GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: ליאת, אני רק רוצה להגיד לך, ממסמך שמשרד התחבורה שלחו לוועדת הכלכלה בעקבות הישיבה של שנה שעברה, מכתב מדצמבר 2014, הסטודנטים מקבלים כאן באמת התייחסות גדולה ואנחנו מכירים את הבעייתיות.
אורי מקלב: דנו על זה גם באופן נפרד ובאמת יש גם קושי מול 400,000, מול 170 מוסדות, אבל ראינו מחזות מאוד מאוד קשים ששש ושבע שעות חיכו לכרטיס רב-קו, וגם לא נסגר.
אורי מקלב: לראות איך שנראתה התחנה המרכזית לפני שנתיים או שלוש, היום אני חושב שזה פחות.
אורי מקלב: גם יש במשפחה הגרעינית שלי שתי סטודנטיות, זה היה בפרויקט, זאת אומרת ידעו שצריך ללכת ומי הולך ואיך הולכים, זה היה בתכנית העבודה של השבוע, ידעו שהשבוע צריך לעשות את כרטיס הסטודנט, זה היה פרויקט שצריך לבצע אותו.
אורי מקלב: אני כן רוצה להתייחס לסעיף אחד שאת אמרת, שאני חושב שיש לו די משמעות ביעילות של העניין.
אורי מקלב: נכון שיש בעיות של סטודנטים שעדיין לא מקבלים את כרטיס הסטודנט שלהם ויש בזה גם עיכובים, אבל אני מדבר על הליבה שאת אמרת, על למה צריך את אישור הלימודים.
אורי מקלב: אחד מהסעיפים, הסעיף התשיעי כאן בתוך המסמך, משרד התחבורה יפעל, מדברים על 2014, בשיתוף עם התאחדות הסטודנטים, לחיבור מאגרי המידע של האוניברסיטאות עם עמדות שירות של כרטיסי הרב-קו ובצורה זו יאושרו התלמידים הזכאים להנחות ללא הצגת כל כרטיס או אישור לימודים.
<ליאת הלבץ: אנחנו - - -
אורי מקלב: הפעם לא היה.
אורי מקלב: זאת אומרת לשנה הזו, זו בעצם התחייבות לשנה שזה מה שיהיה, זה לא היה.
אורי מקלב: אני רק - - - כן, במאמר מוסגר למה שאת אמרת.
<ליאת הלבץ: אני רק אציין שבאמת יש איזה שהוא שיתוף פעולה בין ההתאחדות לבין משרד התחבורה וכן יש לנו דלת פתוחה שם, אבל באמת מה שראינו, מה שאתה מדבר, המסלקה המרכזית שהייתה אמורה למעשה לחבר את המערכות, עובדים הגיעו לא מוכשרים לרגע של העדכונים והייתה בעיה מול המוסדות מבחינת החיסיון המשפטי של הפרופילים של הסטודנטים.
<ליאת הלבץ: הרבה מוסדות לא רצו מרצונם לקחת חלק בפרויקט הזה כי הייתה בעיה משפטית.
<ליאת הלבץ: צריך לפתור את כל הפינות לפני שמגיעים.
אורי מקלב: אני באמת חושב שבפעילות אתם, כאחד שקרוב לסטודנטים, בתוך התאחדות צריכים לתת לזה מענה, לדחוף.
<ליאת הלבץ: יש בן אדם שזה התפקיד שלו בהתאחדות, על זה הוא עובד.
<ליאת הלבץ: הוא בקשר עם המוסדות, בקשר עם - - -
אורי מקלב: שיפרתם, יש שיפור, גם במשרד התחבורה - - -
<שי ג'רבי: אדוני היושב ראש, הייתי מבקש זמן להתייחסות, רשמנו את הכול והיינו רוצים להתייחס.
אורי מקלב: בבקשה, מנהל אגף טכנולוגיות ברשות התחבורה הציבורית, משרד התחבורה.
אורי מקלב: אפשרנו לך גם להציג מצגת.
<שי ג'רבי: אז יש לנו גם התייחסות פרטנית לטענה האחרונה, אני מקווה שיהיה לנו מספיק זמן להגיע לנקודה הזאת.
<שי ג'רבי: אז הרשות הארצית לתחבורה ציבורית שהוקמה לפני קצת פחות משנתיים, במסגרת משרד התחבורה, לקחה על עצמה לרכז ולהוביל את תחום התחבורה הציבורית.
<שי ג'רבי: קודם כל אני מודה לכם על ההזמנה ושמח על הדיון, גם על דברי הפתיחה שלך וגם על זה שאנחנו בוועדת המדע והטכנולוגיה.
<שי ג'רבי: אני חושב שזה סימן לזה שיש הבנה שנושא הטכנולוגיה בתוך עולם התחבורה הוא נושא שצריך לשים אותו במוקד תשומת הלב, כי זה משפיע בסוף על מה שבאמת חשוב, שזה רמת השירות לנוסע.
<שי ג'רבי: אני גם שמח לראות פה את עמיתיי מהמפעילים השונים שנמצאים כאן, אני מקווה שהם יוכלו להתבטא בהמשך.
<שי ג'רבי: היום אצל כל מפעיל יש לנו צוות טכנולוגי ייעודי של אותו מפעיל שאמון על המערכות, מולו אנחנו גם נמצאים בקשר, גם מקדמים ביחד את התהליכים.
<שי ג'רבי: נתחיל.
<שי ג'רבי: מכיוון שזמננו מתקצר אני ארוץ מהר.
