GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: ותהיי שותפה איתנו בקידום העניין.
אורי מקלב: מיטל מוסקוביץ, בבקשה.
<מיטל מוסקוביץ: אני מנהלת פרויקט ישראל דיגיטלית, פרויקט מקסים של מטה ישראל דיגיטלית עם המשרד לשוויון חברתי וכמובן הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שמופעלת על ידי מערך המעוף.
<מיטל מוסקוביץ: פרויקט ישראל דיגיטלית בא לתת מענה ואיזה שהוא פתח להוציא עסקים מהמקום המוכר שלהם, מהאוף-ליין, להביא אותם לאון-ליין.
<מיטל מוסקוביץ: הפרויקט עצמו, אנחנו עומדים כרגע על מעל 570 פרויקטים באזור הדרום, כרגע הוא מתמקד באזור עוטף עזה ובצפון בגליל ובגולן, כאשר המטרה והרצון הוא להרחיב אותו גם לכלל הארץ.
<מיטל מוסקוביץ: הפרויקט הזה הוא פרויקט משותף, נעשתה בו חשיבה מעבר לבניית אתר.
<מיטל מוסקוביץ: החבילה שאנחנו מסייעים, הזכרת פה גם אתה ואני אתייחס לכמה דברים שעלו, כי עלו דברים מאוד מאוד מעניינים, זה בעצם לתת גם את הפלטפורמה עצמה, את הקמת האתר לפי גודל העסקים, רוב העסקים אצלנו הם עסקים קטנים ובינוניים, ומעט מאוד בינוניים שצריכים את העזרה, וכמובן לתת לו את המעטפת השיווקית, שזה שיווק דיגיטלי.
<מיטל מוסקוביץ: פה אני אגע בכמה דברים חשובים שעלו פה.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו כולנו הפכנו להיות צרכנים דיגיטלים, אנחנו כולנו מתניידים בניידים שלנו ועושים שם קניות באינטרנט, במחשבים הניידים שלנו.
<מיטל מוסקוביץ: זאת אומרת זה מאוד מאוד חשוב להבין שהצרכן השתנה.
<מיטל מוסקוביץ: ברגע שהצרכן השתנה אנחנו כעסקים חייבים להשכיל וללמוד את הצרכים האלה.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו לא יכולים להגיד לאנשים לא לקנות באינטרנט מחו"ל, זה לא משהו שהוא בר דעת ולא משהו שהוא ייתכן.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו כן יכולים להנגיש לעסקים ולתת להם כלים כמו שדובר פה על ידע, כי בעצם עם מה עסק מתמודד?
<מיטל מוסקוביץ: עסק מתמודד קודם כל עם הבעיות של ידע וטכנולוגיה, יש באמת חסמים טכנולוגיים ויש המון קורסים, דרך אגב גם במסגרת ישראל דיגיטלית.
<מיטל מוסקוביץ: הרעיון הוא לא רק לתת את הפלטפורמה ואת השיווק, אלא הוא עובר במעוף כלי סיוע נהדרים, מהרמה של אבחון, מהרמה של כלי סיוע שיכולים לעזור לו במימון, ביועצים מדהימים, מיועץ פיננסי ליועץ דיגיטלי, כדי באמת לתת לו את החבילה שהוא צריך, לאפיין איתו, לעשות איתו את המיפוי הנכון כדי להבין בכלל אם הוא יכול וכשיר להגיע לסחר אלקטרוני.
<מיטל מוסקוביץ: דיברו פה על כל מיני נושאים של מענקים ומחירים, אנחנו לא באים לממן את הפלטפורמה הזאת, אנחנו יודעים לתת את הדחיפה הזאת, כי כן לצאת מאזור הנוחות שלך לאזור שאתה לא מכיר אותו כדי לבוא ולהתמודד בזירה הגדולה.
<מיטל מוסקוביץ: כמובן בזירה הגדולה צריך להתייחס שיש פלטפורמות שקיימות שיש להתלבש עליהן.
<מיטל מוסקוביץ: נכון שצריך להיות לב אחד, אתר, ואפשר היום להקים פלטפורמות גם במחירים מאוד מאוד זולים, אנחנו מכירים אתרים חינמיים, ויקס, וורדפרס, ואפשר קצת לשדרג אותם ולעשות אותם קצת יותר מסחריים, זה לב לבו של האתר, אבל העבודה האמיתית זה באמת ליצור משהו שאף אחד לא דיבר כאן, זה חוויית קנייה, זה משהו שהוא חסר באתרים הישראליים.
<מיטל מוסקוביץ: לצערי אני מגיעה עם המון רקע בתחום של מסחר אלקטרוני והחוויה הזאת של לקוח נכנס ומונגש לו המידע שהוא רוצה וחוויית הסליקה שלו היא חוויה נעימה ומציעים לו שירותים נוספים ומציעים לו מוצרים נוספים ואחר כך נהיים איתו בקשר, זאת אומרת כל הדבר הזה שנקרא שירות לקוחות, שנקרא טיוב נתונים, הוא קצת לוקה בחסר.
<מיטל מוסקוביץ: זה מה שהלקוחות מרוויחים בזירות הדיגיטליות הבינלאומיות.
