GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: הבעיה היא איך להפיץ את שמות הנשים ואיך לשים אותן בקדמת הבמה גם בתקשורת וגם בפאנלים, בדיונים וכו'.
ענת מאור: נדמה לנו שזה יכול להיות כלי עזר מאד גדול.
ענת מאור: אני חושבת שסיכמנו שבשלב הראשון ידובר בנשים מהאקדמיה, פרופסוריות.
ענת מאור: אני רוצה להגיד פה את הקריטריונים.
ענת מאור: מדובר בפרופסוריות מהאוניברסיטאות, בין אם הן פרופסוריות מן המניין ובין אם הן חברות וכו'.
ענת מאור: אני יוצאת מהנחה שתהיינה 2-3 נשים או 4 בהמשך, לפי התכנון.
ענת מאור: יש קריטריונים כמו מאיזו דרגה מדובר ואילך, ואלה דברים שצריך לעבוד עליהם לקראת שנה נוספת.
ענת מאור: אני חושבת שהרעיון הוא רעיון מאד טוב.
ענת מאור: מכאן ואילך הדברים קשורים בחלקם למשרד המדע ופרופ' חגית מסר-ירון תציג את מה שקשור למשרד המדע.
ענת מאור: נתחלק בהצגה לפי הנושאים.
פרופ' חגית מסר-ירון: בקשר ליום המדע אני רוצה להעיר שהוא נקבע אמנם ליום שישי, אך הוא יוקדם ויתקיים ביום רביעי, ב-12.3.2003.
ענת מאור: אם כן, השנה יום המדע בכנסת יהיה ב-12.3.2003.
פרופ' חגית מסר-ירון: גבירותיי ורבותיי, יום המדע הרשמי הוא יום קבוע, כי הוא חל ביום הולדתו של איינשטיין, שזה ה-14 במרץ.
פרופ' חגית מסר-ירון: אזכיר לכם איך אנחנו זוכרים את התאריך.
פרופ' חגית מסר-ירון: בארצות הברית כותבים קודם את החודש ואחר-כך את היום, שזה 3.14, שזה יום מפא"י.
פרופ' חגית מסר-ירון: מהיום והלאה תזכרו שיום מפא"י הוא יום ההולדת של איינשטיין.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני רוצה לציין שכבר לפני שנה הרחבנו את האירוע הזה מיום אחד לשבוע, כי יש לנו יותר מדי אירועים ואי-אפשר להכניס את כולם ביום אחד.
פרופ' חגית מסר-ירון: שנית, היום הרלוונטי לפעילות בכנסת לצורך העניין הוא יום רביעי שהוא היום הכי צמוד ליום הולדתו של איינשטיין, שהוא יום המדע.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני רוצה להשלים את הדברים שאמרה חברת הכנסת מאור לגבי סעיף 2.
פרופ' חגית מסר-ירון: קודם כל, אני רוצה לברך את ענת על היוזמה.
פרופ' חגית מסר-ירון: היוזמה היתה שלה.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני התגייסתי לזה בשמחה, אבל הקרדיט מגיע לענת.
פרופ' חגית מסר-ירון: לאחר שענת זרקה את הרעיון התחלנו לעבוד עליו ביחד.
פרופ' חגית מסר-ירון: בעצם יש לנו שלושה מישורים של עבודה: קודם כל, להחליט על התכנים.
פרופ' חגית מסר-ירון: כפי שאמרה חברת הכנסת מאור, החלטנו בשלב ראשון, גם בשביל לעמוד בלוחות הזמנים – שכן אנחנו רוצים שהאוגדן הזה יופק ויופץ ביום המדע – שכרך ראשון מאותם חמישה חומשי נשים שדובר עליהם כאן יהיה כרך שיוקדש לנשים באקדמיה.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני פניתי כבר השבוע לכל ראשי המוסדות המוכרים להשכלה גבוהה בארץ, לאוניברסיטאות, למכללות וכו', בבקשה רשמית שיפנו ויחזרו אליי עם כל השמות של הפרופסוריות שנמצאות אצלם, שמספרן יכול להיות בהחלט מכובד.
פרופ' חגית מסר-ירון: בשלב ראשון מדובר בפרופסוריות מן המניין ובפרופסוריות חברות, בשביל לעמוד במטלות האלה ובשביל לקבוע רף.
פרופ' חגית מסר-ירון: לאחר שנקבל את הרשימה הרשמית של אותן פרופסוריות מאותו גוף שמופקד על כך נחזור לכל אחת מהן ונבקש ממנה:
פרופ' חגית מסר-ירון: א) את הסכמתה; ב) לצרף תמונה וכמה מילים בשביל לתת יותר גוף לדברים האלה.
פרופ' חגית מסר-ירון: אבל זה, כמובן, יהיה באופן וולונטרי.
פרופ' חגית מסר-ירון: אנחנו לא יכולים לחייב נשים לחשוף את עצמן יותר.
פרופ' חגית מסר-ירון: זה לגבי ההיבט התכני.
פרופ' חגית מסר-ירון: לגבי ההיבט הטכני של ההוצאה לאור, כפי שחברת הכנסת מאור ציינה, המטרה שלנו היא להוציא את האוגדן לאור ברמה הטכנית הגבוהה ביותר.
פרופ' חגית מסר-ירון: אונסק"ו ישראל לקחו על עצמם את הפן הארגוני הזה.
