GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת גלזר: לאורך השנים, מ-2004 ועד 2015, כמנהלת מחלקת ביקורת ממוחשבת שהתוכנות נרשמות במחלקה שלי, למעשה מי שבעצם יישם את החוק הזה – ובאמת זה יותר בשנים האחרונות – אלה החברות הגדולות במשק.
<ענת גלזר: אלה כל חברות התקשורת, החברות הגדולות.
<ענת גלזר: הנישומים הבינוניים והקטנות פחות יישמו, גם בגלל שיש כל מיני מגבלות.
<ענת גלזר: למשל, יש מגבלה שצריך לקבל את הסכמת הלקוח.
<ענת גלזר: יש את חוק הגנת הצרכן, יש לקוחות שאולי אין להם אינטרנט בבית והם מעדיפים לקבל את המסמך ממוחשב.
<ענת גלזר: החוק בסעיף 25 מחייב שמירה של הקובץ.
<ענת גלזר: זאת אומרת, אני לא יכולה להדפיס אותו ולתייק אותו וזהו, שכחתי ממנו אלא יש חשיבות לשמור את הקובץ הממוחשב עם החתימה האלקטרונית על גביו וצריך לנהל את השמירה הזאת שאורכת שבע שנים, ולא כולם רוצים.
<ענת גלזר: יש כאלה שמתנגדים ולא מוכנים להיכנס לתחולת החוק הזה.
<ענת גלזר: אלה כל מיני מכשולים שצריך לקחת אותם בחשבון עת מחוקקים חוק כזה.
<ענת גלזר: אני כצד שרואה את הדברים ממש בשטח, אני חייבת להתריע ולציין אותם.
<ענת גלזר: לכן לא כל כך הייתי ממהרת להרחיב את זה גם ללקוחות פרטיים.
<ענת גלזר: יכול להיות שמדובר בעוסקים שבאמת מטבע הדברים גם יש להם את היכולת לשמור על הקבצים כמו שאמרנו.
מיקי לוי: אנחנו אף פעם לא נהיה בגישה הזאת שם.
מיקי לוי: אם נוותר פה ונוותר שם, לא נהיה שם.
מיקי לוי: אפשר לומר לי שנעשה בהדרגה אבל זה לא איזה ציוד שאת צריכה וגם אחסון של שבע שנים שאת צריכה לשמור.
מיקי לוי: יותר קל לשמור את זה באחסון בחוות שרתים קטנה מאשר לשמור את הקלסרים האלה במחסן של אותו בית עסק ואחרי חמש שנים לא מוצאים שום דבר.
<ענת גלזר: זה לקוח עסקי.
מיקי לוי: לכן אני מוכן לבוא בדברים ולומר שבואו נעשה בהדרגה, בואו ניתן צ'אנס של שנה לרכוש ציוד, שנתיים, אני לא יודע כמה.
מיקי לוי: זה גם לא כסף ברומו של עולם.
מיקי לוי: בסך הכול אם תעשי את הסך הכול הכללי של רכישת נייר, חותמות וכולי, זה הרבה יותר.
אורי מקלב: אני עוד לא הבנתי מה ההבדל בין עוסק לספקים נישומים.
<ענת גלזר: גם אני עוד לא מצליחה להבין.
<ענת גלזר: אני עוד לא מבינה מה רציתם.
<ברוך משולם: הם רוצים לכתוב כאן
<ברוך משולם: בגדול עוסק ולא ספק.
אורי מקלב: אני מבין שעוסק, זה קצת מצמצם.
אורי מקלב: את מי זה לא כולל ואת מי זה כן כולל?
<ברוך משולם: מבחינתנו, מבחינת הוראות ניהול ספרים, כשאתם מפנים לסעיף הספציפי, הסעיף הספציפי – 18(ב) – פותח בסעיף (א) ואומר: נישום רשאי לשלוח באמצעות מחשב.
<ברוך משולם: כל הפורמט של הוראות ניהול ספרים מתבססות על נישום.
<ברוך משולם: מדברים על נישום ולא על עוסק.
<ברוך משולם: לכן אני מציע שנישאר עם נישום כדי שזה יהיה קוהרנטי עם הוראות ניהול ספרים ולא ניקח את ההגדרה של מע"מ שמאוד יכול להיות שבנקודות מסוימות יש כאן חסרים מסוימים.
<ברוך משולם: היינו מעדיפים להשאיר נישום.
אורי מקלב: המילה נישום, היא הרבה יותר רחבה.
<ברוך משולם: כך הוראות ניהול ספרים משתמשות גם לצורך מע"מ וגם לצורך מס הכנסה.
<ברוך משולם: הם מדברים כאן על נישום ולכן אנחנו מעדיפים שזה יהיה נישום.
אורי מקלב: נישום כולל גם עוסק זעיר?
<ברוך משולם: לצורך הוראות ניהול ספרים מדברים על נישום.
אורי מקלב: נישום הוא גם עצמאי?
<ברוך משולם: נישום גם עצמאי.
אורי מקלב: גם שכיר?
<ברוך משולם: שכיר, יכול להיות שהוא חייב להגיש דוח.
אורי מקלב: ואז אתה מחייב אותו בזה.
<ברוך משולם: אין חובות נוספות מעבר.
<ברוך משולם: ממש לא.