<מיטל מוסקוביץ: אם אנחנו נשווה את זה לאיביי ולאמזון ולעלי אקספרס, אתה בעצם מקבל שם חוויית משתמש, אני יכול ממש לטייל בין החנויות, אני יכול לבחור, אני יכול להשוות, אני יכול לראות אם אותו מוצר רלוונטי לי או לא, אני יכול לקרוא ביקורות.
<מיטל מוסקוביץ: יש שיח, יש שיח היום שמתקיים גם ברשתות החברתיות ואי אפשר להתעלם ממנו.
<מיטל מוסקוביץ: חברה שלא משכילה להבין שיש שיח על המוצר שלה, על המותג שלה ולא משכילה להבין שהיא צריכה להיות גם בזירות נוספות, אז פה באמת הבעיה האמיתית.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו מסתכלים על זה בצורה כזאת שיש לי אתר ויש לי פלטפורמה ואני צריך את השיווק הדיגיטלי וזה עיקר ההוצאות של בתי עסק, לא הפלטפורמה עצמה.
<מיטל מוסקוביץ: הפלטפורמה, אני מניחה שאם הוא מנהל עסק באוף-ליין הוא יודע והוא מבין שהוא צריך לנהל את העסק שלו גם באון-ליין.
<מיטל מוסקוביץ: זה לא שאני עכשיו פותח חנות ואני לא מתייחס אליה, אני צריך להתייחס אליה, אני צריך שם עובדים, אני צריך לשים מערכת שילוח, יש פה המון המון דברים מורכבים ולכן הוא יכול להשתמש - - -
אורי מקלב: את אומרת שהאתרים הישראליים לוקים בחסר בעניין?
<מיטל מוסקוביץ: יש הרבה אתרים שלא נותנים לך את החוויה - - -
אורי מקלב: הם לא מספיק מיומנים, הם לא מספיק - - -
<מיטל מוסקוביץ: גם מותגים גדולים מנסים להיכנס, אנחנו רואים את שילב, את קדס שנכנסים עכשיו ונותנים את הפייט לנקסט, שהוא הבינלאומי.
<מיטל מוסקוביץ: אני יכולה להגיד לך כי זה משהו שאני ניהלתי בקמפיין של שילב, זה משהו שהשקיעו בו המון המון המון כסף.
<מיטל מוסקוביץ: אני לא מאמינה שלחברות קטנות, ויושבת כאן איזה שהוא סיפור הצלחה, יש את הסכומים האלה באמת להשקיע גם במערכת כזאת וגם בשיווק של הדבר הזה, כי זה לא מספיק שהקמתי את הפלטפורמה, אני צריך לשווק אותה, אני צריך להוציא אותה החוצה, אני צריך לנהל איזה שהוא שיח עם הלקוח הסופי, כי אנחנו חכמים, אנחנו משווים, אנחנו מדברים על זה בינינו, אנחנו מדברים על זה ברשתות החברתיות.
<מיטל מוסקוביץ: לכן מה שאני אומרת, שהם כן צריכים את הזירה המרכזית, אבל הם כן צריכים ללמוד ולהשכיל לנתב את זה במקומות אחרים.
<מיטל מוסקוביץ: זה אומר שאם עכשיו יש לי זירות שאני לא יכול להתעלם מהן, כמו איביי ואמזון, דרך אגב זה גם חלק מכלי הסיוע שאנחנו נותנים, הוא יכול לפתוח חנות באיביי, הוא יכול לפתוח חנות ב - - - זאת אומרת לבחור את המוצרים שהם רלוונטיים לזירה הזו, להבין מה הלקוחות שלו צריכים ובעצם להשתמש בזירות האלה.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו לא יכולים להעלים אותם, אנחנו יכולים להיות חלק מהם.
<מיטל מוסקוביץ: אתה תראה הרבה חנויות, גם באיביי וגם באמזון, של ישראלים בכלל, שהם גם מייבאים מוצרים ומוכרים אותם, זה משהו שעכשיו נכנס מאוד מאוד חזק.
<מיטל מוסקוביץ: אז מה שאנחנו כן נותנים במעוף, בעזרת הפרויקט של ישראל דיגיטלית, של הסוכנות לעסקים קטנים והמשרד לשוויון חברתי, זה בעצם נותנים את הדחיפה הראשונה, נותנים לו את הליווי, לקחת אותו יד ביד ולהגיד לו, מה אתה רוצה, מה המטרות של העסק שלך, לעשות לו תכנית עסקית, להצמיד לו יועץ.
<מיטל מוסקוביץ: כי מה אנחנו יודעים בתוך אתר?
<מיטל מוסקוביץ: אתה דיברת ואני מאוד מזדהה עם מה שאתה אמרת, כי מה שאמרת זה חסמים טכנולוגיים, אתה לא אמור לדעת לפנות לישראכרט וזה, יש חברה שאתה משלם לה קצת כסף, שנקראת טרנזיליה, שנקראת פיי פאל, שנקראת כל מיני, שעוזרים לך.
<מיטל מוסקוביץ: אז זה עוד כמה שקלים בודדים, אבל הם חוסכים ממך את הדבר הזה.
<מיטל מוסקוביץ: זאת אומרת יש פתרונות.
אורי מקלב: אבל עובדה שרונן לא ידע עליכם.