פרופ' חגית מסר-ירון: יש להם הרבה ניסיון.
פרופ' חגית מסר-ירון: אנחנו מקווים שאכן נוכל להוציא משהו באיכות שתביא לכולנו כבוד.
פרופ' חגית מסר-ירון: ההיבט המשלים הוא ההיבט התקציבי.
פרופ' חגית מסר-ירון: בעניין הזה כל מי שמוכן לתרום יבורך.
פרופ' חגית מסר-ירון: יש לנו התחייבות כספית מסויימת מאונסק"ו ישראל עצמו, התחייבות כספית מסויימת מהרשות למעמד האישה.
פרופ' חגית מסר-ירון: כמובן שההיקף של האוגדן, גם מבחינת האיכות וגם מבחינת הכמות של כמה עותקים וכו', ייגזר מהיכולת התקציבית שלנו.
פרופ' חגית מסר-ירון: יש לנו אפשרות גם להתמודד עם תרומות פרטיות ותרומות מוסדיות.
פרופ' חגית מסר-ירון: כל מי שיודע מה לעשות בעניין הזה מוזמן להפנות, ואנחנו נברך על כך.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני גם רוצה לציין שקיבלנו את ברכתו של נשיא האקדמיה הישראלית למדעים לעניין הזה, פרופ' יעקב זיו.
פרופ' חגית מסר-ירון: דיברתי איתו.
פרופ' חגית מסר-ירון: מכיוון שבשלב הראשון אנחנו מדברים על העניין הזה, אנחנו מרושתים, ממוקדים ורצים קדימה.
פרופ' ברכה רגר: כדאי להוסיף רשימה של נשים שהן בעלות תפקידים במוסדות האקדמיים המובילים, כמו האקדמיה הלאומית למדעים וכו'.
חגית מסר-ירון: שהן לא פרופסוריות?
פרופ' ברכה רגר: לא, שהן פרופסוריות.
ברכה רגר: כדאי להוסיף רשימה כזאת.
ברכה רגר: אני חושבת שנעשתה מהפכה בקטע הזה.
ענת מאור: זוהי הערה חשובה.
ענת מאור: נעשה זאת.
ישראל זיידרמן: אבקש שיכללו את הפרופסוריות המועסקות במוסדות המחקר הממשלתיים, כגון: מכון וולקני, המכון הגיאולוגי וכו'.
ישראל זיידרמן: הן פרופסוריות מן המניין.
ישראל זיידרמן: הן בדרגה א'1.
ישראל זיידרמן: פרופסוריות חבר הן בדרגה א'.
ישראל זיידרמן: רשימה זו אפשר לקבל מנציב שירות המדינה.
ישראל זיידרמן: אצלם הכל מסודר במחשב.
ישראל זיידרמן: לא נזנח אותן.
ענת מאור: פרופ' חגית מסר-ירון תרכז את העניין, כי לי כחברת כנסת אסור להתערב בשום שיקול מקצועי זה או אחר.
ענת מאור: אם תהיינה מחלוקות ויהיה צורך להקים ועדה מקצועית שתחליט – נחשוב על כך.
ענת מאור: אני רוצה לבקש מכם, אם יש לכם רעיונות נוספים, להעבירם לפרופ' חגית מסר-ירון.
ענת מאור: אם יהיה צורך, כפי שאמרתי, תהיה ועדה מקצועית.
ענת מאור: אם הכל יהיה מוסכם – אין בעיה.
חגית מסר-ירון: לגבי השנה הזאת הבעיות וההערות הן לעניין.
חגית מסר-ירון: הבעיות הן מוגבלות, כי החלטנו על קריטריון שהוא קשוח וברור.
חגית מסר-ירון: לגבי השנה הבאה – כשנרצה להרחיב את העניין ולכלול נשים בטכנולוגיה ובתעשייה, אז באמת נזדקק לוועדה מקצועית, שתחליט על הקריטריונים, על המיון, על הפניות, ואת הוועדה המקצועית הזאת אנחנו רוצים להקים כבר בסתיו הקרוב בשביל להיערך שנה קדימה ולא לעשות את הדברים ברגע האחרון.
חגית מסר-ירון: אנחנו עובדים בהקשר הזה.
ישראל זיידרמן: בנושא שהעליתי צריכה להיות רשימה נפרדת לגמרי.
ענת מאור: זה יהיה בדיון נפרד בשנה הבאה, לאוגדן השני.
חגית מסר-ירון: אני ממשיכה ברשימה של י"ד הפרוייקטים.
חגית מסר-ירון: רונית שקלאר הפנתה תשומת לבנו לכך שבאתר באינטרנט היו י"ג פרוייקטים למרות שיש 14 פרוייקטים.
חגית מסר-ירון: הרשימה מעודכנת.
חגית מסר-ירון: לגבי סעיף 3 – החל מהשנה הקודמת כל שנה מוענק פרס שר המדע למדען, או למדענית.
חגית מסר-ירון: הפרס מוענק על הבסיס העיקרי שבו מדובר על מדען, שמעבר לפעילותו כמדען או מדענית, עשה גם לקידום הקשר של המדע והקהילה.
חגית מסר-ירון: השנה ניתן הפרס לפרופסור פיטר הילמן מייסד המוזיאון למדע בירושלים.
