GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: עורכת הדין מי-טל גרייבר שוורץ מאיגוד האינטרנט הישראלי.
<מי-טל גרייבר שוורץ: יורם הכהן יתחיל.
<יורם הכהן: מזה חודשיים אני מנכ"ל איגוד האינטרנט.
אורי מקלב: נציג אחד לאיגוד.
אורי מקלב: ברכות והצלחה גדולה מאוד.
אורי מקלב: את התודות כבר אמרתי בהתחלה.
<יורם הכהן: אני אבקש ממי-טל ומאורנה לדבר אבל אני רוצה להתייחס למה שחברת הכנסת יחימוביץ' אמרה.
<יורם הכהן: אני מסכים לרוב דבריה או לכל דבריה אבל אני רוצה להגיד משהו מהניסיון שלי כראש הרשות למשפט וטכנולוגיה במשרד המשפטים בהקשר של חקיקה בנושא של משפט וטכנולוגיה.
<יורם הכהן: אנחנו צריכים לנסות לזהות איפה יש שינוי שהתופעה הזאת הביאה שמחייב תיקון.
<יורם הכהן: אני בהחלט מסכים שהרבה מאוד מהדברים קיימים בכלים המשפטיים אלא שצריך לדעת להפעיל אותם נכון.
<יורם הכהן: אני יכול להצביע על שני דברים שאני חושב שמחייבים חשיבה כאשר האחד הוא אפקט התיעוד של הרשת בו היום באמת מזה עשרים שנים, כמעט כל דבר שנאמר ונעשה מתועד ולא התפוגג בכיכר העיר כמו שהוא התפוגג לפני כן.
<יורם הכהן: זאת התופעה שאני חושב שרויטל סויד דיברה על ההסרה ועל הזכות להישכח ואל מיני דברים כאלה שצריך לחשוב האם פה יש שאלות שמחייבות התערבות.
<יורם הכהן: הדבר השני הוא מה שהייתי קורא לו אפקט ההצתה.
<יורם הכהן: זאת אומרת – וזאת תופעה שהיא תופעה של כל כלכלת האינטרנט - יש איזשהו משהו שכולנו, אגב, מנסים להבין אותו וזה מה קורה, למה פוסט מסוים פתאום מוצת ויוצא החוצה.
שלי יחימוביץ': גלו לנו את הנוסחה.
<יורם הכהן: כאן אני רוצה לשאול את חברינו מפייסבוק, מכיוון שלפייסבוק עצמה יש מנגנוני מחקר פנימי והם עושים שיתופי פעולה עם אוניברסיטאות.
<יורם הכהן: זיהוי ההצתה הזה הוא רלוונטי להרבה מאוד דברים.
<יורם הכהן: בהקשר של סייבר בולינג כל התופעות שאנחנו מדברים כאן, זה אלמנט קריטי כי יש סיטואציה בה משהו מסתובב באיזושהי חברה קטנה מאוד שכולם מכירים אותה.
<יורם הכהן: אני זוכר את המחקר של דנה - - - מ-2010 בכנס שאנחנו ארגנו בו הילדים בעצם רואים את פייסבוק בתור ההמשך של הכיתה.
<יורם הכהן: הם לא מבינים שפתאום יש איזה עולם גלובלי ענק שמסתכל על הדבר הזה.
<יורם הכהן: כל עוד זה בתוך הכיתה, אתה נפגש אתם גם מחר בבוקר בכיתה ודברים יכולים להיסגר, אבל ברגע שזה מוצת, זה משתחרר.
<יורם הכהן: אני חושב שיש פתרונות טכנולוגיים, ואלה גם היו הדברים שאני כראש הרשות למשפט טכנולוגי ניסיתי מאוד מאוד לקדם, שהפתרונות יהיו פתרונות שהם נתמכי טכנולוגיה.
<יורם הכהן: זאת אומרת, לזהות.
<יורם הכהן: נניח מעין מנגנוני אזהרה כאלה שאגב, לא חייבים בשלב הראשון ללכת ולקרוא למאיר או למישהו אבל מספיק שאתה מזהה משהו שמתחיל להיראות כמו מוצת ואתה נותן לגולשים איזושהי אזהרה ואומר להם להיזהר, שישימו לב כי יש כאן משהו.
<יורם הכהן: יכול להיות שזה יחזיר את זה לתוך הבקבוק.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אני רוצה להשלים את הדברים.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו דנים כאן בתופעה שהיא תופעה עולמית.
<מי-טל גרייבר שוורץ: סייבר בולינג לא קורה רק בישראל למרות שאנחנו כישראלים יש לנו איזו נטייה לחשוב שהדברים גרועים רק אצלנו.
<מי-טל גרייבר שוורץ: זה קורה בכל העולם.
<קריאה: אבל אצלנו הכי גרוע.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אצלנו הכי גרוע.
<מי-טל גרייבר שוורץ: נמצא מולכם תקציר של מחקר שאנחנו ערכנו.
<מי-טל גרייבר שוורץ: השווינו איך התמודדו עם התופעה הזאת גם במדינות אחרות ואפשר לראות שבשנתיים-שלוש האחרונות יש חקיקה שנעשתה גם במדינות אחרות כדי לטפל בסייבר בולינג.
