GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ניר גרסון: אז זו תשובה שאי אפשר לזהות בדרך הזו.
<ניר גרסון: אבל זה אזוטרי.
<שי ג'רבי: מספר תעודת הזהות לא מודבק ל - - - יש מספר חד חד ערכי.
<ניר גרסון: אבל זה האזוטריה.
<ניר גרסון: מה שיותר מעניין זה האם המרכזים האלה שמופעלים בידי החברות עצמן, האם הם שומרים את כל הנתונים המזוהים, לכמה זמן, איך הם מזהים?
<ניר גרסון: אני פשוט מניח שמשרד התחבורה בדק את זה ומקפיד שהעניינים ייעשו לפי הסיכומים שהגענו אליהם בצוות הבין משרדי.
<חוה ראובני: המפעילים עצמם אישרו לנו, ואני העברתי לא מזמן לדרור וגשל ממש פירוט אחד לאחד של המפעילים, שהם פועלים לפי הנחיית רמו"ט בנושא של הפרדת מאגרים, בנושא מחיקת הנתונים וכו'.
<חוה ראובני: מרכזי השירות האלה סמוכים למרכז הסליקה, מה שמכונה בהצעת החוק מרכז שירות.
אורי מקלב: רבותיי, אנחנו מחדשים את הישיבה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להתכנס לסיום.
אורי מקלב: עורכת דין ראובני, אני קודם דיברתי על החלק של החומרה, דיברנו אם 100 העמדות המאוישות מספיקות או לא, כמה שחזורים יש, אז דווקא הממ"מ עושה עבודה, הוא עשה עבודה טובה גם קודם, הוא עשה תוך כדי עבודה בוועדה.
אורי מקלב: בבקשה, אהוד בקר.
<אהוד בקר: אני רק אציין שביולי, לפני הוועדה לפניות הציבור, עבורו נכתב המסמך שנמצא לפניכם, שאלנו כמה מחברות התחבורה הציבורית כמה כרטיסים אובדים מדי שנה והמספר שנתנו לנו, רק דיברנו עם אגד, דן, אגד תעבורה והרכבת הקלה בנושא הזה והמספר שניתן היה מעל 150,000 כרטיסים בשנה.
<אהוד בקר: רק החברות הללו.
<אהוד בקר: כלומר כמות הכרטיסים שהולכת לאיבוד באופן כללי היא כנראה גבוהה יותר ומתוך זה כל כרטיס מזוהה יצטרך שחזור, כנראה, לא רק הכרטיסים האנונימיים שאי אפשר לשחזר אותם.
<שי ג'רבי: האמת שזה מספר קצת גבוה, אבל כל מספר שלא יהיה, עמדות השירות פתוחות לציבור, אנשים ניגשים, משחזרים, יש לנו אלפי שחזורים.
<שי ג'רבי: את המספר המדויק - - -
אורי מקלב: שי, אתה צודק.
אורי מקלב: צריך באמת לבדוק, אינדיקציות, אבל זה רק אומר מה הצורך שלהם, כמה - - -
<קריאה: ומה עם שחזור אינטרנטי גם.
<חוה ראובני: אני עושה חשבון פשוט, 150,000 שחזורים ב-100 עמדות זה 1,500 שחזורים בעמדה לשנה.
<חוה ראובני: זה נשמע לי כמו 30 ל - - -
אורי מקלב: זה בסך הכול שלוש או ארבע חברות.
<חוה ראובני: אבל אלה החברות הגדולות.
אורי מקלב: זה מדובר על אלה שאובדים, אנחנו מדברים על כאלה שצריך לשחזר אותם בגלל שהם מפסיקים להיות שמישים, במיוחד הרב-קו שהוא כרטיס שההעברה שלו לא נותנת מענה הרבה יותר מכל הכרטיסים שידועים לנו, כמו כרטיסי קופת חולים וכרטיסי האשראי.
אורי מקלב: צריך לבדוק את זה, יכול להיות שהקו המגנטי שלו - - - אני לא איש טכני, אבל אין לי ספק שכנראה יש לזה גם השלכות.
<שי ג'רבי: ההבדל עם הרב-קו שהערך הכספי נמצא על הכרטיס, זו לא תעודת זהות, זה לא רישיון נהיגה, זה כרטיס שמחזיק כסף.
<שי ג'רבי: לכן כל מהלך שאנחנו עושים, שהולך לכיוון של אינטרנט ופתיחה הוא מהלך שצריך לחשוב עליו בהקשר הזה.
<שי ג'רבי: לכן כל צעד שאנחנו עושים אנחנו עושים בזהירות, לכן יש התקנים כאלה, לכן סטודנטים מגיעים לעמדות.
אורי מקלב: עכשיו אני אתן ליעקב.
<שי ג'רבי: זאת התשובה.
אורי מקלב: לא, זו לא תשובה לגבי מה שאנחנו רוצים להראות, שלעמדות האלה יש חשיבות בגלל שיש הרבה שחזורים לכרטיסים, גם אם זה אובד וגם בגלל שהוא מקולקל, נקרא לזה, שהוא הפסיק להשתמש בו.
אורי מקלב: יש כנראה רבים, כך שזה לא מיותר להרחיב את זה, צריך לתת את השירות הזה.
