GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיניה נתניהו: ב-2013 היא מוקפאת וזה צעד שמקשה עלינו להפחית פליטות עד 2020.
<סיניה נתניהו: אני מוכרחה לציין שבמהלך הוועידה בפריז, לא רק שדיברו על מה שיקרה אחרי 2020, כי כולנו מכוונים לאחרי 2020, דיברו בפירוש על הגברת המאמצים במדינות עד 2020.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת ביקשו מהמדינות שכבר התחייבו לעשות הרבה יותר ממה שהם הבטיחו בעבר.
<סיניה נתניהו: אני אדלג במהירות על ועידת דרבן וועידת לימה, הן קרו בעשור האחרון, בשנים האחרונות, אבל באוקטובר 2015 האו"ם מקבל את ההתחייבויות של כל המדינות.
<סיניה נתניהו: אז כמו שנאמר כאן, אנחנו לא מגיעים ל-2 מעלות שביקשו, אנחנו מגיעים ל-2.7 מעלות וכנראה עם שאר המדינות זה אפילו קצת יותר.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת אנחנו רואים כבר, עם כל המחויבות, וזאת בהנחה שבכלל יקיימו את המחויבויות האלה, אנחנו לא נעמוד בהפחתה.
<סיניה נתניהו: מה ישראל מבטיחה?
<סיניה נתניהו: אז לאחר משא ומתן וכו' החלטת הממשלה ליעד של 2030 עם תחנות ביניים הייתה כדלקמן: 17% הטמעה של אנרגיות מתחדשות, 17% התייעלות אנרגטית, 20% הפחתה בנשואה פרטית ו-26% ירידה בפליטות גזי חממה לנפש.
<סיניה נתניהו: היום זה עומד על 10.5 טון לנפש, או כ-10.5.
<סיניה נתניהו: הכוונה היא להוריד את זה ל-7.7.
<סיניה נתניהו: אני מוכרחה להגיד שגם לפני שמדינת ישראל החליטה לפני כמה שנים להטמיע אנרגיות מתחדשות עד 2020, עוד בהחלטת הממשלה בשנת 2004 לפיתוח בר קיימא, כבר אז דובר על זה שאנרגיות מתחדשות יוטמעו עד שנת 2015, נדמה לי, לכדי 5%.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת שאנחנו מחליטים וביישום יש פערים.
<סיניה נתניהו: אני אדבר רק על העיקרים של ההסכם.
<סיניה נתניהו: זה ממש בתמצית.
אורי מקלב: אבל לפני זה, מה עכשיו בעבודת ההכנה שאתם הכנתם.
אורי מקלב: אתם הכנתם מסמך, עוד לפני ההסכמות, מסמך של המשרד שלכם, מה הוא אומר בהתייחס לכל החלטות הממשלה?
<סיניה נתניהו: אז כרגע, כמו שאתה אמרת בתחילת הדיון, המשרדים התבקשו תוך 45 ימים להגיש תכנית יותר מפורטת.
<סיניה נתניהו: כרגע עובדים עדיין על התכנית, סוכם שכל משרד יעשה את מה שבגזרת הסמכות שלו.
<סיניה נתניהו: יש שני אשכולות שמטפלים בזה אצלנו.
אורי מקלב: במשרדים אחרים, לא שלכם, לא בהגנת הסביבה, צריכים להביא לכם - - -
<סיניה נתניהו: עובדים ביחד.
<סיניה נתניהו: כל משרד צריך במשרד שלו, התחבורה, האנרגיה - - -
אורי מקלב: אתם מכינים את התכניות עבור המשרדים האחרים?
<סיניה נתניהו: אנחנו מכינים את התכנית עבור המשרד שלנו.
<סיניה נתניהו: זו החלטת הממשלה.
<סיניה נתניהו: וכל המשרדים - - -
אורי מקלב: אבל כל המשרדים צריכים להיות שותפים.
<סיניה נתניהו: נכון.
אורי מקלב: מה קורה במשרד החינוך?
אורי מקלב: הוא מכין לעצמו או שאתם מכינים למשרד החינוך?
אורי מקלב: כל משרד צריך להגיש לכם איך הם עומדים ביעדים.
<סיניה נתניהו: כרגע, בנושא של המיטיגציה, המשרד שלנו, המשרד להגנת הסביבה, שגם יסתכל על הנושא של הפחתת שימוש בפחם בייצור אנרגיה וגם על בנייה ירוקה, יש את משרד האנרגיה שכמובן פועל בסמכויות שלו, יש את המשרד התחבורה שיש לו סמכויות בתחום התחבורה, כי דיברנו גם על הנושא של התחבורה.
<סיניה נתניהו: כל משרד כרגע בונה את ה - - -
אורי מקלב: והממשלה תחליט על כל משרד - - -
<סיניה נתניהו: לא, יצטרכו בסופו של דבר כמובן - - -
<קריאה: כבוד היושב ראש, לשאלתך, היעדים שהוגדרו הם הרבה יותר.
אורי מקלב: סליחה, מה זה?
<קריאה: היא לא ענתה לשאלתך.
אורי מקלב: אבל אני לא ביקשתי תשובה ממך.
אורי מקלב: יש כאן סדר בדיון.
<קריאה: היעדים של הוועדה היו הרבה יותר גבוהים.
<סיניה נתניהו: היעדים של הוועדה, אבל אני נשאלתי על יעדי החלטת הממשלה.