אורי מקלב: והנה הוא אומר שהוא מגדיר את עצמו - - -
<מיטל מוסקוביץ: אז יצא קמפיין מאוד מאוד גדול של מעוף, בהמון המון כסף, שרץ ברדיו ורץ ברשתות החברתיות מאוד מאוד חזק ואנחנו עושים עבודת שטח מאוד מאוד חזקה של סוכנים בשטח ויש לנו המון המון יועצים שמשווקים.
<מיטל מוסקוביץ: זאת אומרת הדבר - - -
אורי מקלב: מיטל, אני אומר שאני שמח שרונן הגיע לפה, שהוא גם איזן לנו קצת, שכמה שיש אנשים שיש להם מודעות והם מפותחים והם בתוך העניין הזה והם רצים ושוחים, ויש לנו רונן, שאני לא מכיר אותו ואני לא יודע - - -
<רונן מועלם: נכון, יש עשרות אנשים ש - - -
אורי מקלב: אני לא מכיר ולא יודע מה סדר הגודל שלו, אבל מתייג את עצמך כבעלים, כחברה גדולה, כתבת לי, נכון?
<מיטל מוסקוביץ: אז תחשוב שהחברה קטנה.
אורי מקלב: והוא בתוך השטח והוא נראה לי עוד חורני בעניין הזה, בכלל רק בהתחלה, שהוא עוד לא יודע בכלל איך לגעת בדברים ואם הוא היה יודע ומודע, אני בטוח שאתם יכולים לעזור לו בחשיפה לו ואווירת הייאוש שאחזה בו לא הייתה באמת תופסת אותו.
אורי מקלב: הוא היה בשלב הרבה יותר מוקדם מרגיש שיש לו - - -
<מיטל מוסקוביץ: אני התחלתי את הדברים שלי ואני אמרתי שעסק קטן ועסק גדול כאחד מתמודדים באמת עם שלושה דברים, הם מתמודדים עם הידע והחסמים של הידע וטכנולוגיה, הם מתמודדים עם רגולציות כמובן והם מתמודדים עם משהו שהוא מאוד מאוד חשוב, זה גם המימון של הדברים האלה.
<מיטל מוסקוביץ: לכן ברגע שאנחנו נותנים את המעטפת הזו שקודם כל אנחנו מלווים, קודם כל רגע, בואו נבחן, כאילו לפני שאתה בכלל רץ לשווקים כאלה ואחרים בוא תעשה בדיקה, בוא תראה איך אתה נערך לשנה קדימה, בוא תעשה תכנית עסקית, בוא נצמיד לך יועץ דיגיטלי שבעצם מבין את השוק הזה ויכול לעשות לך את הניתוב של הכסף שאמרת אם זה מספיק או לא מספיק.
<מיטל מוסקוביץ: אם אתה עושה ניתוב נכון ואתה עושה תכנית עסקית שהיא נכונה, אתה לא תמיד חייב לצאת עם כל המוצרים שלך, מספיק שתבחר כמה טובים, תזהה את השוק שלך ותדע איזה זירות מתבצע השיח ושם תהיה.
<מיטל מוסקוביץ: תשתמש בצורה מושכלת.
<מיטל מוסקוביץ: הרי בסך הכול כולנו נמצאים בזירות האלה, אנחנו מנהלים שיח ברמה יומיומית ובמיוחד בנושא שדובר פה, בנושא של אופנה וקוסמטיקה.
<מיטל מוסקוביץ: השיח הזה ברובו, תסלחו לי, מתקיים בפורומים סגורים, מתקיים בפייסבוק, יש קבוצות שלמות שמספיק שימליצו על מוצר שלה את תראי אחוז גדילה.
<קריאה: או ההיפך.
<מיטל מוסקוביץ: או ההיפך, בדיוק, הם יכולים גם להרוס, כי הקלות על המקלדת, אז צריך לדעת לעשות את זה בצורה מושכלת.
<מיטל מוסקוביץ: כל הזירות שגוגל נותנת, יום העסקים, זה הפוש, זה לתת איזה שהיא דחיפה ליום יומיים, לתת פלסטר על הפצע - - -
אורי מקלב: לכמה עסקים נתתם דחיפה?
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו מייעדים עד סוף 2015 לתת את המענק הזה ל-1,000 עסקים, כאשר מבינים את החשיבות של הדבר ומבינים - - - תקשיבו, זה גם פרויקט שהוא מאוד מאוד מורכב, הוא פרויקט שיש בו לא רק לבוא ולייעץ, זה להקים את הפלטפורמה, זאת אומרת שהלקוח יוצא עם תוצר בסופו של דבר.
<מיטל מוסקוביץ: לא רק תוצר שזה הפלטפורמה אלא גם השיווק הדיגיטלי.
<מיטל מוסקוביץ: אנחנו לא מוותרים על זה ובגלל זה יש תהליך.
<מיטל מוסקוביץ: דיברתם על מה זה להפיק אתר אינטרנט, לוקח זמן, צריך לצלם מוצרים, צריך לכתוב תכנים, צריך להיות מוכן נפשית כדי לראות עם איזה מוצרים אני רוצה כן להיות בזירה הזאת, לא להיות, להחליט בדיוק מה וכן, ואז להתוות את התכנית השיווקית.
<מיטל מוסקוביץ: אחרי שיש לי כבר תכנית עסקית ומיפוי עסקי והחלטתי שאלה הקהלים שלי ואני רוצה לפנות אליהם, אז איפה הם נמצאים, איפה אני יכול למצוא אותם.