אורי מקלב: תייעלו את השירות, אין לי בעיה, אבל הפריסה, יש לזה היבט חשוב, אני לא רוצה להרחיב בעניין הזה, זה דבר שכבר נעשה, אנחנו מאוד מעריכים אותו, אנחנו רק מבקשים, בחשיבה, אל תראו את זה כדבר ש-100 זה מספיק.
אורי מקלב: לפי דעתנו זה לא מספק ועם הידע הזה, מסוג הדברים האלה, שכמה שיש יותר כך השימוש בהם הוא יותר, אנשים גם מאזנים.
אורי מקלב: אני בטוח שיש חוסר ידע על המיקום של העמדות האלה.
אורי מקלב: כמו כל דבר חדש, לוקח לו זמן להיטמע בתוך הדברים.
אורי מקלב: אני רוצה לתת רשות דיבור לאנשים שביקשו.
אורי מקלב: אז ערן בנין, חברת קווים.
אורי מקלב: לכל חברה, מי שמעוניין ניתן לתת התייחסות קצרה.
<ערן בנין: אני מנהל הטכנולוגיות של קווים.
<ערן בנין: אל"ף, אני מברך על הדיון שנעשה פה.
<ערן בנין: כמה דברים אני רוצה לציין.
<ערן בנין: האחד, אני חושב שבשנה האחרונה יש פעילות מאוד אינטנסיבית של משרד התחבורה בתחום הטכנולוגי בהקשרי הרב-קו ועל זה אני מברך.
<ערן בנין: לאחרונה, כמו שנאמר פה והוצג, עלה אתר אינטרנט של כל פורום המפעילים הפרטיים.
<ערן בנין: כבודו, זה המוצר שאיתו אתה מחבר למחשב.
אורי מקלב: במה הוא שונה מהמכשיר ששי הראה?
<ערן בנין: אותו דבר.
<ערן בנין: זה המוצר - - -
אורי מקלב: כן, אנחנו כאן ראינו את זה, שהעלות שלו 40 שקל?
<ערן בנין: בדיוק.
<ערן בנין: אני חושב שזה לא מסובך, גם האתר הוא אינטואיטיבי - - -
אורי מקלב: אבל איך ההתקנה שלו?
<ערן בנין: מאוד אינטואיטיבית, אתה מכניס אותו, מוריד אפליקציה ומה שנקרא הבא הבא הבא וזה נכנס.
<ערן בנין: 1,000 טעינות בחודש.
אורי מקלב: כמה הפצתם כאלה?
<ערן בנין: כ-1,000 קוראים כותבים של כלל הפורום חולקו, יש עוד כמות, יש כרגע תהליך שיווק שצריך לצאת לכלל הציבור.
יעקב גיל: זה חוסר הבנה של ציבור המשתמשים, סליחה שאני אומר את זה, באמת.
יעקב גיל: אני מעריך את המאמצים, אבל בסך הכול מדובר על כרטיס לאוטובוס ואתה צריך להצטייד בדבר הזה, לקנות אותו בעתיד, ללכת למרכז השירות כדי לקנות אותו, להתקין את התוכנה אצלך.
<ערן בנין: אני רוצה להתייחס לאמירה הזאת.
יעקב גיל: אז יהיה אחוז מסוים של משתמשים שישתמשו בזה, אבל הבשורה הגדולה צריכה להיות בדברים שדובר עליהם בלי לוחות זמנים ובלי - - -
אורי מקלב: לוחות זמנים, אנחנו לקראת הסיום.
<ערן בנין: אני רוצה להמשיך.
<ערן בנין: אנחנו כרגע יצאנו בפורמט הזה כי אמרנו שאנחנו רוצים לפנות לכלל הציבור.
<ערן בנין: מה לעשות שחברת אפל, שחצי מציבור המשתמשים בישראל משתמש בטלפון הזה, לא נותנת לנו את היכולת לטעון את הכרטיס מרחוק.
<ערן בנין: טכנולוגית החברה לא מסכימה לפתוח את אותה יכולת NFC ולכן העדפנו ללכת לפלטפורמה שנותנת שירות לכל הציבור.
<ערן בנין: אבל בהמשך, וזה יקרה, זה עניין של חודשים ספורים, תהיה לך יכולת לגשת לכספומטים ולקיוסקים כאלה ואחרים, לתת את כרטיס הרב-קו, להכניס אותו פנימה ולטעון אותו בכסף שאתה רוצה לנסוע איתו.
<ערן בנין: אני מדגיש, כמו שאמר פה שי, בסוף על הכרטיס הזה יש כסף, בניגוד לכרטיס אשראי, שהכסף יושב אי שם בשרתים.
אורי מקלב: בעניין הזה, בהקשר הזה, בתעודות הזהות החכמות שבכובע אחר שיש לנו בוועדה מנסים לקדם אותו, יש לכם איזה ממשק בעניין הזה?
אורי מקלב: בעתיד, שאנחנו מקווים שהוא יהיה, בתעודות הזהות, אם זה יעבור כמה מחסומים, האם אתם חושבים שהרב-קו או מה שנקרא כרטיס אחד חכם יוכל לתת מענה להרבה, במיוחד לנושאים שהם כספיים?
אורי מקלב: והשאלה הזאת, מכיוון שאז גם יהיה לכם יותר קל, הזהות שלו הרבה יותר חזקה, ממילא - - - אני הבנתי שאת רוצה להגן על חופש המידע - - -
<חוה ראובני: לא, לא זה.