<סיניה נתניהו: אז החלטת הממשלה - - -
אורי מקלב: אנחנו דיברנו על החלטת הממשלה.
<סיניה נתניהו: אני לא יכולה לחלוק על החלטת הממשלה, אני מציגה את החלטת הממשלה.
אורי מקלב: אני לא רואה את זה כאן בהחלטת הממשלה, כשאנחנו מדברים על יעדים, על מה שצפוי להיות, מה זה כל האחוזים האלה?
<סיניה נתניהו: פה צריכה להיות תכנית מפורטת.
<סיניה נתניהו: על זה אתה שואל ועל זה אין לי עדיין תשובה לתת לך, כי כל משרד יצטרך להגיש את התכנית המפורטת.
יעל כהן-פארן: אבל אם אפשר להגיד משהו, בהרבה מאוד מדינות שכן הציבו לעצמן יעדים, היעד הוא אבסולוטי והיעד הוא בדרך כלל לעומת שנה בעבר.
יעל כהן-פארן: רק מדינת ישראל עושה שני דברים, או קובעת יעד עתידי אולי שיהיה, business as usual, מה שנקרא, זה היה החלטות של 2009, נפחית 20% מה- business as usual והיום הם לוקחים גישה של פר נפש, שאני לא יודעת עד כמה זה מקובל בעולם, אני לא שמעתי שזה יעדים של מדינות, כי אנחנו גדלים.
יעל כהן-פארן: אז שוב, אני לא באה בהאשמות כאן לגב' סיניה נתניהו, אני מאוד מעריכה אותה ואת עבודתה, אבל יש פה תחכום שמנסים להפחית את המחויבות שלנו, התירוץ הוא שאנחנו גדלים.
יעל כהן-פארן: יש הלימה.
יעל כהן-פארן: נכון שככל שאנחנו גדלים בנפש יש גם גידול בתוצר ובייצור אנרגיה ובפליטות גזי חממה, אבל זה לא אומר שאי אפשר לעשות שיפט מאוד מרכזי למשק האנרגיה, גם אם גדלים בנפש.
<סיניה נתניהו: זה נכון, זה יוצא דופן שזה נעשה פר נפש.
<סיניה נתניהו: שוב, זה נעשה משיקולים של גידול אוכלוסין במדינה לעומת מדינות אחרות.
<סיניה נתניהו: אני מוכרחה לומר שגם האמנה מכירה בעניין הזה שכל מדינה יכולה להתקדם בקצבים אחרים וביכולות אחרות.
<סיניה נתניהו: למשל יש מדינות שיש להן יכולת לייצר רוח, יש להן הרבה רוח, כמו נורבגיה וכו'.
<סיניה נתניהו: זה מאוד תלוי גם בתנאים ובמשאבים וביכולות של אותה מדינה.
<סיניה נתניהו: וכן, תמיד צריך לשאוף ליותר.
אורי מקלב: לא נראה לי שיש לנו בעיה בהתחדשות.
אורי מקלב: יש לנו מספיק דברים ואנחנו אולי מקום ראשון בהתחדשות, רק ביישום אנחנו - - -
<סיניה נתניהו: יש פערים ביישום.
יעל כהן-פארן: בחדשנות אנחנו מאוד מתקדמים, אבל לא בעניין הזה.
<סיניה נתניהו: אז אני אדבר על זה.
אורי מקלב: היישום.
אורי מקלב: לכן להגיד שחסרים לנו פה דברים כאן ובמדינות אחרות יכולים לעשות את הפרויקט של טורבינות רוח יותר מאיתנו, אז יש דברים אחרים שאנחנו יכולים לעשות.
אורי מקלב: לכל המדינות יש שמש כמו שלנו יש?
אורי מקלב: לא חסר דברים שיש לנו יתרון בעניין הזה.
אורי מקלב: אני לא חושב שיש לנו בעיה ביכולות, זה רק ברצון וביישום.
אורי מקלב: ביכולות, אני לא חושב שאנחנו מוגבלים כדי להגיע ליעדים שהבטחנו, ממש לא.
<סיניה נתניהו: לחזור לעיקרי ההסכם, במהירות.
<סיניה נתניהו: אז ראשית, באמת אלה היו חדשות מאוד טובות, שבימים האחרונים של ההסכם הוחלט שידובר על מתחת ל-2 מעלות ואפילו בשאיפה להגיע ל-1.5.
<סיניה נתניהו: זו באמת הייתה הפתעה מאוד גדולה, כי עד אז דובר על 2 מעלות.
אורי מקלב: זה קצת מאכזב, את מתכוונת.
<סיניה נתניהו: לא, זה דבר לטובה.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת שהם דוחפים את המדינות להתאמץ עוד יותר.
<סיניה נתניהו: מעל הרמה של הטרום תעשייתי.
אורי מקלב: עוד יותר כדי להגיע , לא יותר מזה.
<סיניה נתניהו: אולי יש גם אמירה מוסווית, שלא מאמינים שההתחייבויות תתקיימנה על ידי רוב המדינות.
אורי מקלב: אז שמו יעדים יותר גדולים.
<סיניה נתניהו: חמשת הנושאים אולי העיקריים שדיברו עליהם, ויש עוד הרבה היבטים,אבל אני ארכז.
<סיניה נתניהו: דיברו על מנגנון שקיפות.
