GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבינועם רכס: יושבים כאן כמה גריאטריים מאוד מכובדים שאני מכיר, שאני חושב שמה שהם עושים זה אנטי-אייג'ינג מדיסין.
אבינועם רכס: כאשר מזהים היום חולה עם יתר לחץ דם ונותנים לו תרופות נגד לחץ דם, מקטינים את הסיכוי שלו לשבץ, מקטינים את הסיכוי שלו לחטוף אוטם בלב ומאריכים את חייו.
אבינועם רכס: אותו דבר לגבי היפר ליפידמיה.
אבינועם רכס: יש היום לגריאטריים הרבה מאוד כלים שהם בפירוש אנטי-אייג'ינג.
אבינועם רכס: אני חושב שכל הטווח של הרפואה המקובלת מאוד אפקטיבי.
אבינועם רכס: שמענו קודם שתוחלת החיים בשנים האחרונת, בגלל אותם אמצעים, עולה באופן דרמטי.
אבינועם רכס: כל זמן שאנטי-אייג'ינג עוסק בתחומים של רפואה מקובלת, אני מוכן לחבור אל זה.
אבינועם רכס: זה כולל דיאטה, ירידה במשקל, מאמץ גופני, בדיקות תקופתיות, שינויים התנהגותיים.
קריאה: זו הבעיה של הרפואה.
קריאה: רק שהאדם מגיע עם לחץ דם, עם ליפידמיה מתעוררים.
קריאה: מה קורה לפני זה?
אבינועם רכס: הרפואה מתחילה לחרוג מהרפואה הנורמאלית ולהגיע לשלבים של השרלטנות בזה שנותנים טיפולים שהם בספק.
אבינועם רכס: כל הטיפולים באנטי-אוקסידנטים הם בספק.
אבינועם רכס: כשנותנים לחולה ויטמין E, ויטמין C או כל מיני תכשירים אחרים, ואומרים לו שזה מונע רדיקאלים חופשיים והוא יאריך חיים, זה בספק.
אבינועם רכס: אומנם זה לא גורם נזק, אבל זה לא עומד במבחן המציאות.
אבינועם רכס: הרפואה היום היא רפואה מדעית.
אבינועם רכס: כשאתה רוצה להוכיח לי שג'ירוביטול שווה יותר מאשר הנייר שעליו כתוב השם, תראה לי איזו שהיא עבודה מחקרית שהיא יעילה.
אבינועם רכס: אין כאלה.
רני וייסבורד: יש כאלה.
אבינועם רכס: תראה לי.
אבינועם רכס: יושבים פה הרבה מאוד אנשים שלא יודעים מה זה מונו-אמינו אקסידס.
אבינועם רכס: אני כן יודע.
אבינועם רכס: אני גם יודע מה זה ג'ומקס.
אבינועם רכס: אין שום מאמר ברפואה שמוכיח שג'ומקס מאריך חיים של בן-אדם, או מונע מחלה כלשהיא.
אבינועם רכס: אין הוכחות כאלה.
רני וייסבורד: אף אחד לא טען את זה.
אבינועם רכס: אמרת את זה לפני 5 דקות.
רני וייסבורד: אמרתי שזאת תרופה טובה לקחת כpreventive medicine.
אבינועם רכס: זה באותה מידה טוב נגד פלטפוס.
אבינועם רכס: תכניס את זה לנעליים.
אבינועם רכס: .
אבינועם רכס: יש רפואות שהן בספק, שאי אפשר לדעת אם נגרם נזק לחולה.
אבינועם רכס: אם נזק לא נגרם אז תועלה בוודאי שאין.
אבינועם רכס: הקבוצה השלישית של תרופות שניתנות לחולים הן לדעתי תרופות שמסכנות את החולים בפועל.
אבינועם רכס: כשנותנים לחולה groath hormon כשהוא לא סובל מחסר אז גורמים לו נזק.
אבינועם רכס: יש לזה הוכחות.
אבינועם רכס: כשנותנים לגבר טסטוסטרון או לאישה אסטרוגנים מעבר למה שצריך, ידוע שזה גורם נזק.
אבינועם רכס: מי שנותן את זה כטיפול אנטי-אייג'ינג הוא פושע פלילי, לא פחות מזה.
אבינועם רכס: אם הם יודעים מה שהם נותנים הם פושעים, ואם הם לא יודעים למה הם נותנים את זה אז הם פושעים עוד יותר גדולים.
רני וייסבורד: אם נותנים למי שלא צריך אז אתה צודק.
אבינועם רכס: רק לאדם שיש חסר בgroath hormon מותר לתת groath hormon.
אבינועם רכס: המצבים האלה מוגדרים ברפואה.
רני וייסבורד: שזה כמה אחוז מהאוכלוסייה?
אבינועם רכס: לקחת איש בן 70 ועל ידי נתינת groath hormon להגיד לו שהוא יאריך חיים זאת טענה פלילית, לא פחות מזה.
ענת מאור: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות ואת ועדת האתיקה של ההסתדרות הרפואית מי מגן על האנשים מפני משהו לא רשמי, לא מוכר ובניגוד לחוק.
אבינועם רכס: אני יכול להעיר את תשומת ליבך ואת תשומת ליבו של הבית הזה על מה שנעשה.
אבינועם רכס: אני לא בצד הרגולטורי.
