי נציג קודם את התקנות.
ענת מאור: זה עשרה עמודים.
אמיר שרף: לא לעבור שוב על התקנות אלא להסביר את הרעיון שמאחוריהם.
אמיר שרף: דבר ראשון, כמה מילים על המערכת, חלק מהאנשים מכירים אותה וזה למען מי שלא מכיר אותה.
אמיר שרף: אנחנו מדברים על מערכת שתאפשר החלפה של כל הדיווחים של החברות הציבוריות, דוחות כספיים, דוחות מידיים.
אמיר שרף: כל הדיווחים, כולל של גופים אחרים כמו חתמים, מנהלי תיקים וקרנות נאמנות, הכל יועבר באמצעות רשת האינטרנט באופן אלקטרוני.
אמיר שרף: לא יהיה יותר נייר ולזה כמובן יש גם השלכות סביבתיות משמעותיות.
אמיר שרף: אני לא צוחק, היום מדפיסים ארגזים שלמים של ניירות שלא מגיעים לשום מקום.
אמיר שרף: הכל יועבר לרשות באופן אלקטרוני באמצעות האינטרנט וחשוב מזה, יוצג לציבור באופן מיידי ובחינם.
אמיר שרף: זה יוצר שוויון גדול לכל המשקיעים, הן המשקיעים הכבדים והן המשקיעים כמו הגברת כהן מחדרה, לכולם תהיה נגישות לכל המידע בצורה מתוחכמת.
ענת מאור: גברת כהן החליפה את בוזגלו?
אמיר שרף: יש גם את מסעודה משדרות.
דרורה ליפשיץ: או ירון מחולון.
אמיר שרף: זה היתרון המרכזי של המערכת הזו, שוויוניות מלאה לכל הפצה של מידע, הפצה זולה כך שכל האנשים שמושקעים, הן באמצעות קרן נאמנות והן באופן ישיר, יוכלו לראות את המידע.
אמיר שרף: היום זה לוקח זמן עד שזה מגיע, צריך לפעמים לשלם כסף.
אמיר שרף: זו מהפכה, ממש קפיצת דרך ברמה מאד בסיסית.
אמיר שרף: הנקודה שאנחנו מתעסקים אתה היום מסעירה את כל הנוכחים אבל מבחינת המערכת היא פינה.
אמיר שרף: פינה חשובה ופינה קריטית מבחינת אבטחת מידע אבל עדין פינה.
אמיר שרף: כל המערכת, מי מדווח, איך מדווחים, מה עושים וכו', מוסדרים בתקנות אחרות שהוגשו לוועדת הכספים.
אמיר שרף: הנקודה האחת והקטנה הזו שמתייחסת לגורם מאשר, מי יכול להיות גורם מאשר שיעבוד במערכת הזו, מוסדרת בתקנות האלה.
אמיר שרף: העברנו את התיקון לחוק שהוזכר כאן קודם, שמאפשר לשני השרים, שר האוצר ושר המשפטים להביא את התקנות האלה בפני ועדת המידע והטכנולוגיה ובעצם הוא קובע דבר מאד פשוט.
אמיר שרף: הוא אומר לגבי הסמכות הזו, חוק חתימה אלקטרונית עומד בבסיס העניין.
אמיר שרף: אנחנו לא סותרים את חוק חתימה אלקטרונית ולא גורעים ממנו.
אמיר שרף: זה דבר בסיסי שעומד ביסוד כל הפעילות שלנו.
אמיר שרף: אנחנו לא גורעים מחוק חתימה אלקטרונית ולא משנים שום דבר.
אמיר שרף: כל מה שאנחנו עושים, מכיוון שמדובר במערכת כל כך רגישה, אנחנו מוסיפים דרישות נוספות ואומרים, שאם אתה רוצה לעבוד עם הרשות ולהיות גורם מאשר, אתה צריך לעמוד בכל התנאים של חוק חתימה אלקטרונית, וחוץ מזה אנחנו רוצים עוד כמה דברים, קונקרטיזציה לדרישות של חוק חתימה אלקטרונית, שהוא קצת אמורפי ולא מגדיר דברים, אנחנו עושים לו קונקרטיזציה.
אמיר שרף: דבר שני, מכיוון שמדובר במערכת שקולטת ומפיצה מידע מאד רגיש, הדוח המיידי הוא הדוח שמגיע לציבור, באותה שניה אפשר לקנות ולמכור מניות על בסיסו.
אמיר שרף: אם יש לנו חשש לפגיעה בביטחון, שלא העבירו לנו את הדוח החברה אלא מישהו אחר, יש פה נזק מאד דרמטי לציבור לכן מאד חשוב לנו להיות זהירים.
אמיר שרף: אנחנו לא יכולים לקחת סיכונים.
אמיר שרף: לכן אנחנו אומרים שאנחנו רוצים שתעמוד בתנאים שתוכל לעבוד אתנו.
ענת מאור: בשביל להיקרא גורם מאשר?
אמיר שרף: לא.
אמיר שרף: גורם מאשר יהיה מי שדרור ארם, רשם הגורמים המאשרים, נתן לו אישור.