<סיניה נתניהו: חישוב ודיווח של מצאי הפליטות הלאומי השנתי, דיווחים לאומיים, יש כל ארבע שנים דיווחי ביניים, ומה שחשוב, תהיה הערכה בינלאומית לדיווחים.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת אנחנו נהיה מחויבים לשקיפות, כל פעולה שלנו תהיה גלויה לכול, כל מהלך, כל תוצאה.
אורי מקלב: יש מנגנון של פיקוח?
<סיניה נתניהו: יהיה מנגנון בינלאומי, יקימו את כל המנגנונים האלה, אבל הוחלט שיהיה כזה דבר.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת שאנחנו נצטרך להראות את התוצרים שלנו.
<סיניה נתניהו: הפחתת פליטות.
<סיניה נתניהו: לא רק שאנחנו נצטרך להגיש את המחויבות היותר מפורטת שלנו, אלא בעוד חמש שנים נצטרך להגיש וכל חמש שנים נצטרך לעדכן ולהתאמץ עוד יותר כלפי מעלה.
<סיניה נתניהו: האמנה גם דיברה על הנושא של האדפטציה, ההסתגלות ופיצוי על אובדן ופגיעה.
<סיניה נתניהו: אנחנו במדינת ישראל עורכים את התכנית, הצגנו את חלקה בפניך ואנחנו משלימים אותה.
<סיניה נתניהו: המדינות יצטרכו לקבוע יעד בינלאומי, וגם שם יש הרבה טכנולוגיות, אני מיד אגיע לזה.
<סיניה נתניהו: דובר על טכנולוגיות ובניית יכולות.
<סיניה נתניהו: פה בישראל יש גם הרבה מאוד טכנולוגיות, אבל השאלה היא איך מעבירים טכנולוגיות למדינות מתפתחות, איך מלמדים, איך בונים יכולות, איך מביאים לכאן אנשים כדי ללמד אותם על היכולות שלנו וכו'.
<סיניה נתניהו: יש מנגנונים של ה-CTCN, זה -Climate Technology Centre and Network שישראל חברה ב-network וכאן זו הזדמנות לישראל בכלל להיות מעורבת בקידום תהליכים של סחר בינלאומי והעברת טכנולוגיות למדינות אחרות.
<סיניה נתניהו: דובר על מימון, 100 מיליארד דולר, שהחל משנת 2020 בכל שנה.
<סיניה נתניהו: המחויבות היא של 196 מדינות, מעל 100 מדינות כתבו תכניות לאדפטציה, יש כמעט 200 תכניות של מיטיגציה, 100 תכניות של אדפטציה, יש שם הרבה מאוד טכנולוגיות.
<סיניה נתניהו: בצד ההזדמנויות האלה של המחויבות הלאומית יש שם הרבה מאוד כסף, יש כסף.
<סיניה נתניהו: זה, אני חושבת, חלון ההזדמנויות שמאוד מאוד מרתק מבחינת ישראל.
<סיניה נתניהו: בעולם אנחנו רואים מחויבות של שלטון מרכזי וגם שלטון מקומי.
<סיניה נתניהו: ואם אני אסכם כאן לגבי הטכנולוגיות, כמו שאמרתי, הן לא רק בתוך המיטיגציה של אנרגיות מתחדשות, התייעלות אנרגטית, ניהול מערכות אנרגיה, אגירת אנרגיה, תחליפי נפט לתחבורה, שגם זו תכנית לאומית שמנוהלת על ידי מספר משרדים, ערים חכמות וכו', יש גם טכנולוגיות אדפטציה ואנחנו מאוד טובים בחלקן, מים, חקלאות, מערכות התראה מוקדמות.
<סיניה נתניהו: אני לא חושבת שהמימון למו"פ הוא הבעיה, תמיד אנחנו נרצה עוד כסף למו"פ כמדענים ראשיים, אני בטוחה שידידיי המדענים הראשיים יעידו על כך.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שבעיית עמק המוות היא הבעיה הקשה, שהרבה פעמים יש לנו הרבה דברים נהדרים על המדף, אבל אנחנו לא דוחפים אותם לכדי הדגמה מסחרית ובעצם אנחנו רוצים ליצור את מדינת ישראל כבטא סייד, וזה הדבר החשוב, ישראל כאתר ניסוי, כי כשאתה מביא לפה אנשים הם רוצים לראות את זה, או כשאתה מוכר את הטכנולוגיות האלה החוצה - - -
אורי מקלב: השאלה עד כמה אנחנו תומכים בשלב הזה.
<סיניה נתניהו: כן, וזה חסר.
אורי מקלב: אנחנו נשמע כאן את הדברים האלה.
אורי מקלב: ד"ר נתניהו, אנחנו חייבים להתקדם קצת.
<סיניה נתניהו: אני יכולה לעצור כאן.
<סיניה נתניהו: אני אומר רק בנקודות שרשמתי שם באדום, הנושא של מיפוי הטכנולוגיות.
<סיניה נתניהו: אם אנחנו ניקח תכנית לאומית של כל מדינה ומדינה ונגלה מה התכניות שלה, גם בנושא של הפחתה וגם בנושא של ההיערכות, נוכל למפות את כל הטכנולוגיות הנחוצות ומשם להמשיך הלאה ולראות איך לעודד טכנולוגיות ישראליות בכיוון הזה.