<שי ג'רבי: לאגף הטכנולוגיות יש תפקיד, התפקיד הוא הסדרה מתמדת, דגש על מתמדת, של המערך הטכנולוגי במערך התחבורה הציבורית.
<שי ג'רבי: למה מתמדת?
<שי ג'רבי: כי זה לא זבנג וגמרנו, כל הזמן צריך להיות עם היד על הדופק על הדברים.
<שי ג'רבי: אנחנו גם מקדמים טכנולוגיות חדשות וגם שומרים על רמת שירות במערכות קיימות.
<שי ג'רבי: יש לנו בשלב זה שלושה תחומי פעילות מרכזיים.
<שי ג'רבי: על שני הראשונים אני אשמח לקיים דיון נפרד, אם תרצו, נזכיר את נושא המידע לנוסע, שגם הוא נושא עם השלכות על הציבור ויש לנו הרבה פעילות סביב הדבר הזה, נשמח לפרט ככל שיותיר הזמן, נתמקד בכרטוס.
<שי ג'רבי: אני אתייחס אחת לאחת לדברים שעלו לפי הסדר.
<שי ג'רבי: נושא בירור יתרה, היכולת לדעת מה יש על כרטיס הרב-קו.
<שי ג'רבי: כרטיס הרב-קו, מדובר בטכנולוגיה שיצאה לדרך לפני כ-10 שנים ומטבע הדברים זה לא מחשב, אי אפשר לדעת מה יש על הרב-קו, אבל היום זה אפשרי וזה אפשרי בדרכים שמפורטות כאן.
<שי ג'רבי: קודם כל בסלולר, האפליקציות הסלולריות, גם רשמית, של משרד התחבורה, אפליקציית כל קו, שכולכם מוזמנים להוריד וגם אפליקציות נוספות, שקיימות בשוק הפרטי, בטלפונים שיש בהם רכיב מסוים שנקרא רכיב NFC ניתן להצמיד את הרב-קו ולראות מה הערך ומה האחוזים שיש על הכרטיס וכמה עוד יתרה נותרה לי בכרטיס.
<שי ג'רבי: זה מבחינתנו לא מספיק.
<שי ג'רבי: מדוע לא מספיק?
<שי ג'רבי: מכיוון שזה רק בטלפונים מסוג מסוים ולכן אנחנו הולכים לצעדים נוספים.
<שי ג'רבי: באינטרנט, באמצעות התקן חומרה הביתי שהוזכר וזה ההתקן.
<שי ג'רבי: אתה יכול לחבר את ההתקן הזה למחשב הביתי, הנה הוא כאן לפנינו וקודם כל לדעת כמה יש לך, זה קיים גם באתר של פורום המפעילים שנמצא כאן וגם באתר חברת דן ובהמשך גם באתר חברת אגד.
אורי מקלב: זה נמצא בחינם?
אורי מקלב: ההתקן הזה ניתן בחינם?
<שי ג'רבי: זה לא סתם העניין הכספי, אני רוצה להתייחס לזה.
<שי ג'רבי: קודם כל העלות של הפריט הזה היא כ-40 שקלים.
<שי ג'רבי: אנחנו חילקנו במסגרת פיילוט של 1,000 משתמשים, שגם הזמנו את ידידי היקר להשתתף בפיילוט, 1,000 רכיבים כאלה בחינם.
<שי ג'רבי: בשלב הבא, בנקודת זמן מסוימת אנחנו נגבה על זה תשלום סמלי של 10 שקלים, מדוע?
<שי ג'רבי: זה מה שנקרא דמי רצינות, כי בסך הכול זה רכיב שאפשר אחר כך, אתה יודע, לזרוק אותו ואנחנו רוצים שישתמשו בזה.
<שי ג'רבי: זו המטרה של גביית הכסף, הסכום עצמו הוא אפסי מבחינתנו.
יעקב גיל: אבל יש תכניות לבירור יתרה באינטרנט עם סיסמה בלי התקן?
יעקב גיל: בבנק אפשר להיכנס עם משתמש וסיסמה, לעשות פעולות, לדעת יתרות.
יעקב גיל: למה צריך התקן?
<שי ג'רבי: אדוני היושב ראש, הקשבנו בסבלנות רבה מזה כשעה לדברים שנאמרו, הייתי מבקש לדבר ברצף, תודה לך.
אורי מקלב: כן, אני אגיע אליך.
<שי ג'רבי: השיקול המנחה שלנו, כשאנחנו מקדמים טכנולוגיות, זה פתרון מתאים לכולם, שוויוניות, לכן נמצאים כאן אנשי חברת דן, כשהם פונים אלינו והם רוצים לקדם פתרונות בסלולר אנחנו אומרים להם 'חברים, לא כפתרון יחיד, אלא במקביל לפתרונות נוספים', שמתאימים לכל הציבור, כולל לציבור שאדוני מייצג שאולי לא משתמש באפליקציות.
<שי ג'רבי: אנחנו מסתכלים על כל ה - - -
אורי מקלב: אני מחזיק כאן טלפון שהוא כשר, הוא נקרא טלפון מוגן ואין לי בעיה, הציבור שלי יכול, אמנם הוא יקר, לא לכולם יש את היכולת הכספית להחזיק כזה מכשיר, ונכון, יש לי אפליקציה ואני גם הורדתי אותה, היא עדיין לא פעילה, של הרב-קו, והצמד רב-קו - - - הרב-קו שלי.