<חוה ראובני: אני הייתי אומרת עוד חזון למועד, אנחנו עוד לא מתכננים, זו ביצה בעיניי שעוד לא נולדה.
<חוה ראובני: בתחילת שנות ה-90, כשמשרד התחבורה רצה לעבור מרישיונות נהיגה מנייר לרישיונות נהיגה מפלסטיק, אמרו לנו 'חכו חכו, אנחנו תיכף עושים תעודת זהות מפלסטיק'.
<חוה ראובני: זה היה בשנת 92', משהו כזה.
<חוה ראובני: אז רישיונות נהיגה מפלסטיק יש לנו כבר למעלה מ-20 משנה, תעודות זהות מפלסטיק אין בכלל, תעודות זהות חכמות יש מעט ויש לזה הרבה מאוד שאלות, הרבה מאוד ספקות, הרבה מאוד הסתייגויות ומתי זה יהיה באופן גורף אני לא יודעת.
<חוה ראובני: כשזה יהיה נחשוב על להתממשק עם זה.
<חוה ראובני: בעיניי זה משהו שהוא לא בשל.
<ערן בנין: עוד לא סיימתי.
אורי מקלב: אני אתן לך, רק בדברים האלה, לכן אני אומר שיש לי כאן כובע אחר, אני מודע קצת לדברים שמתקדמים ואני גם חבר בוועדה המשותפת לוועדת החוקה ולוועדת המדע בנושא.
אורי מקלב: אם אני לא טועה, שר הפנים עומד להביא עכשיו הצעת חוק, היה פיילוט, כל החכמות, הוא התחייב, נתנו לו הארכה בעניין הזה עד סוף השנה, עד מרץ, אבל זה יהיה יותר מוקדם.
אורי מקלב: הולכים כנראה להרחיב את זה באופן הרבה יותר רחב.
אורי מקלב: גם היום כבר יש הרבה - - - לכן אני כן חושב שכדאי להגיע היום, במיוחד ברב-קו שהוא כרטיס אצל למעלה מ-2 מיליון אנשים, לחשוב כבר להקדים את זה, שלא נהיה במצב שאנחנו נמצאים היום, ששנים לוקחים הדברים.
אורי מקלב: זה ייתן לכם מענה להרבה מגבלות שיש לכם היום בגלל שיש בו כסף.
אורי מקלב: אני אומר את זה כהערה, תבדקו את זה, אני אומר לכם שזה הולך להתקדם.
אורי מקלב: זה נכון מה שאת אמרת, לכל דבר יש את הזמן שלו, זה מתקדם, זה יתקדם, מכל מיני סיבות בעולם - - -
<קריאה: זה יותר שם מאשר לא.
אורי מקלב: יותר שם מאשר לא שם, יותר קרוב מאשר רחוק.
אורי מקלב: גופים חשובים במדינה, כמו שב"כ, מוסד וכאלה, שהיו התנגדויות, היום כולם התכנסו לשפה אחת, ישבו אצלי, ישבו אצלי אנשים - - - כיושב ראש הוועדה, זה מתקדם.
אורי מקלב: לכאורה זה אמור להתקדם, תחשבו על זה.
<ערן בנין: עוד דבר אחד אני רוצה.
<ערן בנין: בשנתיים האחרונות אנחנו הלכנו ופרסנו עמדות טעינה בפריסה ארצית, שבאמצעותן אתה יכול לקחת את כרטיס הרב-קו ולטעון באמצעות כסף או אשראי.
<ערן בנין: אני רוצה פה להתייחס לשני דברים.
<ערן בנין: לצערי הציבור לא מספיק משתמש במוצר הזה.
אורי מקלב: מה נראה לכם, למה?
<ערן בנין: אנחנו פנינו בפרסום והכול, אין לי הסבר.
<ערן בנין: יש לך מקומות שאתה רואה שיש שימוש מסיבי, יש מקומות שאתה רואה שהשימוש בעמדה הוא יחסית מועט.
<ערן בנין: אנחנו בודקים את זה.
<ערן בנין: בכל מקרה ערך צבור הוא ארצי היום, אתה יכול לטעון שם ערך צבור ולהשתמש אצל כולם.
אורי מקלב: בקווים?
<ערן בנין: ערך צבור של קווים היום מכובד אצל כל המפעילים הארציים, לכן אין שום בעיה לטעון ערך צבור ולנסוע אצל מי שרוצים.
<ערן בנין: הבעיה שאני רוצה כאן לציין, כבודו, זה שלצערי חלק לא מבוטל מהרשויות המקומיות לא משתפות פעולה בנושא הזה וזה פוגע בסוף בשירות של הציבור, של הנוסעים, באותם יישובים.
<ערן בנין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם משרד התחבורה ולצערי הרשות המקומית, מסיבות ששמורות איתה, לא משתפת איתנו פעולה בנושא הזה ואני אשמח אם זה יעלה.
אורי מקלב: מאיזה בחינה לא משתפת פעולה?
אורי מקלב: מיקום ודברים כאלה?
<ערן בנין: אני עכשיו רוצה לשים עמדות בפתח תקווה, אז עושים לי צרות, חושבים שאני עושה את זה לטובת רווחים אישיים שלי, מבקשים ממני כל מיני אגרות כאלה ואחרות.
<ערן בנין: נושא של החקיקה של עמדות הטעינה, שתהיה מתקן דרך כמו תחנת אוטובוס או שלט.