אורי מקלב: את אומרת לקחת מאחרים, אנחנו גם יכולים לתת לאחרים.
אורי מקלב: יכולים לקחת ויכולים לתת.
<סיניה נתניהו: ולגבי התקציב שדיברת, אז התקציב הוא 800 מיליון שקלים, אבל זה ליישום החלטת הממשלה בתוך מדינת ישראל.
<סיניה נתניהו: מדובר על 300 מיליון ₪ למענקים, 500 מיליון ₪ לערבויות, טרם נקבע מנגנון ההקצאה, אבל צריך להיות ברורים, שהתקציב הזה - - -
יעל כהן-פארן: זה מופיע בתקציב?
<סיניה נתניהו: אני לא בקיאה בזה, לא יודעת.
אורי מקלב: אתם בונים את התכניות לפי התקציב?
אורי מקלב: או שאתם מגישים תכניות שלא קשורות לתקציב ואם התכניות שלכם יהיו מעל התקציב.
אורי מקלב: אני חושב שהתקציב לא יכול להיות רק - - - אתם צריכים להגיש תכניות כדי לעמוד ביעדים, הממשלה צריכה לגזור מכך אחר כך את התקציב.
אורי מקלב: יש אוצר, הוא יודע מקצועית איך להתמודד עם זה, הוא יכול לעשות שינויים.
אורי מקלב: ככה, יש יעדים, היעדים הם גם עם תקציב כזה או אחר, אז איך אפשר - - - אני לא יודע איך מכנסים את היעדים יחד עם התקציב, כשאין התאמה בכלל ביעדים.
אורי מקלב: לכן אני חושב שאתם לא צריכים להתייחס עכשיו לתקציב, אתם צריכים להתייחס לתכניות, צריך לעשות את העלויות ואחרי זה יכול להיות ויכוח וזה ויכוח לגיטימי.
אורי מקלב: להתכנס לתוך זה, אנחנו יכולים להגיע למצב שאתם תהיו רחוקים מאוד מאוד מכל הנושא של יישום תכניות העבודה.
<סיניה נתניהו: רק צריך להגיד שזה כסף ליישום, זה בהחלט לא כסף עבור מתקני חלוץ והדגמה.
<סיניה נתניהו: לא עבור משרד החוץ, לא המו"פ ולא סיוע חוץ.
<סיניה נתניהו: זה כסף רק ליישום.
אורי מקלב: אוקיי, תודה רבה.
אורי מקלב: הייתי רוצה לפתח ולשאול שאלות, אבל מכיוון שאנחנו רוצים לשמוע את כולם וזו לא תהיה הישיבה היחידה בעניין, אנחנו רוצים לעשות סבב.
יעל כהן-פארן: אבל רק לגבי מה שאמרת, שהתהליך האידיאלי זה שמישהו כמו המשרד להגנת הסביבה יגיש את התכניות, יתקצבו אותן ואז יעשו תעדוף.
יעל כהן-פארן: העניין הוא שאיך שהתהליך כאן נבנה ואני מכירה אותו, מראש כל התהליך היה בשיתוף של עוד משרדי ממשלה, שזה בסדר ונכון, אבל מראש ישבו שם משרדים שכל פעם הורידו והורידו והורידו.
אורי מקלב: והאוצר לא עמד בזה?
יעל כהן-פארן: לא, האוצר גם ישב שם, אז הוא גרם לזה שמיעדים יותר שאפתניים ירדו ליעדים יותר צנועים, בגלל שהוא כבר הכניס את השיקול עוד לפני שבחנו אותם עד הסוף.
אורי מקלב: ד"ר גלעד.
<גלעד פורטונה: שמי גלעד פורטונה, אני ראש המרכז למצוינות תעשייתית במוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית, הרקע שלי הוא הרבה שנים בתעשייה.
<גלעד פורטונה: אנחנו לא נספיק בחמש דקות את כל מה שרצינו להגיד אז הבאנו כמה דוחות פה ומי שרוצה מוזמן לקחת.
<גלעד פורטונה: זה דוח שיצא לפני כמה ימים, הוא טרי מהדפוס.
<גלעד פורטונה: אני אנסה להציג רק את עיקרי הדברים שמתחברים לדיון היום בתקווה שנוכל לעשות דברים מסודרים.
<גלעד פורטונה: השקפים האלה, עזרתם לנו בהצגות, יש לנו את ההתחייבות בפריז שהיא כוללת גם התחייבות להקמת תעשייה וניצול ההזדמנות ויש לנו את החלטת הממשלה ואני רוצה לבוא ולהגיד שעשינו שני דוחות.
<גלעד פורטונה: באפריל 2014 הוצאנו דוח ראשון אחרי שיתוף פעולה עם הרבה גופים בארץ במימון משרד הכלכלה.
<גלעד פורטונה: בחלק השני, ללא תקציב, המשכנו את העבודה ופירטנו הצעות קונקרטיות שאנחנו חושבים שהן מתחברות לפריז בהזדמנות נדירה.
<גלעד פורטונה: אני רוצה להזכיר שישראל זכתה במקום הראשון במדד יעילות וחדשנות בנושא הקלינטק והאנרגיה ובעצם יש לנו אמון העולם שפה שוכבות הרבה הזדמנויות ויכולות, הבעיה שלנו היא במסחור ולהרים את זה בזמן.