חגית מסר-ירון: היה רעיון – ואותו נציע לשר המדע, ואני מקווה שהוא יקבל אותו – לקראת היוזמה הזאת שמוצגת כאן, להקדיש את הפרס הזה בשנת 2003 לנשים מדעניות.
חגית מסר-ירון: אם זה אכן יקרה – זה ישתלב טוב מאד בתכנית הזאת.
חגית מסר-ירון: זה אירוע מס' 3.
חגית מסר-ירון: הכוונה היא למקד את הפרס השנה על נשים שעוסקות בנושא הזה.
הילה הדס: זה מעודד את המסר שיש קטיגוריה אחרת של נשים במדע, שלא עומדות בקריטריונים של תחרות.
הילה הדס: לכן, אני חושבת שזה רעיון טוב, במסגרת הפרס הזה, לתת את הפרס לאישה, אבל לא להגדיר אותו כפרס של אישה.
קריאה: גם אני מסכימה לכך.
ברכה רגר: אני דווקא מתנגדת לזה.
ברכה רגר: אני מצטערת.
ברכה רגר: אבל יכול להיות שמה שצריך לעשות זה לבקש שפרס זה יינתן שנה אחת לגבר ושנה אחת לאישה, ובשנה הזאת יתחילו עם אישה.
רות ארנון: לא.
ברכה רגר: כי אני חושבת שבזה את מבטלת בדיוק את מה שאמרה חברתי.
ברכה רגר: בזה את ממש מבטלת את יכולת האישה להתחרות בגדול על הפרס.
ברכה רגר: בשנה שעברה אף אחד לא הבטיח שזה הולך להיות פרס לגבר.
ברכה רגר: אני במקרה ישבתי בוועדה.
ברכה רגר: היו מועמדים ובחרו את המועמד הכי טוב, מבלי לחשוב אם הוא אישה או גבר.
ברכה רגר: אני חושבת שצריך להשאיר את התחרות הזאת פתוחה.
ברכה רגר: אם שר המדע יואיל בטובו לעשות פרס נוסף לאישה מדענית – כמובן שאין לי התנגדות.
ישראל זיידרמן: לא צריך להיות פרס נוסף.
ישראל זיידרמן: אבל צריכים להיות מודעים לכך שיש נשים מדעניות טובות.
רות ארנון: אני בהחלט חושבת שאפשר לפנות בבקשה לא-רשמית.
רות ארנון: זאת אומרת, לא שזה יוכרע שהשנה הפרס יהיה לאישה, אלא שבאופן בלתי-רשמי אפשר לפנות אל השר ולהגיד לו: האם אפשר השנה לנסות לתת את הפרס לאישה?
קריאה: למה שזה לא יהיה פרס נוסף?
קריאה: הנשים לא שוות מספיק ולכן צריך לדאוג להן לפרס נוסף.
ענת מאור: מאחר שיש לנו י"ד סעיפים להספיק, אני חושבת שהיו פה פנים לפה ופנים לפה.
ענת מאור: פרופ' מסר-ירון, אני מבקשת שתחשבי על זה פעם נוספת.
ענת מאור: גם נתייעץ עם הדוברות – ולא צריך את כל הפורום – כי יש יתרונות לגישה הזאת ויש יתרונות לגישה הזאת.
ענת מאור: זו גם שאלה של משאבים, אם בכלל יהיה תקציב לעוד פרס.
ענת מאור: צריך להרהר בדברים שהושמעו.
ענת מאור: כך נסכם זאת.
ענת מאור: אנחנו נעלה את הרעיון ולגבי הדפוס הסופי נהיה בקשר עם המסתייגות, או עם המערערות ותסכמו את הדבר.
חגית מסר-ירון: יש דברים ברשימה הזאת שהחלטנו עליהם ושאנחנו רוצים אותם ויש דברים שהעלינו כאן לדיון.
חגית מסר-ירון: רצינו לשמוע את ה-INPUT שלכם.
חגית מסר-ירון: אעבור לסעיף מס' 4.
חגית מסר-ירון: המשרד שלנו מציג, מזה שנה רביעית או חמישית, לקראת יום המדע סקר עמדות הציבור בענייני מדע.
חגית מסר-ירון: אפשר למצוא את שני הסקרים האחרונים באתר האינטרנט של המשרד שלנו.
חגית מסר-ירון: אני כבר הכנסתי מזמן שאלה לסקר בנושא עמדת הציבור בענייני מדע של נשים וגברים.
חגית מסר-ירון: להפתעתי הרבה כל האוכלוסיה, משהו כמו 98%, חושבת שלא צריך להיות הבדל בין נשים וגברים במדע, למרות שהסטטיסטיקה מראה אחרת.
חגית מסר-ירון: השנה אני מעוניינת ומתכוון להוסיף בסקר הזה עוד שאלות, לעבות אותו, בשביל שבאמת הוא יוכל לתת לנו תמונה יותר טובה בהקשר הזה של נשים ומדע על חסמים, על מגבלות, על דעה, מעבר לשאלה אחת שהיתה עד עכשיו.
חגית מסר-ירון: הכוונה היא שזה יהיה סקר של הרבה שאלות והכוונה היא למקדו בתחומים האלה.
חגית מסר-ירון: זה בסמכות של המשרד שלי, זה באחריות שלי.
חגית מסר-ירון: שוב, אם יש איזשהו INPUT ורעיונות – אשמח לקבל אותם.