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון, גם הציבור שאני מייצג אותו, יש לו היום את האפשרויות, אבל יש ציבור גדול, אני מייצג את כולם, שאין להם את האפשרות, אין להם את היכולות הטכנולוגיות, אין להם נגישות, הם לא יודעים לעשות את זה וחלקם בתוך המשתמשים בתחבורה ציבורית הוא לא מעט.
אורי מקלב: כל אלה הם ודאי משתמשים בתחבורה ציבורית והם נמצאים אצלכם וזה קשישים וצעירים וגם לא בכל מקום יש לו את האפשרות הזו והוא עכשיו בזמן נסיעה, הרב-קו נמצא אצלו בכל מקום, צריך להבין, גם אם יש לו מחשב בבית, אבל הוא לא במקום, ואני לא רוצה להרחיב לך, בחיי היום יום הפרקטיקה הזו, כמה היא חשובה.
<שי ג'רבי: לכן הפתרונות שאנחנו מנסים לקדם הם פתרונות שהם בראייה שוויונית וזו הנקודה שהדגשתי.
<שי ג'רבי: מעבר לזה ניתן לראות את היתרה גם בעמדות השירות, שנרחיב עליהן, אני מקווה, בהמשך, גם בעמדות הטעינה שפרושות ברחבי הארץ בהיקף שאני אציג בהמשך וגם אצל הנהג ובמכשירי התיקוף.
<שי ג'רבי: אלה המקומות שבהם ניתן לראות את היתרה.
<שי ג'רבי: ברשותך אני אתקדם.
אורי מקלב: כמה כרטיסי רב-קו יש?
<שי ג'רבי: מעל 2 מיליון.
<שי ג'רבי: אנחנו מדברים, דרך אגב, בין 2 ל-3 מיליון כרטיסים באלפי מכשירי טעינה ותיקוף שפרושים ברחבי הארץ, אצל המפעילים השונים.
<שי ג'רבי: מדובר במערכת רצפת ייצור מאוד מאוד מורכבת עם הרבה מאוד טרנזקציות ביום, אין לי כרגע את המספר המדויק, אבל מדובר במיליונים לאורך תקופה קצרה.
אורי מקלב: במסמך שלכם זה 72 מיליון בשנה תיקופים, לא הטענות.
אורי מקלב: שימושים כאלה.
<שי ג'רבי: מטבע הדברים אותן נאמר 71 מיליון פעולות מוצלחות לא מגיעות לכאן, מה שמגיע לכאן זה האחוז, לא ניכנס לאיזה אחוז זה בדיוק, שבו הדברים משתבשים.
<שי ג'רבי: ואנחנו אחראים גם על זה.
<שי ג'רבי: שיפורים טכנולוגיים.
<שי ג'רבי: אנחנו בתהליך יחד עם המפעילים על שדרוג המכשירים, בדגש, רבותיי, על שיפור זמני התגובה.
<שי ג'רבי: זיהינו את העניין הזה כנקודה לתשומת לב, אנחנו עובדים עם חברת אגד על הנושא הזה, ובנוסף לזה טעינה דרך האינטרנט, שהזכרתי, יש כאן פרויקט שנעשה ביחד עם המפעילים שנמצאים כאן, בהשקה, אפילו שקטה, בלי יותר מדי פרסום, כבר 2,000 טעינות בחודשים הראשונים.
<שי ג'רבי: טעינת רב-קו.
<שי ג'רבי: מקודם דיברתי על קריאת הרב-קו, טעינה, היכולת לטעון בכסף דרך האינטרנט באמצעות המכשיר הזה בחודשיים הראשונים.
<שי ג'רבי: בשלב השני היכולת הזו תהיה פרושה בנקודות מכירה ברחבי הארץ בבתי עסק כאלה ואחרים.
<שי ג'רבי: חבריי כאן ירחיבו אם יישאר זמן.
<שי ג'רבי: אנחנו גם מתכוונים להתקדם לתיקוף בסלולר.
<שי ג'רבי: זה הצעד הבא של המערכת הזאת, שתהיה אפליקציה ש - - -
אורי מקלב: דרור גנור דיבר על מה שאתה מדבר עכשיו בתוך ועדת ה - - - זה לא אומר שהשנה, הוא כבר מעריך שכבר השנה המכרז הזה כבר יפורסם.
אורי מקלב: אני מבין שהוא עוד לא פורסם.
<שי ג'רבי: המכרז הזה הולך להתפרסם במהלך 2016, זה דבר שאני יכול להגיד לפרוטוקול.
אורי מקלב: אני שאלתי את זה כדי שיגידו לפרוטוקול ואני מקווה שבשנה הבאה אני אגיד לכם זה בסדר.
<שי ג'רבי: ניפגש בעוד שנה.
אורי מקלב: שאני לא אגיד לכם שבפרוטוקול של שנה שעברה היה כתוב שזה השנה וזה לא בוצע.
אורי מקלב: אתה מדבר על דברים שלצורך העניין מתקדמים יותר, אני לא העליתי את כל הנקודות, שיש מכשירים שהם מיושנים ולא קוראים, אבל אתה מדבר על שפה אחת או שזה לא יעד שלכם?
אורי מקלב: שלמכשירים האלה תהיה שפה אחת, שכולם ידברו באותה שפה.
<שי ג'רבי: יש שפה אחת כזו.
אורי מקלב: שהגרפיקה צריכה להיות מדויקת, שהצבע של - - -
<שי ג'רבי: תהיה שפה אחת כזו, אני אגיע לזה עוד מעט.