אמיר שרף: אם אתה רוצה לעבוד אתנו, יש לנו תבנית עבודה מסוימת שאנחנו מבקשים שתעבוד לפיה, לא במקום ולא גורע מחוק חתימה אלקטרונית, אלא תוספת, וזו הסמכה מפורשת בחוק ניירות ערך בתיקון, לקבוע תנאים נוספים כדי לעבוד עם הרשות לניירות ערך.
אמיר שרף: בחוק חתימה אלקטרונית יש סמכות מקבילה בסעיף 23, גם לקבוע את רשויות השלטון, אפשר לקבוע תנאים נוספים , אנחנו עושים את זה באמצעות התקנות האלה.
אמיר שרף: מה שעשינו פה זה בחרנו שיטה טכנולוגית מסוימת שאנחנו רוצים לעבוד אתה.
אמיר שרף: זה לא מתאים לכולם אבל אנחנו לא רוצים להיות תלויים בגורם אחד.
אמיר שרף: מערכות דומות בעולם עובדים עם גורם מאשר אחד, אנחנו לא רוצים להיות תלויים באף אחד, אנחנו אומרים שכל מי שעומד בתנאים שלנו, בבקשה שיבוא לעבוד אתנו.
אמיר שרף: בשביל זה קבענו את התנאים ואנחנו מאפשרים לכולם.
ענת מאור: בזה אנחנו ייחודיים בעולם?
אמיר שרף: אני לא יודע אם ייחודיים לגמרי אבל בקונספציה שהמערכת פתוחה, ואגב, זה הצריך מאתנו השקעה נוספת של כסף כדי שנוכל לעבוד עם כמה גורמים מאשרים.
אמיר שרף: אנחנו רוצים לאפשר למי שרוצה לעבוד אתנו, לעבוד.
אמיר שרף: כיום יש בישראל גורם מאשר אחד בלבד, אין פה נציגים שלו.
אמיר שרף: יש עוד כמה גופים שמעונינים להיות - - -
ענת מאור: מי זה הגורם ולמה הנציגים לא פה?
אמיר שרף: חברת Securenet.
ענת מאור: למה הם לא פה?
אמיר שרף: יש עוד כמה גופים שרוצים להיות גורמים מאשרים, החברה שנמצאת פה היא אחת מהגופים האלה, אבל יש עוד גופים נוספים שמעונינים, אין להם אישור לשמש כגורם מאשר.
אמיר שרף: לחברה הזו כנראה שזה לא מתאים מבחינה טכנולוגית, הם היו מעדיפים שנעבוד בשיטה שמתאימה להם ואני מכבד את זה, אבל לנו יש את המחויבות לביטחון של המערכת ולוודאות שלנו שאנחנו יכולים לסמוך על הדיווחים שמגיעים באופן אלקטרוני.
אמיר שרף: אני סגן היועץ המשפטי ברשות לניירות ערך.
מיכאל איתן: מי מבצע עבורכם את העבודה?
אמיר שרף: זה פרוייקט שמבוצע על ידי חברת טלדור שהקימה את כל הפרוייקט.
מיכאל איתן: מי זו חברת טלדור?
אמיר שרף: חברת טלדור זו חברה שזכתה במכרז שפרסמנו והיא מקימה את כל הפרוייקט כולל תחזוקה ושירות לחמש שנים.
מיכאל איתן: שאלתי לגבי חתימה אלקטרונית, הם הרי לא מבינים בחתימה אלקטרונית.
מיכאל איתן: מי עושה את החתימה האלקטרונית?
אמיר שרף: מי שיעמוד בתנאים שלנו יעשה את זה.
זאב שטח: מי עושה היום?
אמיר שרף: המערכת שלנו עדין לא באוויר כי אנחנו מחכים לאישור התקנות האלה.
אמיר שרף: ברגע שהתקנות יאושרו ויהיה גורם מאשר, ל- Securenet, הגורם המאשר היחידי, עד כמה שאני יודע אין בעיה עם התקנות האלה והם מקובלות עליהם.
זאב שטח: למה אתה לא אומר - - -
מיכאל איתן: תן לו לדבר, מה הבעיה?
אמיר שרף: אין שום בעיה, אנחנו רוצים יותר מגורם מאשר אחד, חשוב לנו שיהיה יותר מגורם מאשר אחד, כרגע יש אחד והוא בסדר וחי עם התקנות האלה בשלום.
מיכאל איתן: ומה הבעיה שלך?
ענת מאור: הוא ידבר מיד אחריו.
מיכאל איתן: שידבר עכשיו.
ענת מאור: עכשיו תורך לדבר.
זאב שטח: שמי זאב שטח, יו"ר חברת קומסיין שנרשמה להיות גורם מאשר בין שאר הגורמים המאשרים.
אמיר שרף: שמבקשת להיות גורם מאשר.
זאב שטח: אל תתקן אותי, עכשיו תן לי לדבר.
זאב שטח: אנחנו מעורבים בנושא של חתימה אלקטרונית, חבר הכנסת מיקי איתן הוביל מהלך של שנים כשבוועדה גבשו גם את החוק וגם את התקנות.
