GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי לוי: אני הייתי באוצר.
מיקי לוי: יש דרך לעצור תקציבים.
<כפיר כהן: צריך להתאים את זה למציאות.
<כפיר כהן: שנה וחצי זה לא ריאלי.
מיקי לוי: אל תמלאו את החוק.
<כפיר כהן: אז לשם מה לחוקק אותו?
מיקי לוי: לוועדה וגם לכנסת יש מספיק כלים כדי להתמודד עם זה.
מיקי לוי: ממך כעורך דין לא הייתי מצפה שתגיד שאתה לא ממלא את החוק.
<כפיר כהן: אני לא אמרתי דבר כזה.
<כפיר כהן: אני רק אומר לך שבלי תקציבים ראויים, זה לא ניתן.
<כפיר כהן: אין כאן חבורה של פורעי חוק.
<כפיר כהן: יש כאן חבורה שלא יכולה לקיים את החוק.
אורי מקלב: זה יהיה קטליזטור, ולו רק בגלל החוק הזה, ואנחנו נעזור לכם גם בעניין הזה.
אורי מקלב: יש חוק ואנחנו נעמוד מול משרד הפנים או מול משרד אחר שיצטרך לממן את מה שיש בחוקי מדינת ישראל.
אורי מקלב: זה לא החוק היחיד.
<כפיר כהן: ודאי שזה לא החוק היחיד.
<כפיר כהן: לכן אני אומר את זה.
אורי מקלב: בסוף תצטרכו לדבר את התקציבים בגלל החוק הזה.
<כפיר כהן: חוקים שמטילים מעמסות כספיות, צריכים לבוא עם מקור תקציבי והם לא באים אתו.
מיקי לוי: תפקידו של המחוקק לא להצביע על כך.
<כפיר כהן: יש גם הליך שהצעות חוק באות עם הצבעה על מקור תקציבי.
אורי מקלב: בעניין הזה יש רשויות שלא יכולות ל עמוד בזה ואם זאת תהיה אות מתה לגבי הרשויות האלה, לא על זה יתבעו אותן אלא יהיו עוד כמה דברים.
אורי מקלב: לפי ההלכה מי שיש לו עונש כבד על הדברים הקטנים, עוזבים אותו.
אורי מקלב: התועלת בחקיקה, אתה מבין וגם אמרת שהיא תועלת רבה ודאי ברוב המקרים.
<ירון גולן: אדוני, אולי נחדד מה שחידדנו בשני הדיונים האחרונים.
<ירון גולן: אין כוונה לתקצב את החוק.
<ירון גולן: אני לא רוצה שיובן אחרת.
אורי מקלב: זה לא חוק תקציבי.
מיקי לוי: עכשיו אני לא בצד של האוצר.
מיקי לוי: אני מצטער, אתה מהלשכה המשפטית וזה לא במשבצת שלך, עם כל הכבוד.
<ירון גולן: יש לי כאן מייל מאגף התקציבים.
מיקי לוי: שאגף התקציבים יתמודד מולי ולא מולך.
<ירון גולן: זה מה שאגף התקציבים ביקש ממני להעביר.
<ירון גולן: הוא אומר שכל גוף צריך להתמודד עם התקציב העצמי שלו כדי לעמוד בחוק.
<אייל לב ארי: אם כך, להבנתי – וסליחה שאני קופץ לסוף – זה נכון לכל חוק.
<ירון גולן: צריך לבדוק כמה זה עולה למדינה כמדינה.
מיקי לוי: זה יעלה למדינה יותר כסף אם זה לא יהיה.
<שרה וליאנו: משרד הביטחון.
<שרה וליאנו: במשרד הביטחון מתקבלות כמיליון חשבוניות בשנה שיש ביניהן דיגיטליות.
<שרה וליאנו: כאשר מדברים על דיגיטלי, אני רוצה לעשות את ההבחנה בין לקבל את תדפיס החשבונית כמו שאמר מר פלדמן ואחר כך להדפיס אותה.
<שרה וליאנו: זה לא התהליך.
<שרה וליאנו: התהליך הנכון צריך להיות מידע דיגיטלי שהוא המידע המפורמט של החשבונית ולצדו החשבונית היא על פי חוק רשות המסים וכולי.
<שרה וליאנו: צריך גם את החשבונית וכאן מתנהל תהליך תפעולי בתוך הארגון.
<שרה וליאנו: כמו שאמרו קודמי, תהליך כזה הוא תהליך מתמשך והוא תהליך שמחייב התארגנות בתוך הגופים המקבלים חשבוניות ולאותם גופים ששולחים חשבוניות, הפתרון לגופים הקטנים הוא באמת אתר האינטרנט.
<שרה וליאנו: כבר הפעלנו ספקים קטנים שהביאו את הילדים שלהם לדווח באינטרנט את פרטי החשבונית ולשלוח את החשבונית עצמה, סוג של לצלם אותה ואז התמונה של החשבונית נשלחת.
<שרה וליאנו: כאשר שנים ביחד מאומתים בארגון המקבל, הוא יודע לקבל ומסוגל לעשות עם זה עבודה במסלול תפעולי או במסלול אישורים פנימי, אז הדיגיטציה היא באמת מלאה ושלמה.