אורי מקלב: לא ראיתי את זה כאן אצלך, לכן אני שואל.
<שי ג'רבי: יש לנו עשרה שקפים.
<שי ג'רבי: לעניין מועד הכניסה לתיקוף בסלולר.
<שי ג'רבי: כשאנחנו יחד עם מנהל הרשות, מאיר חן, התחלנו איזה שהיא תכנית עבודה - - -
אורי מקלב: לא על זה, על מערכת מפעילי תחבורה הציבורית, אגד ודן, שמתכוננים להחליף את מערכות הכרטוס שלהם, יש כרגע הידברות לגבי החלפת כל מערכת הכרטוס של המפעילים הגדולים.
אורי מקלב: ואז שואל אותו אבישי ברוורמן, זה מכרז פשוט, זה מכרז מורכב מאוד, ושואל אותו 'מתי?' היושב הראש, אז הוא אומר 'השנה זה כבר ייצא'.
<שי ג'רבי: אני אגיע לנושא הזה לפי הסדר, יש פה הרבה נושאים.
<שי ג'רבי: לכל שאלה שהועלתה כאן, גם שלך וגם של אחרים, יש לנו תשובה, אני חושב תשובה טובה, נראה בסוף הדיון אם הכול ייענה, גם מה שהעלית.
<שי ג'רבי: אני רוצה להתייחס למה שאמרת, לגבי אותו מכרז תיקוף בסלולר, אם הובטח שב-2015 ועכשיו 2016.
<שי ג'רבי: באותה תכנית עבודה שאנחנו התחלנו לעשות באנו והסתכלנו ואמרנו, אוקיי, מה יותר דחוף ממה, האם עכשיו הדבר הכי חשוב זה אפליקציה בסלולר או אולי פתרונות יותר מיידיים, שאני אציג עוד מעט, במענה גם לדברים שנאמרו כאן.
<שי ג'רבי: זאת גם הסיבה לתעדוף של הדברים.
<שי ג'רבי: ההסתכלות דווקא הייתה טווח קצר ואחר כך טווח ארוך, קודם כל לתת מענה לבעיות הבוערות ולכן התיקוף בסלולר ייעשה ב-2016.
<שי ג'רבי: רבותיי, כתובת אחת לנוסע.
<שי ג'רבי: זה עלה פה מכמה אנשים, מפעיל שקוף למשתמש.
<שי ג'רבי: יש לנו עמדות שירות, עמדות 'על-הקו', זה המותג.
<שי ג'רבי: יש כבר היום 100 כאלה, לא כולן ממותגות, אבל כבר היום בכל אחת מהעמדות האלה אפשר לבצע את הפעולות האחידות ללא קשר למפעיל כזה או אחר.
<שי ג'רבי: אנחנו מדברים על פעולה, למשל, של שחזור כרטיס.
<שי ג'רבי: אם הכרטיס אבד ניתן לשחזר אותו, אין צורך ללכת היום, כבר היום, בחודשים האחרונים זה כבר עובד, אין צורך ללכת לכל המפעילים, מה שעלה באותו דיון.
<ניר גרסון: מי מפעיל את כל העמדות האלה?
<ניר גרסון: הן שייכות למי?
<ניר גרסון: הן שלכן, משרד התחבורה, מי מפקח עליהן?
<שי ג'רבי: מי שמפקח עליהן זה אנחנו, העמדות מופעלות על ידי קבלני משנה.
אורי מקלב: קבלני משנה שלכם?
<שי ג'רבי: העמדות של המפעיל.
<ניר גרסון: לא הבנתי, של המפעילים או של הגורם המבקר?
<שי ג'רבי: העמדות הן של המפעילים.
אורי מקלב: מי אדוני?
<ניר גרסון: אני ניר גרסון, מהרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.
אורי מקלב: אחרי שהם ידברו אני אתן לכם לדבר.
<שי ג'רבי: הפיקוח על העמדות, הייזום שלהן, הארגון שלהן, כולל המיקום שלהן, המיתוג שלהן ונהלי העבודה שלהם נעשים על ידינו.
<שי ג'רבי: ומה שהכי חשוב ובליבת העניין זה ש - - -
אורי מקלב: שי, תסביר, אני רוצה להבין.
אורי מקלב: יש עכשיו חברות תחבורה שהעמידו עמדות חדשות, אתה מדבר על אלה?
אורי מקלב: הייתה פריסה בתקופה האחרונה של חברת קווים או - - - הם פרסו עכשיו, אתה מדבר על העמדות האלה או אתה מדבר על עמדות שלכם?
<שי ג'רבי: אני מדבר על עמדות שכל מטרתן היא לתת מענה לאותן בעיות שהציבור חווה בשנתיים-שלוש האחרונות סביב הצורך, נגיד במצב של שחזור כרטיס, ללכת ולטייל בין כל המפעילים.
אורי מקלב: אתה מדבר על 100 עמדות כאלה, איפה?
<שי ג'רבי: ה-100 עמדות האלה, יש רשימה, היא כרגע לא מולי, אבל אפשר כמובן להפיץ אותה.
יעקב גיל: זו עמדה ל-20,000 כרטיסי רב-קו, לפי החישוב של 2 מיליון.
אורי מקלב: אבל אלה לא היחידים, הוא אמר שיש אלפים של עמדות.
<שי ג'רבי: לא, אמרתי - - -
אורי מקלב: לא, בסך הכול, של החברות והכול, עמדות הטענה יש אלפים.