זאב שטח: היינו גם במגעים גברת מירי כץ שהזמינה אותי למשרדה ובקשה באמת שנשתתף בפרוייקט הזה, ושאלה מדוע אנחנו לא רוצים להשתתף בפרוייקט הזה.
זאב שטח: התשובה שעניתי לה נכונה גם כרגע והיא מוקד העניין, שאנחנו לא יכולים להשתתף בהליך שהוא מנוגד לחוק החתימה האלקטרונית לפי דעתנו, ושמבוצע באמת על ידי חברת טלדור.
זאב שטח: אני כבר אומר שאילו היינו מסכימים לגישה של הרשות לניירות ערך, לא היה מתקיים פה כל הדיון הזה.
זאב שטח: לא הייתה כל החקיקה הזו, אלא היה הליך פשוט של הוצאת מכרז עם דרישות נוספות, כפי שאמיר אומר שיש להם דישות נוספות.
זאב שטח: היה יוצא נייר של מכרז - - -
אמיר שרף: הוא מציין משהו שהוא עובדתית לא נכון.
מיכאל איתן: תן לו לדבר.
מיכאל איתן: אתם רוצים להתווכח ביניכם או לשכנע אותו?
זאב שטח: אני אענה לך.
מיכאל איתן: אל תענה לו, אתה רוצה שהוא יחליט או שאנחנו נחליט?
זאב שטח: ממילא התכוונתי להגיד את העובדה שבדיון הקודם בוועדת הכספים, עם חבר הכנסת ליצמן, שגם חבר הכנסת מיקי איתן השתתף, וגם מר נתן הרשקוביץ שיושב כאן, דרך אחת לפתור את הנקודה שעמדה לפנינו היא לפרסם מכרז ולבחור גורם מאשר.
זאב שטח: הדרך הזו נראתה לנו פחות מוצלחת.
זאב שטח: זאת אומרת שאנחנו יושבים כאן - - -
מיכאל איתן: אבל מה כל זה מעניין אותי עכשיו?
מיכאל איתן: תסביר מה הנקודה.
ענת מאור: אני רוצה לומר משהו על הנוהל, אנחנו עכשיו דנים בנוהל האם להתחיל את הדיון על התקנות ואם נחליט להתחיל, חבר הכנסת איתן ינהל את הישיבה.
ענת מאור: עכשיו תסביר לנו בבקשה מדוע לדעתך - - -
מיכאל איתן: הוא לא רלוונטי לשאלה הזו.
מיכאל איתן: להבנתי, יש כאן שני אלמנטים, האחד עקרוני, שהתווכחו עליו כבר, בעניין טכנולוגיות גישה או שיטה, ויש אלמנט שני, שהוא גם אלמנט מסחרי, ושני הדברים האלה קיימים.
ענת מאור: אבל טכנולוגיה זה חלק מהעניין של מסחר.
מיכאל איתן: אותי מעניין לדעת מה הבעיות שלו כרגע, ואז נראה.
זאב שטח: מה שמוגש היום לאישור זה בעצם הסכם בין ספק ללקוח ששמו הרשות לניירות ערך.
זאב שטח: כל זה היה צריך להיות בהסכם ולא בחקיקה, זה הטעם לפגם שאני מוצא.
זאב שטח: בהסכם הזה או בחקיקה הזו, חסרים מסמכים, וזו הסיבה שאני אומר מדוע יש לדחות ולא לדון היום.
זאב שטח: למשל, כתוב כאן שיוגש מסמך טכני הכולל דרישות וכו', המסמך הזה לא מוגש לנו היום.
זאב שטח: כמו שבדיון הקודם אמרת, חבר הכנסת איתן, שאתה לא יכול לאשר אלא על סמך דברים יותר ברורים, אז דחו את זה לתקנות עכשיו, ובתקנות פה כותבים שהכל יהיה מוסדר במסמך טכני ומבקשים שנאשר שבמסמך הטכני אנחנו יכולים לכתוב כל דבר.
זאב שטח: אז מה שהיום לא תאשר, או תגיד למחוק או לתקן, יופיע במסמך הטכני, אז מה הטעם?
זאב שטח: אנחנו צריכים לאשר הכל כמקשה אחת.
זאב שטח: לא ייתכן שיהיה כתוב פה שיוגש מסמך טכני ונותנים הרשאה לכתוב מה שרוצים במסמך הטכני.
זאב שטח: אני אומר שוב, התבקשתי בזמנו כן להשתתף בפרוייקט ואמרתי שאי אפשר בשיטה כזו, כך שידיי נקיות בעניין הזה.
זאב שטח: לא ייתכן שדבר שעבדנו עליו כל כך הרבה זמן יהווה פה תקדים לרשויות אחרות, הסברתי כל הזמן שהעניין שלי הוא עקרוני, אני מאד מברך את הרשות לניירות ערך על הפרוייקט, אני חושב שזה פרוייקט יפה וחשוב.
זאב שטח: אם נרשה היום לרשות לניירות ערך לשנות תקנות שעבדנו עליהם שנתיים, בחופזה, ביום אחד, מחר תבוא רשות - - -
ענת מאור: איזה תקנות?
זאב שטח: יש את תקנות חתימה אלקטרונית.