<ברוך משולם: יש שכירים שהם גם צריכים להגיש דוח בעצמם
מיקי לוי: אם תמצאו שזעיר שבאמת יש לו הכנסה מאיזו חלטורה שהוא עושה, כמה נרשמים אצלנו אני לא יודע, אני מוכן לגבי הזעירים לבוא בדברים.
מיקי לוי: אסור לנו לפרוץ את זה.
אורי מקלב: יש לנו דילמה והשאלה מה יותר נכון מקצועית לעשות.
אורי מקלב: מצד אחד אתה אומר שנישום, אתה מכיר את ההגדרה הזאת והיא נוחה לך.
<ברוך משולם: את ההגדרה שהוראות ניהול ספרים מתבססת עליה.
<ברוך משולם: זאת ההגדרה שהחוק מציע להפנות אליה.
אורי מקלב: אנחנו מזהים עכשיו בעיה במילה נישום שהיא מאוד רחבה.
אורי מקלב: כשאני מצמצם את המילה עוסק, השאלה אם זה יהיה הרבה יותר ממוקד ונגיע למי שאנחנו באמת רוצים להגיע אליו.
אורי מקלב: כולם נישומים.
אורי מקלב: עוסק זעיר גם נקרא עוסק?
מיקי לוי: זה לא מצמצם שום דבר.
אורי מקלב: אם כך, עדיין לא הבנתי היכן ההבדל בין נישום לעוסק.
אורי מקלב: היכן הנישום יותר רחב מעוסק.
<רעות אופק: נישום זה כל אדם.
מיקי לוי: לא, הוא לא כל אדם.
<ברוך משולם: זה אדם שמספק שירות או מוצר.
מיקי לוי: אזרח מן השורה שמקבל תלוש משכורת, הוא לא נישום.
מיקי לוי: אין בכוונתי לחייב אותו.
אורי מקלב: בהגדרה הוא נחשב נישום.
<ברוך משולם: עקרונית הוא חייב במס אבל הוא לא חייב בהוראות ניהול ספרים.
<ברוך משולם: הוא לא מגיש דוח.
<ברוך משולם: הוא יוצא מהתכולה כאן.
אורי מקלב: קודם כל נגדיר שאנחנו מדברים רק על אלה שחייבים לנהל ספרים.
אורי מקלב: אבל זה כולל גם עוסקים זעירים.
<ברוך משולם: כל מי שמספק מוצרים ושירותים וחייב לפעול לפי הוראות ניהול פנקסים לפי מה שקבוע.
<ברוך משולם: אנחנו לא הולכים להרחיב את זה מעבר.
אורי מקלב: עוד לא הבנתי היכן ההבדל בין נישום לעוסק.
אורי מקלב: היכן יש הרחבה בנישום לעומת העוסק.
אורי מקלב: הנישומים, אלה כולם.
אורי מקלב: למה עוסק מצמצם?
<ברוך משולם: הוראות ניהול ספרים בגדול מדברות על נישום.
<אייל לב ארי: נישום שהוא עוסק - - -
<ברוך משולם: בסעיף 2(א)(1), כתוב בכל מקום בהוראות במקום נישום, קרי, עוסק.
<ברוך משולם: זאת אומרת, זאת ההכללה.
<ברוך משולם: אנחנו עדיין רוצים להישאר בנישום שעושה לנו סדר.
<ברוך משולם: זה קוהרנטי.
אורי מקלב: אתה אומר שאין הבדל.
<ברוך משולם: לצורך הוראות ניהול ספרים, כן.
<ברוך משולם: בדין הכללי יכול מאוד להיות שכן יש הבדל בין פקודת מס הכנסה לעניין עוסק בהגדרה שלו שם לבין פקודת מס הכנסה.
<אייל לב ארי: תתעורר השאלה בתוך החזקה אם נישום הוא עוסק לעומת ההוראות.
<אייל לב ארי: אני מבין את סיפור ההוראות אבל ההוראות הן בכל זאת הוראות, ברמת של חקיקת משנה במקרה הזה.
<אייל לב ארי: כאן אנחנו מדברים על חקיקה ראשית.
<אייל לב ארי: כאן לא יכולים לומר שאני יוצא מתוך הנחה שאם אני כותב נישום - - -
מיקי לוי: אז נשנה את ההוראות אחרי שהחוק יעבור.
אורי מקלב: אנחנו יודעים קצת על ההבדל וניתן להם עוד לבדוק.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לכתחילה לומר נישום אבל נראה איפה זה יוצר לנו בעיה.
אורי מקלב: אם נחשוב שהנישום יוצר לנו בעיה כי המושג מרחיב מדי, נחזור לעוסק כאשר בעצם אנחנו יודעים שנישום הוא עוסק.
אורי מקלב: לא נתעכב על זה עכשיו זמן רב.
אורי מקלב: תעשו עוד בדיקה בנושא.
אורי מקלב: אתם תבדקו.
אורי מקלב: גם היועץ המשפטי יבדוק מה המשמעות של ההרחבה ונתקדם.
<ברוך משולם: הייתה לנו הערה כללית.
<ברוך משולם: אנחנו חושבים שמבחינה משפטית – ואולי משרד המשפטים יסייע לנו כאן - שההפניה בחקיקה ראשית להוראות ניהול ספרים - - -
<אייל לב ארי: אי אפשר לעשות הכללה.
<ברוך משולם: אתה בדיוק בדעה שלי.
<ברוך משולם: אולי משרד המשפטים יגיד את דברו.