<מי-טל גרייבר שוורץ: היא טרייה מדי כדי לבחון מה ההשלכות שלה אבל כבר עכשיו מביעים חששות לפגיעה בחופש הביטוי בגלל החקיקה הזאת.
<מי-טל גרייבר שוורץ: התחושה היא שהחקיקה הקיימת מספיקה בדרך כלל וחלה גם על המרחב הווירטואלי ורק צריך לאכוף אותה ולהשתמש בה נכון.
<מי-טל גרייבר שוורץ: במרבית המדינות, הפתרונות שהתגלו כיעילים הם פתרונות שהם חוץ משפטיים.
<מי-טל גרייבר שוורץ: כלומר, פתרונות כמו קו חם שאיגוד האינטרנט מפעיל.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו מפעילים קו חם שפועל 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע ומקבל פניות בנושא של פגיעות באינטרנט.
<מי-טל גרייבר שוורץ: מקבלים אלפי פניות בשנה.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו עושים פעילויות משותפות עם ארגונים רבים שבשלב שהדיון היה מלא, היו כאן מסביב לשולחן.
<מי-טל גרייבר שוורץ: בעשרת ימי תשובה יצאנו לקמפיין גדול עם כל ספקי התוכן ועם גוגל ועם פייסבוק שקורא לאנשים לחשוב לפני שהם מעלים טוקבק או פוסט פוגעני.
<מי-טל גרייבר שוורץ: הרבה דברים נעשים וצריך להמשיך ולעשות.
אורי מקלב: את מציעה להקים גוף מרכזי שיתכלל את כל המידע או את רוצה להתייחס להצעה להקים מועצה ציבורית לאינטרנט בטוח?
אורי מקלב: מה דעתכם בעניין הזה?
<אורנה היילינגר: אני חושבת שזה אחד הכיוונים.
<אורנה היילינגר: הצענו את זה כבר לפני זמן רב.
<אורנה היילינגר: זה הכיוון.
<אורנה היילינגר: לתכלל את כל המשאבים.
אורי מקלב: אנחנו נגיע לסיכום ולכן רציתי לשמוע את דעתכם.
אורי מקלב: רשות הדיבור לעודד פריד ואוריו לעורך דין יהונתן קלינגר.
<עודד פריד: אני מנכ"ל האגודה למען הלהט"ב, ארגון היציג של קהילת הלהט"ב בישראל.
<עודד פריד: אני הצגתי גם בפני חברי וחברות הכנסת של הוועדה את הנתונים שאסף מרכז ניר כץ למאבק בלהטבופוביה שהוא המרכז היחיד כיום במדינת ישראל שמתעסק באופן ספציפי באיסוף נתונים על להטבופוביה גם ברשת, במרחב הווירטואלי, וגם כמובן במרחב הפיזי, במציאות.
<עודד פריד: הנתונים נמצאים בפניכם.
<עודד פריד: אני רק אציין שרק בשבוע האחרון, ממש לקראת הדיון הזה, בדקנו ובשבוע האחרון אותרו 1,726 פוסטים שליליים כנגד קהילת הלהט"ב.
<עודד פריד: אנחנו לא רק ממתינים לקבל דיווחים על אירועים כאלה אלא אנחנו ממש באופן יזום מחפשים את אותן אמירות הומופוביות, להטבופוביות, ברחבי הרשת.
<עודד פריד: חשוב גם לציין שמעבר לאיתור של אותם פוסטים להטבופוביים, אנחנו גם מעניקים במסגרת מרכז ניר כץ של האגודה סיוע לאנשים שנפגעים.
<עודד פריד: מניסיון של הרבה מאוד שנים אנחנו יודעים שכל פגיעה, גם זאת שנראית קטנה וכאילו שולית, בעיני אותו נער ואותה נערה, ובכלל בעיני אותו אדם להט"ב, היא פגיעה אמיתית של ממש.
<עודד פריד: זה אובדן הביטחון, זאת חזרה באמת לתקופה חשוכה ואפלה שלצערנו רבים מקהילת הלהט"ב חוו, של התעללות ואלימות לפעמים גם פיזית.
<עודד פריד: בהקשר הזה אני אומר לוועדה המכובדת וגם לאורחים הנכבדים שיש הרבה מה לעשות.
<עודד פריד: יש הרבה מאוד מה לעשות.
<עודד פריד: אנחנו לפעמים שוכחים במסגרת הדיון על אלימות ברשת להתייחס לאמירות להטבופוביות כאלימות והן אלימות כמו כל אלימות אחרת.
<עודד פריד: אלה שמות גנאי שאולי בכלל כאילו לא קשורים לדיון אבל לצערי הרב – ואני אולי אסכם בנקודה הזאת ואעביר לעידו את המשך זכות הדיבור – אנחנו רואים את התרגום המידי של מה שקורה במציאות לרשת ומה שקורה ברשת למציאות.
<עודד פריד: זה הולך וחוזר.
<עודד פריד: עלייה של שלושים וארבעים אחוזים יותר מקהילת הלהט"ב ברשת מיד אחרי הרצח במצעד הגאווה.