<שרה וליאנו: נכון שזה מחייב היערכות והתארגנות משני הצדדים, פעם אחת מחייב את הקטנים אבל לתת להם את האמצעים לעשות את זה בצורה פשוטה ובלי עלויות כבדות.
אורי מקלב: היום זה בלי עלויות.
<שרה וליאנו: ומצד שני, בארגון המקבל לעשות את זה.
אורי מקלב: ברשות המסים בעל עסק חייב להציג לכם?
<קריאה: הוא צריך לשמור את זה.
אורי מקלב: כשהוא נותן לכם את הדיווח, גם יום הוא עושה את זה בצורה ממוחשבת.
<ירון גולן: יש דיווחים שנעשים היום בצורה מקוונת.
<ירון גולן: במסגרת חוק ההסדרים האחרון הרחבנו את הדיווח המקוון והשאיפה של הרשות היא שבעתיד הלא רחוק כולם ידווחו בצורה מקוונת.
<ירון גולן: אנחנו מדברים כאן על הדוח השנתי.
<ירון גולן: יש גם דיווח מקוון לצורך מע"מ אבל בגדול אנחנו מדברים על הדוח השנתי.
אורי מקלב: מכיוון שהוא יודע, הוא ממשיך בעניין הזה.
<ירון גולן: המגמה שלנו היא לתעל את הנישומים באופן כללי לדווח באופן ממוחשב.
<ירון גולן: אין ספק.
אורי מקלב: יכול להיות שלחוק הזה יש ערך מוסף וזה לא רק המסמכים האלה אלא זה מביא את העסקים וזה חלק מתהליך שצריך לעשות אותו.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לכם שאני כחבר כנסת נעזר בילדיי בדברים מסוימים וזה עדיין לא פסל אותי מלהיות חבר כנסת.
אורי מקלב: גם בעל עסק נעזר בילדיו וזה היום חלק בתהליך.
אורי מקלב: זה חלק מהשיח שיש לנו.
אורי מקלב: אני מרגיש שיש לי שיח עם ילדיי גם בעניינים הטכנולוגיים האלה כשהם מסבירים לי יפה.
אורי מקלב: לפעמים זה דווקא מפגש מאוד נעים.
אורי מקלב: יש לנו דיאלוג מאוד נחמד שלא תמיד יש אותו וזה דווקא בגלל ההתפתחות הטכנולוגית.
אורי מקלב: המכשיר הזה נמצא אצלי רק כמה חודשים ועד לפני כמה חודשים הייתי עם המכשיר הזה שעדיין נמצא אצלי.
אורי מקלב: אתמול העוזרים שלי החמיאו לי אחרי שראו שאני עובד עם זה.
<שרה וליאנו: מנכ"ל המשרד והחשב מבקשים להחיל את הדבר הזה על מרבית הספקים, על רוב הספקים או על כולם ולתת להם את היכולת לעשות את זה.
אורי מקלב: חשבנו שמשרד הביטחון מדבר על חשבוניות גדולות מאוד ועל היקפים גדולים, אבל למדנו בוועדה שאתם מתעסקים בדברים קטנים מאוד אבל בהיקפים גדולים.
<שרה וליאנו: זה הרוב.
<הלל דשן: שירותי בריאות כללית.
<הלל דשן: אני רוצה להתנצל.
<הלל דשן: ראש אגף מחשוב שלנו היה אמור להיות כאן אבל מסיבות אישיות של הרגע האחרון לא הצליח להגיע.
אורי מקלב: מקבלים.
<הלל דשן: אני רוצה להצטרף לדברי קודמתי ממשרד הביטחון.
<הלל דשן: כספקים של משרד הביטחון, אנחנו משתמשים במערכת והדברים עובדים.
<הלל דשן: באופן יחסי אנחנו ספקים גדולים של משרד הביטחון ובאופן טבעי הגדולים בפנים.
<הלל דשן: דווקא בהקשר הזה אני רוצה להצטרף לדברים שנאמרו.
<הלל דשן: אלמנט ההצלחה של המהלך יהיה זמן ההיערכות שיינתן לגופים.
<הלל דשן: מערכות גדולות – ושוב, אני מזכיר את דברי קודמתי – מתחילים בגדולים ואז מגיעים להמון קטנים כי אנחנו רוצים לכלול את כולם וזה בתכניות העבודה שלנו.
<הלל דשן: אם יוחלט שצריך לגמור את זה בתוך פרק זמן לא סביר, זה אומר לעצור הרבה דברים אחרים עם משמעויות תקציביות אדירות.
<הלל דשן: אני חוזר לנושא התקציבי כי חוק תקציבי שמשמעותו התקציבית למדינה היא מעל חמישה מיליון שקלים, כאן הוועדה צריכה לומר את דברה בנושא הזה.
<הלל דשן: זה לא כל כך מדויק שזה לא מענייני הוועדה.
<הלל דשן: בכל אופן, ככל שזה נכנס לתכניות העבודה הסדורות והם כבר שם ואנחנו נמצאים שם וחלק גדול מספקי נש"מ, אני לא רואה להתקדם ותוך שנתיים לעמוד בקו הגמר.
<הלל דשן: אבל אם מחליטים להקדים זאת ולקבוע לוחות זמנים לחוצים יותר, יש לזה משמעויות תקציביות גדולות ומשמעויות תפעוליות והתארגנות של ארגון גדול עם שלוחות גדולות.