<גלעד פורטונה: כאן אתם רואים שהשוק העולמי הוא בגידול כל הזמן, להוציא איזה קפיצה קטנה.
<גלעד פורטונה: ב-2014 שוק העולם הוא 319 מיליארד דולר, אבל אפשר להגיד בביטחון שעוד 100 קופצים עכשיו כיוון שאחרי פריז כולם הולכים להשקיע באנרגיה מתחדשת.
<גלעד פורטונה: נוצר חלון הזדמנות למסחר כמויות אדירות של פרויקטים אם יהיה לנו את המימון.
<גלעד פורטונה: לכן העבודה שלנו מתמקדת כרגע בקטע של המסחור, איפה שבדיוק סיניה כרגע אמרה.
אורי מקלב: במסחור זה חלק אחד, או שגם במסחור זה שני חלקים?
אורי מקלב: יש את הפיילוט ויש את ה - - -
<גלעד פורטונה: אני אקפוץ שקף ואני אסביר.
אורי מקלב: רק תגיד, כשאתה אומר מסחור למה הכוונה?
אורי מקלב: ממש כבר מסחרי, או שזה שלב גם לפני זה?
<גלעד פורטונה: אני אסביר.
<גלעד פורטונה: יש לנו שני שלבים בעבודה.
<גלעד פורטונה: הוכחה טכנולוגית כוללת המון שלבים, כולל גם ניסוי ראשון כדי להוכיח שהמערכת עובדת.
<גלעד פורטונה: בשלב מסוים אם הצלחת בא משקיע רציני ואומר 'עכשיו תקים לי מתקן מלא להדגמה מלאה' ולכסף בקטע הזה החברה נמצאת במצב ביניים, שבו מצד אחד הבנק לא ייתן הלוואה, הסיכון גבוה מדי, זה נקרא לא bankability, מצד שני המדענים הראשיים וכל היכולות התקציביות ולדבר הזה אין כסף.
<גלעד פורטונה: אנחנו זיהינו שכל פרויקט כזה יכול לעלות 10 מיליון דולר הלוואה או קרן או השתתפות בפרויקט של גוף ממשלתי או פרטי כשאין לנו את המנגנון.
<גלעד פורטונה: אנחנו מציעים את הקטע של הדגמה מסחרית, לתת לו תקציב, אנחנו נסביר גם איך, במסגרת הכסף שיש לנו כרגע בקומיטמנט לשים עבור פריז ואנחנו רוצים לנצל מודלים שכבר הצליחו במדעי החיים בישראל ושכבר נעשו בדברים אחרים ולא להמציא גלגל מלא, אלא לעלות על דברים שאנחנו עוסקים היום במדעי החיים, בתור דוגמאות שכבר קיימות.
אורי מקלב: בעצם ההדגמה המסחרית היא כאן עקב האכילס?
<גלעד פורטונה: כן, מסחרית שכבר המזמין מוכן לשלם אם זה יעבוד.
<גלעד פורטונה: אבל הוא לא נותן כסף מראש, הוא אומר 'תעמיד את המתקן ואני אשלם'.
<גלעד פורטונה: והבנק לא נותן הלוואה והמדינה כבר לא נותנת כסף.
<גלעד פורטונה: אני רוצה להדגיש, השוק היום הוא 300 מיליארד דולר, אנחנו יכולים להגיד בביטחון שהוא קופץ ב-100 מיליארד ב-שלוש, ארבע, חמש השנים הקרובות ולכן הוא מגדיל לנו את ההזדמנות ברגע זה.
<גלעד פורטונה: הדבר השני שאני רוצה להדגיש הוא שרוב הכסף מתוך ה-300 מיליארד הוא כסף לפרויקטים.
<גלעד פורטונה: הכסף של המו"פ ושל הכול הוא פחות מ-20% מהתקציבים.
<גלעד פורטונה: שם האתגר שאנחנו עוד לא התמודדנו איתו ברמה של האנרגיה המתחדשת.
<גלעד פורטונה: כשאנחנו מנסים לנתח מה יש בתעשייה הישראלית ואני רוצה להגיד מילה אחת, עשינו עבודה דומה לתעשיית המים בעבר במימון משרד הכלכלה והפעם אנחנו עשינו את זה לנושא האנרגיה בשנים האחרונות ואנחנו נמשיך לעשות את זה.
<גלעד פורטונה: אנחנו רואים פה שיש לנו את כל סוגי הפעילויות הנדרשים לאנרגיה מתחדשת.
<גלעד פורטונה: יש לנו 271 חברות מזוהות כרגע, הרבה בתחום הסולרי, אבל הרבה מאוד בתחום ההתייעלות, שזה חלק חשוב מאוד כמובן, הביו דלקים, שזה מתחבר גם לקטע של תחליפי הדלק.
<גלעד פורטונה: יש לנו בעיה של אגירה.
<גלעד פורטונה: אנרגיה מתחדשת בלי אגירה, קשה להכניס לרשת כמויות גדולות של חשמל ולכן הנושא הזה הפך להיות נושא מאוד ראשי.
<גלעד פורטונה: אנחנו רוצים להראות שהחברות מתפזרות בארבע רמות שאנחנו מסתכלים היום.
<גלעד פורטונה: יש לנו מה שנקרא חברות ינוקא שהן באמת בשלבי התחלה, הם עושים מחקר התחלתי, יש להם רעיון מבריק, אבל מזה ועד מסחור אנחנו רחוקים.