<ערן בנין: לצערי עדיין לא הסתיים ויש רשויות שאנחנו כרגע מתעכבים.
<ערן בנין: חברת החשמל - - -
אורי מקלב: זה נמצא בהצעת החוק של משרד התחבורה, ההתייחסות הזאת?
<קריאה: סליחה, אני איבדתי את ה - - -
אורי מקלב: לגבי היחס של הרשויות מה הגדרה של אותה עמדה, האם זה יקבל כמו מתקן דרך, כמו תחנת אוטובוס, הגדרה של אותן עמדות?
אורי מקלב: הרשויות המקומיות, הוא מעלה - - -
<חוה ראובני: הנושא הזה לא מטופל בהצעת החוק.
<חוה ראובני: אנחנו עוסקים בהצעת החוק, בהסדרת דברים שבסמכות הרגולציה של משרד התחבורה, של הכרטוס, סוגי הכרטיסים, זכויות של הנוסע, החובות של הנוסע, חובות של מפעילים, מרכז השירות.
אורי מקלב: קנסות גם יש כאן?
<חוה ראובני: יש סעיף עונשין.
<חוה ראובני: יש התאמות גם לפקודת מסילות הברזל, פקודת התעבורה, על אכיפה של נסיעה בלי כרטיס.
אורי מקלב: אנחנו נעקוב אחרי החוק ולו רק בשביל הדבר הזה.
<חוה ראובני: הצבת עמדות וכו', זה סמכויות תכנון ובנייה, פקודת העיריות, זה לא נושא שאנחנו מסדירים אותו, בכלל.
אורי מקלב: אני רק רוצה באמת להבין, כשאתה אומר שיש ערך צבור, דהיינו כל המפעילים האחרים מקבלים את ההטענה שלכם?
<ערן בנין: התחלנו לפני מספר חודשים.
<ערן בנין: התשובה היא כן, למעט באזור ירושלים, שאני יודע שזה אמור להתממש, אני לא זוכר את לוחות הזמנים.
<ערן בנין: אבל היום, מישהו שקונה ערך צבור בחיפה יכול לנסוע איתו בתל אביב, יכול לנסוע איתו בפתח תקווה.
יעקב גיל: אבל אתה לא יכול לקנות ארנק, מה שנקרא, ב-100 שקלים נניח, ואז זה מזהה את מה ש - - -
<ערן בנין: אתה יכול - - -
יעקב גיל: אתה יכול, אותה כרטיסייה שקנית בחיפה היא תהיה תקפה גם לתל אביב וירושלים כי זה אותו מחיר.
<ערן בנין: לא, אתה קונה כסף.
<ערן בנין: אתה קונה 100 שקל ו - - -
אורי מקלב: אחד שיענה.
<ערן בנין: אם אני לא מכיר את זה אז יש בעיה.
<ערן בנין: נכון להיום אתה יכול לטעון מה שנקרא ארנק ב-100 שקל בסופרבוס לצורך העניין ולנסוע איתו בדן, באגד, במטרופולין, בקווים.
אורי מקלב: זאת אומרת אני בוחר את הקוד שאני צריך - - -
<ערן בנין: לא בוחר.
<ערן בנין: אתה בא לאוטובוס, האוטובוס מזהה את ה-100 שקל ומוריד לך את הכסף בהתאם.
אורי מקלב: הוא צריך לדעת לאן אני נוסע.
<ערן בנין: הנהג שואל אותך לאיפה אתה נוסע בשביל להוריד את הסכום - - -
אורי מקלב: גם בחברה אחרת.
<ערן בנין: אמת, וזה גם נותן לך את ה-90 דקות מעבר בהתאם לאזור ה - - -
אורי מקלב: הזכרת את ה-90 דקות מעבר אז אני אקריא לך מכתב קצר שקיבלתי ממש היום, זה הגיע לשולחני, לא שחסר לנו מכתבים, אבל דווקא בעניין הזה של מטרופולין.
אורי מקלב: יש לה ערך צבור 30, אני לא יודע אם היא עלתה למקום אחר, היא כותבת שאפילו במעבר של ה-90 דקות יש חברות שהנהג אומר 'את לא מזוהה ששילמת', היא אומרת 'הנה הכרטיס', הוא אומר 'לא, אני לא יכול, מה אני יכול?
אורי מקלב: מה שקובע לי זה המחשב' והוא מבקש לשלם פעם נוספת.
אורי מקלב: היא מראה לו את הקבלה ששילמה, הוא אומר 'גם החברה שבה שילמת את הנסיעה הראשונה אין בכוח הקבלה לפטור מתשלום.
אורי מקלב: אם מזהים את זה כן, אם לא - - -'.
אורי מקלב: היא כותבת, 'עמדות הרב-קו הפזורות ברחבי הארץ אינם עונים טלפונית, כל מפעיל טוען שהבעיה היא במחשב של החברה המתחרה.
אורי מקלב: מאחר שאני משתמשת רבות בתחבורה הציבורית, הן העירוניות, הסכומים האלה מצטרפים לסכום גדול וכדי לקבל החזר צריך לגשת למשרדים השונים.
אורי מקלב: לא יהיה יותר פשוט לחוקק חוק שבו הקבלה מוכיחה הוכחת תשלום ואין באחריות האזרח לבדוק במחשבים והרווחים בין החברות השונות.
אורי מקלב: בתקווה לטיפול למען הכלל', היא כותבת לי.