<הלל דשן: לא ראיתי בטיוטה סעיף שעוסק בתחולת החוק.
אורי מקלב: בתכניות העבודה שלכם, מתי אתם אמורים להכניס את זה?
<הלל דשן: אנחנו מעריכים שבתוך שנתיים נוכל להשלים.
<הלל דשן: שוב, ספקים גדולים כבר בפנים ועובדים.
<הלל דשן: להשלים את זה לקטנים, זה המון עבודה סיזיפית שנמשכת הרבה זמן.
<הלל דשן: זה לעבור אחד- אחד וזה לוקח זמן.
אורי מקלב: היועץ המשפטי מעיר לי שנתנו אפשרות להאריך את זה.
<אייל לב ארי: ביום תחילתן של התקנות.
<הלל דשן: קבעתם שנתיים שהם יחולו, אבל מתי יתחילו התקנות, זה לא נאמר.
<הלל דשן: צריך לתת את הדעת על זה.
אורי מקלב: נתייחס לזה עת נגיע לסעיף.
<הגר שרן: חברת עמידר.
<הגר שרן: קודם כל, אנחנו מאוד מברכים על החוק כי זה גם עושה סדר בתוך הארגון.
<הגר שרן: יש דבר קטן שאנחנו מבקשים שהוועדה תיתן את דעתה עליו והוא שיישמר חוק השוויונות.
<הגר שרן: ספקים קטנים שלנו – ואני מדברת על שיפוצניקים כמו אינסטלטורים וכולי – שלא יהיה מצב שהם לא יקבלו עבודות בגלל שהם לא יכולים לעמוד בזה טכנולוגית.
<הגר שרן: רבים מהם, אלה שאנחנו עובדים אתם, לא יכולים לעשות את זה טכנולוגית.
<הגר שרן: אלה ספקים מאוד קטנים ואני מדברת על עבודות בגובה של 200-300 שקלים וצריך לשים את הדעת על רף מסוים של סכום שלא יפגע בהם וכתוצאה מכך גם לא יפגע בקופת החברה עם הוצאות נלוות.
אורי מקלב: יש לזה התייחסות.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים שזה יהיה.
מיקי לוי: אנחנו לא רוצים שהעסקים הקטנים ייפגעו.
אורי מקלב: זה ייכנס להחרגה.
<נועה עמיעד: המשרד לביטחון פנים.
<נועה עמיעד: המשרד לביטחון פנים אמון על שלושה גופים גדולים יחסית – כבאות והצלה, המשטרה, שירות בתי הסוהר – וכן חשוב לנו, וזה גם עלה בדיונים הקודמים, שלשר שלנו תהיה איזושהי סמכות להחריג עניינים מסוימים.
<נועה עמיעד: שלשר לביטחון פנים תהיה סמכות להחריג עניינים מסוימים, עסקאות מסוימות שנוגעים לדברים האלה.
אורי מקלב: את מדברת על דברים חסויים?
<נועה עמיעד: כל מיני עניינים.
אורי מקלב: הייתה על זה הסכמה.
מיקי לוי: על מה?
מיקי לוי: על כך שלשר לביטחון פנים תהיה סמכות?
<אייל לב ארי: זה בסמכות שר האוצר.
אורי מקלב: דיברנו על כך שלשר האוצר תהיה אפשרות בחוק.
מיקי לוי: לשר האוצר.
מיקי לוי: לא לשר לביטחון פנים.
מיקי לוי: אתה יודע מה קורה במשרד הביטחון?
מיקי לוי: שם בכלל תהיה לו ממלכה גדולה.
אורי מקלב: דיברנו על העסקאות האלה ועשינו החרגה.
<ירון גולן: זה בסמכות שר האוצר.
<ירון גולן: עכשיו כל משרד יבקש לפעול בתחומים שלו.
<קריאה: כמו בדיני מכרזים שבהמלצת המפכ"ל לא יהיה פרסום.
אורי מקלב: אני מבין ששר האוצר יקבל את זה.
אורי מקלב: בסך הכול בינתיים אנחנו ממשלה אחת.
<אייל לב ארי: בסדרי העבודה של הממשלה אני לא מבין איך זה יכול לקרות בצורה אחרת.
<אייל לב ארי: הרי תצטרך להיות החרגה וההחרגה לא תיווצר במקרה של משרד שהוא לא משרד האוצר.
<אייל לב ארי: החרגה שתהיה דרך צו של שר האוצר לא תיעשה כי שר האוצר החליט אלא בעקבות פנייה של הגוף הרלוונטי.
אורי מקלב: עד היום זאת לא ההחרגה הראשונה.
אורי מקלב: הגופים האלה, כמו משרד הביטחון וכמו המשרד לביטחון פנים - - -
מיקי לוי: בשמונים אחוזים תבטלי את הסודיות שם.
מיקי לוי: עזבי.
מיקי לוי: תעבירו לשר האוצר.
אורי מקלב: הניסיון שלך במשטרה הוא כזה שאם ניתן לך אפשרות לתת הרצאה על מה נעשה במשטרה, אני בטוח שתוכל לדבר הרבה זמן בעניין הזה.
אורי מקלב: אני באמת שמח שאתה לא כמו אחד שהיה בתקופה שלך, אריה עמית, שעל כל דבר יש לו ביקורת על המשטרה.