אורי מקלב: אתם חושבים שהחוק הזה לא יכול לעשות הפניה לחוק אחר.
<אייל לב ארי: חקיקה ראשית מפנה לחקיקת משנה.
<ברוך משולם: אנחנו מציעים אולי לתת הסמכה מפורשת למנהל לקבוע כללים בעניין וההסמכה הזאת תהיה מבוססת על מה שכבר קבוע היום בהוראות ניהול ספרים, בסעיף 18(ב).
<ברוך משולם: כך אנחנו פותרים גם את הבעיה המשפטית.
<אייל לב ארי: אפשר גם למנות את סוגי המסמכים.
<אייל לב ארי: גם זאת אפשרות.
<ברוך משולם: ואם נרצה לשנות אותם, הוראות ניהול ספרים ישתנו בעתיד.
אורי מקלב: יש סמכות.
<ברוך משולם: כיום לא.
אורי מקלב: אבל תהיה סמכות והשר יוכל להוסיף או להוריד דברים, באישור הוועדה כמובן.
<רעות אופק: בנוסף לכך יש משמעות לסעיפים נוספים בהוראות הללו ולכן כן יש צורך שתהיה תחולה כוללת.
<אייל לב ארי: לא הבנתי, סליחה.
אורי מקלב: אם אתה לא הבנת, מה אני אגיד?
<ענת גלזר: בהוראות לגבי פנקסים יש כל מיני התייחסויות לנושא של מסמכים ממוחשבים.
<ענת גלזר: למשל לנושא השמירה, סעיף 25.
<ענת גלזר: למשל בסעיף 23 יש לנושא שינוי או ביטול חשבונית או תיקון חשבונית.
<ענת גלזר: יש כל מיני הוראות נוספות.
<ענת גלזר: למשל כל הנושא של קבלת הסכמת לקוח.
<ענת גלזר: כשמפנים רק להגדרה של מסמך ממוחשב, בעצם מצמצמים ואם אנחנו עושים שינויים או דברים נוספים, זה כביכול לא חל על הצעת החוק הזאת ואנחנו חושבים שזה לא נכון.
<ענת גלזר: אנחנו חושבים שצריך לקבל את זה כמקשה אחת וזה צריך להיות תואם לכל מה שאנחנו כותבים בהוראות ניהול פנקסים כי זה בעצם ספר היצרן שלנו, ספר ההנחיות שלנו לנישומים שאומר איך בעצם צריכה להיראות מערכת חשבונות ממוחשבת ואיך צריך להיות משלוח נכון.
<ענת גלזר: אנחנו רוצים שיתייחסו לכל ולא רק יגזרו איזושהי נקודה.
אורי מקלב: את מדברת על העיקרון.
אורי מקלב: איך אתם עושים את זה בניסוח, אתם תחשבו אחר כך.
אורי מקלב: העיקרון בעניין הזה ברור.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על דברים דו-צדדיים.
<ענת גלזר: נכון.
אורי מקלב: הנישום צריך להעביר את הדברים והגוף הציבורי צריך להעביר לנישום.
אורי מקלב: אני לא יודע אם אחד המסמכים האלה, הגוף הציבורי גם צריך להעביר.
אורי מקלב: זאת אומרת, המקרה הוא חד צדדי או גם דו צדדי?
אורי מקלב: המסמכים האלה הם דו צדדיים.
מיקי לוי: דו צדדי כי אחרת לא עשינו כלום.
<אייל לב ארי: בין המדינה למי שכרגע הוא הנישום או עוסק, ולהיפך, בין העוסק לבין המדינה.
אורי מקלב: אם המדינה מספקת ויש לה נקודת זיכוי - - -
מיקי לוי: שגם המדינה תהיה מסודרת.
אורי מקלב: אני שואל איזה מהמסמכים האלה יוצא שהמדינה או הגופים הציבוריים נותנים לכם.
אורי מקלב: יש גם גופים אחרים שנותנים.
<ענת גלזר: לכאורה למדינה אין חשבוניות.
אורי מקלב: אבל הודעת זיכוי.
<ענת גלזר: יש לה קבלות.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על גופים ציבוריים.
אורי מקלב: עירייה למשל מספקת לפעמים ואני לא יודע אם יש לה חשבונית.
<רעות אופק: גוף מתוקצב כמשמעותו בסעיף 1, זה לא כולל עיריות.
אורי מקלב: קודם אמרתם כן.
אורי מקלב: אולי באמת נשמע מה כולל גופים ציבוריים.
אורי מקלב: נפרוס על השולחן ואולי יש עוד אנשים שרוצים להתייחס.
אורי מקלב: תאמרו לנו מה בהסדרה של גופים ציבוריים.
אורי מקלב: מי המוסמך להתייחס לזה?
אורי מקלב: אולי אייל שיועץ משפטי לוועדה יש לו ניסיון.
אורי מקלב: אתה תוכל להעשיר את ידיעתנו ולומר לנו מה נחשב גופים ציבוריים?
מיקי לוי: הנה, משרד המשפטים יכולה להתייחס.
<רעות אופק: גוף מתוקצב או תאגיד, רשות מקומית, מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית.
אורי מקלב: חברות עירוניות באמת מספקות גם מסמכים.
אורי מקלב: חד משמעית.
אורי מקלב: למשל, זה כולל את כל המתנ"סים?