רני וייסבורד: הוגשו לך תלונות כאלה?
אבינועם רכס: אחת הרמאויות הכי גדולות היא כשנותנים לחולים שיקויים ואפילו לא מוכנים להגיד להם מה יש בפנים.
אבינועם רכס: כשנותנים לחולה תמיסה ואומרים לו: "זה טוב בשבילך, תיקח", זו רמאות מובהקת.
אבינועם רכס: זה נעשה כל הזמן.
אבינועם רכס: אין התמחות של אנטי-אייג'ינג לא במדינת ישראל ולא בחו"ל.
אבינועם רכס: אני חושב שהשימוש שאתם עושים בcelebrities, ואני מזהה בחדר הזה אנשים מהסוג הזה, זה נורא ואיום, מפני שלאנשים כאלה יש השפעה עצומה על הציבור.
אבינועם רכס: הם לא מבינים את הרע שהם עושים לציבור בזה שהם אומרים שהם מרגישים יותר טוב.
אבינועם רכס: אין בזה אמת.
רני ןייסבורד: אתה טוען טענת שווא.
אבינועם רכס: השוק של האנטי-אייג'ינג מגלגל בארץ 12 מיליון ש"ח בשנה.
אבינועם רכס: חברת הכנסת מאור, אני חושב שהכנסת צריכה לתת את דעתה על זה.
אבינועם רכס: צריכה לצאת מפה קריאה למשרד הבריאות, למחוקקים לשים את הדברים האלה בסדר מסודר.
אבינועם רכס: אסור לרמות את הציבור, ובוודאי ובוודאי אסור לגרום לו נזק.
אבינועם רכס: אני חושב שאסור גם לגנוב את כספו של הציבור על ידי זה שמכניסים בו תקוות שווא לנעורי נצח.
רני וייסבורד: הוגשו לך תלונות?
אבינועם רכס: בלשכה לאתיקה יש תלונות.
רני וייסבורד: אם הבטיחו לאנשים דברים כאלה אז אתה צודק לחלוטין.
ענת מאור: אנחנו פונים לוועדת האתיקה כדי לשמוע כמה תלונות הוגשו.
ענת מאור: חובת ההוכחה היא לא על המתלוננים, אלא על אלה שפותחים את המשרדים ומעבירים את המידע.
ענת מאור: הוועדה לא חייבת ומשרד הבריאות לא חייב לחכות לתלונות כדי לדעת אם יש עבירה על החוק.
ענת מאור: עצם פתיחת המשרד שנותן מידע לא אמין או משווק תרופות או טיפולים של הוכרו זאת עבירה על החוק.
ענת מאור: מה משרד הבריאות עושה על-מנת לאכוף את זה?
בתיה הרן: בשנות ה70- היו טיפולים בסיקצל.
בתיה הרן: אלה היו תאים שהופקו מעוברי כבשים, שהבטיחו הרים וגבעות הן לנעורים והן לאותם ילדים עם תסמונת דאון.
בתיה הרן: אם מישהו יעלה בזיכרון את מה שאז היה, כולל הגעתנו לכנסת, יראה אנלוגיה מסויימת.
בתיה הרן: למרות שהעולם התקדם מאז, אנחנו נמצאים בערך באותו סיפור .
בתיה הרן: רצו להקים אז מכונים, מלונות, בתי הבראה יחד עם משרד התיירות כדי להביא הבראות ושימור נעורים ברמה בינלאומית.
בתיה הרן: משרד הבריאות נקרא אז לבג"ץ על כך שהוא לא מאשר את הטיפול הזה וכמובן שהוא זכה.
בתיה הרן: כל הנושא הזה נפל כמו שהוא עלה.
אריאלה גלוברזון: זה היה אישור לשנתיים באופן זמני ואחר כך ביטלו אותו.
בתיה הרן: האישור, לדעתי, לא ניתן לשנתיים.
בתיה הרן: אולי היה איזה סידור מיוחד.
בתיה הרן: במצב של הבטחות של מעיין נעורים, משרד הבריאות או כל רגולטור אחר לא יכול ללכת אחרי כל רופא, הן מהצד הרפואי והן מהצד התרופתי, ולהגיש תלונות פליליות נגדו על עבירה על התוויה לא מאושרת או על אי מילוי חוק זכויות החולה.
ענת מאור: מי את אומרת אחראי להגיש את התלונות האלה?
בתיה הרן: לגבי השימוש הנכון בתרופות זה האחריות של אגף הרוקחות.
בתיה הרן: עם כוח האדם שיש בידי להבטיח את איכות התרופות ואת השירות של הרוקחים במדינת ישראל, קצרה ידי ללכת אחרי כל רופא כדי לראות מה הוא עושה אצלו בקליניקה.
ענת מאור: אני לא חושבת שהוועדה יכולה לקבל את הנימוק הזה.
ענת מאור: חלק מהאינפורמציה ידועה.
ענת מאור: שמענו אותה עכשיו בוועדה וקראנו אותה גם בתקשורת.
ענת מאור: אם אנחנו מבינים שרושמים הורמון גדילה לא לפי הקריטריונים שאושרו, או שנותנים ג'רוביטל שהיא לא אושרה.
ענת מאור: .
בתיה הרן: התרופה איננה רשומה בפנקס התרופות בישראל.