חגית מסר-ירון: זה לגבי סעיף 4.
חגית מסר-ירון: אעבור לסעיף 5 – הצעה למוזיאונים למדע להפיק תערוכה בנושא נשים ומדע.
חגית מסר-ירון: יש ארבעה מוזיאונים מוכרים בחטיבת המוזיאונים למדע וטכנולוגיה.
חגית מסר-ירון: בחיפה – מוזיאון ריקנטי.
חגית מסר-ירון: בירושלים – בלומפילד.
חגית מסר-ירון: ברחובות – גן המדע.
חגית מסר-ירון: בפתח תקוה – מוזיאון האדם והסביבה.
חגית מסר-ירון: אנחנו נפנה לכולם בזמן הקרוב ונציע להם את ההצעה להפיק תערוכה שתהיה קשורה לנשים במדע.
חגית מסר-ירון: גם לזה יש עלות כספית וצריך לחשוב על מקורות כספיים רלוונטיים.
חגית מסר-ירון: מתעוררות שאלות כאלה ואחרות.
חגית מסר-ירון: התחלנו כבר לבדוק את הנושא הזה.
חגית מסר-ירון: ביום המדע האחרון שהוקדש בכנסת לנושא החלל עשינו כאן תערוכה בענייני חלל, שענת מאור הובילה.
חגית מסר-ירון: יכול להיות שזה יהיה מתאים להציג כמה עבודות, דגמים, של נשים מדעניות בהקשר הזה.
חגית מסר-ירון: זה רעיון שענת העלתה ואנחנו חושבים שהוא טוב.
ענת מאור: פרופ' רגר, בבקשה.
ברכה רגר: באותו יום מתקיימת גם התחרות של המדען הצעיר במוזיאון המדע בבלומפילד.
ברכה רגר: שם יש תופעה מאד מעניינת.
ברכה רגר: יש המון נערות צעירות.
חגית מסר-ירון: בערך 50%.
ברכה רגר: יש הרבה נערות מהמגזר הערבי שמגישות עבודות.
ברכה רגר: אני חושבת שכדאי לדבר עם מנהלת המוזיאון ולשים איזשהו דגש על הנושא הזה באותה מסגרת.
ענת מאור: אני חושבת שההערה בהחלט במקום.
ענת מאור: אנחנו נבוא איתם בדברים.
ענת מאור: אנחנו לא יכולים להחליט בשבילם.
ענת מאור: אבל אפשר לומר להם לחשוב על איך לשים דגש יתר על נושא הבנות בתחרות למדענים צעירים.
ענת מאור: פרופ' חגית מסר-ירון ואני היינו בבית הנשיא וזה היה מרתק לראות כמה בנות היו בקדמת הפרסים.
ענת מאור: זה היה באמת ממש מרשים.
חגית מסר-ירון: אני רוצה להזכיר שהתחרות הספציפית הזאת מעוגנת בקשרים שלנו עם הקהילה האירופאית, שקובעת את הכללים שלה ואנחנו לא יכולים להסיט זאת כך או אחרת.
ברכה רגר: לא ביקשתי להסיט.
ברכה רגר: ביקשתי להדגיש את ההישגים של הנערות.
רות ארנון: דרך אגב, בקשר למוזיאונים – ראיתי בשנה שעברה שבמוזיאון מסויים, שאינני זוכרת איזה הוא היה, היתה תערוכה על נשים במדע.
רות ארנון: זה היה בצרפת.
רות ארנון: את זה אני זוכרת.
רות ארנון: זה התחיל שם במאדאם קירי.
רות ארנון: אני בהחלט זוכרת את זה.
חגית מסר-ירון: סעיף 6 – המועצה לקידום נשים במדע וטכנולוגיה, שחלקכן כאן חברות בה ואחרות מוזמנות להצטרף, מקיימת לפחות כנס אחד בשנה.
חגית מסר-ירון: אם נספיק – נראה סרט וידיאו שהופק בכנס האחרון שנערך בפברואר.
חגית מסר-ירון: אנחנו מתכננים השנה את הכנס השנתי לעשות באותו שבוע, עם ההדגשים שלו, כדי שהוא יצטרף למגוון הפעולות שנעשות.
חגית מסר-ירון: יש עוד זמן.
חגית מסר-ירון: נתחיל לארגן אותו ונעמוד במטרה הזאת.
ענת מאור: אני עוברת לסעיף 7 – המשך יישום ההמלצות לקידום הנשים בסגל האקדמי.
ענת מאור: קודם כל, למעשה אני רואה שמתוך האקדמיה פרופ' פליקסין נאווה, ואני מבינה שהממונה היא ורד –
פרופ' נאוה פליקסין: הממונה היא ורד סלונים.
פרופ' נאוה פליקסין: היא לא יכלה להגיע.
פרופ' נאוה פליקסין: הבטחתי לה לייצג אותה בכבוד.
ענת מאור: דרך אגב, בחלק מהאוניברסיטאות הנשיאים לא העבירו פרטים לממונות.
ענת מאור: אני רוצה לעדכן את הפעילות שעשינו ולהגיד איפה אנחנו עומדים.
ענת מאור: מזה שלוש שנים אנחנו עובדים על הנושא.