<עודד פריד: יצאנו במבצע דיווחים מיוחד של מרכז ניר כץ ואפילו הגשנו למשטרה עשרות תלונות על ממש הסתה לרצח.
<עודד פריד: אני מקווה שהן יתבררו.
<עודד פריד: גם בימים אלה אנחנו רואים את האלימות שגואה ברחובות והיא מתרגמת את עצמה לתוך הרשת ולא פעם ולא פעמיים – כאמור, רק בשבוע האחרון - אלפי פוסטים להטבופובים וגם אם זה לא קשור כביכול לתקיפה של אדם להט"בי, עצם זה שמשתמשים בשמות כמו הומו, טרנס, לסבית כקללה, כאמירה פוגענית, זה הרי מרחב שבו כולנו חיים בסוג של חשש וחשד.
<עודד פריד: בנייר העמדה שהגשנו לוועדה מופיעות גם ההמלצות שלנו לפעילות של ממש.
<עודד פריד: גם עבודה בבתי ספר, גם עבודה בקמפיין בפייסבוק עצמו לעידוד של דיווחים ולמאבק בלהטבופוביה.
<עודד פריד: אני אשמח שכל הגורמים הרלוונטיים ייתנו את הדעת על העניין הזה.
אורי מקלב: ההבדל ביני לבינכם הוא שאני רואה את השעון מולי.
<עידו כהן: תודה אדוני.
<עידו כהן: תודה לחברת הכנסת רוזין שהזמינה אותי.
<עידו כהן: אני מנהל את הפעילות הדיגיטלית באיגי, ארגון הנוער הגאה.
<עידו כהן: במסגרת הפעילות מפעיל הארגון עשרות קבוצות חברתיות ברחבי הארץ, נפגשים עם אלפי בני נוער מדי שנה.
<עידו כהן: במסגרת הפעילות הדיגיטלית אנחנו נותנים לנוער מענה של 24/7 בעזרת מערכת הפורומים באתר שלנו ובאמצעות פייסבוק ואינסטגרם ולאחרונה גם השקנו שיחות של אחד על אחד עם מדריכים בעזרת הווטסאפ.
<עידו כהן: בחודש האחרון יצא לי לשבת באיכילוב פעמיים עם שני נערים שונים שנוצלו מינית באופן בוטה על ידי הפרטנרים שלהם שהם גדולים מהם בערך בעשור או שניים.
<עידו כהן: הפרטנרים שלהם שידלו אותם להוריד את הקונדום או שחדרו אליהם לא אזהרה.
<עידו כהן: שניהם אמרו להם: אל תדאג, נבדקתי לפני חודש והכול בסדר והנערים התמימים הסכימו.
<עידו כהן: את הבגירים הללו הם הכירו ברשת ועכשיו הנערים עצמם, שעברו טראומה קשה, צריכים לקחת במשך חודש כדורים לטיפול למניעת HIV וכל זה בסודיות שמא ההורים יגלו.
<עידו כהן: אחד הנערים היה בן 15 והפרטנר בן 35, מה שמוגדר על פי חוק אקט אסור.
<עידו כהן: הנוער שרובו בארון מוצא את המפלט היחיד שלו באתרים האלה, באתרי ההיכרויות כי רק שם הוא יכול לדבר עם אנשים כמוהו בדיסקרטיות.
<עידו כהן: אנחנו נתקלים באתרים האלה בפרופילים שמעודדים זנות אפורה.
<עידו כהן: זה מושג שמתאר יחסי כוחות ומין בעד תמורה כלשהי מבלי להגיד את המילה עצמה, זנות.
<עידו כהן: מלבדם תוכלו למצוא באתרים האלה אין ספור בוגרים שנפגשים עם קטינים, בני 18 ומטה וקטינים שמשודלים לקיום יחסי מין לא מוגנים.
<עידו כהן: שני המקרים הללו מייצגים מאות בני נוער שאני נתקל בהם ביום יום ברשתות החברתיות ובפורומים ואלה רק המקרים המדווחים.
<עידו כהן: חשוב לציין שרק שלשום היה בפורום מקרה של חניך שהשאיר הודעת אובדנות.
<עידו כהן: לאחר עירוב יחידת הסייבר של המשטרה החניך אותר בזמן והועבר לטיפול בבית חולים.
<עידו כהן: באיגי השכלנו להבין היכן הנוער מסתובב ואנחנו משקיעים המון משאבים מדי שנה בכל הערוצים הדיגיטליים האפשריים.
<עידו כהן: רק לפני חודשיים התחלנו בתכנית חדשה לאיתור נוער ברשת כדי לפנות אליו גם באתרי היכרויות ובמקומות סיכון.
<עידו כהן: למעלה מ-10,000 בני נוער חברים בפורומים שלנו, קרוב לחמישים פניות מתקבלות מדי משמרת בפעילות הווטסאפ שלנו.
<עידו כהן: הנוער נמצא כיום בעיקר בספרה הדיגיטלית כך שראוי לציין את החשיבות החיובית של המרחב הדיסקרטי הזה בכל הנוגע למתן מענה לנוער בארון.
<עידו כהן: המרחב הבטוח שאנחנו מעניקים לנוער מהווה אי של שפיות והתמודדות בתוך ים תופעות השיימינג שהוא חווה ברשת.