ענת מאור: אבל לא מכחישים שנותנים אותו, אז איפה הפיקוח?
קריאה: אם זאת לא תרופה אז זה לא צריך פיקוח.
ענת מאור: אבל זה ניתן וזה משווק.
ענת מאור: על מי האחריות להגן על הציבור בפני דבר שהוא לא מאושר?
בתיה הרן: האחריות היא של משרד הבריאות.
מידד גיסין: לא יכול להיות שהטענה של משרד הבריאות תהיה שאין לו כוח אדם לאכוף את התקנות של עצמו.
בתיה הרן: הנושא עלה לפני שנה.
בתיה הרן: זאת הפעם הראשונה שהובא אלי בצורה מסודרת מידע על אותה מכונת טיפול אנטי-אייג'ינג.
בתיה הרן: יש פה סיפור שהוא מעבר למשרד הבריאות ברמה של עבירה על חוק רישוי תכשירים ועבירה על חוק זכויות החולה.
בתיה הרן: יש פה משהו ברמה הלאומית של מסע חינוך של הציבור כדי שלא ייפול בפח, או אם הוא רוצה ליפול בפח שהוא יידע שהוא נופל בפח.
ענת מאור: אני מצטערת שהמנכ"ל והשר אינם פה.
ענת מאור: מסע חינוך ומסע הסברה אלה דברים מאוד חשובים, אבל משרד הבריאות כאחד שמסייע לכנסת לחוקק את החוקים גם אחראי לאכיפה.
ענת מאור: לא מדובר רק על מודעות ציבורית.
רמי רחמימוב: חלק מהדברים שניתנים הם לא תרופות, אלא לקונה שאני חושב שהכנסת צריכה לדאוג לתקן אותה.
רמי רחמימוב: אם מישהו נותן משהו שהוא טוען שזה מרפא וזה לא מופיע בפנקס התרופות, אין בארץ מישהו שישלוט על זה.
אליעזר זנדברג: מה קורה בחו"ל בעניין הזה?
מיכאל דור: אותה בעיה.
מיכאל דור: תוספי מזון שלא מוגדרים כתרופות הם לכאורה באחריות משרד המסחר והתעשייה או משרד החקלאות.
מיכאל דור: לנו אין שליטה על זה.
מיכאל דור: יש פה בעיית חקיקה שאין לנו תשובה לגביה.
מידד גיסין: יש הרבה אריזות שכתוב עליהן את המילים "באישור משרד הבריאות".
מידד גיסין: לפחות תפעלו לגבי המוצרים שכתוב עליהם באישור משרד הבריאות והם אינם באישור משרד הבריאות.
אירית פורז: האישור ניתן במשרד הבריאות לרכיבים שאינם רעילים.
מידד גיסין: זה לא כתוב על האריזה.
אירית פורז: לפני 10 ימים התקיימה פה בבניין ישיבה, בראשותה של גברת סופה לנדבר, ומשרד הבריאות דיווח שמה שהם הולכים להעביר עכשיו כתקנות זה לחייב את כל המפרסמים לכתוב אם המסר שבתכשיר הוא באישור משרד הבריאות, ואם לא, אז שהמסר לא אושר על ידי משרד הבריאות.
אירית פורז: בהחלט יש פה הטעייה של הציבור, שהתחילו לטפל בה.
בתיה הרן: אני יכולה להגיש תלונה למשטרה, לא מעבר לזה.
בתיה הרן: הרבה פעמים אני מגישה תלונה והיא נסגרת מחוסר עניין לציבור.
מידד גיסין: לא שואלים את הציבור.
בתיה הרן: יש פה בעיה שהיא הרבה מעבר לאגף הרוקחות, למשרד הבריאות.
בתיה הרן: עובדה שבארצות הברית הנושא נשלט על ידי אנשי הממון וההון שמכתיבים לסנטורים מה כן ומה לא.
אליעזר זנדברג: הם לא רושמים את הדברים האלה?
בתיה הרן: הדברים האלה לא רשומים בארצות הברית.
אליעזר זנדברג: אבל יש אישור של גוף אמריקני.
בתיה הרן: אין אישור של הFDA לא למלטונין שנמכר שם בכל חנות ולא לשום דבר אחר.
בתיה הרן: הgroath hormon רשום במדינת ישראל לילדים שחסר להם groath hormon.
בתיה הרן: כל מה שעושים עם groath hormon שלא לפי ההתוויה, זה שימוש שלא לפי ההתוויה.
בתיה הרן: בארצות הברית מותר להשתמש בתרופות of label.
ענת מאור: ובארץ?
בתיה הרן: בארץ אסור להשתמש בתרופות of label.
בתיה הרן: לרוץ אחרי כל רופא מה הוא עושה אצלו בקליניקה זה דבר אנחנו לא יכולים לעשות.
בתיה הרן: אחרי שהובא לידיעתנו הנושא, אנחנו.
בתיה הרן: .
מידד גיסין: אף אחד לא מודה שהוא מטפל בgroath hormon.
מידד גיסין: אין שום פירסום רשמי על הדבר הזה.
מיכאל דור: במזרח ירושלים את יכולה לקנות groath hormon באיזה כמות שאת רוצה.
אליעזר זנדברג: צריכה להיות איזו שהיא סינכרוניזציה ביננו לבין העולם כולו.