אורי מקלב: אתה לא עושה את זה אף על פי שאתה חבר כנסת ואני לכן בטוח שגם בעניין הזה לא תתחיל.
מיקי לוי: זה הבית הראשון שלי.
מיקי לוי: אני כל היום מגן עליהם.
אורי מקלב: עד היום לא שמענו, לא רק בחוק הזה אלא בעוד חוקים, ששר האוצר או שר אחר צריך ולא שמענו חריקות וחריגות.
אורי מקלב: אתה בוועדת כספים ואולי אתה שומע את זה הרבה.
אורי מקלב: אייל הוא גם סגן היועץ המשפטי בוועדת הכספים.
<רחל חביב: משרד השיכון.
<רחל חביב: אנחנו אמנם עובדים עם מרכב"ה, ואנחנו בעד החוק ויש אצלנו הרבה תהליכים שעוסקים במסמכים, וגם בתחום משאבי אנוש ולא רק בצד הפיננסי, אבל אנחנו עובדים עם פרויקט מרכב"ה ופרויקט מרכב"ה אצלנו מיושם בצורה יוצאת דופן.
<רחל חביב: הצורה יוצאת הדופן לא מאפשרת לנו מענה מפורטל הספקים שמרכב"ה פיתח ואני רוצה להציג את זה.
<רחל חביב: יש לנו מערכות ייעודיות שמטפלות בתהליכי ליבה של המשרד שמהווים שבעים אחוזים מתקציב המשרד וזה הרבה כסף והרבה חשבוניות.
אורי מקלב: וזה לא עובד במרכב"ה?
<רחל חביב: הפתרון שכיום יש במרכב"ה לא נותן מענה לתהליכים האלה.
<רחל חביב: אנחנו צריכים לחשוב ביחד איך להיערך לזה.
אורי מקלב: תוך שנה הכול יסתדר.
<קריאה: אנחנו נשב ביחד ונמצא פתרון.
אורי מקלב: לגבי אלה שנמצאים במרכב"ה, אני רגוע.
<רחל חביב: אבל חשוב לשים על השולחן שמשרד השיכון כרגע לא ערוך לזה.
אורי מקלב: במרכב"ה יש את היכולות ואתם לא צריכים להתמודד עם מה שצריכים אחרים.
<רחל חביב: זה לא פשוט.
<רחל חביב: בוא נאמר שזאת בעיה לא פשוטה אבל צריך להתמודד אתה.
אורי מקלב: אבל את החלק הראשון, לקבל את המסמך דרך המחשב, זה צריך להיות החלק היותר קל או המהיר יותר.
<מיכאל חלמסקי: זה אחד הפתרונות האפשריים.
אורי מקלב: בלי שאני איש טכנולוגיה, אני אומר שתעשו שלב ראשון של קבלה וזה יהיה לכל אורך השדרה בתוך משרד השיכון ואחרי כן תעשו את ההמשך.
<אייל לב ארי: סעיף קטן (ב) הוא סעיף ההסמכה של שר האוצר לקבוע הוראות.
<אייל לב ארי: סעיף קטן (א) הוא גוף מתוקצב שיחולו עליו הוראות סעיף קטן (ב).
<אייל לב ארי: הוא יכול לקבוע הוראות לעניין סוגי הגופים המתוקצבים שהחוק יחול עליהם.
<אייל לב ארי: שר האוצר, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, רשאי - לקבוע הוראות לעניין תחולת הוראות סעיף זה על ספק, ובכלל זה לפי סוג הספק, היקף המחזור השנתי של הספק, מספר העסקאות בשנה שמבוצעות בין הגוף הציבורי לספק או לפי סכום העסקה.
<אייל לב ארי: זה בא לתת מענה בעיקר לנקודה של הספקים קטנים, העוסקים הקטנים והבינונים כדי שלא ייפגעו מבחינת הדרישות שהחוק מציב.
<אייל לב ארי: לקבוע סוגי מסמכים נוספים עליהם יחולו הוראות סעיף זה ולעניין מסמכים אלה גם את אופן הגשתם, ככל שייקבע.
<אייל לב ארי: הסעיף הזה בא בעקבות דיון קודם בוועדה.
אורי מקלב: לפי הסעיף הזה, מה שאמרנו קודם שבהוראות של השר, הוא יכול להתחשב בכמה דברים ולא דווקא בנושא התקציב.
אורי מקלב: מספר עסקאות או פרמטרים נוספים.
<אייל לב ארי: נעבה את זה.
<אייל לב ארי: כרגע זה לעניין סוגי הגופים החיצוניים ולעניין זה הוא רשאי להתייחס לגובה תקציבו של הגוף המתוקצב.
אורי מקלב: ברגע שהלכנו על גופים מתוקצבים, שם יש תקנות של השר, אנחנו מבקשים שיהיו לו מרחב השיקולים.
<רעות אופק: כתוב "בכלל זאת".
<רעות אופק: זאת אומרת, חלק מהשיקולים שיכולים לבוא בחשבון.
אורי מקלב: הנוסח "ובכלל זאת" נותן את המענה.
<אייל לב ארי: זה ממקד אבל זה לא בא לצמצם את שיקול דעת השר.