זאב שטח: תבוא אחר כך חברת חשמל, בזק וגופים אחרים ויגידו שגם הם רוצים גורם מאשר משלהם.
זאב שטח: פה קוראים לזה "מאשר חתימה".
זאב שטח: למה הרשות לניירות ערך יצרה לעצמה "מאשר חתימה"?
זאב שטח: לא "גורם מאשר", אלא "מאשר חתימה".
מיכאל איתן: תסביר לי מה רע ב"מאשר חתימה"?
זאב שטח: אין רע חוץ משהוא שונה מ"גורם מאשר".
זאב שטח: יושב פה עורך דין דרור ארם שבודק אותנו כבר זמן ארוך בעניין של "גורם מאשר".
דרורה ליפשיץ: אבל אלה טענות לעצם החוק.
זאב שטח: לפי מה שנמסר לנו, אנחנו כנראה בשלבים האחרונים של קבלת האישור.
זאב שטח: מה הטעם שאחר כך יבואו ויגידו יש "גורם מאשר" ויש גם "מאשר חתימה".
זאב שטח: זה כמו להגיד יש ראש ממשלה ויש מנהיג מדינה, שמנהיג מדינה זה יותר מראש ממשלה, זה חייב להיות ראש ממשלה אבל זה מנהיג מדינה.
זאב שטח: אי אפשר ליצור כל הזמן מונחים, או שאתה מאשר "גורם מאשר" ואז תגיד שאני, הרשות לניירות ערך רוצה עוד "גורם מאשר".
מיכאל איתן: מה משמעותו בסעיף 44 ד(ב) לחוק, מה כתוב שם.
ענת מאור: מה ההבדל בין "מאשר חתימה" ל"גורם מאשר"?
מרב ישראלי: אני אקרא את הנוסח: "מאשר חתימה" הוא "גורם מאשר", כלומר הוא קיבל אישור של רשם הגורמים המאשרים, פלוס הוא עמד בתנאים הנוספים לפי חוק ניירות ערך והתקנות.
זאב שטח: אני אומר שאת התנאים הנוספים אפשר להוציא במסגרת מכרז ולא במסגרת חקיקה מכיוון שכל הדברים האלה הם דברים טכניים מה עוד שכתוב שהכל יפורט במספח טכני שלא נמצא לפנינו.
זאב שטח: זאת אומרת, גם תאשרו לי את זה - - - מיכאל איתן: בגלל חוק החתימה האלקטרונית, קבע החוק שמתייחס לרשות לניירות ערך שמותר להם להקנות תנאים מחמירים על מה שקבוע בחוק חתימה אלקטרונית.
זאב שטח: היית בעד זה.
זאב שטח: לא הייתי בעד, זו הייתה פשרה במסגרת החוק.
מיכאל איתן: אפשר להתנות תנאים נוספים, עכשיו הם באים עם התקנות ואומרים שהם רוצים לעגן את זה בתקנות, העיקרון הזה נקבע בחקיקה ועכשיו אנחנו רוצים בתקנות.
מיכאל איתן: אתה אומר בעצם שאם יש תנאים נוספים שיפרו אותם כאן.
מיכאל איתן: מהם התנאים הנוספים?
זאב שטח: התנאים הנוספים לא מפורטים כאן, הם אומרים שיהיה נספח טכני, והנספח הטכני לא פה.
מיכאל איתן: הבנתי את זה כבר, אני לא צריך לשמוע את זה שלוש פעמים.
מיכאל איתן: מהם התנאים הנוספים שאתם דורשים בנוסף לדרישות של "גורם מאשר"?
נתן הרשקוביץ: אני מנהל מחלקת מערכות מידע ברשות לניירות ערך.
נתן הרשקוביץ: בתקנות מופיעים כל העקרונות וכל הדרישות בלי יוצא מהכלל.
נתן הרשקוביץ: הדבר היחיד שיש בנספח הטכני - - -
מיכאל איתן: האם יש בתקנות, בעקרונות, לא ברמת הפירוט, יש משהו שאתה חושב שהוא שגוי או לא צריך להיות?
זאב שטח: לא התחלתי לפרט את העקרונות, כשהוא יגמור אני אמשיך.
מיכאל איתן: הטענה הראשונה שלך הייתה שאין פירוט.
זאב שטח: שאין את הנספח הטכני.
מיכאל איתן: את זה הבנתי.
מיכאל איתן: השאלה שלי אחרת, האם יש כאן דברים שלדעתך לא צריכים להיות.
זאב שטח: יש אבל הם יכניסו אותם אחר כך, לשם.
מיכאל איתן: אני לא שואל אותך אם הם יכניסו או לא יכניסו, אני שואל אם יש דברים שאתה חושב שלא צריכים להיות.
זאב שטח: אני אגיד אותם עכשיו, דבר ראשון יש פה חיוב להשתמש במה שנקרא token - - -
מיכאל איתן: זה ילדותי, אז מה אתה רוצה?
מיכאל איתן: שיחכו עכשיו עד לתעודת זהות חכמה.
זאב שטח: לא, אבל אני לא חושב שצריך לחייב את הברוקר הממוצע לקנות - - -
נתן הרשקוביץ: אבל אתה מחליט - - -
זאב שטח: אולי אתה חושב אחרת ממני, הוא שאל אותי ואני עונה את מה שאני חושב, תגיד אחר כך שאתה חושב הפוך ממני.