<מיכה בר-מאיר: תדמיין שכל פעם שאתה צריך ללכת - - -
אורי מקלב: אתה עכשיו ברשות דיבור.
אורי מקלב: אתה רוצה את זכות הדיבור, אני אתן לך, אתה כבר פעם שנייה.
<מיכה בר-מאיר: כי אני רוצה לשאול אותו, תדמיין לך שכל פעם שאתה רוצה לקנות בסופר אתה צריך להטעין כרטיס.
אורי מקלב: לא צריך כל פעם.
אורי מקלב: הוא אומר לך לא, הוא אומר שאתה יכול להטעין 100 שקלים ואתה יכול לקנות 100 פעמים.
אורי מקלב: זה מה שהוא אמר לך.
<ערן בנין: אתה יכול עכשיו לקנות כרטיס, לקחת את הרב-קו, לטעון אותו באוטובוס ולנסוע בקווים.
אורי מקלב: מה שכאן קורה, אם יעקב ואחרים לא מכירים את זה אז יש לנו כאן בעיה גם בשיווק של העניין הזה.
<ערן בנין: יכול להיות.
<שי ג'רבי: עסוקים בעשייה ולא מתפנה זמן לשיווק.
<קריאה: אולי צריך לבדוק שהנהגים יודעים להציע את זה.
אורי מקלב: אני רואה שאתה גם מתערב לי גם בצורת הניהול.
אורי מקלב: אני מבטיח לך שלא תהיה מודאג.
אורי מקלב: הסר דאגה מלבך, מי שירצה התייחסות קצרה יקבל ממני בכבוד רב.
אורי מקלב: יש מישהו מנתיב אקספרס שנמצא?
אורי מקלב: אגד תעבורה?
<לימור אור: כן.
<לימור אור: אגד תעבורה בעיקרון משתדלת במרכז שירות שלה לתת פתרון גם אם היא מקבלת בעיות של כל המפעילים, אנחנו בתקשורת מאוד טובה, כל מנהלי הטכנולוגיות.
<לימור אור: מרכז השירות שלנו פונה למפעילים ונותן בעצם את הפתרון.
<לימור אור: לפעמים, נכון, כרגע אין לנו את האפשרות לתת את ההחזרים בעמדות שלנו כלפי כל המפעילים.
<לימור אור: את התשובה הם כן מקבלים, כרגע עמדות המסלקה נותנות פתרון לכל המפעילים, זאת אומרת אם הוא מתקשר הוא מקבל שחזור במקום אצלנו, הוא מקבל תשובה על איזה חוזים יש לו, מה יש לו ונותנים בעצם פתרון מרכזי במקום אחד.
<לימור אור: העניין הוא כרגע, וגם בינואר זה אמור להשתנות, כל מרכזי השירות ייתנו גם מענה מבחינת הטענות ובחירת חוזים לכולם.
אורי מקלב: איפה זכיתם במכרז לאחרונה?
<לימור אור: בנימין.
<קריאה: שפירים.
<לימור אור: שפירים היה האחרון?
<קריאה: שפירים זה המכרז האחרון, אבל האשכול האחרון זה בנימין.
אורי מקלב: מה הנפח שלכם כאגד תעבורה בתוך כלל החברות של התחבורה הציבורית?
אורי מקלב: אתם הקטנים?
<לימור אור: אנחנו יחסית בין הקטנים, יש לנו סדר גודל של 600 כלי רכב.
אורי מקלב: איך אתם למשל מתחשבנים עם חברת קווים?
אורי מקלב: אדוני אמר, ערן, אתה דיברת על כך שאתם נותנים את הזכות, או בכל אופן בכסף שלכם משתמשים גם חברות אחרות, יש לכם מערכת של התחשבנות בין החברות?
<ערן בנין: אני אסביר.
<ערן בנין: הפדיון היום הוא של המדינה.
<ערן בנין: אנחנו בעצם - - -
אורי מקלב: הבנתי, לכן זה גם לא יכול לפעול בירושלים?
<ערן בנין: כרגע, עד שזה יהיה בידי המדינה.
<ערן בנין: אבל יש היום למשל - - -
<לימור אור: דרך אגב, גם הקנסות - - -
אורי מקלב: אני יודע, את צודקת במה שאת אומרת על הקנסות.
אורי מקלב: לכן אני שואל למה מגיע להם הקנסות, אם גם ברכבת הקלה, הנושא הקודם שדיברתי, הם לא היו מקבלים, היו מפסידים מזה, הם לא מפסידים שום דבר.
אורי מקלב: בסופו של דבר היום הרכבת הקלה מקבלת את הסכום שהיא מקבלת, בין אם יהיו שם 200 נוסעים, בין אם יהיו שם 400 נוסעים.
<דניאל איטח: לא, אנחנו מקבלים על בסיס התיקופים ברכבת.
<דניאל איטח: מי שלא מתקף לא משלם, אנחנו לא מקבלים את הכסף שלו.
אורי מקלב: אבל אתם מקבלים היום, בין אם הנוסעים שלכם - - - אתם מקבלים מהמדינה גם את מה שנקרא התמריצים או ההשלמות למה ש - - - אתם מקבלים את זה היום בסכומים, כשאתם עברתם את המינימום שאתם צריכים כדי לקבל את זה.
<דניאל איטח: זה נושא אחר, של הפעימות - - -
אורי מקלב: טוב, לא ניכנס לזה עכשיו.