<מיטל מוסקוביץ: יכול להיות שאני יכול למצוא אותם בזירה חברתית - - -
אורי מקלב: מיטל , הוציאו לי כאן פרסום שלכם, אני לא יודע מאיזה תאריך, אתם פרסמתם את זה, הוציאו את זה היום או אתמול, אתם כותבים כאן שהתקציב בשלב הראשון של תכנית של עסקים קטנים ובינוניים באזור הדרום הסתיים, בשלב זה יש לי תקציב רק לעסקים באזור עוטף עזה, הגליל והגולן.
<מיטל מוסקוביץ: לא, אז מה שקורה זה בעצם - - -
אורי מקלב: לרשימה של יישובים לחץ כאן.
אורי מקלב: אתם מאוד מאוד - - -
<רונן מועלם: מה עם האנשים שבמרכז?
אורי מקלב: אני חושב שהפעילות שלכם היא פעולה מבורכת אבל היא נראית לי מצומצמת.
אורי מקלב: בסך הכול 1,000 עסקים.
<יובל זאנה: אם יורשה לי, בתור נציג ישראל דיגיטלית, ל-2015 תוקצבו כמעט 16 מיליון לפרויקט הזה, זה פיילוט שנערך בדרום כאשר התקציב חולק בין דרום לבין עוטף עזה.
<יובל זאנה: החלק של הדרום נגמר והחלק של עוטף עזה עדיין קיים.
<יובל זאנה: מכיוון שאנחנו רואים תועלת מאוד חשובה בפרויקט הזה אנחנו נעביר תקציב נוסף למשרד הכלכלה על מנת להמשיך את הפרויקט ולהגיע ליעד של 1,000 עסקים.
<יובל זאנה: מעבר לכך הגדרנו מדדי תוצאה שבמידה שנעמוד בהם, כלומר עד כמה העסק שיפר את הרווחיות שלו, את המכירות שלו ואנחנו כנראה נרחיב את הפרויקט לצפון עוד השנה והוא יורחב לאזורים נוספים, במיוחד כתוצאה מהמעבר של ישראל דיגיטלית למשרד לשוויון חברתי אנחנו רואים את הפרויקט הזה בתור פרויקט שיכול לתרום באפיקים נוספים, אוכלוסיות נוספות, ולכן הוא תוקצב בעוד 25 מיליון ב-2016.
אורי מקלב: אני לא רואה את זה רק כעזרה.
אורי מקלב: אני לא רואה את זה כדבר מצומצם, כעזרה לעסקים באזורים שיש בהם בעיות.
אורי מקלב: דרך אגב, היום כולם עוטף - - -
<יובל זאנה: פריפריה.
אורי מקלב: גם עוטף ירושלים, זה לא קשור, אבל גם בלי זה, זה כמנוף לקידום המסחר בארץ.
אורי מקלב: אתם לא צריכים להצטמצם דווקא כעזרה לעסקים באזורים קשים שהם סובלים בגלל בעיות ביטחוניות כאלה ואחרות.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה ככלי למנף את כל המסחר בו, להרים אותו, שיהיה בר תחרות.
אורי מקלב: זה לא משנה, כישראל דיגיטלית או יחד עם משרד הכלכלה, המשרדים צריכים לעשות שיתוף פעולה, את כל הארץ להביא למינוף בעניין הזה.
אורי מקלב: זה עזרה, זה בסדר, זה חשוב מאוד, אבל אם אנחנו אומרים ישראל דיגיטלית ישראל היא לא עזה רק, ישראל היא - - -
<יובל זאנה: כמובן.
<יובל זאנה: כמו שציינתי, מה שנעשה כאן זה פיילוט, אנחנו בודקים באופן כללי האם לסבסד לאתרים את ההקמה של הפלטפורמה זה הדבר היעיל, האם - - -
אורי מקלב: אתם עושים את המקסימום, אני רק אומר - - - קודם כל אנחנו באמת מחליטים שיש לכם פעילות טובה ואתם צריכים להרחיב אותה, אחרי זה הנושא התקציבי.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לראות איך יש לנו נגישות למשרד ה - - - כוועדה שאחראית גם אם זה קשור למשרד המדע וגם אם זה קשור למשרדים אחרים, הם צריכים להביא בפנינו את הדוח ואת הדיווח על מה שעושים והתכניות, אני רואה שמנהלת העבודה רושמת מיד כשהתחלתם לדבר, כדי שאנחנו נוכל ל - - -
<מיטל מוסקוביץ: אני רוצה ברשותכם להגיד דבר אחד, נעשו ניסיונות לעשות כל מיני פלטפורמות כאלה ואחרות וכן לתת חבילות חינמיות או לא חינמיות או כל מיני דברים כאלה, אני חושבת שמה שמבדיל בפרויקט הזה ובאמת כמו שיובל ציין, שזה פיילוט ואנחנו כן רוצים להרחיב אותו וכן רוצים לתת את הדגש, שהוא פרויקט שנותן תוצרים בשטח.
<מיטל מוסקוביץ: הוא נותן לא רק את הפלטפורמה, הוא נותן גם את השיווק הדיגיטלי.