זאב שטח: אתה מחייב אותו להשתמש ב- token בשעה שאפשר לאפשר גם כרטיס חכם של המדינה או לא של המדינה, ולהשיג בדיוק את אותה תוצאה.
זאב שטח: אפשר לכתוב גם כזה וגם כזה, לא חייבים דווקא כזה.
נתן הרשקוביץ: אבל לפרוייקט שלי נוח ככה, זו קונקרטיזציה של החוק, החוק לא מגביל.
זאב שטח: אז למה להלאות את הכנסת ולכתוב בתקנות דווקא token?
זאב שטח: יכולת לכתוב אמצעי מאובטח או משהו אחר.
נתן הרשקוביץ: כי המערכת שלי עובדת עם טכנולוגיה מסוימת.
נתן הרשקוביץ: אני פורט את זה לפרטים.
נתן הרשקוביץ: יש לי מערכת שנבנתה לעבוד עם token אני אומר לגורם המאשר, קבלת את אישור הרשם, חוץ מזה הרשם מאפשר 80 אפשרויות, אני צריך אחת מהם.
נתן הרשקוביץ: הוא אומר מצד אחד שזה לא קונקרטי מידי ומצד שני הוא אומר ש- token זה כן קונקרטי מידי, כך המערכת עובדת.
מיכאל איתן: מי היה הגורם שקבע את שיטת העבודה שעל פיה צריך את ה-token?
נתן הרשקוביץ: אני.
מיכאל איתן: מי זה אתה?
מיכאל איתן: אתה אישית?
נתן הרשקוביץ: התייעצנו עם טלדור שהקימה את הפרוייקט, התייעצנו עם גברת אירית פוטר שהיא יועצת אבטחת מידע אובייקטיבית שלא קשורה לפרוייקט, מחברת אבטחת מידע, והתברר לנו שמבין החלופות האפשריות - - -
מיכאל איתן: טלדור, עם כל הכבוד, התייעצה עם מישהו, היא לא עשתה את זה לבד.
נתן הרשקוביץ: היא עשתה התייעצות נוספת עם חברת אבטחת מידע שלה בשם ספיידר.
נתן הרשקוביץ: יחד עם טלדור הגענו למסקנה שמבחינת קלות השימוש, לנו יש פרוייקט שאנחנו צריכים להגיע למאות חברות בכל רחבי הארץ, יש גם שיקול של קלות הפעלה של המערכת אצל חברה שיושבת בקרית שמונה דימונה, או בלוס אנג'לס.
נתן הרשקוביץ: המסקנה שהגענו היא שהחוק נותן כמה אפשרויות, אבל אנחנו בוחרים אפשרות אחת מיני רבות, כזו שנותנת פתרון גם לנוחות הפעלה וגם לקלות הפעלה, שסמנכ"ל כספים לא יצטרך מהנדס מחשבים לידו כדי ללמד אותו.
נתן הרשקוביץ: אז התכנסנו בכיוון של token, באותה מידה היו לנו עוד 300 החלטות במסגרת הפרוייקט שהיו להם חלופות והיה צריך לבחור אופציה מסוימת.
מיכאל איתן: אני לא צריך את ה- 300 אני כעת שואל אותך על ההחלטה הזו, מה לטענתך היתרון של token על פני כרטיס חכם.
נתן הרשקוביץ: יש לו כמה יתרונות, האחד, פשטות שימוש.
מיכאל איתן: זו בעיה להשתמש עם כרטיס חכם?
נתן הרשקוביץ: כן, עם כרטיס חכם אתה צריך להתקין במחשב "דרייברים" ואם בדימונה או בקרית שמונה מישהו בא להתקין "דרייברים" ומשהו לא עולה לו, ונדפק לו ה-windows , אני צריך להביא טכנאי לשם.
מיכאל איתן: את ההתקן הפיזי הוא לא יצטרך לסדר?
מיכאל איתן: הוא צריך גם חומרה וגם תוכנה לזה.
נתן הרשקוביץ: הוא צריך דרייבר, הוא צריך מתקן שקורא מה שאין היום בכל PC, הוא יצטרך עזרה להפעיל את זה, דברים שה- token מנוע מהם.
מיכאל איתן: הבעיה היא לא רק בעיית הטכנולוגיה.
ענת מאור: אבל אני קודם כל שואלת על העניין של הטכנולוגיה.
מיכאל איתן: ה- Token הוא כמו אסימון המיוחד לעניין הזה, בשיטה השניה יש לך כרטיס חכם שאת מעבירה והוא קורא.
מיכאל איתן: שניהם מבצעים את אותה פעולה.
ענת מאור: והבחירה שלכם הייתה ב- token ולא בכרטיס חכם.
מיכאל איתן: הם בחרו בזה מבין כל מיני שיטות וכנראה שלו זה לא טוב מבחינה מסחרית.
זאב שטח: טוב לנו גם עם token.