<חוה ראובני: ספירת הנסיעות מבוססת על תיקופים.
<חוה ראובני: מה שלא מתוקף, לא היה נוסע, אין זכאות לתשלום.
<קריאה: אבל הם לא מאפשרים לתקף.
<חוה ראובני: זו הסיבה שמבחינתם הם אוכפים ביד חזקה את התיקוף, כי אחרת הם לא יקבלו תשלום, גם אם האזרח מבחינתו שילם.
<חוה ראובני: הבעיה איך זה יגיע אליהם.
אורי מקלב: כמו שלאזרח אסור לרמות את המערכת ולקחת כסף שלא כדין, באותה מידה ולא פחות גם למערכת אסור לקחת את הכסף הזה.
אורי מקלב: אם ישרי דרך אתם, אנשים ישרים, הייתם צריכים לתת הוראה, כל זמן שהעניין הזה לא מסודר לא נותנים קנסות.
אורי מקלב: אני מצפה מאנשים ישרים לעשות את זה.
אורי מקלב: זאת הדרך האמיתית שצריכים להתנהל במקום מסודר, לא צריך בשביל זה להאמין בעשרת הדיברות, גם לא צריך להאמין בשבע מצוות בני נוח, זו גזלה ממישהו.
אורי מקלב: וזו לא תקופת מעבר, זה לא חודש ולא חודשיים, זה לא 'עד שנסדר את זה'.
אורי מקלב: אני לא מדבר על מה שהיה בתחילת הדרך, בעיות קשות מאוד במעבר בין הרכבת הקלה לאגד, מה שהיה, אני כבר לא נכנס לכל זה, אנשים גם על זה קיבלו קנסות.
אורי מקלב: מיד הפעילו את הקנסות, כשידעו, המערכת ידעה שבין אגד לבין הרכבת הקלה לא היה - - - עברה התקופה הזו, אני כבר אחרי זה.
אורי מקלב: זה מהיום, שלוש שנים אחרי זה.
אורי מקלב: טוב, תודה רבה לאגד תעבורה.
אורי מקלב: מאגד נמצאים?
<יניב לויט: קודם כל אני רוצה להצטרף לערן ידידי, לברך את משרד התחבורה, שבאמת בשנה האחרונה, בשנתיים האחרונות נתן פוש רציני לרב-קו ולפעילויות הטכנולוגיות.
<יניב לויט: אנחנו מרגישים לפעמים לצערנו את הלחץ הרב של משרד התחבורה בנושאים האלה.
<יניב לויט: אגד רק לאחרונה סיימה להתקין את הקווים שמשרד התחבורה דרש באזור תל אביב, עם ולידטורים, מכשירי תיקוף שמאפשרים עלייה של נוסעים מכל הדלתות של האוטובוס.
<יניב לויט: עשינו איזה שהוא ניסיון ואנחנו - - -
אורי מקלב: ויהיה אפשר לתקף פעמיים?
אורי מקלב: איך אתם מתגברים על זה?
<יניב לויט: יש פתרון.
אורי מקלב: מה שאי אפשר לעשות היום ברכבת.
<יניב לויט: אני אענה.
אורי מקלב: אז יש פתרון?
<יניב לויט: כן.
אורי מקלב: הבנת מה שאני שואל.
אורי מקלב: האם עכשיו, כשאגד מפעילים את ה - - - אני בא בכרטיס אחד עם שני נוסעים, איך אני עושה את זה?
<יניב לויט: קודם כל המכשיר נמצא לפי תקן הנגישות, המכשיר מותקן בגובה של 1.30 מטר מהרצפה פחות או יותר, אתה לא יכול עם הכיס האחורי להגיע אליו, בכל מקרה אי אפשר לתקף פעמיים בזמן קצר, כדי שלא תעשה בטעות תיקוף כפול, והמכשיר מאפשר, אני חושב שזה הוולידטור החכם הראשון בארץ, הוא מאפשר לבחור לפני התיקוף את כמות הנוסעים.
<יניב לויט: זאת אומרת יש לך פלוס ומינוס גדולים על המכשיר, אתה לוחץ פלוס לבחירת כמות הנוסעים, רואה שהגעת לכמות הרצויה, נגיד שלושה ילדים על אותו כרטיס, ורק אז אתה מניח את הכרטיס.
אורי מקלב: גאונות, חכם מאוד.
אורי מקלב: באמת, ממציאי - - - פרס נובל.
<יניב לויט: ולא שאין בזה בעיות.
<יניב לויט: במכשיר חכם שדורש מהנוסע לעשות פעולות גם יוצר איתו מן הסתם בעיות, כי הנוסע צריך לדעת לעבוד עם המכשיר וכמובן לא ניתן לעשות הדרכה ל-2 מיליון נוסעים שנוסעים באגד כל יום.
אורי מקלב: מה יהיה עם ירושלים?
<יניב לויט: בירושלים אנחנו בעיצומן של התקנות.
<יניב לויט: אם תסתכל באוטובוסים שנוסעים בירושלים, בעיקר בקווים של הר הצופים, אבל כמו ששי הציג, בקווים רבים, אנחנו כבר התקנו מעל 100 אוטובוסים בירושלים.
<יניב לויט: עוד לא עובדים, אנחנו בשלבי ההתקנה, אחרי ההתקנה אנחנו ניכנס לניסוי ואז ברגע שהניסוי מוצלח ומשרד התחבורה יאשר אנחנו נפעיל את זה.