אליעזר זנדברג: אני תמיד שואל את עצמי מה קורה במקום אחר בתבל.
אליעזר זנדברג: אני מבין שיש מקומות שהדברים מותרים ויש מקומות כמו ישראל שהדברים אסורים.
רני וייסבורד: הורמון הגדילה מותר לשימוש בארצות הברית.
ענת מאור: ובאירופה?
רני וייסבורד: באירופה זה כמו אצלנו.
רני וייסבורד: בארצות הברית הFDA אישר את זה.
רני וייסבורד: 2 וחצי מיליון אמריקניים מקבלים זריקות של הורמון גדילה.
אליעזר זנדברג: יש פה שאלה עקרונית של מדיניות – האם אנחנו עושים מדיניות נפרדת מהעולם או לא, ועד כמה אנחנו מחוברים לעולם.
אליעזר זנדברג: אני לא יודע מה טוב ומה לא טוב.
אליעזר זנדברג: חייבת להיות סינכרוניזציה מושלמת.
מיכאל דור: יש.
מיכאל דור: ההכרה של הFDA מוכרת אצלנו.
אליעזר זנדברג: אני אומר לך בוודאות שלא.
בתיה הרן: מותר להשתמש בארצות הברית of label, מה שאסור בישראל.
אליעזר זנדברג: למה ברגע שניתן מרשם לא בצורה נכונה הרשיון לא נלקח מהרופא?
בתיה הרן: לא ראינו את זה.
בתיה הרן: הבעיה היא שהכל במחתרת.
אליעזר זנדברג: זה מדהים אותי שכל העולם יודע חוץ מכם.
אליעזר זנדברג: זה נשמע לא הגיוני.
אליעזר זנדברג: אם אתה רואה את המודעה בעיתון אתה צריך לחייג .
אליעזר זנדברג: זה חלק מהעבודה שלכם.
יעקב גינדין: הנושא שאנחנו דנים בו הוא רחב.
יעקב גינדין: אנחנו תוקפים בעיות שונות בלי להתמקד.
יעקב גינדין: יש 3 בעיות עיקריות.
יעקב גינדין: בעיה אחת היא איך אנחנו מתייחסים ואיך אנחנו בודקים את הבעיה האתית.
יעקב גינדין: אפשר לראות המשך של זה בהתבטאות בתקנות, בחקיקה ובאכיפה.
יעקב גינדין: דבר שני זה ההתיחסות שלנו לאנטי-אייג'ינג כתופעה ולביטוי החברתי והכלכלי של זה.
יעקב גינדין: הדבר השלישי הוא שאנחנו גולשים לחומרים ספציפיים.
יעקב גינדין: לגבי חומרים ספציפיים יש התייחסויות שונות במדינות שונות.
יעקב גינדין: אדם קיבל פרס נובל ב1976 על כך שהוא מצא את הקשר בין קו-אנזים Q10 לאי ספיקת לב.
יעקב גינדין: זה התפרסם בעיתונים מיוחדים.
יעקב גינדין: זה הוכנס לסל של האנטי-אייג'ינג.
יעקב גינדין: אני פוחד שהעליהום הזה יתקוף גם את הנושא הזה.
יעקב גינדין: במדינות סקנדינביה לא נכנסים לתוכנית השתלת לב בלי שהחומר הזה היה בתוך התרופות שהאנשים השתמשו.
יעקב גינדין: אני מדבר על חומר בודד שבמקרה עסקתי בו.
דורון גרפינקל: לא כאנטי אייג'ינג לכולם.
יעקב גינדין: לא כאנטי אייג'ינג.
יעקב גינדין: אנחנו צריכים לראות את התמונה במסגרת הרפואה הנכונה, במסגרת המומחים הראויים ברפואה פנימית, ברפואת המשפחה, בגריאטריה, בנוירולוגיה, בקרדיולוגיה.
יעקב גינדין: צריך לאפשר לרופאים לשקול ולטפל.
יעקב גינדין: אני מציע שהעליהום על החומרים הספציפיים לא ייכנס לדיון הזה, כי אנחנו עלולים לעשות שגיאות.
יעקב גינדין: הנושא של מה רושם רופא בקליניקה שלו זה להכנס לתוך האינטגרטי המקצועי והידע המקצועי.
יעקב גינדין: צריך להיזהר בעניין הזה.
יקי עזריה: אני מסכים עם הפרופ' הנכבד, שלכל רופא צריך שיהיה האינטגרטי והיושר המקצועי והאישי להגיד למטופל מה בדיוק הוא מקבל, ומה מהדברים שהוא מקבל יכולים לעזור ואיך הם לא יכולים לעזור.
יקי עזריה: אני מסכים שלא ניתן להגיד למטופל "תיקח את זה, זה טוב בשבילך" ואחר כך לתת למטופל לשבור את הראש מה הוא מקבל.
יקי עזריה: כל רופא צריך להגיד למטופל מה הוא מקבל.
יקי עזריה: המטופל צריך להחליט אם הוא רוצה לקבל את העניין או לא.
יקי עזריה: אנטי אייג'ינג זה לא לתת ג'ירוביטל, אלא זה איך ניתן למנוע חלק מהמחלות שעלולות להתרחש כתוצאה מחוסרים מסויימים בגוף.