<שי ג'רבי: מכשירי טעינה ותיקוף יש אלפים, אם אני סופר את אלה שבאוטובוסים עצמם, בעיקר.
<שי ג'רבי: אני מדבר על מכשירי התיקוף באוטובוסים עצמם וציינתי את המספר הזה - - -
אורי מקלב: תיקוף, אבל לא הטענה.
<שי ג'רבי: טעינה ותיקוף, לפעמים טעינה ותיקוף הם בנפרד.
<שי ג'רבי: כאן אנחנו מדברים על עמדות מאוישות, כאלה יש 100, אלה עמדות שברובן הגדול היו כבר קיימות כעמדות של המפעילים, ומה שאנחנו עשינו במסגרת פרויקט המסלקה, איחדנו את המערכות של המפעילים השונים למערכת אחת מרכזית שמתממשקת למערכת מרכזית ואז את פעולת השחזור אתה יכול לעשות רק בעמדה אחת, אתה נדרש לעשות רק בעמדה אחת ולא צריך לטייל בין העמדות.
<שי ג'רבי: את הבעיה הזאת אנחנו פתרנו, להבנתי, אלא אם כן מישהו יעלה סיפור אחר מהתקופה האחרונה.
<שי ג'רבי: זה עניין השחזור ובהמשך אנחנו גם ניכנס לעניין היתרות הכלואות, זו גם בעיה שעלתה, גם בחודשים הקרובים.
<שי ג'רבי: השפה האחידה, ששאלת.
<שי ג'רבי: אנחנו משתמשים בתקן אקליפסו, זה התקן שאיתו אנחנו רצים בשנים האחרונות.
<שי ג'רבי: בסופו של דבר זה מבנה נתונים אחיד שכל המפעילים מכירים ולפיו הם עובדים.
<שי ג'רבי: בסופו של דבר אותם 71 מיליון טרנזקציות תקינות שדיברנו קודם, הן תקינות בגלל השפה האחידה הזו.
<שי ג'רבי: אחוז מסוים של תקלות קיים ואיתו אנחנו מתמודדים.
<שי ג'רבי: לגבי אוכלוסיות ייעודיות שעלה כאן.
<שי ג'רבי: אנחנו מזהים כמה אוכלוסיות ספציפיות שצריכות לקבל התייחסות מיוחדת.
<שי ג'רבי: אני כרגע מציין שתיים, יש יותר, סטודנטים וזכאי ביטוח לאומי.
<שי ג'רבי: לגבי הסטודנטים, כפי שנאמר, יש לנו פעילות משותפת עם התאחדות הסטודנטים הארצית, גם בשנים קודמות אבל השנה הזאת במיוחד, הייתה פריסה ותכנית סדורה גם במוסדות וגם באיזה ימים זה יפעל, אני חושב גם בתיאום עם ההתאחדות, עמדות שמטרתן העיקרית היא לתת לסטודנטים את השירות ואת ההנחה המשמעותית מאוד שניתנת להם.
<שי ג'רבי: מדובר בהנחה, לא זוכר את המספר המדויק, של מאות שקלים בשנה.
<שי ג'רבי: העמדות האלה פעלו בשבועיים האחרונות ופועלות עדיין עוד מספר ימים.
<שי ג'רבי: אחד הדברים שעשינו במסגרת אותן עמדות זה גם פרויקט של קשר ישיר - - - שלום לך, התחלפת.
<שי ג'רבי: איפה הגברת ממקודם?
<שי ג'רבי: דווקא יש לי תשובה בשבילה.
רם שפע: התחלפנו.
<שי ג'רבי: היא העלתה את הנושא של הבין תחומי והתשובה היא כמובן שלא הצלחנו ליצור קשר עם הבין תחומי למרות שניסינו, בעזרתכם, הרבה מאוד פעמים, והאוניברסיטה של הסטודנטים לצערי בחרה לא ליצור קשר עם הפרויקט הזה, זה אני אומר לפרוטוקול, ולכן לא יכולנו לחסוך מאותה סטודנטית את הצורך להביא ניירות.
<שי ג'רבי: התכוונו לעשות את זה, עשינו את זה במוסדות אחרים.
<שי ג'רבי: במוסדות ששיתפו פעולה עם הפרויקט אפשר היה ואפשר עדיין להגיע לעמדה, לתת תעודת זהות ויש קשר למאגר המידע של אותו מוסד.
<שי ג'רבי: כמובן גם שמרנו פה על ענייני הפרטיות וחוזר חזרה, אישור שהנ"ל הוא אכן סטודנט ואז ניתנת לו הנחה.
<שי ג'רבי: את זה אנחנו עושים בהגעה לעמדה.
<שי ג'רבי: הנחה של קרוב ל-1,000 שקלים, אנחנו לא נותנים באינטרנט בשלב זה, אולי בשנה הבאה.
<שי ג'רבי: תהליך דומה אנחנו הולכים לעשות עם זכאי הביטוח הלאומי, אני מקווה בשנה הבאה.
<שי ג'רבי: לגבי עלייה מכל הדלתות, יושבים כאן המפעילים ויכולים להעיד על זה, פרויקט מאוד מורכב.
<שי ג'רבי: הכוונה היא בעצם היכולת לעלות שלא דרך הנהג, פשוט לעלות לאוטובוס מהדלת האחורית, לתקף, כמובן זה גם מקצר את זמן ההמתנה.