<אייל לב ארי: פסקה (2) באה בעקבות הדיון שהתקיים בוועדה ומוצע לקבוע מסמכים נוספים בנוסף על אלה שיתבקשו מלכתחילה והוא יוכל לקבוע.
<אייל לב ארי: אופן הגשתם, זה כדי לא לקבוע מסמרות איזה סוג חתימה, אם בכלל, יוגשו אותם מסמכים נוספים ולהשאיר גמישות גם מבחינת הספקים או מבחינת סוג המסמך שכרגע לא ידוע איזה מסמך יתווסף.
<אייל לב ארי: אני מבין שלמשרד האוצר יש הסתייגות.
<ירון גולן: משרד האוצר מתנגד להרחבה של החוק.
<ירון גולן: הסכמת משרד האוצר להצעת החוק הייתה בתחולה המקורית שלו שדיברה על מסמך מוגדר.
<ירון גולן: להבנת החשבת הכללית, יש לה סמכות לנהל את הדברים האלה ולא נכון להפוך את זה לסמכות שר באישור ועדה.
<ירון גולן: יש תהליכים שקורים בתוך הממשלה, כל מיני תהליכים פנימיים, ולכן אנחנו מתנגדים לכל פסקה (2) שלא היה בהצעה המקורית.
אורי מקלב: למה אתם מתנגדים?
אורי מקלב: אני יכול להבין שאתם לא רוצים להרחיב, אבל מה אכפת לכם להכניס את זה לחו ק?
<ירון גולן: הסמכות שקיימת היום להבנתנו היא של החשבת הכללית.
אורי מקלב: וזה ייתן סמכות לשר?
<ירון גולן: אני אומר מאוד בכנות.
<ירון גולן: ההסכמה של משרד האוצר להצעת החוק המקורית לגבי מסמך מסוים.
אורי מקלב: אנחנו לא מתווכחים על העניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו רוצים להשביח את החוק ולתת את האפשרות.
אורי מקלב: איפה הסיבה?
אורי מקלב: אם זאת סמכות, אנחנו לא מורידים מהסמכות שלה.
<ירון גולן: היום יש תהליכים שקורים.
<ירון גולן: היום יש תהליכים שמטרתם בסוף להפוך את כל הליך המכרז להליך מחשובי.
<ירון גולן: יש תהליכים שקורים ואנחנו לא חושבים שזה נכון להכפיף את זה.
<אייל לב ארי: מעבר לזה שכרגע זאת סמכות רשות של שר האוצר, האם בסעיף הזה יש איזו התנגשות עם דין אחר לגביו מוסמכת לצו רך העניין החשבת הכללית לקבוע סוגים מסוימים של מסמכים שמשליכים על חוק עסקאות גופים ציבוריים או על חוקים אחרים כאשר בעצם התוספת הזאת יכולה ליצור התנגשות?
<ירון גולן: אין סתירה.
<ירון גולן: יש כפל סמכויות ואז יבוא מישהו ויטען שבגלל הסמכות כאן היא סמכות בחקיקה ראשית ולא סמכות בתקנות ולכן הסמכות הזאת גוברת.
<ירון גולן: ההנחיה שלי חד משמעית היא להתנגד להרחבה הזאת.
אורי מקלב: לא הנוסח הזה.
אורי מקלב: למה חד משמעית?
<ירון גולן: לא נמצא כאן נציג החשבת הכללית.
אורי מקלב: אנחנו הסכמנו לתאם עם משרד האוצר ואם משרד האוצר מחליט אחרת, לא תאמנו את זה עם משרד האוצר ועם החשבת הכללית.
<ירון גולן: זה משרד האוצר בהיבט הזה.
<ירון גולן: היא אחראית.
<ירון גולן: בכל מקרה החוק חוזר לוועדת שרים לענייני חקיקה.
אורי מקלב: אני לא מבין למה אתה צריך להשתמש באולטימטום.
<ירון גולן: אני בסך הכול מעביר את העמדה המקצועית.
<ירון גולן: נציג החשבת לא כאן כדי להציג אותה.
אורי מקלב: כשאתה מציג משהו מקצועי, יש כאן פרוטוקול וצריך שזה יהיה מכובד.
<ירון גולן: מחילה, לא התכוונתי לא להיות מכובד.
<ירון גולן: ניסיתי להסביר ואני אנסה להסביר פעם שלישית.
אורי מקלב: לא ענית על מה ששאלנו.
<ירון גולן: יש סמכות טבועה לחשבת הכללית וקורים תהליכים בתוך הממשלה לקדם את זה.
אורי מקלב: זה יכול לפגוע בתהליכים שלה?
אורי מקלב: יש משהו בחוק הזה שיכול לפגוע בה?
<ירון גולן: בסמכות שלה, בוודאי.
אורי מקלב: אנחנו פגענו במשהו בסמכות של החשבת הכללית?
<אייל לב ארי: אנחנו לא פגענו.
<אייל לב ארי: לגישת משרד האוצר כפי שהוסבר כאן, יכולה להיווצר התנגשות בין מה הסמכות הטבועה של החשבת הכללית במסגרת תפקידיה לבין יצירת סמכות בחוק מקבילה לשר האוצר, וכיוון שבעצם הסמכות כאן ניתנה לשר האוצר במסגרת החוק, לכאורה היא פוגעת או גוברת על הסמכות הטבועה של החשבת הכללית בגלל הכפל שעלול להיווצר.