<עידו כהן: לצערנו הפעילות הדיגיטלית הענפה שלנו איננה נתמכת על ידי אף גורם ממשלתי.
<עידו כהן: אנחנו עמותה מקצועית שצריכה תמיכה לפעילות שהממשלה לא מאתרת בעצמה.
<עידו כהן: רק תקצוב ראוי יעזור לנו להמשיך לתחזק את המערך הדיגיטלי כדי להיות שם עבור הנוער הגאה שאולי נמצא במצבים הכי סיכוניים היום.
<עידו כהן: אני אסיים ואומר שאיגי הוא ארגון הנוער הגאה היחיד שנותן מענה ומאפשר גלישה בטוחה לנוער להט"ב אבל זה לא מספק.
<עידו כהן: דיברנו כאן קודם על חינוך.
<עידו כהן: אני רוצה לומר שאי אפשר להתעלם מהמחסור בחינוך מגדרי, חינוך למיניות, הכשרה לעובדים סוציאליים בבתי הספר.
<עידו כהן: הנערים הללו באמת פועלים בתמימות.
<עידו כהן: את מרבית התכנים החינוכיים האלה הנוער צורך באתרי פורנו ובגוגל.
<עידו כהן: הם חיים בדיכוי עם המון שנאה עצמית.
<עידו כהן: אם היו יותר תכניות חינוכיות של איגי בבתי ספר ואם הנוער היה שומע על הפעילות שלנו ומגיע, הוא היה פוגש שם נוער כמוהו והיינו יכולים לצמצם את כל הנושא והסיכון במפגש עם אנשים בוגרים.
<עידו כהן: אני קורא לחברי הכנסת לעזור באמצעי החקיקה והתקצוב על מנת למנוע הישנות של מקרים כאלה.
<עידו כהן: תודה.
אורי מקלב: חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון ניהלה היום ישיבה חשובה בוועדה לזכויות הילד בראשה היא עומדת.
אורי מקלב: תשכילי אותנו ונשמח לשמוע את דבריך.
יפעת שאשא ביטון: ממש בקצרה ואפילו בנקודות.
יפעת שאשא ביטון: ראשית, תודה כבוד היושב ראש.
יפעת שאשא ביטון: אני באמת מתנצלת על האיחור אבל ניהלתי את הוועדה לזכויות הילד בנושא של העצמת הורים לתוך ההתמודדות עם כל הנושא של גלישה בטוחה באינטרנט והשיח האלים והבריוני שמתקיים בו.
יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לציין קצת מתוך מה שמעתי כאן שכל הסוגיה של חופש הביטוי בעיני היא סוגיה שהיא פחות רלוונטית לשיח שאנחנו מנהלים כאן כי גם חופש הביטוי צריך להתנהל בתוך איזושהי מסגרת של גבולות שאנחנו צריכים להגדיר אותם.
יפעת שאשא ביטון: לדעתי הגבולות האלה נפרצים ואולי אנחנו צריכים לנהל בעצם על גבולות השיח דיון כמו שאנחנו עושים היום אבל בצורה קצת יותר נרחבת ומעמיקה.
יפעת שאשא ביטון: הסיפור של הלהטבופוביה כמו שאתם מציגים אותו, אני מוכרחה לומר שהתיאורים שאתם מתארים כאן הם נכונים בכלל לכלל הקהילות.
יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו מדברים על פגיעות מיניות, אם אנחנו מדברים על שיימינג, אם אנחנו מדברים על בריונות ברשת ואם אנחנו מדברים על כל התופעות הקשות שאנחנו נתקלים בהן ברשת, הן נוגעות לכלל האוכלוסייה ולכן אנחנו צריכים לטפל בהן ככאלה שנוגעות לכלל האוכלוסייה ולראות איך אנחנו מתמודדים אתן.
יפעת שאשא ביטון: אם אתם שואלים אותי, חקיקה לבד לא מספיקה.
יפעת שאשא ביטון: אמצעים טכנולוגיים שיאפשרו חסימה של אתרים כאלה ואחרים, זה לא מספיק.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים כאן על איזשהו מכלול של פעולות שאנחנו צריכים לעשות שבנוסף למה שאני ציינתי, חקיקה ואמצעים טכנולוגיים, אנחנו צריכים להכניס את הנושא של חינוך ואנחנו צריכים להכניס את הנושא של העצמת הורים.
יפעת שאשא ביטון: בסופו של דבר ההורים נמצאים ליד הילד וצריך שיהיו להם הכלים והכוח לבוא ולהתמודד ולראות היכן משוטטים הילדים שלהם ועם מה הם מתמודדים, עם איזה הודעות הם בעצם נפגשים ואיך הם צריכים להגיב.
יפעת שאשא ביטון: מערכת החינוך שצריכה לתמוך בהורים ובעשייה החינוכית הביתית.
יפעת שאשא ביטון: כמובן שגם חקיקה וגם נושא של סינון אתרים אבל אם אנחנו לא נעשה את הכול כאיזשהו מכלול, אנחנו נפספס בדרך ולא נצליח לעשות את זה באופן שלם.
אורי מקלב: עורך דין יהונתן קלינגר.
<יהונתן קלינגר: צהרים טובים.