מיקי לוי: יכול להיות שהוא לא נופל כי יש הפרדה בין גוף ללא מטרות רווח.
אורי מקלב: גם העירייה היא לא למטרות רווח.
מיקי לוי: חברה עירונית, בטח כן.
אורי מקלב: העירייה היא תאגיד.
מיקי לוי: אבל החברה הכלכלית שלה, כן.
אורי מקלב: זאת חברה.
אורי מקלב: המתנ"סים, חלקם מתנהלים כמו חברות וחלקם כמו עמותות.
אורי מקלב: המתנ"סים הם לא משהו אחיד אלא יש כאלה ויש כאלה.
אורי מקלב: חלקם הן גם חברות.
אורי מקלב: החברה למתנ"סים.
<ענת גלזר: יכול להיות מלכ"ר שהוא מלכ"ר מעורב, שחלק ממנו זאת פעילות עסקית ואז הוא כן מוציא חשבונית.
<אייל לב ארי: שימו לב שהחוק התחיל בתאגיד.
<אייל לב ארי: תאגיד מוגדר, לא יכולים להתעלם מזה, הוא תאגיד שהוקם בחוק או מכוח סמכות של שר והוא מוסד של המדינה שמתקיים בו אחד מאלה.
<אייל לב ארי: זאת אומרת, הממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין או שחבריו או חברי הנהלתו כולם או מקצתם מתמנים בידי הממשלה או בידי שר למעט בנק ישראל והחברה הממשלתית.
אורי מקלב: אבל הם גם נחשבים כאן.
<רעות אופק: יש דבר אחד שהשמטתי.
אורי מקלב: רגע.
אורי מקלב: אני לא רוצה לקפוץ מדבר לדבר.
אורי מקלב: אני רוצה לסכם את הנושא.
<רעות אופק: זה באותו נושא.
<רעות אופק: השמטתי משהו.
אורי מקלב: לא השמטת כי עוד לא סיכמנו את זה.
<רעות אופק: מהו גוף ציבורי.
אורי מקלב: אנחנו מבינים שהחוק הזה הגיע מהר מדי ולא הספקתם להכין את עצמכם לאחר שהוא עבר קריאה טרומית.
אורי מקלב: אנחנו מקבלים את זה באהבה.
אורי מקלב: אתם תרגישו נוח ותקיימו את הדיונים הפנימיים כי הבאנו את החוק מהר ואני יודע שלא היה סיפק בידכם מאז אישרנו אותו בקריאה טרומית והבאנו אותו מיד לאחר מכן לדיון בוועדה.
מיקי לוי: זה היה מהר מאוד.
אורי מקלב: אנחנו היינו יכולים להביא אותו כבר בשבוע שעבר.
אורי מקלב: המשמעות של גופים ציבוריים זה כל גוף שהוא תחת ביקורת מבקר המדינה?
אורי מקלב: לפעמים אלה גופים שמקבלים תקציבים של מעל חמישים אחוזים.
אורי מקלב: גם הם נחשבים גופים מבוקרים וגם הם נקראים גופים ציבוריים?
אורי מקלב: נניח יד ושם נחשב גוף ציבורי?
<אייל לב ארי: הוא תאגיד שהוקם בחוק.
<אייל לב ארי: זה בהחלט יכול לחול עליו.
<אייל לב ארי: הוא מתוקצב.
אורי מקלב: אוניברסיטאות נכללות בתוך החוק הזה כגוף מתוקצב?
אורי מקלב: לכאורה הן צריכות להיות גם הן בחוק נפרד.
אורי מקלב: גם להן יש חוק ספציפי.
<אייל לב ארי: לא רק כי הממשלה משתתפת בתקציב במישרין או בעקיפין.
<אייל לב ארי: עקרונית אפשר לראות בהן סוג של תאגיד.
אורי מקלב: אנחנו נבדוק גם את זה.
אורי מקלב: תבדקו את ההרחבה.
אורי מקלב: נמצאים כאן נציגי המועצה להשכלה גבוהה.
אורי מקלב: אם תרצו להתייחס אחר כך, תוכלו לעשות זאת.
אורי מקלב: ברשותכם, אני עובר לספקים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על מי נכלל בתחום שהוא לא עוסק.
אורי מקלב: עוסק, אמרנו שהוא נישום.
אורי מקלב: מדובר גם על עוסק זעיר ועל כל מי שחובתו בניהול ספרים.
אורי מקלב: כל התקשרות עם כל גוף כזה – ניקח לדוגמה, עוסק זעיר, אחד שנותן שירות מסוים לרשות מקומית, למועצה מקומית, צורת ההתקשרות שלו, כל מה שהוא מגיש כדי לקבל תמורה או כל מה שקשור לשלושת הדברים שאמרנו, הוא יצטרך להציג את זה באופן ממוחשב עם חתימה אלקטרונית וכל מה שאתם רוצים ממנו.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזה לא דבר כל כך קל.
אורי מקלב: יכול להיות שכפי שאמר חבר הכנסת מיקי לוי נצפה את פני העתיד ויכול להיות שנעשה גם את זה מדורג.
אורי מקלב: אני אומר מראש, חבר הכנסת מיקי לוי, שיכול להיות שניתן דחייה בתחילת החוק.
אורי מקלב: יכול להיות שנעשה את זה בצורה מדורגת שתחול על הגופים.