<גלעד פורטונה: כאלה זיהינו 25 כרגע משמעותיות והרבה קיימות כיזמויות שקשה למפות.
<גלעד פורטונה: יש לנו בשלב המו"פ חברות שכבר עושות מו"פ אמיתי, מקבלות מימון מדען, מקבלות מימון חברות אחרות, קרנות הון-סיכון.
<גלעד פורטונה: יש לנו 130 חברות כאלה בכל הטכנולוגיות.
<גלעד פורטונה: ואז מגיע השלב של מכירות התחלתיות, מתחת ל-10 מיליון דולר, זה לא מתקנים סופיים, אלה שלבים שבהם אתה מוכיח קומפוננטות או מערכת שלמה בקנה מידה מוקטן כדי לקבל את האמון של העולם למסחור.
<גלעד פורטונה: יש לנו רק 19 חברות רציניות ברמה של כבר מסחור מלא, הן מובילות דרך שלנו.
<גלעד פורטונה: אנחנו צריכים להגדיל את המספר הזה אחרת אנחנו לא נהיה מנצלים את ההזדמנות שקיימת.
אורי מקלב: הפער הזה נוצר רק בגלל סיבות של מימון או שיש כאן גם חסמים אחרים?
<גלעד פורטונה: יש גם סיבות אחרות, אבל קודם כל אני רוצה להזכיר - - -
אורי מקלב: קודם כל זה מאוד מרשים, שלוש הרמות ההתחלתיות.
אורי מקלב: הרמה האחרונה, שהיא הצמיחה, כמו שאתם קוראים לה, שהיא צריכה להיות המרכזית, תראה איזה פער, איזו נפילה שיש.
אורי מקלב: כאן זו הנקודה המרכזית בכל העניין.
<גלעד פורטונה: צריך להודות קודם כל שזה אזור חדש בעולם, זה מה שנקרא immergic technology.
<גלעד פורטונה: לפני 50 שנה או 30 שנה או 20 שנה לא עשינו, בניגוד למים, שכבר היו חברות.
<גלעד פורטונה: זה משהו שנולד ב-25-30 השנים האחרונות וצומח כרגע.
<גלעד פורטונה: העולם צומח בקצב אדיר ואנחנו נכנסים לאט מדי לתוך ההזדמנות הזאת.
<גלעד פורטונה: פריז יוצר פה עוד גידול אדיר ואנחנו רוצים למסחר נכון.
<גלעד פורטונה: אני רוצה להזכיר, אנחנו נחשבים מקום אחד בחדשנות, אבל רק מקום שמונה ביכולת המסחור.
<גלעד פורטונה: כך העולם רואה אותנו, לא אנחנו את עצמנו.
<גלעד פורטונה: אני הזכרתי כבר קודם, אני אדלג על השקף לפרטים, אבל הרעיון הוא שבשלב השמאלי של המסחור יש כבר מזמינים שמשלמים והבנקים נותנים הלוואות מול הזמנות פורמליות.
אורי מקלב: הדגמה מסחרית היא כאן - - -
<גלעד פורטונה: הדגמה מסחרית, שם הבעיה.
<גלעד פורטונה: ומה ההצעה שלנו?
<גלעד פורטונה: אני רוצה להסביר אותה, אני רק רוצה להגיד שתי מילים על הרקע, מאיפה באנו לזה ואני אחזור לזה.
<גלעד פורטונה: אנחנו רוצים להקים קרן מסחור לתעשיות אנרגיה מתחדשות.
<גלעד פורטונה: אנחנו ישבנו עם התעשיות, ישבנו עם הגופים שעובדים היום ומרכזים חלק מהחממות והגענו למסקנה שאי אפשר ללכת בכסף קטן, פרויקט אמיתי צריך כ-10 מיליון דולר לפרויקט.
<גלעד פורטונה: אנחנו מאמינים שאפשר להעמיד חמישה פרויקטים כאלה בשנה.
<גלעד פורטונה: זאת אומרת אנחנו צריכים קרן של 700 מיליון שקל לחמש השנים הקרובות.
אורי מקלב: באחד המקומות ראיתי במסמך מיליארד שקל.
<גלעד פורטונה: אנחנו זיהינו שקרן של 700 מיליון - - -
יעל כהן-פארן: צנועים, אפשר גם מיליארד.
אורי מקלב: פתאום הצטמקתם.
<גלעד פורטונה: קרן כזאת שתנוהל בצורה שהיא תבחר במקצוענות.
<גלעד פורטונה: אנחנו לא נחליט מי יהיה פה בחדר, אלא היא תבחר נכון את החברות, היא תעשה את כל הבדיקות הנחוצות כדי לראות שההשקעה שלה נכונה כמו שכל קרן - - -
אורי מקלב: אני לא מודאג שלא נדע איך להקים את אותה קרן ומי יעמוד בראשה ומי ינהל ומי יקבע, זה פחות מדאיג אותי.
אורי מקלב: מדאיג אותי החלק האדום, סכום הכסף.
<גלעד פורטונה: נכון.
<גלעד פורטונה: הכסף הזה, קודם כל ראינו שיש כסף מפריז היום למדינה לממש.