יקי עזריה: אני לא חושב שאנטי-אייג'ינג זה איזו שהיא דרך שבה נותנים 1,2,3, אלא זאת צורה שבה בודקים את המטופל, מסבירים לו על פעילות גופנית שהוא יכול לבצע, על צורה של חיים נכונים, על תזונה נכונה.
יקי עזריה: הג'ירוביטל, למרות שהוא לא רשום, הוא לא לא חוקי.
יקי עזריה: הוא תוסף מזון שניתן.
יקי עזריה: לגבי הפירסום של המפורסמים.
יקי עזריה: יש הרבה מפורסמים שמפרסמים שמסטיק מוסיף סידן, שגבינה מוסיפה סידן.
יקי עזריה: זה חלק משיטת שיווק.
יקי עזריה: העניין הזה מקובל בכל העולם.
יקי עזריה: אני לא חושב שזה לא אתי לפרסם celebrity שעושה טיפול רפואי.
יקי עזריה: מי שמגיע לרופא והרופא מעמיד בפניו את האמת מאחורי הטיפול שהוא מקבל, מעמיד בפניו את כל המידע הרפואי האלטרנטיבי, פועל נכון.
יקי עזריה: המטופל יחליט.
יקי עזריה: אני מזמין אתכם לביקור כדי לראות שמה שנעשה זה רפואה מונעת, לא קסמים, לא שקרים.
יקי עזריה: הכל נעשה בצוה הכי ישרה והכי אמינה שיכולה להיות.
ענת מאור: אני מצטערת שהגברת שהגישה תלונה ויצאה נפגעת מהטיפול החליטה מטעמיה היא לא להגיע לישיבה.
ננסי ברנדס: החלטתי לקבל את הטיפול, כי לא נראה לי הגיוני שאת האוטו אני מביא לטיפול ואת הגוף שלי לא.
ננסי ברנדס: יום אחד כשהייתי בארצות הברית פגשתי חבר שסיפר לי על האנטי-אייגי'נג.
ננסי ברנדס: אמרתי שאני חייב לעשות את זה.
ננסי ברנדס: אין לי שום ציפיות שאני אראה יותר צעיר.
ננסי ברנדס: אמרתי לעצמי שאני חייב להאכיל את עצמי בוויטמינים כי יש סיכויים שזה יעזור.
ננסי ברנדס: אני לא מקבל זריקות אלא איזה ספריי מתחת ללשון.
ננסי ברנדס: זה ספריי לעידוד ייצור הורמון הגדילה.
אבינועם רכס: מה הוא מכיל?
ננסי ברנדס: זה כמו לשאול את הפציינט אם הוא יודע מה מכיל אקמול.
אבינועם רכס: החולים שלי יודעים מה הם לוקחים.
אבינועם רכס: אני לא מכיר דברים שנספגים דרך הלשון ומעודדים groath hormon.
רני וייסבורד: זה בוסטר שמכיל אלארג'נין, אמינו אינסיד..
אבינועם רכס: הם מתפרקים בקיבה.
רני וייסבורד: אמינו אינסיד אין לו לאן להתפרק.
אבינועם רכס: הוא גם לא מפעיל את הgroath hormon.
דורון גרפינקל: אין עבודה מבוקרת שזה בכלל עושה משהו.
רני וייסבורד: אני מבקש מכם לקרוא את הספרות המקצועית.
אבינועם רכס: אלארגנין דרך הפה מעלה groath hormon?
אבינועם רכס: זה fake.
רני וייסבורד: אנחנו לוקחים דגימות לפני טיפול ותוך כדי טיפול ורואים את ההבדלים.
ננסי ברנדס: אני עושה בדיקות דם כל 3 חודשים.
ננסי ברנדס: לפי מה שהרופאים שלי מספרים אני בשיפור בכל המערכות שלי.
מרדכי רביד: הם הסבירו לך איזה מערכות ומה השתפר?
מרדכי רביד: לאיש הזה אין מושג מה עושים איתו, באיזה מערכות מדובר, והוא קורבן תמים שמשתף פעולה כי הוא מתפרסם ויש לו מודעות בעיתון.
ננסי ברנדס: אני יכול להגיד לכם שאני מרגיש נהדר, מיום ליום יותר טוב.
צבי לבנון: אני לא רופא.
צבי לבנון: אני בן 71.
צבי לבנון: אני יודע שהאנטי-אייג'ינג הכי טוב הוא שאני במצב כלכלי תקין, במצב מוראלי תקין ובמצב חברתי תקין.
צבי לבנון: זה גורם לי פחות לחץ דם, גורם לי לעשות יותר ספורט ולהיות יותר מבסוט.
צבי לבנון: זה האנטי-אייג'ינג הכי חשוב.
צבי לבנון: אני מתפלא שדווקא בנושא הזה אף אחד מהגופים לא בא ואמר שאסור לפגוע בפנסיה של הזקן, ברמת חייו.
צבי לבנון: הבחור בן ה20- משתכנע לחסוך לפנסיה, אבל כשהוא מגיע לפנסיה דופקים לו את הפנסיה.
צבי לבנון: בזה צריך לדון.
עמיאלה גלוברזון: בדיון כאן כולם התייחסו למדינת ארצות הברית.
עמיאלה גלוברזון: אני רוצה להזכיר לכם שארצות הברית נמצאת מבחינת תוחלת החיים במקום נמוך ביחס למדינות מערביות אחרות כאשר אנחנו ביניהן.