אורי מקלב: יכול להיות שעוסק זעיר, אם נכליל אותו, יכול להיות שהתחילה לגביו תהיה מאוחרת.
מיקי לוי: מקובל עלי.
אורי מקלב: מישהו מהמשרדים הממשלתיים רוצה להגיב?
<רעות אופק: לעניין הזה, אם אפשר אנחנו כן מוצאים קושי מפני שמדובר בנטל כבד.
<רעות אופק: עוסקים זעירים, שמישהו החליט לקרוא להם כך, רכישת אמצעים - - -
אורי מקלב: את מבקשת מאתנו לשקול את זה.
אורי מקלב: הבנו לבד שיש בזה בעייתיות ולכן אמרנו שאולי התחילה תהיה מאוחרת או תלויה במשהו.
מיקי לוי: עוסק זעיר הוא עד שמונים אלף שקלים?
<אייל לב ארי: ההוראות מדברות עד מאה אלף.
<רעות אופק: בעיני הקושי לא ניתן לפתור את הקושי רק עם סעיף תחילה או מתן אפשרות מפני שצריך להגדיר לפי קריטריונים מסוימים וזה יכול להיות גם מאוד מצומצם.
<רעות אופק: לטעמנו יש קושי להרחיב.
אורי מקלב: אני גם ער לכך שגם לגבי עוסק לא זעיר יש בעיה.
אורי מקלב: גם בעוסק רגיל אני מבין שיהיה מהפך מבחינת ההתקשרות שלהם.
<רעות אופק: זה פחות מטריד אותנו.
אורי מקלב: הגופים הגדולים, כמו שאמרתם, החברות הגדולות, להן לא תהיה בעיה כי כבר היום הן עובדות כך אבל אנחנו מדברים גם על עוסק זעיר שזאת יכולה להיות חנות מאוד קטנה שמספקת נייר והיא עדיין לא שם והיא בכלל לא ממוחשבת.
אורי מקלב: אני לא יודע אם נמצאים כאן נציגים של העוסקים ואני לא יודע אם הם היו מודעים או אנחנו היינו מודעים להזמין אותם ונראה לי שלא, אבל יכול להיות שניתן גם להם את ההזדמנות.
אורי מקלב: למשל ללשכות המסחר שהן שותפות בצורה פתוחה והכול נעשה בצורה שקופה.
אורי מקלב: משרד הכלכלה הוא הראשון ברשימה אצלי ואחרי כן נעבור למשרדים הממשלתיים האחרים.
<נעמי היימין רייש: יצירת אפשרות, פלטפורמה בה יתאפשר מצב של חשבוניות מקוונות עשוי להיטיב עם המשק במובן הזה שזה יזרז את כל עניין התשלומים לספקים.
<נעמי היימין רייש: זה דבר שהוא מאוד חשוב בעינינו ובוועדה שהייתה אצל החשבת הכללית על קיצור ימי תשלום לספקים, אחד הדברים שהתבררו שם היה שחלק ניכר מהאיחורים בתשלומים מתרחש בגלל עיכובים במעבר של החשבונית בין הגורמים השונים בתוך המשרד.
<נעמי היימין רייש: לכן הכיוון של הדיגיטציה של כל התהליך הזה הוא כיוון נכון וחיובי והאמת היא שגם אחת המסקנות של הוועדה הייתה להקים פורטל ספקים ואכן הדבר מתבצע כעת.
אורי מקלב: זה היום נוהל שכולם מחויבים לעבור למקוון?
<נעמי היימין רייש: לא.
<נעמי היימין רייש: אין נוהל.
אורי מקלב: מה קיים היום בחוק?
אורי מקלב: כיום יש איזו חובה גם בהתקשרות מול רשות המסים ומול גופים אחרים להיות ממוחשבים או שאין היום חובה כזאת?
<רעות אופק: היום זה היתר.
<רעות אופק: אין חובה.
אורי מקלב: אני לא מדבר על חתימה אלקטרונית אלא על התנהלות.
אורי מקלב: הגשת הספרים צריכה להיות היום בצורה ממוחשבת?
מיקי לוי: חברה ע"מ אמורה לשלוח מקוון.
אורי מקלב: לא חברה.
אורי מקלב: עוסק.
<נעמי היימין רייש: יש דוחות מקוונים.
מיקי לוי: יש דוחות מקוונים.
מיקי לוי: חברה בע"מ היום מחויבת לשלוח גם דוח מקוון אבל לצערי גם לשלוח את הקלסרים.
אורי מקלב: אבל אין חובה.
<ברוך משולם: בדוחות מסוימים יש חובה להגיש אותם באופן מקוון ויש מהלך של הרשות בשיתוף עם משרד האוצר - ולכן גם ההצעה מהפן הזה מבורכת – ואנחנו מתכוונים בעתיד, ואולי כמה שנים קדימה, לעשות את כל הדוחות מקוונים.
אורי מקלב: אבל כרגע יש עוסקים שהם לא חייבים.
<ברוך משולם: כרגע יש כאלה שהם לא מחויבים ויש דוחות שמחויבים.
<ברוך משולם: זאת אומרת, זה לא חל על כולם.
<ברוך משולם: יש דוח מקוון לעצמאים ולחברות.
<ברוך משולם: יש תיקון שהוא בדרך שאנחנו גם הולכים להחיל את זה אבל יש תפיסה כללית גם שלנו וגם של משרד האוצר שאנחנו מעוניינים לקדם ששנתיים-שלוש קדימה, ואולי אפילו קצת לפני, כל הדוחות יוגשו באופן מקוון.