<יהונתן קלינגר: אנחנו הגשנו לוועדה נייר עמדה ואני מקווה שקיבלתם וקראתם אותו.
<יהונתן קלינגר: אני אתמצת אותו ואעלה נקודות שהועלו בנוסף, כדי לא לחזור על דברים שאנשים אחרים אמרו.
<יהונתן קלינגר: הבעיה היום היא לא הסרה וחסימה.
<יהונתן קלינגר: הסרה וחסימה הם משהו שניתן לעשות בצורה כמעט מידית.
<יהונתן קלינגר: כעורך דין פרטי אני אגיד לכם שכאשר לקוחות באים אלי עם תוכן שפוגע בהם, התכנים בפייסבוק, גוגל, יו טיוב וחבריהם מורדים כמעט מידית ברמה של חצי שעה מרגע הפנייה כאשר מדובר על תוכן שהוא לא חוקי.
<יהונתן קלינגר: הדברים יורדים.
<יהונתן קלינגר: הבעיה היא שאין תהליך של שקיפות בהחזרה של תכנים שהוסרו שלא כדין.
<יהונתן קלינגר: אם אנחנו מדברים בנשים שמניקות והרבה פעמים מסווג בטעות כפורנוגרפיה, אנשים שקוראים לסובלנות ומתקיפים אותם.
<יהונתן קלינגר: הייתה פרשת נתן אזולאי השבוע שפרסם סטטוס ואחרי הפרסום של הסטטוס שלו הורידו לו את החשבון למרות שהוא לא אמר משהו לא חוקי אלא רק בגלל שהרבה אנשים דיווחו.
<יהונתן קלינגר: ההצעה שלנו היא לערב את הקהילה גם בתהליכי קביעת ה-גייד ליינס.
<יהונתן קלינגר: כלומר, מה צריך להיות מקובל בחברה לבטא ולהתבטא ולא שהכללים האלה יהיו נוקשים ושרירותיים על ידי חברות עם אינטרסים מסחריים וגם לאפשר תהליכי החזרה שקופים יותר שלא יהיה לך מצב שבו אחרי שאתה מערער על ההחזרה לא יגידו לך למה הסירו, מי התלונן עליך, למה התלוננו עליך.
<יהונתן קלינגר: את התהליך הזה אי אפשר לעשות בחקיקה כי כפייה כזאת לא תעבוד.
<יהונתן קלינגר: צריך לעשות בשיתוף פעולה עם הענקיות שנמצאות כאן ובאו להקשיב – גוגל, פייסבוק ואתרי התוכן.
<יהונתן קלינגר: חברנו יואל חסון העלה בתחילת הדיון את ההצעה של ישראל חסון.
<יהונתן קלינגר: הצעת החוק של ישראל חסון לא עברה אבל היא כן הביאה למצב שבו הדיון התקדם לשלב שבו אתרי האינטרנט סיננו טוקבקים באחריות לעומת מה שהיה לפני, שהיה מערב פרוע עם מחיקות יתר ועם מחיקות בחסר.
<יהונתן קלינגר: אנחנו מבקשים מהוועדה להמשיך לפקח על הנושא ולייצר כאן קהילה וסטנדרטים ודרכים להחזרה של תכנים, שזה מה שחשוב אחרי ההסרה כי ההסרה לא קיימת היום.
אורי מקלב: נציג פייסבוק, מר מילנר.
אורי מקלב: אחרי כל הדברים שנאמרו, הגיעה לשמוע אותך.
אורי מקלב: ראינו שהקשבת בקשב רב ונשמח לשמוע את דבריך.
<סיימון מילנר: (אומר דברים בשפה האנגלית להלן התרגום החופשי:) לדעתי זה היה שיח מאוד מעניין אבל יש לנו כאן נקודה שהועלתה, האם ישראל שונה.
<סיימון מילנר: האם אנחנו רואים כאן דפוסי התנהגות שונים בפייסבוק.
<סיימון מילנר: אני רוצה לומר שכאשר אנחנו רואים דברים שנוגעים לישראל, הכול למעשה משקף את מה ששונה בישראל לגבי מדינות אחרות.
<סיימון מילנר: הרי זה משקף את החברה בישראל, את האנשים בישראל, את ההתארגנויות בארץ.
<סיימון מילנר: זה משקף את האוכלוסייה.
<סיימון מילנר: לכן פייסבוק ממש מאוד מקובלת והמון ארגונים ומיליוני אנשים משתמשים בפייסבוק.
<סיימון מילנר: יש גם תכנים מאוד חיוביים גם בין הארגונים והאנשים בישראל וגם בחוץ לארץ.
<סיימון מילנר: זאת אומרת, בישראל מדברים גם על האירועים השוטפים ויש דאגה, יש כעס, יש גם שיחות לגבי עניינים פוליטיים ואתם בוודאי מודעים לכך, חברי הכנסת, שמה שאתם אומרים, אנשים דנים בדברים.
<סיימון מילנר: יש דאגות נוספות של ארגונים לגבי האכיפה של החוק.
<סיימון מילנר: יש שאלות לגבי השאלה האם החוק נאות והאם הוא נאכף והאם הוא רלוונטי לנושאים שנוגעים לתחום האינטרנט.