<שי ג'רבי: חברת מטרופולין יצאה עם העניין הזה וזה כבר עובד ב-40 אוטובוסים, הם יוכלו לספר על המורכבות של הדברים, חברת דן שנמצאים כאן וחברת אגד, שגם נמצאים כאן, הפרויקט מאוד מאוד מורכב בהיקף שלו.
<שי ג'רבי: סך הכול אנחנו מדברים על 620 אוטובוסים, חלקם כבר עובדים בשיטה הזו וחלקם בתקופה הקרובה.
<שי ג'רבי: זו דוגמה לאתר טעינה באינטרנט שהזכרתי מקודם.
<שי ג'רבי: כולכם יכולים להיכנס אליו.
<שי ג'רבי: בזה אני אסיים את ההתייחסויות.
אורי מקלב: תודה רבה על הצגת הדברים.
אורי מקלב: כולנו תקווה בעניין הזה.
אורי מקלב: מה שאתם עושים אתם עושים טוב, השאלה אם זה מספיק מהר ומספיק בהיקפים.
אורי מקלב: אני למשל רואה את העמדות המאוישות, שהם דברים חשובים מאוד, זה נותן מענה כמובן, השאלה בתקציב 2016 מה התכניות שלכם, מה אתם מתכוננים, באיזה פריסה.
<שי ג'רבי: הפריסה, כפי שהזכרתי, מבחינת העמדות, היא 100 עמדות.
<שי ג'רבי: לגבי ההרחבה של הכמות, זה בהחלט דבר שאפשר לדבר עליו.
<שי ג'רבי: זו ההזדמנות גם להגיד שעמיתי, מנהל האגף לכלכלה, הוזכר פה גם שהוא לא נמצא, הסיבה שהוא לא נמצא, אילו הוא היה הוא היה יכול להתייחס לשאלה הזו - - -
<שי ג'רבי: יש לנו מנהל חדש בשם רן שדמי ויש גם את אריה זדה, הם עמלים כרגע, ברגע זה ממש, על הרפורמה בתעריפים, יש דיון שלא ניתן היה לדחות אותו, לכן הם לא נמצאים כאן.
<שי ג'רבי: בנושא התקציבי אני פחות מצוי, אבל אנחנו בהחלט - - -
אורי מקלב: אז מה התכנית שלכם?
אורי מקלב: לכמה פריסה להגדיל?
אורי מקלב: זה פיילוט או שזה - - -
<שי ג'רבי: הפריסה של מספר עמדות השירות, למיטב ידיעתי התכנית היא ל-100 עמדות.
<שי ג'רבי: אם יש קריאה מהציבור להגדיל אנחנו בהחלט נבחן את זה, גם בהקשר לתקציב הקרוב.
אורי מקלב: זה נראה לי מעט מדי.
אורי מקלב: זה יכול להיות פיילוט לשנה, אבל לא כפריסה שנותנת מענה.
אורי מקלב: רק 100, אתה יודע כמה רשויות מקומיות יש לנו?
<קריאה: 256.
<שי ג'רבי: אולי נציין שבחודשיים הראשונים להפעלת העמדות האלה היו לנו כבר הרבה מאוד פעולות של שחזור ועבודה עם העמדות האלה.
<שי ג'רבי: אנחנו רואים את הנתונים, הציבור צמא לדבר הזה ו - - -
אורי מקלב: בסדר, אתה רק מעצים את הצורך.
<חוה ראובני: מצד שני אני רואה עמדות שבהן יושבים פקידים מנומנמים וזה מה שהם עושים, כי אין שם עבודה.
<חוה ראובני: בסופו של דבר עמדות השירות נדרשות לפעולות מאוד מאוד ספציפיות, של הנפקה, של שחזור, לא צריך את זה בשוטף.
<חוה ראובני: אדם לא צריך עמדת שירות בשביל לטעון את הרב-קו, הוא לא צריך עמדת שירות בשביל לתקף את הרב-קו.
<חוה ראובני: הוא לא צריך את עמדת השירות בשביל לקבל יתרה.
אורי מקלב: אבל הוא נותן גם את המענה הזה.
<חוה ראובני: הוא נותן גם את המענה הזה, את כל הדברים האלה הוא יכול לעשות בעוד אלפי מקומות אחרים.
<חוה ראובני: אלה עמדות לשחזורים.
<חוה ראובני: יש 2 מיליון, אבל כמה שחזורים יש בשנה בסופו של דבר?
<חוה ראובני: כמה אלפים, אז 100 עמדות בפריסה ארצית בשביל כמה אלפים זה - - -
אורי מקלב: זה אומר שלא בכל עיר יש אפילו עמדה.
אורי מקלב: אתם יכולים לייעל.
אורי מקלב: אני לא עכשיו אומר איך עושים את זה, איך חוסכים, יכול להיות שזה 100 עמדות, אבל יכול להיות שלא צריך פריסה בימים, אלא בימים מסוימים.
אורי מקלב: יכול להיות שצריכים לתת מענים, אבל הפריסה היא חשובה.
אורי מקלב: משתמשי התחבורה הציבורית, צריך להבין, אנחנו מדברים על אנשים שאין להם רכבים להגיע, הנגישות למקום היא אקוטית עבורם.
<שי ג'רבי: בנושא הפריסה אנחנו עושים מהלך של תיאום הפריסה, הייתי אומר.