<ברוך משולם: זה הכיוון.
מיקי לוי: זה החלום שלי.
אורי מקלב: השאלה אם אני לוקח עוסק שהיום לא חייב להיות מקוון והוא לא ממוחשב ולא מגיש את הדוח, אני מיד מחייב אותו בחשבונית.
<ברוך משולם: אנחנו מדברים על שני דברים שונים.
<ברוך משולם: אנחנו מדברים כרגע ולזה התייחסתי, על דוחות שנתיים ברמה שנתית.
<ברוך משולם: חלק מחויבים במקוון וחלק לא.
<ברוך משולם: התפיסה שלנו, ואנחנו פועלים לתיקוני חקיקה שחלק גם הובאו במסגרת חוק ההסדרים יותר בעבר, שכל הדוחות יהיו מקוונים בשלב כזה או אחר.
<ברוך משולם: זאת התפיסה.
<ברוך משולם: כאן אנחנו מדברים על הוראות ניהול ספרים וחשבונות וזה משהו אחר.
אורי מקלב: אבל זה קל וחומר.
אורי מקלב: אתה לא מחייב אותו אבל בהתנהלות השוטפת אתה מבקש ממנו עכשיו להיות לא רק ממוחשב.
אורי מקלב: אתה אומר דוח שמוגש פעם בשנה, אתה לא מחייב אותו לעשות אותו מקוון וכאן, את ההתנהלות שלו מול כל הגופים האלה, לפעמים הוא חלק קטן מתוך כל העסק שלו, זה ידרוש ממנו להיות מקוון.
<ברוך משולם: אכן, חלק מגישים מקוון אבל אני אציין שבמע"מ היום יש מערכת חשבוניות שמוגשת באופן מקוון.
אורי מקלב: אני מדבר על חובה.
<נעמי היימין רייש: רובם עושים את זה דרך מייצגים.
<נעמי היימין רייש: זה לא שהם מחזיקים באמצעים לשיגור הדוחות אלא המייצגים שלהם עושים זאת.
אורי מקלב: אני רוצה קודם כל לסכם את מה שאמרת עד עכשיו.
אורי מקלב: הכוונה שלכם, אתם מעודדים את הדבר הזה.
אורי מקלב: אתם מעודדים בכלל להיות מקוונים?
<נעמי היימין רייש: אנחנו רואים במתן האפשרות להתנהלות מקוונת בחשבוניות כמגמה חיובית שעשויה לסייע בקיצור זמני התשלום לספקים.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על אפשרות אלא מדברים על חיוב.
<נעמי היימין רייש: אני יודעת ולכן אני מפרידה.
<נעמי היימין רייש: מתן פלטפורמה כזאת היא דבר חיובי.
<נעמי היימין רייש: חיוב הוא דבר שעשוי ליצור מספר בעיות עבור נתח מסוים של עסקים.
<נעמי היימין רייש: לאור הצעת החוק עשינו התייעצות עם הארגונים הכלכליים ומעלים את הדברים.
<נעמי היימין רייש: קודם כל, הארגונים הגדולים לא רואים איזשהו קושי בעניין הזה אבל ארגונים יותר קטנים כמו גם לשכת רואי חשבון ציינו שזה יכול לייצר קשיים בדומה לקשיים שקיימים היום גם עם נושאים אחרים של דיווחים מקוונים לעוסקים הזעירים מהסיבה שהעוסק צריך להצטייד - - -
מיקי לוי: את מדברת רק על עוסק זעיר ולא על עסקים קטנים ובינוניים.
מיקי לוי: זה מהותי.
<נעמי היימין רייש: אני כרגע משקפת את מה שהם אמרו.
אורי מקלב: אני מציע שעל עוסקים זעירים לא נדבר עכשיו.
אורי מקלב: בואו נדבר על עוסקים.
אורי מקלב: אולי הם קטנים אבל הם לא זעירים וממילא הם נכללים בכל.
אורי מקלב: את אומרת עכשיו שדיברתם עם הגופים הגדולים ואין להם בעיה גדולה בעניין הזה.
<נעמי היימין רייש: כן.
אורי מקלב: איפה כן הבעיה?
<נעמי היימין רייש: הבעיה לתפיסתנו היא בשני מקומות.
<נעמי היימין רייש: האחד, בעסקאות אקראיות.
<נעמי היימין רייש: זאת אומרת, יש ספקים של הממשלה, של המדינה, שהם לא ספקים קבועים והם לא עובדים באופן קבוע ועכשיו עבור איזושהי התקשרות חד פעמית או אפילו פעמיים בשנה, הם צריכים לייצר לעצמם יכולת מחשובית על מנת לעבוד.
מיקי לוי: אנחנו רוצים להביא לשם את כל המשק בעוד כמה שנים.
מיקי לוי: זה בלתי אפשרי להמשיך להתנהל כפי שמתנהלים עכשיו.
מיקי לוי: אנחנו במאה ה-21.
מיקי לוי: החלום הוא עולם ללא נייר והכול יהיה ממוחשב.
מיקי לוי: אפשר ללכת בדירוג אבל אם כל הזמן נגיד שההוא פעם אחת וההוא פעמיים, זה לא יהיה.