<סיימון מילנר: מה ששמענו בשעה וחצי האחרונות, זה ממש אותו הדבר אותו אנחנו שומעים בפרלמנטים אחרים ובזירות אחרות.
<סיימון מילנר: אחת מן השאלות הנוספות ששואלים אותנו היא מה אנחנו עושים אחרת.
<סיימון מילנר: בישראל אנחנו עושים אותו הדבר כמו שעושים בכל מקום אחר.
<סיימון מילנר: המדיניות היא אותה מדיניות לגבי אלה שמשתמשים בשירותים שלנו בארץ ובעולם והתמיכה היא אותה תמיכה.
<סיימון מילנר: אנחנו נותנים מומחים, אנחנו נותנים מומחים ללשון, לשפה, אנשים דוברי עברית כשפת אם והם מעריכים את הדוחות.
<סיימון מילנר: לכן הייתי אומר שההצלחה ללא ספק מגיעה גם מדיונים שכאלה וגם מפעילות שנעשית.
<סיימון מילנר: לכן מדובר כאן בעבודה משותפת עם ארגונים כמו כפתור אדום ואחרים שעדיין לא התקשרנו אתם.
<סיימון מילנר: עבודה יחדיו וזאת כדי שאנשים צעירים ילמדו לסייע לעמיתיהם.
<סיימון מילנר: זה המודל אשר נראה לנו עובד בארצות אחרות בעולם.
<סיימון מילנר: הדבר הזה כמובן גם כן יסייע כאן.
<סיימון מילנר: עלי להוסיף אדוני היושב ראש ולומר לשאלתך אותי לכתחילה מה השתנה.
<סיימון מילנר: נראה לי שהדיון, השיח הזה השתנה.
<סיימון מילנר: אני רואה כאן חברה, קהילה, שהיא מודעת יותר והיא מנסה להתמודד עם הדברים.
<סיימון מילנר: בדרך כלל אני גם רואה הכרה שזאת לא בעיה של החוק אלא בעיה של מודעות והבנה.
<סיימון מילנר: יחדיו אנחנו נוכל להתמודד עם הבעיה.
<סיימון מילנר: אנחנו לא יכולים למנוע לחלוטין הצקה ואלימות.
<סיימון מילנר: אנחנו יכולים רק לדבר עם הצעירים, עם ההורים ועם המחנכים כדי שיעשו עבודה טובה יותר מכפי שעשו עד כה.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: (אומרת דברים בשפה האנגלית להלן התרגום החופשי:) יש לנו קווי הנחיה ברורים כאשר מדובר בהצקה ובשיח אלים.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: אנחנו מעסיקים אנשים אמיתיים, מגוון של אנשים לגבי התכנים.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: בישראל אנחנו מעסיקים ישראלים ולא רק שהם מבינים את השפה אלא גם את ההקשר.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: לפעמים עשינו טעויות ואנחנו עלולים לטעות ולכן אם משהו קורה והוא לא טוב, יש לכם זכות ערעור.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: אם הורדנו תכנים, אנשים יכולים לערער ואנחנו תמיד נבחן את הערעור.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: אם טעינו, אנחנו נתקן.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: פיתחנו יחסים עם הכפתור האדום כדי לקבל משוב.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: יש דברים שאולי השמטנו, אבל דברים כאלה שהובאו לידיעתנו מאוד מסייעים לנו.
<ג'ולי דה-ביילאנקורט: לאחר ששמענו את דאגתכם, הדברים שקרובים ללבכם, זה מועיל לנו ואנחנו נשפר גם את זכות הערעור של האנשים וגם נבהיר את הדברים ככל האפשר.
אורי מקלב: נציגת גוגל, יש לך משפט אחד להגיד?
<נועה אלפנט לפלר: אני מצטרפת לדברים של חבריי מפייסבוק.
<נועה אלפנט לפלר: אני חושבת שעצם קיומו של הדיון מאוד חשוב.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מאוד מאמינים בכוח של בני נוער להיות שגרירים של המסרים האלה ולכן גוגל יזמה כבר לפני ארבע שנים את תכנית שומרי המסך שנולדה בישראל וקורית ב-12 מדינות בעולם.
<נועה אלפנט לפלר: במסגרת המחויבות האישית בתיכון, בני נוער משמשים כשגרירי גלישה בטוחה.
<נועה אלפנט לפלר: אני מאוד מקווה שבכל בית ספר תהיה נבחרת כזאת.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו שותפים למאמץ לעורר מודעות ומסרים של דיבור סובלני.
אורי מקלב: בעוד תקופה נקיים ישיבה כדי לראות איך זה באמת עובד בשטח ומה התוצאות.
<נועה אלפנט לפלר: נשמח מאוד.
<נועה אלפנט לפלר: אני חושבת שבאמת נקודה חשובה שעלתה כאן היא שמה שאסור, מה שאינו חוקי מחוץ לרשת, הוא לא חוקי גם ברשת.
<נועה אלפנט לפלר: השאלה המאתגרת היא שאלת מנגנוני האכיפה ולכך כולנו מגויסים.
<דוד דאהן: תודה.
<דוד דאהן: שמי דוד דאהן.