אורי מקלב: אתה הסברת טוב ואני מבין.
אורי מקלב: אני רוצה לפרוט את זה למשהו מעשי.
אורי מקלב: מאחר והחשבת הכללית מקדמת, כפי שהוא אמר, את נושא המכרזים הממוחשבים והטכנולוגיים ושר האוצר, במקביל, מוציא תקנה שהמפרט צריך לבוא בצורה ממוחשבת בכל המכרזים.
אורי מקלב: הוא לא ידבר על כל המכרזים בהיקף אלא הוא ייקח פרט קטן בתוך המכרז.
אורי מקלב: מפרטים עם מכרזים גדולים, מפרטי המחשוב ומכרזי המחשוב, לא צריך לבוא עם קלסרים אלא צריך לבוא עם איזה דיסק וזה יספק.
אורי מקלב: כאן זה יכול לפגוע בתהליך שמקדמת החשבת הכללית.
אורי מקלב: זאת למשל דוגמה?
אורי מקלב: אני לא רואה את זה כמשהו.
אורי מקלב: בוא נעבור על זה.
<אייל לב ארי: לשנות, בצו, את התוספת: צו כאמור יכול - לקבוע את תחולת סעיף זה על גוף ציבורי לעניין סוגי עסקאות.
<אייל לב ארי: שיינתן לתקופה שלא תעלה על שנתיים, וניתן להאריכו מעת לעת לתקופה נוספת שלא תעלה על שנתיים בכל פעם.
<אייל לב ארי: גם נושא זה נתון למחלוקת עם משרד האוצר.
<אייל לב ארי: זה דבר שהוועדה ביקשה לקראת סוף הדיון הקודם.
אורי מקלב: מה ההתנגדות?
<ירון גולן: אנחנו רוצים להבין.
<ירון גולן: בנוסח שקבענו עכשיו, הצו יהיה בעצם להכניס גופים פנימה.
<ירון גולן: כל שנתיים נצטרך לבוא ולהאריך את הצו?
<אייל לב ארי: אנחנו אומרים גוף מתוקצב.
<אייל לב ארי: אנחנו כבר לא מונים אותו.
<אייל לב ארי: אנחנו באים ומסמיכים את השר לקבוע הוראות לגבי איזה סוגי גופים מתוקצבים יחול החוק עליהם.
<אייל לב ארי: נשארה בעצם רק ההחרגה במקרה של המדינה לגבי גופים או סוגי עסקאות שלא יחולו לעניין החוק.
<ירון גולן: בוא ניקח מקרים.
אורי מקלב: הוא רוצה לצמצם את זה.
אורי מקלב: הוא החליט שעד סכום כזה ואחרי כן הוא חושב שאפשר עכשיו להקטין את הסכומים.
אורי מקלב: איך התהליך קורה?
<ירון גולן: יש גופים כמו גופים ביטחוניים שצריך להחריג אותם באופן קבוע.
<ירון גולן: כרגע אין סמכות.
<ירון גולן: כל שנתיים אני אצטרך לבוא לוועדה.
אורי מקלב: זה לא צריך.
<ירון גולן: גם גופים מאוד מאוד קטנים, אני צריך כל שנתיים לבוא ולהחריג אותם.
אורי מקלב: את זה אפשר להוריד.
<אייל לב ארי: המבנה קצת משתנה או שהוועדה מחליטה לשנות.
אורי מקלב: לגבי הגופים שמחריגים.
אורי מקלב: מחריגים גוף מסוים, אז אפשר להחריג אותו לתמיד.
אורי מקלב: לא צריך שכל שנתיים יבואו לכאן לגביו.
אורי מקלב: לגבי השינויים בתקנות שהשר יעשה לגבי גופים מתוקצבים למשל?
<אייל לב ארי: שר האוצר יקבע אמות מידה בתקנות מי הם הגופים ככל שהם עונים לאותן אמות מידה, שזה יחול עליהם.
<ירון גולן: זה בא לאישור ועדה.
<אייל לב ארי: בעצם פסקת משנה (ב) נמחקת.
<אייל לב ארי: (ג) לעניין הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לשנות את התוספת לפי הוראות סעיף קטן (ג)(3) והוראות פסקת משנה (ב) לא יחולו.
אורי מקלב: אתה יכול להסביר את הסעיף?
אורי מקלב: מיקי, אתה מודע לסעיף הזה?
<אייל לב ארי: בעקבות הערות שקיבלנו מחשב הכנסת לגבי סוגי סחורות, בעיקר מתקציב הקשר של חברי הכנסת, עלה החשש של חשב הכנסת שזה ייצור הכבדה שהוועדה לא רצתה לגרום.
<אייל לב ארי: לכן מוסמך יושב ראש הכנסת לקבוע את סוגי העסקאות שלא יחולו.
אורי מקלב: אני מבין שבתקציב הקשר עם הבוחר, אתה צריך לעשות את זה בצורת מכרז.
אורי מקלב: לא אתה צריך לעשות את זה אבל יש איזה שהן הגבלות.
אורי מקלב: גם הכנסת רוצה להרגיש שהיא קובעת לבד ועושה.
מיקי לוי: ליושב ראש הכנסת יהיה מעמד של שר האוצר.