<מיטל מוסקוביץ: ברגע שזה אחד עם השני, זאת אומרת אני לא רק חושף את הלקוחות שלי בפני המוצרים האלה, אני גם יודע להביא לקוחות לחנות ולהשאיר אותם שם ושזה בעצם האתגר הגדול של עסקים.
<מיטל מוסקוביץ: כי לא מספיק שגוגל עושה פרויקט מקסים כזה של יומיים ויש לי מכירות חד פעמיות, זו לא חוכמה, החוכמה היא באמת להפוך אותם ללקוחות שקונים שוב ושוב ושוב ומגיעים בסופו של דבר, כמו שהיא ציינה, לרצפת המכירה.
<מיטל מוסקוביץ: זה מבחינתי לעשות וי אחד גדול וזה הישג מצוין.
אורי מקלב: החשיפה והדחיפה זה הדבר החשוב בעניין הזה.
<דני טל: אני רוצה להתייחס למה שנאמר.
<דני טל: עדיין שירותי הייעוץ של מעוף מתקיימים, לאו דווקא בנושא של ישראל דיגיטלית.
<דני טל: יש יועצים לנושא של שיווק דיגיטלי ואינטרנט וכל הנושא הזה, הוא קיים בכל הארץ והמשווק הכי טוב זה בעל העסק.
<דני טל: בעל עסק שמלמדים אותו.
<דני טל: ישנם קורסים בעלויות מאוד נמוכות, יש ייעוץ אחד לאחד, בהיקפים של 30 שעות, 20 שעות.
<דני טל: ישנם שירותים שקיימים וכדאי לנצל אותם.
אורי מקלב: אבל צריך גורם ש - - - אני חושב שזו חובה לממשלה להיות הגורם המתכלל והגורם הדוחף בעניין הזה.
אורי מקלב: זה שיש בשוק הפרטי דברים זה נכון, אבל צריך גם את - - -
<דני טל: נקודה נוספת, בנושא של טכנולוגיה, אני רוצה להציע את השימוש במכונות האוטומטיות שציינו פה בדואר, לאפשר לכל בעלי תכניות ההפצה, השליחויות שקיימות, לייבא מכונות מהסוג הזה, להציף את הארץ במכונות של חבילומטים, שאתה בא עם כרטיס ומוציא את החבילה שלך.
<דני טל: לעקוף את כל הנושא הזה של המנגנון המסובך.
<דני טל: כמו שאין כבר בנקאי שיושב בבנק ומוציא לך את הכסף או קופאי אלא הולכים לכספומט יש דוארמטים, זו המצאה ישראלית, אגב, מ-2007 או 2008, שקיימת כבר בעולם כולו וצריך לראות איך אפשר לקדם את המוצר הזה.
אורי מקלב: אני מבין שמביאים את זה הביתה, אתה מדבר כאן על תחליף לדואר.
<דני טל: ליד הבית, במרכזי קניות, בכל מקום, אתה בא ו - - -
אורי מקלב: כן, אבל גם הדואר עומד לעבור עכשיו - - - למשל משרד התחבורה עובד בסופרפארם, את כל הנושא של רישיונות, הנפקה וכו', זה דבר שמברכים עליו.
אורי מקלב: אפשר לעשות, כמעט אין היום - - -
<דני טל: זה אינטרס של בעל עסק לבוא ולהציב דבר כזה ליד העסק שלו כי זה יוצר לו תנועתיות.
<רונן מועלם: אדוני היושב ראש, אני חייב הערה אחת.
אורי מקלב: אתה לא חייב, אתה מבקש.
אורי מקלב: רק אם זה ממש הערה קצרה.
<רונן מועלם: הערה קצרצרה.
<רונן מועלם: אני הגעתי לכאן באמת לא בשביל לשמוע ממיטל שאני לא רוצה לאפשר לאנשים לקנות באינטרנט, לא, נהפוך הוא, זה מבורך, כל הפעולה הזאת של - - -
אורי מקלב: אתה רוצה להשתלב, הבנו.
<רונן מועלם: לא, הבעיה היא אחרת באמת.
<רונן מועלם: אנחנו מדברים כרגע על פעילות מאוד רחבה של אנשים שרוכשים דרך אתרי האינטרנט האלה ובסופו של דבר מה שקורה אין שום מנגנון - - - המנגנון כרגע שעוצר זה עניין של 70 דולר שעליהם לא משולמים שקל אחד למדינת ישראל.
<רונן מועלם: אני כיבואן אמור להתמודד, יש פה נציג של משרד הכלכלה, שיעמוד, שיראה את עצמו - - -
אורי מקלב: מע"מ הוא כן משלם, בתוך ה-70 דולר כן גלום מע"מ.
<רונן מועלם: זה מה שאני מנסה לומר, בתוך ה-70 דולר הללו בעצם כל אדם שיושב פה יכול לגהץ את כרטיס האשראי שלו עשר פעמים ביום ולקבל חבילות בסך של 70 דולר, כל פעם, כל פעם.
<רונן מועלם: שים לב, באיזה שהוא מקום, מה ההיקפים של היבוא למדינת ישראל בצורה הזו שבעצם לא משולמים עליו שקל אחד של מס.
<רונן מועלם: זה דבר שמאוד מאוד מפריע.
<רונן מועלם: אני כתבתי נייר עמדה מאוד גדול, אני מיד אעביר לך את זה.