<דוד דאהן: בדיון הקודם בו שיבחתי מאוד את החובה של התרומה הגדולה שפייסבוק נותנת לנושא החברתי.
<דוד דאהן: את החיבור של הציבור.
<דוד דאהן: זאת אומרת, מה שפייסבוק עשתה כאן בעצם, היא אפשרה לנו, אנחנו עומדים לסגור קרוב ל-900 דיונים בכל ועדות הכנסת בארבע שנות הפעילות שלנו כאן.
<דוד דאהן: בשלוש השנים האחרונות השתמשנו בפייסבוק כעיתון פרטי שעזר לנו.
<דוד דאהן: אני כעיתונאי שידעתי מה עושה עבודה עיתונאית, כל העיתונים בעצם אינטרסנטים, לימין, לשמאל, לכל אחד, והם משמשים רק את האינטרס שלהם.
<דוד דאהן: האינטרס של הציבור לא בא בחשבון.
<דוד דאהן: יש את הראייה החיובית של ה-98 אחוזים החיוביים בתוך כל הנושא של פייסבוק, של שימוש לצורך הציבור.
<דוד דאהן: יש את שני האחוזים החריגים שצריך לטפל בהם.
<דוד דאהן: אני רוצה לומר גם שלפני שבועיים, בהפתעה, הם פשוט סגרו לנו את הפייסבוק ואני לא יודע למה.
<דוד דאהן: אני מקווה שהם לא ייתנו גם לגורמים פוליטיים להיכנס לפייסבוק כמו בעיתונים וישאירו את זה ממש לאינטרסנטים.
אורי מקלב: תהיה לך אפשרות לפנות אליהם.
אורי מקלב: קודם כל, אני באמת רוצה לציין את הישיבה החשובה שקיימנו היום.
אורי מקלב: אני חושב שדנו בדברים.
אורי מקלב: היום הזה הוא יום חשוב.
אורי מקלב: הישיבה הייתה ישיבה חשובה.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שבנושאים האלה לא מספיק לדון יום אחד בשנה.
אורי מקלב: ההתמדה ודיון בנושאים האלה, לקחת את הפרטים, חשובה.
אורי מקלב: כפי שאמרתם, כפי שגם אמרו יפעת ומיכל, צריך לפעול בכמה אפיקים וזה לא רק נושא אחד.
אורי מקלב: זה גם החינוך, גם החקיקה, גם הפעילות הסייברית אבל הדבר הראשון שאנחנו צריכים לעשות הוא קודם כל לקבוע את המסגרת.
אורי מקלב: קודם כל צריך לקבוע את המסגרת.
אורי מקלב: אחרי שיש מסגרת, מה עשרת הדברות של כל הנושא בסייבר וכל הנושא של הפייסבוק או כל הדברים האחרים.
אורי מקלב: אז יש גבולות.
אורי מקלב: כשאין מסגרת, איפה הגבולות?
אורי מקלב: כשיש מסגרת, קובעים מסגרת, אז ממילא אפשר לקבוע גבולות.
אורי מקלב: ברשותכם, מכיוון שחלק מהדיון הזה היה הצעה לסדר, אנחנו חייבים לפי הפרוטוקול להוציא מסקנות ויש לנו מסקנות ביניים אותן נקריא במהירות.
אורי מקלב: ועדת המדע והטכנולוגיה רואה חשיבות רבה בשמירה על מאפייניו של האינטרנט כזירה פתוחה המאפשרת נגישות למידע, חופש ביטוי ויצירה החיוניות לקיומה של מדינה מודרנית ומפותחת.
אורי מקלב: עם זאת, הוועדה מודעת לכך כי אותם מאפיינים של פתיחות הם גם המאפשרים ביטוי לגורמים למעשים שליליים.
אורי מקלב: בריונות ברשת היא בריונות לכל דבר והחקיקה הקיימת נותנת מענה לרוב התופעות ברשת.
אורי מקלב: עם זאת, לעולם המקוון יש מאפיינים ייחודיים ושונים.
אורי מקלב: התמודדות עם בריונות זו מעלה דילמות וקשיים חדשים אתן מערכות החינוך, המשפט, המשטרה נדרשות להתמודד ועל כך יש לתת את הדעת.
אורי מקלב: הוועדה ממליצה כהמלצות ביניים לחזק את המערך הממשלתי המטפל בפשעי סייבר ואלימות ברשת.
אורי מקלב: לתגבר את שעות הלימוד במוסדות החינוך לנושא שימוש נבון ברשת ולכלול את הנושא בתכנית הלימודים בכל שלבי החינוך.
אורי מקלב: צריך להכניס גם את מה שאמרת, את ההורים וכל מה שמעבר לכך.
אורי מקלב: הוועדה רואה בחיוב ומעודדת את פעילותם של ארגוני המגזר השלישי, חברות מסחריות הפועלות בתחומי החינוך לשימוש נבון באינטרנט וביצירה ובפיתוח של מנגנוני דיווח וסיוע במקרים של פגיעה ברשת.