אורי מקלב: המשמעות היא קטנה.
<אייל לב ארי: (ׁד) בסעיף זה - "מסמך" – כל אחד מהמסמכים המנויים בסעיף 18ב(א) להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל"ג-1973 (להלן – הוראות מס הכנסהׂ).
אורי מקלב: כרגע אלה ארבעה מסמכים.
<אייל לב ארי: הוספת תוספת אחרי סעיף 5 לחוק העיקרי יבוא: "תוספת (סעיף 2ג)" תחילה תחילתו של חוק זה ביום תחילתן של תקנות לפי סעיף 2ג לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה.
<אייל לב ארי: הוראות ראשונות וצו ראשון הוראות ראשונות וצו ראשון לפי סעיף 2ג לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יובאו לאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת לא יאוחר מתום שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
<אייל לב ארי: לגבי התחילה דובר בדיון הקודם על תחילה תוך שנה.
<אייל לב ארי: זאת אומרת, חצי שנה להגשה וחצי שנה לתחילה.
<אייל לב ארי: עדיין מבחינת הנוסח, בעקבות הערות שעלו כאן, אין מניעה שהתחילה בתקנות באופן כללי או באופן מסויג לגבי סוגים מסוימים של גופים מתוקצבים תהיה קצת יותר מאוחר.
<ירון גולן: אם אפשר להציע, לאור השינוי עשינו בסעיף הראשון, לבנתי אפשר לשנת עכשיו את התחילה במובן הזה שקודם כל אין צורך שהתחילה תותנה בתקנות.
<ירון גולן: זאת אומרת, אפשר להגיד תחילה תהיה תוך 12 חודשים, 18 חודשים, ואני אגיד למה.
<ירון גולן: החוק חל כרגע על המדינה והוא לא חל על גופים מתוקצבים כל עוד אין תקנות.
<ירון גולן: ברגע שהתקנתי תקנות, החוק יחול עליהם.
<ירון גולן: אין סיבה להתנות את התקנות בחוק.
<רעות אופק: הסיבה היא הספקים הקטנים שאנחנו רוצים להגן עליהם.
<ירון גולן: אבל זה לא חל כי אני צריך להחיל את זה בתקנות.
אורי מקלב: התקנות הן לא לגופים המתוקצבים אלא למדינה עצמה.
אורי מקלב: את מדברת על הספקים שיחול עליהם מידית.
אורי מקלב: אתה מדבר על גופים מתוקצבים ואנחנו מדברים על משהו אחר.
<אייל לב ארי: יש כאן שני קצוות.
<רעות אופק: שני דברים נפרדים.
<רעות אופק: יש שני דברים נפרדים.
<רעות אופק: אחד, הגופים המתוקצבים, אנחנו רוצים להגן על מעון יום וכולי ובאמת כאן פתרנו את הבעיה.
אורי מקלב: תקנות.
<רעות אופק: אבל לגבי הספקים הקטנים שמספקים למדינה, אנחנו צריכים לקבוע אמות מידה שיחריגו את הספקים הקטנים כדי לא לפגוע מכל הטעמים שנדונו בדיונים שהתקיימו כאן.
אורי מקלב: לכן צריך תקנות.
<רעות אופק: ולכן צריכות להיות התקנות.
אורי מקלב: בתקנות יש סמכות לשר לא להחיל את זה מיד תוך חצי שנה.
<אייל לב ארי: הוא יכול לתת תחילה.
אורי מקלב: הוא יכול להחיל את זה יותר מאוחר.
<ירון גולן: רצוי שהוועדה תיתן את דעתה על זה.
<אייל לב ארי: אנחנו התנינו את תחילת החוק בתחילתן של תקנות.
<אייל לב ארי: התקנות יקבעו תוך כמה זמן הן מתחילות ואז תהיה גם חפיפה.
<רעות אופק: אני לא רואה איפה זה מעוגן.
<אייל לב ארי: תקנות לפי סעיף 2ג לחוק העיקרי.
<רעות אופק: אבל התקנות צריכות להיות מובאות תוך שישה חודשים.
<אייל לב ארי: אמרתי בדיון הקודם שמדובר על תחילה תוך שנה והיא פוצלה כך שחצי שנה להבאת התקנות וחצי שנה לתחילת התקנות.
<אייל לב ארי: עדיין בנוסח הזה אין את ששת החודשים של תחילת התקנות.
אורי מקלב: תוך שישה חודשים מגיעות התקנות ובתקנות יכול להיות שזה לא יחול בעוד חצי שנה אלא יחול בעוד שנה.
אורי מקלב: השאלה אם אנחנו רוצים להחליט כבר עכשיו כדי להרגיע או רק להחריג את השלטון המקומי ולתת לו שנה וחצי.
מיקי לוי: אני מוכן להרגיע.
מיקי לוי: היכן שניתן, אני מוכן להתפשר.
מיקי לוי: אינני איש מדון.
אורי מקלב: ניתן חצי שנה ושנה.
<אייל לב ארי: כאמירה, לכשיובאו התקנות, נשים לב בתחילה לעניין הרשויות המקומיות.
<אייל לב ארי: מה עמדת הוועדה?