מיקי לוי: אם הוא עוסק בינוני או קטן, ראוי שיהיה לו.
מיקי לוי: איזה ציוד זה?
<נעמי היימין רייש: ברגע שכל המשק יתנהל בצורה כזאת, ממילא כל העסקאות שלו יהיו באופן הזה וישתלם לו להחזיק מערכת כזאת.
מיקי לוי: אני מוכן שמחר בבוקר זה יהיה אבל משרד המשפטים לא אוהב את זה.
<נעמי היימין רייש: כרגע אנחנו מדברים רק על גופים ציבוריים ולכן אני מדברת על עסק שעובד פעם אחת או פעמיים עם גוף ציבורי, או לחילופין שהוא מעוניין להתחיל לעבוד עם הממשלה אבל זה מייצר לו איזשהו חסם כניסה.
אורי מקלב: אנחנו כרגע לא מסכימים אבל בואי נראה מה אתם מציעים.
אורי מקלב: אתם מסכימים, חוץ מאשר במקרה של עסקה אקראית.
אורי מקלב: יש הגדרה לעסקה אקראית?
אורי מקלב: מה נקראת עסקה אקראית?
אורי מקלב: בחוק צריך להגדיר את הדברים.
אורי מקלב: יש לכם הצעה שאתם מבקשים להציע אותה?
<נעמי היימין רייש: יש הצעה לדבר על כך שעסק שמבצע 12 עסקאות במהלך שנה.
אורי מקלב: לא יותר מפעם בחודש.
<נעמי היימין רייש: אם יש לו פעם בחודש התקשרות עם הממשלה, זה יחול עליו.
<נעמי היימין רייש: עסק כזה אמור להיות מסוגל להחזיק מערכת כזאת, שיהיה לו אינטרס להחזיק מערכת כזאת ושישתלם לו להחזיק מערכת כזאת.
אורי מקלב: אנחנו יכולים להגדיר בחוק לעשות דיפרנציאציה בין העוסקים האלה?
אורי מקלב: בתוך העוסקים עצמם יש הגדרה לגדולים או קטנים?
<נעמי היימין רייש: יש.
<אייל לב ארי: מחזורים.
אורי מקלב: מה המדרגים?
<נעמי היימין רייש: ההגדרה שלנו היא שונה.
<נעמי היימין רייש: אנחנו מגדירים עסקים קטנים ובינוניים באופן הבא: עסקים בינוניים אלו עסקים שהם עד מאה מיליון שקלים מחזור ומאה עובדים.
<נעמי היימין רייש: עסקים קטנים הם עד עשרים עובדים ועד עשרה מיליון שקלים מחזור.
<נעמי היימין רייש: עסקים זעירים הם עם חמישה עובדים ומיליון שקלים מחזור.
אורי מקלב: ברשות המסים זה לא עובר את ההגדרה.
<נעמי היימין רייש: ההגדרות שונות.
מיקי לוי: אלה הגדרות שלא מתיישבות עם רשות המסים.
מיקי לוי: זאת לא אשתי שנותנת שיעורים פרטיים והיא עוסק זעיר.
<נעמי היימין רייש: עסק זעיר הוא עם מחזור של מיליון שקלים וחמישה עובדים.
אורי מקלב: אני מדבר אתך על עסק של אחד עם מחזור של מאתיים אלף שקלים.
<נעמי היימין רייש: גם הוא עוסק זעיר.
<נעמי היימין רייש: זה עד.
<נעמי היימין רייש: אלו הן ההגדרות שלנו.
<נעמי היימין רייש: אנחנו עושים התאמות מיוחדות.
<נעמי היימין רייש: כשאנחנו משתפים פעולה – וזה קורה לנו הרבה – עם משרדים אחרים שמחוקקים או עם חברי כנסת שמגישים הצעות חוק שיש להן השפעות על עסקים קטנים ומעוניינים להחריג קבוצות של עסקים קטנים, ההגדרות הן גמישות.
<נעמי היימין רייש: את מבקשת להחריג את העוסקים הקטנים בהגדרה שלכם?
<נעמי היימין רייש: במקרה הזה אני מבקשת להתייחס לשני עניינים.
<נעמי היימין רייש: האחד, תדירות העסקאות, והשני, להוציא עסקים זעירים כפי שנחליט שהם.
<נעמי היימין רייש: זה לא חייב להיות לפי ההגדרה של חמישה עובדים ומיליון שקלים מחזור אלא אנחנו יכולים לדבר כאן על סכום אחר.
אורי מקלב: לגבי תדירות העסקאות, את מבקשת להחריג את כולם?
אורי מקלב: גם את העסקים הגדולים עם 150 עובדים?
אורי מקלב: אני לא חושב כך.
<נעמי היימין רייש: זה לשיקולכם.
אורי מקלב: השיקול שלנו ברור.
<נעמי היימין רייש: זאת ההצעה שלנו.
אורי מקלב: בנושא התדירות, לאיזה עסקים את מתכוונת?
<נעמי היימין רייש: המנדט שלי מתייחס רק לעסקים קטנים ובינוניים ולכן אני מדברת עליהם ולא על עסקים אחרים.
אורי מקלב: גם את הבינוניים עם מחזור של עשרה מיליון שקלים, גם עליהם את רוצה להחיל את התדירות?
מיקי לוי: זה רק מועיל להם בנושא התשלום.