עמיאלה גלוברזון: אנחנו לא צריכים לקחת את ארצות הברית כדוגמה לדברים שנוגעים לזיקנה ולתוחלת חיים.
עמיאלה גלוברזון: באתי הנה כדי לדון בקידום המחקר בזיקנה, זה מה שהיה כתוב על טופס ההזמנה.
עמיאלה גלוברזון: לצערי, אנחנו כמעט לא נגענו בזה, נגנעו יותר בנושאים של אנטי-אייג'ינג.
עמיאלה גלוברזון: אני מציעה שבוועדה הזאת תקויים ישיבה שתוקדש לנושא של מחקר וזיקנה.
עמיאלה גלוברזון: בחודש אפריל היו ועידות בוולנסיה ובמדריד.
עמיאלה גלוברזון: אנחנו יכולים לקחת את ההמלצות שלהן כניירות עבודה ולטפל בנושא הזה בצורה רצינית כפי שמתבקש.
מידד גיסין: תפקידו של משרד הבריאות, גם אם אין לו מספיק כוח אדם, לטפל בדברים האלה, בטח כאשר הם עולים על סדר היום.
מידד גיסין: דובר פה על גריאטריה.
מידד גיסין: הגיע הזמן שכל נושא הגריאטריה יעבור ממשרד הבריאות לקופות החולים.
מידד גיסין: אם היינו עושים דיון רציני בנושא גריאטריה היו עולים כמה נתונים שהם בכלל לא מקובלים במדינה נאורה או במדינה שמתיימרת להיות מדינה נאורה.
איריס ראסולי: יש לנו המלצות מטעם המועצה הלאומית לגריאטריה בתחום קידום הבריאות ומניעת מחלות בזיקנה.
איריס ראסולי: ההמלצות כוללות פעילות גופנית, תזונה וכו'.
איריס ראסולי: ההמלצות האלה מבוססות על המלצות בינלאומיות.
יוסי ברגמן: שינוי השמות של קופות החולים הגדולות לא היו סמנתיקה בלבד.
יוסי ברגמן: המשמעות של זה היא שהקופה מעורבת ומשתפת את החבר בבריאות שלו, באורח החיים שלו, עושה רפואה מונעת ומקדמת הזדקנות מוצלחת.
אבינועם רכס: אז למה היא הפכה את החולה ללקוח?
יוסי ברגמן: יש חבר, יש מבוטח.
יוסי ברגמן: לשם לקוח אין קונוטציה שלילית.
יוסי ברגמן: זה חלק מתפיסה של העצמת החבר.
מידד גיסין: אנחנו היינו מצפים שקופות החולים ישנו את המדיניות שלהן ויפעלו לא רק בדברים הכלכליים שעליהם אתה מדבר, אלא גם בטיפול בחולים הקשים.
יוסי ברגמן: לא שמעת אותי אומר מילה אחת כלכלית.
ענת מאור: כולנו מחוייבים- הציבור, קופות החולים ומשרד הבריאות - ל"והדרת פני זקן".
ענת מאור: צריך לראות את הזיקנה כחלק מהחיים.
ענת מאור: אנחנו מבינים שכל הנסיונות לדבר רק על נעורי נצח כשלו, מטעים ויוצרים אשליה.
ענת מאור: אני חושבת שדבריו של צבי לבנון נכונים.
ענת מאור: הבריאות הכי טובה לזיקנה היא קודם כל מחוייבות חברתית, כלכלית, בטחונית, מוסרית, תרבותית לכלל אזרחי ישראל ולגמלאים בתוכם.
ענת מאור: כל הנושא של פנסיה חובה וכל הנושא של ביטול הפטור לסעד הם חלק מהפתיחה ומהאג'נדה הכללית של הדיון.
ענת מאור: אנחנו פונים לאקדמיה ללשון לשנות את הביטוי "גיל הבלות" לגבי הנשים, ולהציע בדרכים המקובלות גיל אחר שיתן כבוד ל52%- מהאוכלוסייה המזדקנת בישראל.
יעקב גינדין: אפשר לקרוא לזה גריאטריה מונעת.
ענת מאור: כיושבת-ראש ועדה שעקבה אחרי הנושא בתקשורת, אני מופתעת ממיעוט הטיפול של משרד הבריאות בסוגייה כל כך קריטית שכבר מזה שנתיים, שלוש בתקשורת.
ענת מאור: זה לא מתחת לשולחן, זה מעל השולחן.
ענת מאור: לא קיבלנו תשובות מספקות ממשרד הבריאות.
ענת מאור: אני מבקשת להעביר לנו את מספר התביעות.
ענת מאור: הוועדה תובעת ממשרד הבריאות להתקין תקנות לגבי מי רשאי לעסוק ברפואה של הגריאטריה המונעת או הארכת יכולת התפקוד הבריאותי וכו'.
ענת מאור: מה שהוצג על ידי ד"ר דורון גרפינקל מקובל על הוועדה.
ענת מאור: אין ספק שצריך להתמקד בריכוז מאמצים לגבי הארכת יכולת הבריאות או התפקוד הבריאותי.
יעקב גינדין: האיגוד הגריאטרי הגיש נייר עמדה.