אורי מקלב: יכול להיות שהמצב הביטחוני קצת עיכב את היישום.
<יניב לויט: כן, המצב הביטחוני, יכול להיות שקצת יעכב.
<יניב לויט: מיד אחרי ירושלים אנחנו מתחילים להתקין ולידטורים גם בחיפה.
אורי מקלב: מה עם ערך צבור?
<יניב לויט: ערך צבור, אגד טוענת, מוכרת, מכבדת ערך צבור.
אורי מקלב: לא, אין ערך צבור בירושלים.
אורי מקלב: יש כרטיסיות.
<יניב לויט: בירושלים, כמו שאמרנו, יש בעיה של הרכבת הקלה.
אורי מקלב: אבל אתה יכול לקנות כרטיסייה.
<יניב לויט: אין בעיה טכנית להפעיל ערך צבור, כמו שמפעילים בתל אביב ובחיפה גם בירושלים, אין בעיה טכנית באגד, יש בעיות טכניות אחרות של שיתוף פעולה, למשל עם הרכבת הקלה.
<יניב לויט: אבל זו שאלה שצריך להפנות למשרד התחבורה.
אורי מקלב: אז יש רגולטור, אז צריך ל - - -
<יניב לויט: יש רגולטור.
אורי מקלב: אני חושב שירושלים, כאחד המקומות עם נפח גדול של תחבורה ציבורית, צריך לסדר את זה.
אורי מקלב: אין היום ערך צבור, עד כמה שמסרו לי, אני קצת עשיתי שיעורי בית לפני הוועדה ואמרו לי שאין את זה, בין בעירוני ובין בבין עירוני.
<יניב לויט: בכל מקרה ערך צבור הוא רק בקווים עירוניים, רק באזורים מוגדרים, כמו המטרופולינים הגדולים, ירושלים, תל אביב וחיפה.
<יניב לויט: קוראים לזה ערך צבור ארצי.
<יניב לויט: דרך אגב, השם - - -
<קריאה: זה שקוראים לזה זה נחמד, אם אתה לא יכול להשתמש בזה בבין עירוני - - -
אורי מקלב: בקווים אי אפשר להשתמש גם ב - - -
<יניב לויט: ידידי מ-15 דקות, ברפורמה שמתוכננת, שעכשיו יושבים עליה ברגעים אלה אנשי משרד התחבורה והמפעילים, היינו בישיבה רק בשבוע שעבר בנושא, אזורי הרפורמה שמאפשרים שימוש בערך צבור יורחבו ויהיו כמעט בכל רחבי הארץ.
אורי מקלב: היום בקווים אי אפשר להשתמש באותו ערך צבור גם בנסיעה עירונית וגם בנסיעה של אשכול אחר?
<ערן בנין: אפשר.
אורי מקלב: אז למה באגד אמרו ש - - -
<ערן בנין: אם אני נוסע ממודיעין לירושלים אני יכול להשתמש בערך צבור.
<ערן בנין: אם אני נוסע ממודיעין לתל אביב אני יכול להשתמש בערך צבור - - -
אורי מקלב: אתה יכול גם בתוך מודיעין.
<ערן בנין: בתוך מודיעין.
<ערן בנין: אותו דבר, אין שום בעיה.
אורי מקלב: אתה יכול בתוך מודיעין להשתמש בקו עירוני ואתה יכול בערך הצבור הזה גם לנסוע מחוץ לעיר.
<ערן בנין: לגמרי.
<ערן בנין: זה המטרופולין שדיבר עליו ידידי יניב מאגד.
<ערן בנין: יש ארבעה מטרופולינים שיכולים להיות.
<ערן בנין: הנושא של בין עירוני זו סוגיה שמשרד התחבורה צריך לסכם.
<ערן בנין: למשל נסיעה מקרית שמונה לתל אביב, איך הוא לוקח את זה ומחשב את זה כחלק מהערך הצבור.
<ערן בנין: זה לא קיים, זו עבודה של משרד התחבורה - - - -
אורי מקלב: אוקיי, אז גם אם אמרת שבקווים יש לך אז אתה מסייג את דבריך, שזה רק בתוך אותו מטרופולין?
<ערן בנין: לא.
<ערן בנין: אם קניתי ערך צבור במטרופולין מודיעין, לצורך העניין אני יכול להשתמש בו במטרופולין חיפה, אני יכול להשתמש בו במטרופולין תל אביב.
<ערן בנין: אני לא יכול להשתמש בו מקרית שמונה לתל אביב.
<יער אמיר: רק כדי לחדד, יושב ראש הוועדה, אם יורשה לי, קו 100 שאני מניח שכולם פה מכירים, שמופעל על ידי - - -
אורי מקלב: קח את זה כבר כרשות דיבור, לא רק כתשובה.
<יער אמיר: אני אדבר רק על הערך הצבור, אני אסביר, ובזה אני אסיים.
<יער אמיר: אפשר לרכוש באגד תעבורה ב-100 שקלים ערך צבור ארצי, להטעין את כרטיס הרב-קו ולבצע את הנסיעה הבין עירונית מירושלים לחניון המהיר, להגיע לאזור גוש דן ושם לבצע נסיעות פנימיות בתוך המטרופולין, עם אותו ערך צבור.