מיכאל איתן: אם אתה בוחר בשיטה טכנולוגית א' או בשיטה טכנולוגית ב', האם אתה לא גורם בסופו של דבר שיצרן או ספק א' יהיה בעל יתרון.
ענת מאור: זו שאלה מסחרית.
נתן הרשקוביץ: הוא עובד עם token.
זאב שטח: זו לא הטענה, הטענה שאני רוצה לטעון היא שאם אני אענה על שלוש או ארבע נקודות שמפריעות לי, כי זו הייתה השאלה שלך, מה מפריע לי, ויורידו אותם, כמו את ה- token ועוד כמה נקודות שתכף אפרט, אם יורידו את ארבעת הנקודות אלה אז בכלל לא צריך את התקנות האלה, כי כל התקנות האלה נועדו בשביל להכניס את ארבעת הנקודות האלה, שהראשון בהם זה ה- token.
מיכאל איתן: מה הנקודה השניה.
זאב שטח: הרשות מבקשת הרשאה לקבוע מבנה תעודה שונה למבנה התעודה שרשם הגורמים המאשרים.
זאב שטח: היו"ר ענת מאור: באיזה סעיף זה כתוב?
מיכאל איתן: מה הנקודה השלישית?
זאב שטח: סעיף 8(ד).
זאב שטח: הנקודה הבאה, הרשות מבקשת מהגורם המאשר , כך הם קוראים לזה "מאשר חתימה", לקחת אחריות על משהו שהם קוראים D.S directory service, שרת הדיירקטורי, שאינו נמצא בחזקתו של "הגורם המאשר".
זאב שטח: זאת אומרת לא ברור ממה שכתוב, האם אותו D.S נמצא בחזקתו של "הגורם המאשר", או שאני, כ"גורם מאשר" פוטנציאלי, נדרש לקחת אחריות על משהו שנמצא ברשות, שאני לא יכול לקחת עליו אחריות.
זאב שטח: אחד משתיים, אם הם דורשים ממני לקחת אחריות, שיהיה רשום שזה בחזקתי, אם זה לא בחזקתי, שלא ידרשו ממני לקחת על זה אחריות.
זאב שטח: אני אסכם את ארבעת הנקודות, דבר ראשון, נספח טכני צריך להיות פה כשמאשרים.
זאב שטח: אי אפשר לאשר בלי שרואים אותו.
זאב שטח: בסעיף 5 הם מבקשים הרשאה לכתוב מה שהם רוצים בנספח הטכני.
מיכאל איתן: הבהרת את הנקודה.
זאב שטח: הנקודה השניה, שיאפשרו להשתמש בכרטיס חכם או בתעודה זהות חכמה.
זאב שטח: דבר שלישי, שיחויבו לרשום אותו מבנה תעודה לפי החוק ללא אפשרות לשנות אותו.
זאב שטח: דבר רביעי, שה- directory service יהיה בחזקת ה"גורם המאשר" או שהפניה אליו לא תהיה באחריותו.
זאב שטח: יש פה סנקציה פלילית כשמדברים על ה- server שאומרת שאם לא תעדכן את ה- directory service, אתה עלול להיכנס לששה חודשי מאסר.
מיכאל איתן: תסביר לנו מה זה ה- Directory Server.
זאב שטח: זה בעצם שורש המחלוקת, אילו לא הייתה מחלוקת בנקודה הזו, לא היינו מתכנסים כאן בכלל ולא היה חוק.
זאב שטח: הייתה לנו על זה שורה שלמה של דיונים ברשות לניירות הערך, כתוב בחוק שצריך לשים CRL את התעודות המבוטלות והלקוח, למשל הרשות לניירות ערך, כשהוא מקבל חתימה יפנה ל Directory -הזה ויישאל האם פלוני במבוטלות או לא במבוטלות.
זאב שטח: עד כאן הכל טוב ויפה.
זאב שטח: אז אנחנו צריכים להחזיק אצלנו, ועל זה בודק אותנו דרור ארם, כזה מן Directory Server שאצלו ה- CRL התקפות והמבוטלות, שואלים האם פלוני במבוטלות או לא במבוטלות.
זאב שטח: הרשות לניירות ערך באה ואומרת שלא נעשה כך, תיקח את הקובץ של המבוטלות, תשלח אותו אליהם, הם ייפנו לשרת שנמצא אצלם וישאלו את עצמם אם הם במבוטלות או לא במבוטלות.
זאב שטח: אני אפילו לא התנגדתי לזה, אמרתי שאני מוכן לשלוח את זה, אבל כשהם שואלים את השרת שלהם האם פלוני במבוטלות או לא במבוטלות, אל תבקשו ממני לקחת אחריות על השרת שלהם מפני שקודם כל אתם אומרים שיזרימו לזה כמה גורמים מאשרים, ואני לא יודע מה יהיה שם.
זאב שטח: אני אומר, שלא יבקשו ממני לקחת אחריות על אותו Directory Server כי אם אתם שואלים את ה- Directory Server שלי, אני אענה לכם ואשא באחריות - - -
ענת מאור: הנקודה מובנת, אני רוצה לומר דברים לנוהל הדיון, אנחנו בדיון המקדמי אם להיכנס לדיון או לא ואני רוצה להעביר במידה ונמשיך את הניהול לידיו של חבר הכנסת מיקי איתן, גם בגלל שקבלנו הוראת פינוי חדרים מוקדמת יותר, אז אני אצטרך לצאת מוקדם יותר.