ענת מאור: ההתחייבות החשובה שישנה מ"ורה" היא שהפעם לא אנחנו נקיים פה את הדיונים, כשחצי יבואו וחצי לא יבואו, אלא שלישיבת "ורה" – ואני מקווה שזה יהיה כבר באוגוסט - אנחנו נגיע עם צוות של כ-10 פרופסוריות, חגית ואני, עם התביעות שלנו ועם מה שקרה בנושא באירופה ובארצות הברית.
ענת מאור: זה לא יהיה כך שאנחנו רק נבוא עם ההמלצות והם רק יגידו מה לא אפשרי, אלא הכוונה היא להעביר את הכדור באופן הפוך.
ענת מאור: זאת אומרת, להציג את התמונה שלאורך שני עשורים היא בבחינת עובדה והיא לא משתנה, כלומר: שבקרב פרופסורים מן המניין יש פחות מ-10% נשים, וזה כשבקרב המרצים יש 32% נשים ובקרב דוקטורנטיות יש כבר מעל 50%, בכל האוניברסיטאות, לרבות בטכניון.
קריאה: באירופה המצב לא מספיק טוב.
ענת מאור: באירופה המצב הוא גם כן לא מספיק טוב.
ענת מאור: אם חגית מסר-ירון תספיק, היא תספר לנו מה קורה באירופה ומהי המעורבות שלנו בהקשר זה.
ענת מאור: נאווה פליקסין, הקטע הזה הוא מאד מרכזי בפעילות ואנחנו מתכוונים להגביר את הלחץ באותה שנה.
ענת מאור: כן השגנו מצב שהנתונים המרוכזים על ידי ות"ת כבר לאורך שנים.
ענת מאור: עצם הנתון והמידע אף הוא דבר מאד חשוב.
ענת מאור: כשפרופ' נינה תורן התחילה עם זה היו בכלל ויכוחים על הנתונים.
ענת מאור: אנחנו גם הקמנו פורום של נשים באקדמיה, שבראשותו עמדה פרופ' נינה תורן, והיא החליטה שההתקדמות לא מספקת.
ענת מאור: אלה הדברים מבחינת העידכון.
ענת מאור: אנחנו רואים זאת כחלק מהמשך טיפול כולל, בתקווה שנעשה לו מדרגה נוספת השנה.
קריאה: המסקנה מכל מה שאמרת היא שאם את רוצה להזמין את הנשים שממונות על מעמד האישה באוניברסיטאות, אל תעשי זאת דרך הנשיאות.
ענת מאור: אני מקבלת זאת לחלוטין.
ברכה רגר: אני רוצה לומר שהקידום של נשים היא לא בידי נשים.
ברכה רגר: הקידום של נשים הוא בידי ועדות מנויים.
ברכה רגר: הדבר היחיד שנשיא אוניברסיטה יכול להחליט עליו הוא שבכל ועדה צריך להיות אחוז מסויים של נשים כחברות בוועדה.
קריאות: זו החלטה חשובה מאד.
ברכה רגר: כשמסתכלים היום על ועדות מינויים - על ועדת מינויים עליונה ועל ועדת מינויים פחות עליונה וכו' – אין בהן מספיק נשים.
ברכה רגר: זה הכל.
קריאה: בכל העניין של המועצה להשכלה גבוהה – אני חושבת שמה שקורה קורה גם על סמך יידע וגם על סמך השינוי שחל.
מיכל כפרי: ממש עכשיו נכנסה לתפקיד מנכ"לית המועצה להשכלה גבוהה.
מיכל כפרי: אני מצטערת שהיא לא הוזמנה.
קריאה: המועצה להשכלה גבוהה הוזמנה.
מיכל כפרי: אבל המנכ"לית לא הוזמנה.
מיכל כפרי: מכל מקום, זה לא משנה.
מיכל כפרי: בגין היכרות, יידע אישי ומחוייבות שלה לנושא – כדאי להתחיל להיעזר בה.
מיכל כפרי: אני לא מכירה את קודמה.
מיכל כפרי: אני יודעת שהוא היה גבר.
מיכל כפרי: אבל אני מכירה את הפרופיל של מה שקורה שם פחות או יותר משום מעורבותה של השרה לימור לבנת.
מיכל כפרי: אני חושבת שכדאי לעשות זאת.
מיכל כפרי: שנית, אני רוצה להבין בדיוק איזה פורום מרכז את הגוף של נינה תורן?
מיכל כפרי: והאם הוא עוד קיים, או שהיה צריך לתת את הדעת ליצירה של משהו אחר?
ענת מאור: אני רוצה לענות על כל הדברים.
ענת מאור: קודם כל, אני רוצה להסביר שמבחינה פורמלית הכנסת לא יכולה לעבוד מול כל אחד ואחד בגופים הציבוריים והרשמיים.
ענת מאור: המחוייבות של מנהלת הוועדה היא להעביר את ההזמנות למשרדים, או לאוניברסיטאות.
קריאה: לראש הגוף.
ענת מאור: לראש הגוף.
ענת מאור: את זה קודם כל צריך לדעת.
ענת מאור: שנית, אנחנו כוועדה פרלמנטרית מפקחת ואני כמי שעומדת בראשה אעשה את כל מה שאני יכולה עם כל הלב וכל השנים.
ענת מאור: אבל אם אין פורום עצמאי, אוטונומי, של נשים שמתמסרות, שלוקחות את העניין על עצמן ומזמינות – זה לא יוכל להתקדם.