אורי מקלב: רונן, אנחנו יושבים היום בענייני תקציב עם רשות המסים, הם מכירים את האפיק הזה, הם מאפשרים אותו, אפילו אולי להגדיל אותו.
אורי מקלב: יש לזה הרבה יתרונות וזה מכניס, מרוויחים מזה גם.
אורי מקלב: המדינה לא יוצאת נפסדת בעניין הזה.
<רונן מועלם: אני לא רואה את זה.
אורי מקלב: תשאל אותם, הם יגידו לך.
אורי מקלב: אם רק הייתה מתלווה לזה הכנסה, הם מחפשים כל הכנסה שיכולה להיות ממסים וממכס.
<רונן מועלם: זה לא עובד בכיוון ההפוך, חברים.
אורי מקלב: דרך אגב, אני הייתי בסיור בדואר ישראל, הם הזכירו שחלק מהעיכובים זה בגלל המכס, הם לוקחים את כל הדברים של איביי, כולם נבדקים, יש דברים שהם לוקחים רק מדגמים מחברות, באיביי אומרים שזה מתעכב, הם בודקים את כל החבילות, הם בודקים שזה עומד - - - אתה מדבר על 70 דולר, יש כאלה שאומרים שזה רק 70 דולר וזה הרבה יותר מזה.
<רונן מועלם: אני מדבר עליי בתור יבואן - - -
אורי מקלב: כן, אני אומר שההיקפים שמייבאים, לא בכולם המגבלה של 70 דולר, יש כאלה שמביאים הרבה יותר, עם כל זה הם לוקחים את הסיכון, ואני גם שומע טענות אחרות, אנשים שביקשו מהם מכס על דברי חשמל שהיו דברים הרבה יותר זולים.
אורי מקלב: אנחנו מקבלים פניות מכל הצדדים.
אורי מקלב: רבותיי, אני קודם כל מודה לכם שבאתם, היום הזה היה יום מיוחד.
אורי מקלב: השכלנו, השכלתי אני באופן אישי הרבה, אני חושב שיש לנו הרבה משימות.
אורי מקלב: קודם כל אתם תבורכו, שאתם עושים ופועלים בעניין הזה, אבל יש מקום להרחיב את זה יותר, לא רק להיות תחליף לחנויות אחרות ולאתרים מחוץ לארץ, גם אתרים שלנו, גם ייצור שלנו.
אורי מקלב: מי שמסתכל קצת, עיניו קצת רואות למרחוק יודע שאלה הדברים שעכשיו עומדים לנגד עינינו.
אורי מקלב: גם שמענו על חלק מהחסמים כמו דואר ודברים כאלה, אני מקווה שגם בזה נוכל לבשר בשורה.
אורי מקלב: אני גם מקווה שהפרויקט שלכם, של ישראל דיגיטלית, נוכל להרחיב בעניין הזה.
אורי מקלב: כשניפגש בפעם הבאה נהיה אנשי בשורה, תודה.
אורי מקלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה שהכותרת שלה והנושא הוא בעיות ואתגרים טכנולוגיים בשימוש בכרטיס חכם (רב-קו) לתחבורה הציבורית.
אורי מקלב: זה לא סוד, חלקכם פעילים ותיקים בנושאים של תחבורה ותחבורה ציבורית בעיקר ואתם ודאי מודעים לכך שהכנסת קיימה כמה וכמה ישיבות בנידון וממוקד בנושא של רב-קו.
אורי מקלב: אני מפנה כאן לעבודת מחקר של הממ"מ, שיצאה לפני חצי שנה כמסמך לוועדה לפניות הציבור שדנה גם בנושא הזה.
אורי מקלב: אתם כותבים כאן שבמאי 2010 קיימה הוועדה לפניות הציבור דיון, בינואר 2012 התקיימה ישיבה משותפת של הוועדה לפניות הציבור וועדת משנה של ועדת הכלכלה לתחבורה הציבורית, באוקטובר 2014 קיימה ועדת הכלכלה ישיבה בנושא כרטיס הרב-קו, ב-27 באוקטובר 2014 ועדת הכלכלה ישבה ואנחנו נמצאים כעת חיה בדיון נוסף על הרב-קו, ודווקא אני רואה את זה כמעט כישיבת המשך של ועדת הכלכלה בנושא הזה, שם היו מסקנות ולוחות זמנים.
אורי מקלב: הוועדה התכנסה לבקשת כמה חברי כנסת ויושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אבישי ברוורמן, ראה לנכון שוועדת הכלכלה תייחד דיון מיוחד.
אורי מקלב: לא בכדי, אנחנו יודעים שלפי הנתונים של משרד התחבורה יש 2 מיליון כרטיסי רב-קו, או יותר או קרוב, אבל בסביבות 2 מיליון.
אורי מקלב: מדובר על כמות אדירה, כך שזה דורש מכל היבט שהוא התייחסות ובאמת לבדוק ולעקוב ולראות במה אנחנו עוסקים, אם זה מגיע באמת לייעוד שלו וליעדים שהוא צריך להגיע.
אורי מקלב: אני רק רוצה להוסיף ולהגיד לכם.
אורי מקלב: אני אצטט משהו, עברתי על החומר והתמליל של הוועדה שהייתה.