<יער אמיר: זאת אומרת שעולים לאוטובוס, שמים את כרטיס הרב-קו על מכשיר התיקוף והוא מוריד את הסכום, בין אם זה בתוך העיר, ב-6.90, בין אם זה בתוך גוש דן, בטבעת רחבה יותר, ב-10,90, אם אני זוכר נכון, וזה אותו סכום, אותה הטענה של 100 שקלים של כרטיס הרב-קו.
אורי מקלב: איפה הוא עשה את זה?
אורי מקלב: בירושלים?
אורי מקלב: איפה הוא הטעין את הנסיעה?
<יער אמיר: הוא הטעין באגד תעבורה בירושלים.
<יער אמיר: הבעיה היחידה היא החברות שפועלות בירושלים כרגע, אגד וסיטיפס, שכרגע זה לא מתקיים בהן, אבל לפי הבנתנו זה אמור לקרות במהלך 2016.
אורי מקלב: יש לזה חשיבות מאוד גדולה, בגלל שהערך הצבור באגד ירושלים לא עובד אפילו בתוך העיר, גם בתוך העירוני זה לא עובד.
אורי מקלב: אין לך ערך צבור.
<קריאה: זה מה שאמרנו, כיום זה לא עובד.
<קריאה: ברגע שתהיה החלטה - - -
<קריאה: זו החלטה של משרד התחבורה.
<שי ג'רבי: אני אתייחס לזה.
<שי ג'רבי: בדקות האחרונות אנחנו רואים שהמורכבות בתחום הכרטוס היא כזו שבעצם זה משלב את תחום הטכנולוגיה ותחום הפיננסים.
<שי ג'רבי: כפי שאמרתי, התחום הפיננסי, שעכשיו אנחנו נכנסים אליו, הוא עניין בפני עצמו, עניין לפי דעתי לישיבה נפרדת.
<שי ג'רבי: כפי שנאמר בימים אלה, בשעות אלה, אנחנו סוגרים פרטים אחרונים של הרפורמה בתעריפים שאמורה לצאת לדרך בתחילת 2016 בשני שלבים, בשתי פעימות, בתחילת השנה ומאוחר יותר בהמשך השנה.
<שי ג'רבי: שם מטופלים כל הנושאים שקשורים לתעריפים שהנוסע משלם ממקום אחד למקום אחר וזה נושא שבפני עצמו.
<שי ג'רבי: תפקידנו כאן כטכנולוגיה זה לתת מענה לצרכים, מענה טכנולוגי.
אורי מקלב: צריך שילוב של הדברים.
<שי ג'רבי: בהקשר לנקודה של סיטיפס שעלתה, זו נקודה שאפשר להגיד מדירה שינה מעינינו, בייחוד בהקשר הזה שאתה ציינת, בנושא התנהלות הפקחים.
<שי ג'רבי: אני יכול לעדכן פה שהתנהל דיון אצל מנכ"ל משרד התחבורה, נדמה לי אפילו במהלך חול המועד, ספציפית על הסוגיה הזו של אופן ההתנהלות של הפקחים מול הציבור.
<שי ג'רבי: זה נושא שמטריד אותנו.
<שי ג'רבי: אפשר שאנשי סיטיפס יתייחסו לסוגיה הספציפית הזאת, כי אפשר לעשות את הדברים גם בצורה - - - בהחלט כמשרד אנחנו מוטרדים מהדבר הזה.
<שי ג'רבי: מבחינה טכנולוגית יש פה מצב של מערכת שהיא מערכת ותיקה.
<שי ג'רבי: אם אני לא טועה מערכת הכרטוס היא בין הראשונות שהותקנו, היא אמורה לעבור שדרוג או החלפה, תהליך שאנחנו מקדמים אותו ביחד עם סיטיפס וגורמים נוספים.
<שי ג'רבי: במהלך 2016 אנחנו מקווים להיות אנשי בשורה בעניין הזה.
<שי ג'רבי: אין לי כרגע תאריך לנושא הזה, יש פה גם עניינים של מבנה ארגוני וגם צריך לשנות מעבר לטכנולוגיה.
אורי מקלב: רשמנו.
<יניב לויט: אדוני היושב ראש, אם אפשר להשלים את זכות הדיבור שלי?
<יניב לויט: אני רציתי לציין כמה דברים.
<יניב לויט: כמו שאמרו, אחד הדברים, חוץ מהרב-קו, אנחנו אמנם מתרכזים בדיון ברב-קו, אבל יש פתרונות נוספים.
<יניב לויט: הרב-קו הוא יחסית טכנולוגיה ישנה, כרטוס סלולרי ששי הזכיר זה, לדעתנו לפחות, אגד, זה אחד הדברים העתידיים שצריך להרחיב ולהיכנס בו ומהר בהכנסה של הטכנולוגיה הזו.
<יניב לויט: אני רוצה להגיד לידידיי פה מ-15 דקות ומ-ITS, להבדיל מכרטיס האשראי או מחשבון הבנק או דברים אחרים שאנחנו רגילים אליהם, שיש לנו חבר מועדון, ברב-קו, כמו שאמרו, יש כסף וזה משותף בין גורמים רבים.
<יניב לויט: זה לא שהחשבון שלי מוחזק באיזה שהוא מקום מרכזי במסלקה של משרד התחבורה ואני יכול באינטרנט להיכנס לחשבון שלי ולראות את כל הפעילויות.