ענת מאור: נשמע אם יש עוד אנשים שעוד לא אמרו דבר למהות ההליך.
עמית אשכנזי: שמי עמית אשכנזי ממשרד המשפטים, נמצא כן גם דרור ארם רשם הגורמים המאשרים ששוקד גם על הבקשה של חברת קומסיין ואישר השבוע את חברת securnet.
עמית אשכנזי: אני רוצה לומר מילה על השאלה המקדמית של הדחיפות, כי אני כנציג של משרד המשפטים מרגיש מעט לא נוח עם הדיון, ואני אסביר מדוע.
עמית אשכנזי: התפיסה של משרד המשפטים בקשר לאפשרות של הרשות לניירות ערך להוסיף דרישות על החוק הייתה מלכתחילה מאד מגוננת על הגורמים המאשרים.
עמית אשכנזי: הנטייה שלנו הייתה להקפיד שהדרישות מהגורמים המאשרים יהיו מצומצמות ככל האפשר.
עמית אשכנזי: הדברים, כפי שאנו יודעים, מגיעים לעיתים לידי אבסורדים, כמו שאנו רואים שהוועדה המכובדת הזו מטריחה את עצמה בשאלה האם חברה מדווחת תשתמש ב- token או בכרטיס חכם, אם בסוגיות ספציפיות אחרות שאילו לא היינו מדברים ברשות מנהלית אלא מדברים על מקדונלדס או כל אחד אחר, הוא היה מסדיר את זה בהסדרה חוזית כלשהי ונגמר הסיפור.
עמית אשכנזי: חשבנו שראוי שרשות מנהלית חשובה נכבדת ומכובדת כמו הרשות לניירות ערך, כשהיא מקימה מאגר חשוב, כמו המאגר הזה, תסדיר את הדברים ותלך בתקנות.
עמית אשכנזי: מבחינת התקנות, ואני אומר את זה פרט לסוגיה של ה- Directory Server שהזכיר מר שטח, שעליה בוודאי צריך לקיים דיון, העמדה שלנו היא בפירוש תמיכה בעמדה של הרשות.
עמית אשכנזי: מדובר בקונקרטיזציה של החוק.
עמית אשכנזי: למרות שהסמכות בחוק היא ששר האוצר ושר המשפטים יכולים לקבוע טכנולוגיות מחמירות יותר מחוק חתימה אלקטרונית, ואני מזכיר פה את כל הסיסמאות של אלגוריתם, RSA שיטות הצפנה, דברים מהסוג הזה שבכלל לא הגיעו לשדה הזה.
עמית אשכנזי: הם אומרים שהם רוצים לעבוד בשיטה כזו וכזו, מדובר בפרטים טכניים לחלוטין.
עמית אשכנזי: במהות, שמענו ממר שטח שלמעשה, פרט לנושא של ה- Directory Server אין לו טענות מהותיות, והוא יתקן אותי אם אני לא מדייק - - -
זאב שטח: אתה לא מדייק.
עמית אשכנזי: אז תתקן אותי אחר כך, לעניין הדחיפות והחובה לקיים את הדיון, אילמלא היה מדובר ברשות לניירות ערך, שהיא תאגיד סטטוטורי, ואילמלא השיטה שבה הלכנו והתפיסה של החוק, היה כמו שגורמים אחרים במשק מסדירים את העניין, בלי להטריח את הוועדה.
עמית אשכנזי: אנחנו עומדים כרגע בסופו של תהליך של פרוייקט מאד חשוב ואני מדגיש שבמהות אנחנו לא סוטים מהחוק.
ענת מאור: מישהו רוצה להוסיף?
ענת מאור: מנהלת הוועדה, האם הוזמנו גורמים נוספים שלא הגיעו?
ענת לוי: החברה הנוספת הוזמנה ולא הגיעה.
ענת מאור: אנחנו נעשה הפסקה קצרה כדי לדון בינינו.
דניאלה גורני: לגבי המסמך הטכני אני רק רוצה להפנות את הוועדה לתקנות שנקבעו לפי חוק הרשות להלבנת הון, שגם בהם התקנות אושרו על ידי ועדת חוקה חוק ומשפט בדיוק לפני שנה בפברואר 2002.
דניאלה גורני: גם שם יש את הטכניקה הזו ששר מתקין את התקנות באישור הוועדה והוא מקנה את הסמכות לעניינים טכניים לרשות להלבנת הון, שזה רעיון דומה למסמך הטכני.
דניאלה גורני: הייתי אומרת שאני מחמירה עם עצמנו כי שם הסמכות שניתנת לרשות להלבנת הון הרבה יותר רחבה.
דניאלה גורני: אני מפנה לתקנות איסור הלבנת הון - - -
ענת מאור: הבנו, את אומרת שהנוהג הזה קיים גם בנושא הזה.
ענת מאור: הישיבה נפסקה לכמה דקות הישיבה נתחדשה
ענת מאור: אני מחדשת את הישיבה ואני רוצה לומר את נוהל הדיון.