ענת מאור: דבר שלישי – המועצה הלאומית למדע, לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה, שהיא גם מועצה סטטוטורית, שחגית עומדת בראשותה, הסכימה ורצתה אפילו שהפורום של נשים לקידום באקדמיה יהיה חלק מן המועצה.
ענת מאור: נינה תורן הגישה את התפטרותה.
ענת מאור: העניין הארגוני פורמלי נשאר אצל חגית מסר-ירון.
ענת מאור: אני רוצה להדגיש שאעביר את ההמלצות שהעברנו לפני שנה וחצי לנשיאי האוניברסיטאות.
ענת מאור: אנחנו יודעים שהם לא המממנים.
ענת מאור: אבל לאור מה שהיה בות"ת, ולאור ההמלצות מחו"ל, יש כמה נקודות שברור לכולם שאפשר וצריך לקדם אותן.
ברכה רגר: אבל ור"ה כולל גם רקטורים.
חגית מסר-ירון: נכון, זה גם רקטורים.
ענת מאור: כן, כן.
ענת מאור: היו לנו כבר שתי ישיבות הכנה של עצמנו.
ענת מאור: אני המטרייה הפרלמנטרית.
ענת מאור: העיקר אלה הם הפרופסורים עצמם.
ענת מאור: ברור לנו עם מה רוצים לבוא.
ענת מאור: כן השוואה מתקנת או לא – זה היה חלק מהדיון.
ענת מאור: היו שני דיונים מאד רציניים.
ענת מאור: הבעיה היא איך להעביר את הכדור אליהם כגופים שהם בעצם אוטונומיים.
חגית מסר-ירון: אענה לשאלה של מיכל.
חגית מסר-ירון: ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת, בראשות חברת הכנסת ענת מאור, יחד עם הוועדה למעמד האישה, בראשות חברת הכנסת יעל דיין, עושות פעם בשנה ישיבה בנושא של קידום נשים באקדמיה.
חגית מסר-ירון: באחת הישיבות שלהן בתחילת שנת 2000 היתה יוזמה שלהן להקים פורום של נשים פרופסוריות באקדמיה ושתיהן ביקשו במכתב משותף מנינה תורן לעמוד בראש הפורום הזה.
חגית מסר-ירון: הפורום הזה היה פורום לא פורמלי, שהיה לובי מבחינת הכנסת.
חגית מסר-ירון: הוא מת.
חגית מסר-ירון: לעומת זאת, למועצה לקידום נשים במשרד המדע והטכנולוגיה, שכפי שאמרה ענת מאור היא הוקמה בהחלטת ממשלה, יש תת-ועדה של נשים באקדמיה.
חגית מסר-ירון: זה הפורום שממסד את הפעולה של הפורום של נינה תורן.
חגית מסר-ירון: על זה מדובר כרגע.
ענת מאור: לגבי ור"ה – אני לא מתמצאת בזה.
ענת מאור: נשאל אם יש להם ועדות מתוכם.
ענת מאור: העניין ייבדק.
קריאה: יכולה לעלות הצעה שאולי במועצה להשכלה גבוהה יוקם פורום.
קריאה: אני מכירה את המחוייבות של לינדה עפרוני לנושא.
ברכה רגר: במועצה להשכלה גבוהה יש נשים.
ברכה רגר: זה כוח.
קריאה: לדעתי, לא צריך להקים פורום נפרד.
קריאה: זה גוף של 23 אנשים.
קריאה: הוא יכול לפעול כגוף אחד.
קריאה: יש בו שליש נשים.
ענת מאור: ברשותכם, אני עוברת לסעיף 8.
ענת מאור: מדובר כאן בקידום נשים במכללות האקדמאיות, האיזוריות, והמכללות למורים.
ענת מאור: אני מבקשת שתתקנו זאת בהתאם.
ענת מאור: לעניין הזה יושבת איתנו ד"ר הילה הדס וגם ראש המכללות למורים.
ענת מאור: בעצם נפגשנו גם עם כל המכללות למורים בסמינר הקיבוצים אחרי הישיבה פה.
ענת מאור: גם במכללות האקדמאיות יש בעיה.
ענת מאור: שנית, הצלחנו להביא לכך שות"ת ירכזו את הנתונים לגבי המכללות, כפי שהם עשו זאת לגבי האוניברסיטאות.
ענת מאור: גם פה יידע הוא כוח.
ענת מאור: זו הרחבה מאד חשובה.
ענת מאור: שלישית, יש פה גם סיכוי גדול.
ענת מאור: בסך הכל התקנים פה עכשיו צומחים.
ענת מאור: במקום שאחר-כך נגיד שיש כבר פירמידה, צריך לחשוב איך לעשות את המהלכים לפני זה.
ענת מאור: רביעית, גם פה אנחנו מעוניינים שיהיה פורום וולונטרי עצמאי של המכללות ושל הסמינרים למורים.
ענת מאור: אז נוכל לגבות ולעבות את הדברים.
ד"ר הילה הדס: לגבי הפירמידה שדיברת עליה – במכללות האקדמיות לחינוך הפירמידה היא די סגורה.
ד"ר הילה הדס: זאת אומרת, שם מה שכבר נעשה נעשה.
ד"ר הילה הדס: להיפך, היום, לאור ביקוש נמוך ביותר ללימודים בהכשרה להוראה, יש לי חשש שיהיה קיצוץ בתקנים, וזה בהכרח לא ישפיע לטובה.