<גלעד פורטונה: זה גם המסחור שיעזור לנו בישראל לעשות את ההצלחה, יהווה דוגמה לעולם ויש לנו פה win-win, אנחנו גם נקים את הצורך הלאומי - - -
אורי מקלב: בתוך הסכום הזה או בתוך הקרן, היא גם תדרוש מצ'ינג?
<גלעד פורטונה: זה כולל את המצ'ינג.
אורי מקלב: אנחנו דורשים את המצ'ינג מהחברות האלה?
אורי מקלב: יש להם את זה?
איתן ברושי: בישראל שקל שלא מתחלק לארבע לעולם לא יהיה שקל שלם.
אורי מקלב: לכן הוא מעקב.
איתן ברושי: זה פטנט בישראל.
אורי מקלב: אם אתה בא לחברות האלה ואתה מבקש מהם, יכול להיות שאת זה הם גם לא יכולים לעשות.
אורי מקלב: אם אין בנקים.
<גלעד פורטונה: מול הקרן יבואו המשקיעים.
אורי מקלב: המשקיעים בשלב הזה עוד לא משקיעים, נכון?
אורי מקלב: הוא מוכן להזמין, אבל הוא לא מוכן להשקיע עדיין.
<גלעד פורטונה: חלק זה הלוואה, אני רוצה להדגיש.
<גלעד פורטונה: בוא ניקח חברה שגמרה את כל השלבים, עכשיו היא צריכה 10 מיליון דולר להעמיד את המתקן, יש לה הזמנה בדרך, זה לא כסף מבוזבז ובקטע הזה עכשיו המשקיעים כבר השקיעו את השלב הזה עד פה, הקרן יכולה לעשות שני דברים, האחד, להשתתף בפרויקט כבעלים, לא בעלים בחברה, בעלים בפרויקט.
<גלעד פורטונה: אנחנו לא נותנים לה הזדמנות להיכנס לתוך החברה, אלא בפרויקט הזה היא לוקחת את הסיכון עם החברה וכמובן שהבעלים ייתנו כסף נוסף.
<גלעד פורטונה: לא נכנסנו לפרטים כרגע, הערכתנו שהמדינה צריכה להשקיע בטווח הארוך כ-25% כמקובל, אבל להיות מוכנה בשלב הראשון לשים 50% כדי למשוך את המוסדי, תאגידי ואת הפרטי והזר כדי להצטרף.
<גלעד פורטונה: זה מה שקרה באורבימד.
אורי מקלב: אתה מציג מצגת מאוד חשובה, אני שואל, הגופים הפרטיים, לא הממשלה, התעניינו בנושאים האלה?
אורי מקלב: כל הקרנות האלה שיש, אנשים שרוצים להשקיע, הם התעניינו בתחומים האלה והיה איזה שיתוף פעולה?
יעל כהן-פארן: יש כאן נציגים שלהם, אולי נשאל אותם.
<גלעד פורטונה: בבקשה, ישנן פה חברות שעשו את זה.
אורי מקלב: נגיע.
אורי מקלב: על ידי מימון חיצוני?
<גלעד פורטונה: אנחנו מדברים איתם ואנחנו יכולים להגיד שאנחנו יודעים להגיד שמות ואסור לנו להגיד מי החברות שאם מחר בבוקר תהיה כזאת קרן הם יילכו לשם וישיבו להם את כספם.
<גלעד פורטונה: בוא נגיד, זה צריך בדיקה ביחד.
יעל כהן-פארן: יש פה כסף פרטי, אבל ממה שאני מבינה שנאמר פה, שצריך גם איגום כסף ציבורי למצ'ינג לכסף פרטי כדי למנף.
אורי מקלב: גם הפרטי, בסך הכול לפרטי יש עלות, כי הוא עושה את זה הרבה יותר כדאי.
יעל כהן-פארן: וצריך להגיד שהמדינה צריכה להגיד שזה חשוב.
<גלעד פורטונה: אני רוצה לגמור בשתי דוגמאות.
אורי מקלב: אבל נדמה לי שיש ערך מוסף, היא לא תפסיד מהעניין הזה.
אורי מקלב: אני בטוח שאנחנו הולכים על דברים שהם כמעט 100%, אנחנו לא מדברים כאן על סיכונים.
<גלעד פורטונה: יש סיכון קטן, לכן המדינה מוכנה להיות שותפה לסיכון, סיכון הגיוני מאוד.
אורי מקלב: בכל דבר יש סיכון, גם בשלב האחרון.
<גלעד פורטונה: אבל אנחנו יודעים, יש לנו מטרה גלובלית, יש לנו חזון.
<גלעד פורטונה: דוגמאות, רק להראות שאנחנו לא המצאנו את זה, אלא רק ניסינו להתכוון לדעת גדולים.
<גלעד פורטונה: בתחום הביו טק אנחנו עשינו לפני ארבע שנים הקמת קרן אורבימד, זה היה מכרז שהמדינה עשתה עם המדען הראשי של משרד הכלכלה.
<גלעד פורטונה: בעצם גויסו 250 מיליון דולר, המדינה השקיעה 50 מיליון דולר, אבל היום הקרן רוצה להכפיל את עצמה, היא לא מבקשת מהמדינה אף גרוש.
<גלעד פורטונה: קרן אורבימד היום מכפילה את הקרן בלי לבקש מהמדינה עוד כסף.
<גלעד פורטונה: זאת אומרת עזרנו לה ב-50 מיליון דולר הראשונים, לקחנו סיכון, הסיכון מתחיל להיות כדאי לכולם.