מיקי לוי: אם זה לא יהיה בחקיקה, הצד השני לא יעשה את זה.
מיקי לוי: עובדה שלא התקדמנו לשום מקום.
<נעמי היימין רייש: אני חושבת שזה נותן מענה להרבה מקרים.
<קריאה: יש עסק שאין לו לפטופ ומדפסת?
<נעמי היימין רייש: אבל הוא צריך לרכוש תוכנה לחתימה אלקטרונית.
<קריאה: לאורך השנים יעלה לו יותר רכישת פנקסים והדפסה.
יפעת שאשא ביטון: מי שיתקשר עם המדינה ירצה לפתח איזשהו תהליך של התקשרות ולכן שווה לו לרכוש את זה.
מיקי לוי: לא החלתי את זה על כל המשק.
מיקי לוי: ההצעה לא חלה על כל המשק.
<נעמי היימין רייש: מי שיש לו עסקה חד פעמית, לא.
מיקי לוי: מה זאת עסקה חד פעמית?
מיקי לוי: תגדירי בבקשה.
<נעמי היימין רייש: הרצאה לוועד עובדים.
מיקי לוי: הוא עוסק זעיר.
מיקי לוי: אין לי בעיה עם זה.
מיקי לוי: עסקה של פעם-פעמיים בשנה.
יפעת שאשא ביטון: אפשר להיצמד להגדרת עוסק זעיר וזה מגשר על הפער.
מיקי לוי: אבל בסכום של מאה אלף שקלים.
אורי מקלב: גם מרצה הוא לא עוסק זעיר.
אורי מקלב: מרצה שמופיע בפני ועד עובדים, הוא לא עוסק זעיר.
<נעמי היימין רייש: גם בית מלאכה שסיפק פעם אחת.
אורי מקלב: סיפק פיצה למתנ"ס או לחברה עירונית.
מיקי לוי: אני מוכן לחשוב בנושא עוסק זעיר יחד עם רשות המסים.
אורי מקלב: אני רוצה להציע לך הצעה.
אורי מקלב: אני מציע שמשרד הכלכלה יגיש את הדברים בכתב ויאמר בדיוק מה הוא מבקש.
אורי מקלב: אז נראה.
אורי מקלב: מה שאמרת לנו כאן עכשיו בעל פה, אני מבקש לקבל בכתב.
אורי מקלב: את מבקשת להחיל בנושא תדירות האספקה על עסקים קטנים ובינוניים ואת מבקשת לא לכלול את העוסקים הזעירים לפי הגדרתכם וכאן את אומרת שיש לכם גמישות בהגדרת עוסק זעיר.
אורי מקלב: אנחנו כבר עכשיו יודעים שעוסקים זעירים שלכם, הם לא לפי הגדרת רשות המסים.
אורי מקלב: אנחנו עדיין לא יודעים מה הגדרת עוסקים זעירים ברשות המסים.
<ברוך משולם: בערך 79 אלף ומשהו.
אורי מקלב: תדעו שוועדת הכספים כבר אישרה לכם שהסכום הוא מאה אלף שקלים.
אורי מקלב: חוק ההתייעלות שהעביר חבר הכנסת מיקי לוי נתן הגדיל את הסכום שכך כאשר הוא גם עם מעל שבעים אלף, הוא עדיין עוסק פטור.
יפעת שאשא ביטון: יכול להיות שיש לי הצעה שתגשר.
יפעת שאשא ביטון: התייחסתי גם לעניין של עוסק זעיר ואתה הארת כאן נקודה שהיא מאוד חשובה.
יפעת שאשא ביטון: אם זה פיצה והם לא עוסקים זעירים?
יפעת שאשא ביטון: אולי במקום להגדיר עוסק זעיר או לא בהגדרה שלכם, ללכת לסכומים.
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, לתקרה של הסכומים בהיקף הפעילות ולפי זה להחליט מי כן ומי לא.
אורי מקלב: אבל זה לא נכנס להגדרה של תדירות.
מיקי לוי: אפשר לשלב את מה שאומרת יפעת עם מה שאתם אומרים.
אורי מקלב: מי שמספק פעם אחת.
מיקי לוי: אני לא רוצה לפגוע בהם.
מיקי לוי: אני רוצה שהזעירים כן ייכנסו וכן יספקו.
מיקי לוי: אני לא רוצה שהמדינה תלך לקנות בחנות של חומרי כתיבה את כל המחקים והעפרונות של משרדי הממשלה.
מיקי לוי: אני רוצה שספק זעיר גם יוכל להיכנס.
מיקי לוי: בהחלט אני כן רוצה אבל צריך קודם כל לתחם את זה.
מיקי לוי: אדוני, צריך לתחם את מה שביקשת בזמן, אם שולחים אותם לעשות שיעורי בית.
אורי מקלב: עד הדיון הבא.
אורי מקלב: הדיון הבא יתקיים בשבוע הבא.
אורי מקלב: מה זאת חתימה דיגיטלית ומהי חתימה אלקטרונית?
אורי מקלב: מי יכול להציג את זה?
אורי מקלב: תאמרו לנו מה זה דורש.
<זאב שטח: אני מתנצל על האיחור.
<זאב שטח: חשבתי שהישיבה מתחילה ב-10:00.
אורי מקלב: ועדת המדע מתחילה את הישיבות מוקדם.
מיקי לוי: זאת ועדה חרוצה.
<זאב שטח: כן.