<שי ג'רבי: זיהינו שהיה צורך לארגן את הפריסה בראייה ארצית, היא הייתה בפריסה של כל מפעיל בנפרד, היכן שהוא סבר, בתיאום איתנו, שצריך לפרוש ואנחנו עושים עכשיו מהלך של אפילו העתקת עמדות באופן כזה שהפריסה הגיאוגרפית תהיה יותר אחידה ויותר הגיונית מבחינת כמות המשתמשים בכל מקום ומקום.
אורי מקלב: אז קודם כל תודה רבה, את ככה הערת, עורכת דין ראובני.
אורי מקלב: אני רק רוצה לחזור, שלחו לי כאן דף על הנושא שדיברה עליו גב' יעל כהן מעיריית ירושלים.
אורי מקלב: ככה כותבים לי, לא בדקתי את זה, כשאתה משלם על שני אנשים באוטובוס, בירושלים, כתוב לך במעבר 'מעבר לשני אנשים לרכבת הקלה'.
אורי מקלב: מתייחסים, אומרים מעבר לשני אנשים לרכבת הקלה וכשאתה מגיע לרכבת הקלה אתה מקבל קנס.
<ניר גרסון: זו זכות לפי חוק.
אורי מקלב: השערורייה, איך את נותנת כיועצת משפטית?
<חוה ראובני: הבעיה היא בעיה בתחום הטכנולוגי שאנחנו מודעים לה.
<חוה ראובני: מכשירי התיקוף של הרכבת הקלה לא מאפשרים לתקף את אותו כרטיס פעמיים.
<חוה ראובני: זה בגלל שהם כרטיסי קונטקטלס, שלא יהיה מצב שאנשים עם הארנק בכיס עומדים ליד מכשיר תיקוף והמכשיר מתחיל להוריד להם נסיעות.
<חוה ראובני: לכן יש הגבלת פרק זמן בין תיקוף לתיקוף ברכבת הקלה.
<חוה ראובני: הקונטקטלס מצמצם את השחיקה של הכרטיסים, מצמצם את זמן העלייה.
<חוה ראובני: המחיר שלו זה שאי אפשר לעשות תיקופים רצופים של אותו כרטיס.
אורי מקלב: אז מה יהיה באוטובוסים?
<חוה ראובני: הפתרון של זה הוא - - -
אורי מקלב: יש פתרונות, אני אגיד לך את הפתרונות שאני, איש חורני בטכנולוגיה - - -
<חוה ראובני: הפתרונות, עוד פעם, אתה שואל אותי ואני משיבה, אבל הוא פתרון טכנולוגי ולא משפטי.
אורי מקלב: את יודעת כמה זמן זה?
אורי מקלב: שלוש שנים.
אורי מקלב: שלוש שנים אנשים מקבלים קנסות על דבר שהם לא אשמים בו.
אורי מקלב: שלוש שנים, גוזלים, אתם פשוט מטילים קנס על אנשים שאין בהם טיפת אשמה.
אורי מקלב: אין בו, אין בו שום אשמה, באותו נוסע.
אורי מקלב: הפוך, המערכת מכוונת אותו לככה ואנחנו נותנים לו קנסות.
אורי מקלב: זו לא שערורייה?
אורי מקלב: אני לא יודע, אני אזרח ואכפת לי הדברים האלה, וכשאני רואה את המקרים, זה לא רק קנס, כל מערכת ההשפלה והשיימינג והביזוי הוא עובר סביב כזה קנס.
אורי מקלב: הרי כשהוא כבר מקבל את הקנס הזה עטים עליו כמה וכמה מבקרים, כל הצורה, וזה נגמר בירושלים בהורדת הילדים מתוך הרכבת, בתוך תחנות שלא שלהם.
אורי מקלב: אני אראה לך את הדברים, הם קורעים לב.
<חוה ראובני: הורדת הילדים זה היה משהו שקרה פעם - - -
אורי מקלב: זה לא קרה פעם.
אורי מקלב: אני אשלח לך את זה, יום יום.
אורי מקלב: אתם פשוט מנותקים, לא יודעים מה קורה.
<קריאה: אולי אם תעשו משהו משפטי אז תהיה מוטיבציה למצוא פתרון טכנולוגי.
<קריאה: אתם לא משמיעים את קולכם בנושא.
אורי מקלב: מנהלת של בית הספר אומרת, 'אני מכירה', מרימה טלפון להורה.
אורי מקלב: אתם לא יודעים מה עוברים ילדים במערכת הזו, מה עוברים אנשים מבוגרים, אנשים ישרי דרך שהם עוברים את הדבר הזה.
אורי מקלב: כמה אנשים רועדים לעלות לרכבת הקלה בגלל הדברים האלה.
אורי מקלב: הם לא משתמשים בזה בגלל שהם רועדים, הם לא יודעים מה יהיה.
אורי מקלב: אני לא יודע, בגלל מה שהם שומעים.
אורי מקלב: מערכת שאתם מכוונים אותו לעשות את זה.
אורי מקלב: ולא חודש ולא חודשיים, שלוש שנים, בעיות טכנולוגיות.
אורי מקלב: אני לא יודע מה יהיה באוטובוסים, עכשיו כשיהיה אפשר לתקף אותם מאחורה.
אורי מקלב: אני לא יודע מה יהיה אז.
אורי מקלב: המערכת, את צודקת, יש איזה בעיה, יש פתרונות ופתרונות טכנולוגיים שכבר אמור להיות לפני שלוש שנים, לפני שהוא עולה לרכבת שיהיה אפשר, נגיד שעכשיו הוא מבקש מהכרטיס לקרוא את זה כדי שהוא יוכל לתקף פעמיים, יש לזה פתרונות, המערכת, הוא לוחץ על כפתור, משהו שאומר לו, 'במקרה הזה עכשיו אני בכרטיס מעבר לשניים, אז גם אם אני מתקף פעמיים' - - - יש לזה פתרונות.