<גלעד פורטונה: הדבר השני, רק לאחרונה אתם אישרתם היקף של מיליארד שקל לעסקים קטנים, שזו קרן דומה, לא בדיוק אותם פרטים, אבל המנגנון כבר מתחיל להתבשל כהבנה שאנחנו לא עושים פה טובות לאף אחד, אבל גם רוצים לראות את זה מנוהל נכון מבחינה עסקית.
<גלעד פורטונה: אני לא רוצה לצאת בלי להגיד, שזה כאילו המלצה יחידה, יש לנו המלצות.
<גלעד פורטונה: רוצים להקים פאנל קלינטק מבעלי העניין ומקבלי ההחלטות, כדי שיעקוב אחרי הדברים וילווה אותו.
<גלעד פורטונה: אנחנו רוצים ברגולציה התומכת לעשות מהפכה נוספת שאתם דיברתם על זה פה.
<גלעד פורטונה: יש אלטרנטיבות להצגה.
<גלעד פורטונה: זאת אומרת אנחנו רוצים להציג יעדים לשימוש באנרגיות מתחדשות בכל הגופים הממשלתיים, שהם בעצמם - - -
אורי מקלב: למי הגשתם את זה עד היום?
<גלעד פורטונה: הדוח הזה, לשמחתי הרבה, ביוזמת משרד הכלכלה, היה דיון לפני חודשיים, שבו היו כל המדענים הראשיים מהמשרדים הממשלתיים, היו משרדים רבים.
<גלעד פורטונה: כולם תמכו בעניין - - -
אורי מקלב: באוצר?
<גלעד פורטונה: יש לנו פגישה עם האוצר ביום ראשון.
<גלעד פורטונה: ביקש מאיתנו מנהל האוצר באנרגיה להיפגש ולשמוע על הקרן.
<גלעד פורטונה: אנחנו הולכים להציג לו אותה.
<גלעד פורטונה: זאת אומרת ישנה הקשבה.
אורי מקלב: אנחנו נפנה גם כן.
אורי מקלב: גברתי, מנהלת הוועדה, האוצר נמצא פה?
אורי מקלב: יש כאן רפרנט מהאוצר?
אורי מקלב: אתם מקשיבים?
<שניר ניב: כל הזמן.
<גלעד פורטונה: היו אנשים מהמשרד להגנת הסביבה, גדי היה.
<מורן בוגנים גולד: היו שם קרנות ובעיקר חברות, זה דיון שיועד בעיקר בשביל לשמוע את הפידבקים מהתעשייה.
אורי מקלב: ואתם הייתם, האוצר גם היה שם?
<מורן בוגנים גולד: אנחנו ממשרד הכלכלה, מתכנית קלינטק, אבל גם - - -
<גלעד פורטונה: מורן מנהלת את הפעילות הזאת, היא יזמה את זה יחד עם עודד דיסטל, אבל היו פה אנשים מהחברות.
<גלעד פורטונה: חלק גדול מהאנשים שנמצאים פה אנחנו מכירים כבר ומדברים הרבה.
<גלעד פורטונה: אני רוצה לחזור ולהגיד, זיהינו הרבה פערים וחסמים, אבל אני חושב שזה החסם הראשי, שההזדמנות אחרי פריז זו ממש הזדמנות לעשות אותו, אנחנו בנויים לזה, אנחנו לשירותכם.
אורי מקלב: לפני שנעבור לד"ר ברכה חלף אנחנו נבקש מחבר הכנסת איתן ברושי, בבקשה, לכבד אותה במספר משפטים .
איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חבריי לרעיון, הגשתי בעזרת איתן פרנס ואחרים, זכיתי להעביר, הצעת חוק פרטית תוך כדי יצירת הסכמה בתוך הממשלה בין הגנת הסביבה למשרד התשתיות.
איתן ברושי: חוק האנרגיות המתחדשות, שבמרכזו התחייבות לעמוד ביעדי הממשלה שהיא קובעת וההתחייבויות הבינלאומיות והקמת ועדת מנכ"לים, בראשות מנכ"ל משרד התשתיות, שאמורה לטפל בחסמים ולוודא ביצוע ועמידה ביעדים השנתיים.
איתן ברושי: אני חושב שלישראל יש מספיק החלטות והממשלה הובילה מספיק דיונים, ויסלחו לי חבריי ממשרדי הממשלה, במבחן התוצאה יש פה תקלה וכישלון.
איתן ברושי: ישראל לא יכולה לומר שום מילה טובה על התוצאות בנושא הזה, בטח לא פקידי ממשלה שהיו צריכים לעשות לעצמם חשבון נפש ואני בעצמי מכיר את הממשלה ואת המערכת הזאת מתפקידים אחרים.
איתן ברושי: התוצאה היא עלובה במידה רבה, מחייבת כמעט ועדת חקירה משום שאי אפשר להסביר את התוצאה הזאת, זה הופך להיות דבר קריטי, חוסר הביצוע.
איתן ברושי: זו תכונה שיש פה, שממשלה התחילה להתרגל במשך השנים שהיא לא חייבת לבצע את ההחלטות של עצמה.
איתן ברושי: נראה לי, אדוני היושב ראש, שישראל זקוקה למהלכים בלתי שגרתיים כדי לעמוד ביעדים מרחיקי לכת שהיא קיבלה על עצמה.