ענת מאור: אנחנו פותחים בדיון על התקנות ואני מעבירה את רשות הניהול לחבר הכנסת איתן.
ענת מאור: אם הוא ימצא לנכון שמגיעים להסכמות והבנות ויש צורך לקיים הצבעות, אני אחזור ואנחנו נתייעץ יחד.
ענת מאור: דבר שני, אני מדגישה ביתר שאת שהאמינות והמקצועיות של שנינו כחברי כנסת חייבת להיות גם מחויבות של כל הנוגעים בדבר.
ענת מאור: אם יש מידע שאנחנו צריכים לדעת אותו, על בעלי עניין או דברים שמייצגים חברה זו או אחרת, אנחנו מבקשים שהנושא יועלה לדיון פה.
ענת מאור: אני פונה אליך, מר משה טרי, כראש וראשון כמייצג עמדה רשמית, ואל משרד המשפטים ומשרד האוצר בבקשה לקבלת תשובה כיצד נבחרה חברת Securenet , מי עומד מאחוריה, מיהם הבעלים ועוד דברים שאנחנו חייבים לדעת כחלק מהביטחון שלנו, שאנחנו לא מקבלים החלטות שיש בהם אחר כך דברים שלא יעמדו בקריטריונים מסוימים.
ענת מאור: גם של מנהל תקין וגם של רוח הדברים.
דרורה ליפשיץ: חשוב לציין שחברת Securenet לא נבחרה.
זאב שטח: אבל היא מבצעת את הפיילוט כרגע.
נתן הרשקוביץ: קבלת את המסמך והוזמנת להשתתף בפיילוט.
זאב שטח: היא עובדת כרגע בשטח.
נתן הרשקוביץ: היא לא נבחרה.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן ינסח את השאלה ואנחנו מבקשים תשובה רשמית ממשרדי הממשלה.
מיכאל איתן: אני רוצה לשאול שאלה אחרת את הממונה על הגורמים המאשרים, מה הייתה הפרוצדורה שעל פיה אישרת רק חברה אחת.
מיכאל איתן: איך זה קרה שחברה אחת זכתה להיות מאושרת קודם ואחרות לא?
מיכאל איתן: כמה בקשות יש ואיך מתבצע התהליך.
דרור ארם: משלב של בערך שנה היו שתי בקשות.
מיכאל איתן: על ידי מי?
דרור ארם: Securenet וקומסיין.
מיכאל איתן: ומאז נשארו רק שתי בקשות?
דרור ארם: לפני מספר חודשים הוגשה בקשה נוספת אבל היא הוגשה באופן חלקי והיא עדין לא הוגשה מחדש כך ששתי בקשות מלאות הוגשו רק על ידי Securenet וקומסיין.
דרור ארם: הם הגישו בערך באותו זמן.
מיכאל איתן: השאלה למה אחת אושרה והשניה עדיין מתעכבת?
מיכאל איתן: מתי אושרה הראשונה?
דרור ארם: Securenet אושרה לפני מספר ימים.
מיכאל איתן: והחברה השניה להערכתך צריכה למלא עוד אי אלו דרישות.
דרור ארם: הם נמצאים בשלב סופי של הבדיקה יש אפשרות שהם יכולים להיות מאושרים תוך פרק זמן קצת מאד.
זאב שטח: ברשותך, אני רק רוצה להוסיף שעוד לפני שאושרה Securenet היא כבר עושה את הפיילוט בשטח עם טלדור, עוד כמה חודשים לפני שהיא אושרה.
מיכאל איתן: עם כל הכבוד, אני רק יכול לשבח אותה שהם הזדרזו ולא חיכו עד לגורם המאשר.
זאב שטח: אז השאלה שלך עכשיו היא, למה דווקא עשו את זה אתם?
מיכאל איתן: זו השאלה.
נתן הרשקוביץ: כי סירבת להשתתף בפיילוט.
נתן הרשקוביץ: זאב שטח מחברת קומסיין קיבל את הטיוטא של המסמך הטכני שהוא מלין עליו כרגע בהערות, בדיוק כמו שהשניים האחרים קבלו מסמך והערות.
נתן הרשקוביץ: אמרנו, אנחנו כגוף ציבורי סטטוטורי, לא מעונינים לבחור חברה, אלא מעונינים לתת לשתי החברות הזדמנות שווה ושהם יתחרו בשוק כפי שצריך להיות בשוק חופשי.
נתן הרשקוביץ: העברנו את המסמך הטכני לשניהם ואמרנו שהמדיניות שלנו היא אקסיומה, אנחנו עובדים עם כל אחד.
נתן הרשקוביץ: Securenet ענו שהם יצטרפו אלינו ברצון, הם לקחו את המסמך וניסו ליישם אותו, זאב אמר שיש לו בעיות עם המסמך והוא "ברוגז".
זאב שטח: לא "ברוגז" אמרתי שהוא סותר את חוק החתימה.
נתן הרשקוביץ: הטיעון שלנו הוא שגם היום, ואני מוכן להתחייב על זה בצורה הכי ברורה והכי מפורשת, אין לזאב בעיה טכנולוגית ליישם את זה.