אורי מקלב: חבר הכנסת אשר אומר, הוא פונה לברוורמן, 'אני חושב, אדוני היושב ראש, שהדיון הזה היה צריך להתנהל בוועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל, ולא בגלל שחבר הכנסת גפני הוא היושב ראש שלה, כי אין לי בעיה עם היושב ראש של ועדת הכלכלה, אלא מכיוון שלא יכול להיות', אני מצטט אותו, דברים נכוחים, 'שמדברים על מדינת ישראל כעל מעצמת סייבר או מדברים על הראש היהודי, הפטנטים הכי גדולים בדיגיטלי ובמחשוב ובכול', אני מצטט, 'ודבר כל כך פשוט, לתת לאדם שאין לו יכולת ובדרך כלל אלה השכבות החלשות שהן הצרכניות הגדולות של התחבורה הציבורית, אי אפשר לחבר נתון לנתון, מידע עם מידע, איזה בסיס של דאטה בייס, של נתונים, שהכרטיס הזה יידע לדבר עם כל הנתונים, שאדם יעבור בקלות מאוטובוס לאוטובוס, מרכבת לרכבת, מאוטובוס לרכבת, מרכבת קלה לאוטובוס.
אורי מקלב: כן, מדינת ישראל מחפשת איך לשים מנהרות, אבל דבר כל כך פשוט היא לא יכולה לעשות'.
אורי מקלב: הוא גם מגיע למסקנה שזה פחות חשוב לה ופחות מעניין ופחות מדבררים את זה וזה פחות גזירת סרטים ולכן אולי זה מקבל את הטיפול שלו.
אורי מקלב: אני כן אגיד לכם שאני חושב, ובזה אני אתמצת את דברי הפתיחה שלי בעניין.
אורי מקלב: דווקא על איך עובד הרב-קו ומה קורה עם הרב-קו, אני רוצה לתת לכם, למשתמשים, לדבר, אבל אין ספק שוועדת המדע והטכנולוגיה, שהיא אחראית, אנחנו בתוקף סמכותנו, אחראים לבקר את הפיתוחים הטכנולוגיים במשרדים השונים אנחנו רואים את זה כאחד הפיתוחים הטכנולוגיים, הבסיסיים אפילו, לא החדשניים ביותר, כנגזרת מממשל פתוח, מממשל זמין לציבור, כל הכותרות שאנחנו נותנים היום, במיוחד בעידן החברתי יותר.
אורי מקלב: זה א'-ב' וזו באמת אחריותנו, ועדת המדע והטכנולוגיה, מתוקף אחריותה, צריכה להגיד, לא רק בגלל הפניות שהיא מקבלת בעניין הזה.
אורי מקלב: אני נפגשתי עם שר התחבורה ביום רביעי האחרון ודיברתי איתו בנושא אחר, בנושא של ישיבה שהייתה לפני שבועיים כאן בוועדה על תחבורה שיתופית, זה היה הנושא, משם התגלגלנו ורוב השיחה הייתה על התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: שר התחבורה אמר לי בפליאה ובכאב, 'תגיד לי, איך אתה מדבר ככה על תחבורה ציבורית?
אורי מקלב: אחרי כל כך הרבה השקעות, אחרי כל כך הרבה מאמצים שאנחנו עושים ואתה אומר שהציבור לא מרוצה והציבור אומר שזה לא משתפר?
אורי מקלב: ' ואני הבדלתי, הסברתי לו שאנחנו מאוד מעריכים, באמת מאוד מעריכים את המהפכים, את הרפורמות, את ההשקעות, אנחנו יודעים שהכול נעשה גם בכסף ציבורי, אבל אמרתי לו, 'בסופו של דבר אתה צריך להבין, ההצלחה שלך זה מבחן התוצאה מול נושא התחבורה הציבורית, זה צריך להיות כלי המדידה שלך'.
אורי מקלב: את הנוסע שנמצא בקצה, 2 המיליון במקרה הזה שמשתמשים ברב-קו או בכרטיסים האלה, לא מעניין אותם, לא גרפים ולא מצגות ולא תקציבים ולא בדיבורים, הוא בודק במבחן המעשה ואמרתי לו, כשמגיעים לוועדות אנשים ואומרים ש - - - שר התחבורה השתמש בדוגמה של ירושלים, הוא אומר לי 'תראה מה עשינו, אתה מדבר על ירושלים?
אורי מקלב: תראה מה שעשינו בירושלים בעניין של השקעה בתחבורה ציבורית', ואני דווקא הבאתי לו את הדוגמה מפורום 15 הדקות, אני חושב שאתם אמרתם את זה באיזה דיון לפני הרבה שנים, שאדם שגר בקרית מנחם או בקרית יובל, שעובד במרכז העסקים בגבעת שאול, ברחוב כנפי נשרים או במקומות האלה, אפשר להגיד שזה כמעט המקום הקרוב ביותר, אני לא מדבר עכשיו על הר חוצבים, אני מדבר על אדם שעובד במפעל, עובד במשרד, גר בקרית מנחם, גר בקרית יובל.
אורי מקלב: עד לפני תקופה לא ארוכה, לפני שהתחילו המהפכים, זמן ההגעה שלו לעבודה היה בין 25 ל-30 דקות.
אורי מקלב: היום הוא נוסע בין 40 ל-45 דקות.