אורי מקלב: יש פתרונות או אין פתרונות?
אורי מקלב: איך אפשר יום אחד להשאיר?
אורי מקלב: אז אל תיתן לו קנסות.
אורי מקלב: אתה לא מתגבר?
אורי מקלב: אז למה את המערכת הזאת מפעילים באופן דרקוני, לא נותנים לשום דבר, הכול עובד בסדר, אתם מקבלים את כל מה שאתם צריכים, הרב-קו מבחינתכם, אתם יודעים בדיוק כמה נוסעים, אתם יודעים להתחשבן עם החברות לתחבורה הציבורית לפי מספר נסיעות בגלל הרב-קו ומה שצריך לתת ללקוח, את השירות שהוא צריך לקבל, את זה לא יודעים, זה לוקח שנים.
אורי מקלב: השירות שלכם יום אחד לא נעצר ומה שאתם צריכים בשביל הסובסידיות ובשביל ההתחשבנות שלכם, הכול נמצא ברב-קו.
אורי מקלב: אם יום אחד הייתה תקלה בעניין הזה, האמן לי זה היה מסודר.
אורי מקלב: אבל כשצריך עכשיו מול הלקוח, שם זה לוקח שנים.
אורי מקלב: קנסות.
אורי מקלב: קנס.
אורי מקלב: אתה ראית פעם איך אדם מקבל קנס ברכבת הקלה?
אורי מקלב: אתה ראית איזה מערכת השפלה הוא עובר?
אורי מקלב: אף אחד לא רוצה את זה, לא על הילד שלו ולא על אבא שלו ואמא שלו, ועוברים את זה אנשים מבוגרים שלא עשו דבר אחד בחיים שלהם לא כחוק.
אורי מקלב: למה הם צריכים לעבור את זה?
קנס ב-23: למה ה-6.90?
קנס ב-23: מה ה-6.90?
קנס ב-23: הוא תיקף את זה.
קנס ב-23: הוא תיקף, הוא השתמש בכרטיס רב-קו של אשתו ללא שום הנחה, הוא לא ביקש, הוא לא היה בסטטוס, שילם מחיר מלא, התחלפו, זה עלה לרכבת, זה הלך למקום העבודה, והתחלף בבוקר, הם לקחו את זה.
קנס ב-23: שתו כוס קפה ביחד, עלו לאוטובוס ובסופו של דבר זה נגמר באיזה עוגמת נפש.
קנס ב-23: למה 6.90?
קנס ב-23: אינני יודע.
קנס ב-23: אלה מקרים.
קנס ב-23: אני שואל אתכם, משהו במערכת.
קנס ב-23: השאננות הזאת הורגת אותי.
קנס ב-23: אני חושב, כאיש ציבור, אני לא יכול לעבור על זה ולהיות שאנן על דבר כזה.
קנס ב-23: רבותיי, מי ביקש רשות דיבור?
קנס ב-23: אתה רצית לתת הערה?
קנס ב-23: עכשיו בצורה מסודרת, תציג את עצמך, שנכיר מי אתה.
קנס ב-23: אני רוצה גם את הנציגות של חברות התחבורה הציבורית, מי שמעוניין להגיד משפט.
<ניר גרסון: אני ניר גרסון מהרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.
<ניר גרסון: אחד מתפקידנו זה גם פיקוח על הפרטיות במאגרי מידע.
<ניר גרסון: אנחנו חלק מצוות עבודה על תזכיר החוק החדש של הסדרת כל נושא כרטיסי התחבורה הציבורית.
<ניר גרסון: אמרנו הרבה פעמים שחבל שלא הסדירו אותו לפני שהוא יצא לפועל.
<ניר גרסון: אני סתם תהיתי לגבי מוקדי הרב-קו, ה-100 עמדות האלה, אם מקפידים שם על נהלים ועל תו"ל העבודה שאותו אנחנו מנסים להסדיר בהצעת החוק וחלקו הסדרנו באופן חלקי בהנחיה שאנחנו פרסמנו בתקופת הביניים, למשל כמה זמן נשמר המידע המזוהה על אנשים, איך מזדהים, לא לצורך טעינה, שזה פחות מעניין, לצורך קבלת מידע, איך מזהים אנשים.
<ניר גרסון: ועוד שאלה עניינה אותי, לגבי אפליקציית הרב-קו, פעם מישהו אמר לי שאפשר באוטובוס, אם אני עומד עם האפליקציה במכשיר שלי ומצמיד אותה לכיס של אדם שבו נמצא הכרטיס שלו, אני יכול - - - וכך אני יודע גם לזהות למי שייך הכרטיס.
<שי ג'רבי: הטענה הזו קיימת גם לגבי כרטיסי אשראי מסוג קונטקטלס, ברגע ש - - -
<ניר גרסון: לא, אבל זו אפליקציה של משרד התחבורה.
<ניר גרסון: אני מניח שבדקתם אותה.
<חוה ראובני: מר גרסון, בגלל הטענה הזו הפסקנו לשמור את מספר תעודת הזהות בשבב של הכרטיס והוא מוטבע רק על הכרטיס מבחוץ.
<חוה ראובני: זה נעשה כבר לפני שנים.