ענת מאור: אמרתי שהמשך הטיפול בנושא יהיה במשותף עם ועדת העבודה והרווחה, יתכן אפילו רק על ידה.
ענת מאור: אנחנו רוצים תשובה לגבי סל התרופות הרשמי והמוכר על ידי הגורמים המוסמכים היום.
רמי רחמימוב: אני חושב שמה שצריך שיהיה זה מי מרשה להכריז על תוסף מזון כמשהו בעל ערך רפואי.
רמי רחמימוב: זאת הנקודה המרכזית.
ענת מאור: אנחנו פונים באופן רשמי למשרד הבריאות על-מנת שיבדוק איזה דברים חשוב שיהיו חלק מסל הבריאות בכניסה לתוך ההזדקנות.
ענת מאור: הוועדה נוכחה לראות כי המכונים שעוסקים היום ברפואה של אנטי-אייג'ינג מתקיימים מחוץ לתחום הרפואה המוכרת במדינת ישראל.
ענת מאור: הוועדה רושמת לפניה שהיא קיבלה מידע מוסמך על כך שאין בארץ ובעולם התמחות רפואית מוכרת בתחום האנטי-אייג'ינג.
ענת מאור: אני מבקשת שהמידע הזה יגיע לידיעת כלל הציבור.
ענת מאור: ננסי ברנדס הוא אזרח פרטי והוא יעשה את שיקול דעתו.
ענת מאור: ההתרשמות שלי כיושבת-ראש הוועדה היא שחלק מהפעולות ברפואת האנטי-אייג'ינג שמתבצעות היום, מעבר לרפואה הגריאטרית הרגילה, הן פעולות שאינן נסמכות על מחקר.
ענת מאור: להראות לנו ספר מסויים זה לא מחקר.
ענת מאור: אין לנו הוכחות שזה לא מסכן את החולים.
ענת מאור: הוועדה מוציאה אזהרה לצורכים ולצורכות.
ענת מאור: חובת חשיפת המידע היא על המכונים.
ענת מאור: העברת מידע לצרכן ולצרכנית מה הם מקבלים ואי הסתרת מידע שיכול להטעות הם דברים בסיסיים.
ענת מאור: לא התרשמתי שזה נעשה.
ענת מאור: הסתרת מידע גורמת לצרכנים לקבל החלטות לא מספיק שקולות.
ענת מאור: הוועדה לא קיבלה מידע לגבי מי אחראי על האכיפה, מי מגיש תביעות או מסייע לאזרחים שרוצים להתלונן.
ענת מאור: אנחנו מברכים על הגישה של קופות החולים.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל דיווח בישיבות הבאות באיזו מידה קופות החולים תורמות את תרומתן בסיוע להארכת הבריאות, לא רק למניעת מחלות.
ענת מאור: אנחנו פונים למשרד המדע להעמיק את תקציבי המחקר והבריאות בנושא זיקנה.
ענת מאור: אנחנו דורשים לתת תקציבים כך שהמידע הזה יעמוד לרשות הציבור ולרשות האירגונים הרפואיים כמתחייב.
ענת מאור: על פי המידע שקיבלנו, צריך זהירות יתר בכל הטיפול בנושא הארכת הבריאות או עיכוב ההזדקנות במובן שלא ייכנסו ולא ישתרשו דימויים שפוגעים בכבוד האישה וחירותה יותר מאשר בכלל האוכלוסייה.
ענת מאור: שמענו את הרגישויות הנוספות בעניין הזה.
ענת מאור: זאת אחת הישיבות שאני יוצאת בתחושה מאוד קשה ממנה.
ענת מאור: אני מרגישה שיש פה שוק אפור- אם לא שחור - מבחינה מקצועית.
ענת מאור: באתי פחות מודאגת לישיבה ממה שאני יוצאת ממנה.
ענת מאור: השוק הזה מתקיים על פני השטח, בפירסומים ובמודעות.
ענת מאור: אני חושבת שכל אדם אחראי לחייו, ואני חושבת שהארכת הבריאות של כולנו היא יעד ראשון במעלה, במיוחד לאלה שקרובים לגיל הזה, לכן אני מברכת את העמותה לתהליכים התלויים בגיל.
ענת מאור: מכונים יקרים, אין לכם מקום להירגע.
ענת מאור: אני פונה אליכם שתעשו בדק בית עצמי, ואני פונה למשרד הבריאות על מנת שיפעל לאכיפה.
רני וייסבורד: אנחנו עובדים אך ורק לפי הguide line של american academy.
ענת מאור: אמרת לוועדה שההסתדרות הרפואית בארצות הברית לא הכירה בכך.
ענת מאור: אנחנו נותנים גיבוי מוחלט לכך שבמדינת ישראל הנוהג הוא שמה שהוא התוויה לא מאושרת הוא לא דבר מאושר.
רני וייסבורד: אנחנו מקבלים את זה.
רני וייסבורד: אין פה חילוקי דיעות.
ענת מאור: אנחנו לא מאמצים את המדיניות ההפוכה הנהוגה בארצות הברית.
רני וייסבורד: יש לי את אותה אחריות מקצועית ואישית כלפי כל מטופל כמו לכל רופא אחר.
ענת מאור: לא השתכנעתי שזה כך.
רני וייסבורד: יש מיליונים של אנשים שמטופלים ומרגישים טוב.