אורי מקלב: זה אחד המדדים שהוא מודד אותם.
אורי מקלב: הוא לא מדבר עכשיו על מה הוא מקבל מזה, אם הוא מקבל רק זמן, אם זה היה לקוי בזמן, אבל בשאר המדדים, של שביעות רצון, של אמינות, של מחיר, של נגישות, אם הוא היה מקבל בשאר הדברים האלה, בטכנולוגיה מתקדמת, הוא היה מקבל מענה, אתה אומר, תשמע, יש מחיר של זמן, אבל אתה נוסע נוח יותר, בטוח יותר, אמין יותר.
אורי מקלב: לא, אנחנו לא יורדים לסוף דעתו של נוסע.
אורי מקלב: אחד הוויכוחים שיש לי לא פעם, מה קורה בעסק שעובד 70%, אתה יכול להגיד ש-70% זה בסדר, יש מקומות שעם 70% אתה יכול להתווכח מה קורה כשהעסק מתפקד ב-70%, 70% לפעמים זה טוב.
אורי מקלב: יש נושאים ש-70% זה לא עובד מכיוון שכשיש 30% הוא לא יכול להסתמך גם על ה-70%.
אורי מקלב: לאדם יש רופא, הוא צריך להגיע לעבודה, 70% האוטובוס מגיע בזמן, 30% הוא לא מגיע בזמן, מה הוא צריך לעשות?
אורי מקלב: הוא לא יכול להתנהג לפי ה-70%, הוא מתנהג בכל ה-100% שלו לפי ה-30%, הוא לא יכול לאחר לרופא, הוא לא יכול לאחר למקום העבודה, הוא לא יכול 30% לאחר לעבודה.
אורי מקלב: יש דברים בסיסיים.
אורי מקלב: אני לא רוצה לעשות כאן הרצאה פילוסופית בעניין הזה, אבל התובנות האלה, הפרטים הקטנים האלה, שאולי אנחנו כממונים וכפקידים אומרים 'זה טוב, זה עוד פרט, תראה מה שהשקענו, תראה איזה טכנולוגיה מושלמת', אבל יש כאן דברים, הם לא דברים קטנים, הם ה-100% של הדבר הזה שלא נותנים מענה.
אורי מקלב: ובזה אני רוצה לסיים, זה לא לאורך תקופה קצרה.
אורי מקלב: רבותיי, אנחנו מדברים פה על דבר שיצא לאוויר העולם לפני עשר שנים, שש שנים הוא על הכביש, שש שנים הוא כבר נמצא אצל הצרכן.
אורי מקלב: יש תאריכי יעד שקבעתם כבר כמה פעמים לפני כמה שנים, תאריכי יעד של דברים והדברים לא נעשים.
אורי מקלב: הדברים לא מתקדמים.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים היום בשלהי 2015, בתחילתה של 2016 ועדיין רוב הדברים הם באותו מצב.
אורי מקלב: אנחנו מיקדנו את הדיון הזה ברב-קו, אם אנחנו מדברים על מה שגורם בעייתיות בתחבורה ציבורית אני חושב שלרב-קו יש חלק בעניין הזה, אני לא רוצה להרחיב, אני אתן לכם לדבר, חלק מהתמונה הכוללת, לא רק בחלק השימוש ברב-קו, חלק מהליקויים והקשיים שיש בתחבורה ציבורית.
אורי מקלב: ואתם, מי שנוסע בתחבורה ציבורית, יודע להגיד, זה נראה שאני מדבר על משהו מהעבר ההיסטורי, אבל כשהיה כרטיס חופשי-חודשי, כרטיסי הקרטון האלה, לא משנה מה, זמן הנסיעה, העלייה לאוטובוס, השינוע של האוטובוסים בכל התחנות היה הרבה יותר משמעותי.
אורי מקלב: אם היום הרב-קו, לא רק שלא שיפר את המצב, הוא יכול לא לשפר את המצב לאורך חצי שנה, לאורך שנה, אם הרב-קו עצמו, ואלה עובדות קיימות, הוא זה שלוקח הרבה יותר זמן, הרבה יותר בירוקרטיה, הרבה יותר מסורבל, מכמה וכמה בחינות ולא משנה אם זה בגלל שאין עמדות הטענה זמינות, האם בגלל שצריך לעשות חוזה וכמה חוזים והם המשכיים והנושא של הזמן שזה לוקח, זה לבד אומר שהנה אנחנו כאן נכשלנו ואנחנו הלכנו אחורנית, לא התקדמנו.
אורי מקלב: הלכנו אחורנית מבחינות מסוימות והוא חלק מהדבר.
אורי מקלב: לכן אנחנו שמים דגש עכשיו, גם משום שאני חושב שזו אחריותנו, לקחת טכנולוגיה שנפתחה בממשל זמין, עוד כמה דברים שהממשלה הטילה על הוועדות, או שוועדות הכנסת הן המוסמכות לכך, אנחנו לוקחים את הנושא של הרב-קו, שאנחנו חושבים שיש לזה משמעות מאוד גדולה, אנחנו נלווה אותו מתחילת הכינוס ועד עכשיו.
אורי מקלב: יש תזכיר חוק - - -
<ענת לוי: של הממשלה.
אורי מקלב: הממשלה תגיד את זה, אני אתן לממשלה לדבר.