ד"ר הילה הדס: המקום שבו עוד אפשר לעשות הרבה הוא באמת במכללות העצמאיות שאינן להכשרת מורים, שבהן היום מתבסס הסגל והתקנים ברובם עדיין פנויים.
ד"ר הילה הדס: לי אין נתונים על מה שקורה במכללות אחרות בחתך המלא.
ד"ר הילה הדס: אני יודעת שאצלנו המצב הוא מצויין.
ד"ר הילה הדס: אבל אנחנו נשמח להקים פורום כזה.
ענת מאור: אני אישית מכירה את ד"ר אריאלה למדן, מהמכללה.
ענת מאור: מכל מקום, היינו מאד מבקשים שזה יהיה חלק מהקידום, אם אפשר ליצור זאת השנה, ושנמשיך ללוות זאת.
ענת מאור: אני עוברת לסעיף 10 – פנייה לאוניברסיטאות וגופים אחרים לקיים אירועים בסימן נשים במדע.
ענת מאור: אני מעבירה את הדברים למי שיושב כאן.
ענת מאור: נוציא זאת גם בכתב.
ענת מאור: אחר-כך תהיה הדינמיקה וכל מי שיש לה השפעה תפעל.
ענת מאור: אין ספק שאלה מוסדות שקיימים ויש בהם אירועים שונים.
ענת מאור: אם ייזמו בשנה הזאת, בין אם על-ידי הנשיא עצמו, ובין אם על-ידי היועץ למעמד האישה, אירוע במחלקה לפיסיקה, או במחלקה אחרת – זה יהיה חלק מהתרומה הכללית.
ענת מאור: מסעיף 9 ולמטה הכל תלוי בפורומים האחרים.
ענת מאור: אני חוזרת לסעיף 9.
ענת מאור: נשמע מרונית שקלאר איך הדברים נראים לכם, איך אתם נרתמים ואיך אתם תורמים לעניין.
רונית שקלאר: קודם כל, מאד משמח אותי לשמוע שיש השקות וכמעט הקבלה מוחלטת בין מה שנעשה באקדמיה ובמדע לעומת התעשייה.
רונית שקלאר: בשני המקרים המצב הוא לא מלבב.
רונית שקלאר: הוא לא מלבב מבחינת המספר - במדע ובאוניברסיטאות מדובר בנושא של הפרופסורים, ובתעשייה מדובר בנושא המנכ"ליות והסמנכ"ליות – ביחס לכלל האוכלוסיה.
רונית שקלאר: במיוחד לאחר מה שקרה בכל נושא ה"היי טק", לאחר הנפילה של כל הקטיגוריה הזאת, המצב נעשה חמור יותר, כי דווקא בנושא של "היי טק" מספר המנכ"ליות והסמכנ"ליות היה הרבה יותר גבוה בגלל יזמות אישית ו"סטארט-אפים" שהפכו אחר-כך למיזמים כאלה ואחרים.
רונית שקלאר: כדי לראות את המצב בתעשייה, אנחנו נמצאים באמצעו של מיפוי כדי לדעת מהו המספר האמיתי של מנהלות בקו הראשון והשני, כדי שתהיה לנו תמונה ברורה.
ענת מאור: אני רק מקווה שבשם הקו השני לא מקפחים את הקו הראשון.
חגית שקלאר: אני אומרת: הקו הראשון והשני.
ענת מאור: יש הבדל בין מנהלת מפעל לבין מנהלת משאבי אנוש וכדומה, שזה גם מאד חשוב.
חגית שקלאר: אני בהחלט מסכימה איתך.
חגית שקלאר: זו בדיוק המטרה.
חגית שקלאר: המטרה היא לבוא ולראות גם באיזה עיסוקים עוסקים וגם מהי משמעות המעמד, כי לפעמים קוראים לזה בשם אחד ובעצם בפועל המשמעות היא שונה.
חגית שקלאר: אנחנו מקוות שתוך 3 חודשים תהיה לנו תמונה מלאה, שבהחלט תפורסם.
חגית שקלאר: אעבור לדבר השני מבחינת היכולת שלנו להרים את הכפפה ולהעצים את הפעילות שנעשית כאן .
חגית שקלאר: אנחנו רוצות להרים בהתאחדות מה שנקרא כנס טכנולוגי שהכותרת שלו תהיה "לאחר "בום" ההיי טק", שיביא גם את הזרקור לתעשיות המסורתיות.
חגית שקלאר: המטרה היא באמת להוציא זאת לפועל בסביבות פברואר-מרץ.
חגית שקלאר: כך שזה מאד מתאים גם לפעילות שכרגע שמעתי עליה.
חגית שקלאר: בהחלט תהיה השקה.
חגית שקלאר: זאת אומרת, יהיה לזה פרסום.
חגית שקלאר: מטבע הדברים בתעשייה יש קצת יותר כסף ואפשר יהיה לעשות זאת בצורה מאד מרשימה, כולל הבאה של קולגות מחו"ל.
ענת מאור: תבורכו.
ענת מאור: בהחלט מדובר על העצמה והשקה.
ענת מאור: נודה לכם אם כשיהיו אירועים ידועים, תיידעו את ענת לב מנהלת הוועדה על כך ואת משרדה של פרופ' חגית מסר-ירון.