אורי מקלב: יש אפשרות לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אורי מקלב: אני מציע להשאיר את זה ולקראת קריאה שנייה ושלישית יעשו עבודה בשלטון המקומי ונראה.
<אייל לב ארי: נשאר נושא אחד שצריך לדון בו והוא העלות התקציבית.
<ירון גולן: עבר אליכם מסמך.
<אייל לב ארי: כפי שירון אמר, עמדת אגף התקציבים, רק המדינה תתקצב את עצמה ולא יתוקצבו יתר הגופים המתוקצבים.
<אייל לב ארי: עדיין לא קיבלנו בהערכת העלות, רק ממשל זמין, עלות פיתוח המערכת נאמד במיליון שקלים שצריך מתן מענה.
<אייל לב ארי: ..
<אייל לב ארי: אני לא יודע מה זה מיליון השקלים ואני צריך לבוא ולכתוב עלות תקציבית.
<אייל לב ארי: מיליוני שקלים, זה יכול להיות עד שישה מיליון שקלים וזה יכול להיות גם מעל שישה מיליון שקלים.
אורי מקלב: אתה צודק, אבל אם יש הסכמה גם עם זה שיש לזה עלות תקציבית, אז מה הבעיה?
אורי מקלב: תכתוב שיש לזה עלות תקציבית.
<אייל לב ארי: אני צריך לכתוב בהצעת החוק - וגם אין לי מספר ספציפי – האם המספר עובר את השישה מיליון שקלים או מתחת לסכום הזה.
אורי מקלב: יש הסכמה על זה.
אורי מקלב: אתה יכול לכתוב שעשוי להיות מעל שישה מיליון שקלים.
<אייל לב ארי: ככל שהממשלה תסכים, אין נפקות מבחינת הרוב הנדרש להעביר את הצעת החוק בקריאה הראשונה.
<אייל לב ארי: ככל שהממשלה לא תסכים, אנחנו נכתוב שעלות החוק היא מעל שישה מיליון שקלים ויש כאן משמעות לגבי הרוב שיידרש לאשר.
<ירון גולן: אנחנו נחדד שוב לאגף התקציבים שלא נמצא כאן.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים את זה גם אם זה עשוי להיות מעל שישה מיליון שקלים.
<אייל לב ארי: הוועדה כמובן מוסמכת לאשר אבל אני כן מבקש לפחות ממשרד האוצר להעביר לנו עלות יותר מדויקת מבחינה מספרית.
אורי מקלב: אני אומר לך שכאשר מדובר בעלות אמיתית, זה עולה הרבה כסף.
<אייל לב ארי: צריך שהאומדן יהיה ויובא בפני המליאה, אז ידעו כי צריך רוב של לפחות חמישים או כל רוב אחר.
אורי מקלב: בינתיים חבר הכנסת לוי הוא מהאופוזיציה כך שיהיה לנו את הרוב.
אורי מקלב: מישהו רוצה לומר עוד מילת ברכה לפני שאנחנו מסיימים את הדיון?
אורי מקלב: בשלב הזה עשינו כברת דרך.
אורי מקלב: השארנו דברים שנצטרך לדון בהם לקראת קריאה שנייה ושלישית על מנת לשנות או לשפר.
אורי מקלב: אוזנינו יהיו קשובות ותהיה לנו נכונות להתאים את עצמנו כדי לעשות את החוק הטוב ביותר.
מיקי לוי: גם לברך על המוגמר.
מיקי לוי: תודה רבה לך על הנחישות.
אורי מקלב: אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון - חובת שימוש במסמכים ממוחשבים), התשע"ו-2016 כפי שדנו בה וכפי שהקראנו אותה עם כל ההסברים והשינויים.
אורי מקלב: בעד הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים – פה אחד
אורי מקלב: אין מתנגדים ואין נמנעים.
אורי מקלב: אני קובע שהוועדה אישרה את הצעת החוק להעלאה לקריאה ראשונה.
אורי מקלב: הישיבה רבת משתתפים והרבה רוצים להגיד את דבריהם ואנחנו גם רוצים לשמוע את דבריכם, לכן נצטרך להתכנס מבחינת הזמן ואני אשתדל לפתוח את זה מיידית איתכם.
אורי מקלב: אנחנו פותחים את הישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: על סדר היום: בעקבות ועידת האקלים – קידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת.
אורי מקלב: זה דבר אחד, אבל זה גם שני דברים.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לדון בעקבות ועידת האקלים שהייתה ב-2015 בפריז.
אורי מקלב: חשבנו שמן הנכון הוא להתכנס ולשמוע מה הממשלה התחייבה ואיך הממשלה חושבת ליישם את המסקנות שהתקבלו והוסכמו באותה ועידה.
אורי מקלב: אנחנו גם רוצים בהזדמנות הזו לשמוע יישום של החלטות ממשלה שהיו כבר בעבר.
אורי מקלב: אם אני לא טועה, על ועידת האקלים במשרדים השונים, משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, היו צריכים להגיש לממשלה תכנית עבודה תוך 45 יום.
אורי מקלב: אנחנו היום נמצאים כנראה אחרי 45 יום ועדיין היא לא הוגשה לממשלה.
אורי מקלב: החלטנו דבר אחד, חבריי חברי הכנסת, שהוועדה הזאת תאמץ את המעקב אחרי יישום ועידת האקלים.