אורי מקלב: הוועדה עודכנה כי משרד המשפטים הקים ועדה לגיבוש אמצעים להגנה על הציבור ובהם נושאי משרה בשירות הציבורי מפני פעילות ופרסומים פוגעניים - זה לא רק לגבי נושאי משרה כי כמו אמרנו כאן, זה אמור לגבי כולם, לכלל הציבור – כמו בריונות ברשת האינטרנט ומבקשת כי פעילות הוועדה ומסקנותיה יוצגו בפניה.
אורי מקלב: הוועדה תמשיך ותקיים דיונים נוספים בנושא פיקוח ומעקב.
אורי מקלב: תודה רבה ויום טוב.
אורי מקלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה נוספת של ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: הכותרת בעניינה היא היבטים מדעיים וטכנולוגיים של התחבורה במדינת ישראל, סקירה וחזון, בהשתתפות ד"ר שי סופר, המדען הראשי במשרד התחבורה.
אורי מקלב: אני כבר אציין שאנחנו הזמנו גופים רבים לדיון הזה.
אורי מקלב: שלום לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, חברת הוועדה.
אורי מקלב: בהמשך היא גם תחליף את מקומי מכיוון שנכנסה ישיבה של ועדת חסויה של ועדת הפנים בנושא בטחון פנים בגלל המאורעות, ישיבה של שלושה חברים.
אורי מקלב: אני חייב להשתתף בה ולא יכולנו לדחות אותה בגלל שגופים ביטחוניים קשורים לזה והם היו מצומצמים ביכולת הגמישות שלהם.
אורי מקלב: בכל אופן אנחנו הזמנו גופים רבים.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים על תחבורה אנחנו גם מדברים על רשות התעופה וחברת נמלי ישראלי ורשות התעופה האזרחית ורשות הספנות והנמלים וחברת נתיבי איילון וחברת נתיבים עירוניים וחוצה ישראל ורכבת ישראל וחברות התחבורה הציבורית ועוד ועוד, ויסלחו כל אלה שוודאי עוד ניתן לכם את הזמן לדבר, מוזמנים כולם לישיבה.
אורי מקלב: הנושא של תחבורה ושינוי במדינה הוא הבסיס לכול, ודאי מבחינה ביטחונית, אבל גם בהמשך יש לזה השלכות כלכליות מוכחות וודאיות ונושא של חיי היום יום, ובכלל אנחנו מדברים על קשרים גלובליים.
אורי מקלב: אם אנחנו רוצים להגיע לדברים מקצועיים ויעילים ומתקדמים אנחנו לא יכולים להגיע לדברים האלה בלי מחקר ובלי אחר כך, לאחר המחקר, הפיתוח.
אורי מקלב: אלה הכלים הבסיסיים שבלי זה אי אפשר להגיע היום.
אורי מקלב: אנחנו ודאי יודעים שהמדען הראשי בתוך כל משרד הוא בעצם אמון על הדברים האלה.
אורי מקלב: אנחנו פותחים ישיבה ראשונה מתוך סדרה של ישיבות שאנחנו נפתח עם המדענים במשרדים השונים כדי לקבל מהם גם דיווח, אבל בעיקר יעדים, מה החזון וודאי גם מה התוצאות והיישום של הדברים האלה.
אורי מקלב: לפני שאני אקדם בברכה את חברי הכנסת הנוספים שהגיעו, כולנו יודעים, אבל לצורך הפרוטוקול אני אומר את זה, לאחרונה חוקק חוק המדען הראשי שהפך מהמדען הראשי של מדינת ישראל, שישב במשרד הכלכלה, זה נהיה רשות, ועם כל מה שהוא אמון אז אנחנו דנים דווקא במדענים שנמצאים בכל משרד ומשרד באופן מעשי.
אורי מקלב: הם באים ליישם את כל המחקרים והפיתוח וכל הנגזרת מכך ואנחנו גם כן חושבים, זה לא עכשיו הדיון, אבל הגיע הזמן שגם אותם אנחנו צריכים לעגן, גם בחקיקה, גם בתקציב, גם בתפקיד וגם בסמכות.
אורי מקלב: לא כל המשרדים.
אורי מקלב: אנחנו פתחנו במשרד התחבורה, כדי תמיד לשלב פרקטיקה שמבינים, הציבור מבין ומחכה וגם הייתה מהם נכונות להופיע כאן מוקדם ואנחנו רואים אתכם, משרד התחבורה, כראשונים מתוך שאר הישיבות שנעשה.
אורי מקלב: בינינו, רק אם תאירו את עינינו אחרת, אנחנו חושבים שהמדען צריך לראות דברים עתידיים, מה מעבר לאופק, מה שאמור להיות בעתיד, שאנחנו נקדים את מה שאמור להיות, איך ההתנהלות, חוסר ההתנהלות או פיתוחים אחרים שנמצאים ומיושמים בשטח, וודאי וודאי שאנחנו רוצים לתת מענה לדברים שכבר קיימים בשטח.
אורי מקלב: אנחנו כבר נמצאים היום בעידן של מכוניות ללא נהג, אז איפה שיש נהג כבר היה צריך ודאי להיות שאנחנו צריכים להדביק, אנחנו מתקדמים לזה מאוד, אז ודאי שהדברים שקיימים היום צריכים להתבצע ולהתפתח.
אורי מקלב: למחקר יש חלק חשוב אחרי זה ליישום והטכנולוגיה חשובה מאוד.