ענת מאור: אז בפרסום יום המדע, שנת המדע וכו', נחשוב איך לתת לכך ביטוי.
ענת מאור: רצוי שכל אחד יעשה את החיבור בפרסום וזה יהיה חלק מהמשותף וחלק מההעצמה.
חגית שקלאר: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת.
חגית שקלאר: זה מאד יעזור לי, למשל, כשאני באה אל נשיא התאחדות התעשיינים בקול קורא כזה, אם יש בעצם הכרזה לגבי השנה הזאת.
ענת מאור: מבחינה פורמלית בתום הישיבה הזאת זה יוכרז.
ענת מאור: אנחנו גם נכניס את התיקונים שהעירו עליהם פה, למשל בסעיף 9.
ענת מאור: לאחר מכן נעביר אליכם את הדברים באופן פורמלי ורשמי.
ענת מאור: אז זה גם יחייב את הכנסת כוועדה.
ברכה רגר: האם אנחנו מסתכלים על תכנון אירועים בכל השנה הזאת?
ברכה רגר: עד עכשיו דיברנו על רוב האירועים שמתרכזים סביב ה-12 במרץ.
ענת מאור: הרעיון מתייחס לכל השנה.
ענת מאור: אנחנו מכריזים על זה היום, והתלבטנו בכוונה, כדי שאחרי החגים יתחילו עם זה, כי שנת האוניברסיטאות מתחילה אחרי החגים, משרד החינוך מתחיל את הפעילות ב-1 בספטמבר.
ברכה רגר: אנחנו עושים פעילות על בריאות נשים, ואני חושבת שזה הכנס השני.
הילה הדס: היה טוב ליצור איזשהו פיזור, כי בזמן האחרון אנחנו רואים שיותר מדי כנסים ופעילויות מבורכות מתרכזים סביב ימים מיוחדים.
הילה הדס: כך נוצר מצב שאתה מקבל שלוש הזמנות לשלושה כנסים.
ברכה רגר: צריך לבנות תכנית.
ענת מאור: ההערה היא הערה נכונה.
ענת מאור: הרעיון הוא להתחיל בפעילויות מחודש אוקטובר ובהחלט לפזר את האירועים.
ברכה רגר: צריך לעשות תכנית אסטרטגית.
קריאה: יום הבריאות היה במאי.
ברכה רגר: לא.
ברכה רגר: חיברנו זאת ליום האישה.
ברכה רגר: בשנה שעברה יום האישה היה ב-8 במאי.
ברכה רגר: אז היתה בעיה.
ברכה רגר: יש לנו כנס בילטרלי שעשינו בפעם הקודמת.
ברכה רגר: אפשר באמת לנסוע לארצות הברית ולנסות לדבר על הכנס הבא.
ברכה רגר: לכן, אני צריכה לגלגל זאת לתאריך מתאים יותר.
ענת מאור: אני מציעה שקודם כל נוסיף את הנושא של כנס מחקר על בריאות האישה.
ענת מאור: אנחנו רוצים לחבר זאת עם המדע, כי בריאות - - -
ברכה רגר: בריאות זה עדיין מדע.
ענת מאור: זה גם מדע.
ברכה רגר: בלי מדע לא תהיה בריאות.
ענת מאור: נוסיף זאת כחלק מהתכנית והאירועים.
ענת מאור: לגבי העיתוי – כדאי בהחלט לשקול להקדים זאת.
חדוה נבט: אנחנו מדברים כאן על מיעוט נשים, או על כך שאנחנו עדיין לא שבעות רצון מאחוז הנשים בתחומי המדע.
חדוה נבט: אם אנחנו אומרים שהכל מתחיל בגיל הרך, אני רוצה לזרוק שאלה לחלל האוויר.
חדוה נבט: מצמצמים לנו את האמצעים, את המשאבים, לעיסוק במדע וטכנולוגיה בגני ילדים, אחרי שבשנים האחרונות התחלנו לקדם את הנושא הזה במאמצים רבים מאד.
ענת מאור: הגענו לסעיף 11.
ענת מאור: אני מבקשת לשמוע את התשובה לשאלה בעניין גני הילדים והקיצוץ.
מיכל כפרי: אני לא מכירה את העניין של הקיצוץ.
מיכל כפרי: אני יכולה לספר על דבר מאד משעשע.
מיכל כפרי: לפני כשלושת-רבעי שנה, היו כאן נציגות של דליה לימור עם כל מפקחות העל שלה.
מיכל כפרי: כדי להראות לי מה הן עושות הן הוציאו לי את הביטאון של הגנים.
מיכל כפרי: מה יש בתמונת השער?
מיכל כפרי: – רק בנים משחקים במחשב, רק בנים בגנים.
מיכל כפרי: אתן מבינות?
מיכל כפרי: הן בכלל לא ראו את העניין.
מיכל כפרי: הן, שאמונות שם על העניין, לא ראו בכלל את החומר שהן מוציאות מתחת ליד.
מיכל כפרי: ההשקעה צריכה להיות במשרד ולא רק בציוד.
חדוה נבט: אני לא מדברת רק על הציוד.
קריאה: יש פה רק נשים שיושבות על הבמה.
ענת מאור: אני רוצה לומר כך: אנחנו העברנו לשרת החינוך ממש רק לפני שבועיים את הרעיון ואת הפנייה.
ענת מאור: המודעות שלה לנושא קידום נשים והעשייה שלה ידועים.