רני וייסבורד: לכל מטבע יש שני צדדים.
רני וייסבורד: הצד השני של המטבע הוא שאנחנו עושים טוב לאנשים, אנחנו עושים רפואה מונעת, עוזרים ומונעים מחלות.
ענת מאור: יש מכון פרטי ויש משרד הבריאות.
רני וייסבורד: כל הרופאים בארץ עובדים בקופת חולים?
הווי ליטווין: אני מבקש להביע התנגדות לכך שאמרו שההזדקנות היא קטסטרופה.
הווי ליטווין: בישראל יש 10% זקנים.
הווי ליטווין: בארצות מערב אירופה שיש 17% או 18% לא מתייחסים להם כקטסטרופה ולא כבום קטסטרופאלי.
הווי ליטווין: מדובר באתגר אנושי שכל חברה עומדת בפניה.
הווי ליטווין: אני מבקש שהוועדה תדגיש את החיוב שבעניין.
ענת מאור: אם מישהו אמר את הביטוי.
דורון גרפינקל: זה עניין מדעי.
ענת מאור: תקבל את דעתו לגבי המינוח עצמו.
דוד גרפינקל: אין לי שום בעיה.
ענת מאור: אנחנו ננסח את זה באופן חיובי.
דורון גרפינקל: שזה יהיה "the geriatric boom chalange.
יעקב גינדין: שמענו על אקדמיה, שמענו על עמותה.
יעקב גינדין: יש היום שני גופים שרשומים, מוכרים ומאגדים את האנשים שעוסקים היום בתהליכים.
יעקב גינדין: זה האיגוד הגריאונטולוגי הישראלי והאיגוד הגריאטרי הישראלי.
יעקב גינדין: עם כל הכבוד לעמותה, היא התארגנות פרטית.
ענת מאור: אנחנו בעצם פונים אליכם להוביל את כל הדיונים ואת כל התהליך.
איריס ראסולי: שירותי הרפואה לאוכלוסייה הגריאטרית כבר נמצאים בקופה.
איריס ראסולי: בקשה תחליפי את זה לאשפוז הסיעודי.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, שמוקדשת היום להצעת חוק מאגר מידע גנטי (היעלמות ילדי עולים מתימן), התשס"ב-2002, מאת חברי-הכנסת צבי הנדל, אליעזר זנדברג ואריה גמליאל.
ענת מאור: ברצוני לברך את כל המכובדים שהגיעו אלינו, שחלקם מכירים את עבודת הוועדה ואת עבודת הכנסת וחלקם מוזמנים שיתכן וזו להם ישיבה ראשונה.
ענת מאור: אומר מלה על הליך החקיקה ומטרתו.
ענת מאור: פניתי לחבר-הכנסת זנדברג שיושב פה, אחד ממציעי החוק, שבעצם יהיה מוסמך מטעמי לקיים את המשך הדיונים, כאשר אנו לא מקימים ועדת משנה מיוחדת והדיונים ילובנו, יסוכמו ויוחלטו במליאת הוועדה כולה.
ענת מאור: במקור הממשלה התנגדה להצעת החוק, אבל הכנסת היא המחוקק והיא הריבונית.
ענת מאור: משעה שההצעה עברה קריאה טרומית, הרי שאנו מקדמים את הדיון תוך האזנה למשרדי הממשלה ותוך מחוייבות לבוא להסכמות אם המציעים מוצאים לנכון או אם הוועדה משתכנעת.
מרינה סולודקין: אנשים מש"ס ומישראל בעליה הצביעו נגד הקואליציה, כלומר נגד הממשלה.
ענת מאור: בכל אופן, זה ההליך.
ענת מאור: משעה שהחוק עבר הקריאה הטרומית, הוא על שולחן הוועדה.
ענת מאור: מבחינת הליך הדיון, אני מבקשת שחבר-הכנסת זנדברג יאמר את מהות הצעת החוק במספר מלים.
ענת מאור: אזכיר, שלמעשה, הדיון בוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי התקיים בכנסת ה-14 כשלא אני עמדתי בראשות הוועדה אלא קודמיי, והיה איזה שהוא קו פתוח לציבור, ורבים מאד התקשרו ונענו.
ענת מאור: אני רוצה גם לומר, שהוקמה אז ועדת משנה בראשות חבר-הכנסת שטרית, שר המשפטים הנוכחי.
ענת מאור: למעשה, בגלל פיזור הכנסת לא הספיקו לגבש את המלצות ועדת המשנה שאני רואה שהיא רק התחילה את עבודתה.
ענת מאור: עם זאת, ברצוני לציין שהוועדה לענייני מחקר פיתוח מדעי וטכנולוגי היא לא ועדה שעוסקת בנושא הרחב של כל פרשת ילדי תימן.
ענת מאור: ברצוני להזכיר, וכולם יודעים זאת, וחבר-הכנסת גמליאל נמצא כאן, שאיננו נכנסים לעובי הקורה.
ענת מאור: אנו יודעים על ועדות חקירה שהיו, על המסקנות שהוגשו ועל המחלוקות.
ענת מאור: בכל זאת, הדברים נעשו, בודאי בוועדה האחרונה, בצורה הרבה יותר מעמיקה והרבה יותר מכובדת.
ענת מאור: אבל, זה לא מסל הדיון שלנו.