GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אראל מרגלית: אז אנחנו גם רוצים לעמוד פה לצדך, ראש העיר, ולצד כל מי שנאבק, מצד האנשים ברשות השידור, כדי, אל"ף, לדאוג לכך שזה יישאר בירושלים, אתמול באמת עשינו בלגן בלילה סביב הסיפור הזה, קצת עשינו בלגן, לפעמים צריך לעשות בלגן כדי שנקבל את הקשב, ואקוניס וראש הממשלה אמרו 'לא יהיה, לא יקום', הראיתי להם שהם מחפשים שטח בג"ג, שרוצים להוציא את זה מהעיר, אז הם אמרו 'אנחנו נסתכל'.
אראל מרגלית: אנחנו חייבים שרשות השידור תישאר בירושלים, אנחנו צריכים לטפל ואני יודע שלך יש מחשבות, אבל איפה היא תשב זה נורא חשוב, זה נורא חשוב שזה יהיה מקום פתוח, שיהיה מקום נגיש, שגם אם ערוץ 10 רוצה או מישהו אחר רוצה הם יכולים להיות באזור, שזה יהיה איזה סוג של רנסנס.
אראל מרגלית: לירושלים יש את הכוח הזה של הפקות מקור, דוקומנטריה, הפקות מקור, ניו מדיה היום שנכנס לכל הסיפור הזה עם התפוצות, עולים חדשים.
אראל מרגלית: כל הדברים האלה, שזה באמת התפקיד של רשות שידור ציבורית.
אראל מרגלית: ואם סביב זה, אדוני ראש העיר, אנחנו נשכיל לקחת גם את התעשיות הטכנולוגיות יותר, שיכולות להתממשק, שיש גם לבצלאל וגם לבית ספר לקולנוע וגם לבית ספר מעלה וגם לבתי ספר אחרים, זה ממש יכול להיות תעשייה שקשורה למרכז עיר, 1,000 אנשי תוכן בירושלים, זו בשורה, זה אדיר, זה יכול לתת לנו יחד עם הסטודנטים של בצלאל, שאנחנו מעבירים למרכז העיר 2,000 ומשהו סטודנטים, זה ממש יכול לתת פריחה ולתת מכנה משותף מאוד מעניין שהוא מאוד מתאים למרכז עיר, כי הוא קשור לתוכן יצירתי, הוא קשור למשהו חדש.
אראל מרגלית: ואני יודע שכולם רוצים לצאת לאזורי תעשייה.
אראל מרגלית: לא, להיפך, עיר שיש שם בתי קפה, שיש שם אנשים יוצרים, שיש שם בתי ספר, שיש שם תרבות, שיש שם אמנות, אין תחליף לעיר.
אראל מרגלית: אם רשות השידור תעזור לנו, תעזור לירושלים, לתת לנו איזה שהוא קו יצירתי במרכז העיר ובחזרה תקבל מאיתנו ומהממשלה את הדחיפה, זה win-win, זה פשוט מדינת ישראל זקוקה לזה וזה בנפשנו ובנפשה של העיר הזאת.
אראל מרגלית: עם המעבר של בית הספר למרכז העיר זה אדיר וזה הדבר הנוסף.
אראל מרגלית: ביום במדינת ישראל כל הנושא של עיצוב וכל הנושא של פרסום וכל הדברים החדשים בניו מדיה, בצלאל יכולה להוביל לא רק את הדברים התיאורטיים, אלא גם את התעשיות שנלוות לזה.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים לעמוד מאחורי זה.
אראל מרגלית: הדבר האחרון, הנושא של החרדים.
אראל מרגלית: אני חושב שחלה תמורה אדירה שיכולה להשפיע על העיר הזאת.
אראל מרגלית: אני יודע שכולכם עובדים בשביל זה ויש פה אנשים שעובדים בשביל הנושא הזה וזה אדיר.
אראל מרגלית: הקהילה החרדית, חרדיות וחרדים, עוברים לכל הנושא הזה של הפרנסה בתעשייה עתירת ידע וטכנולוגיה, וזה ישפיע על הכלכלה של העיר הזאת בצורה דרמטית.
אראל מרגלית: בשנה שעברה, אני רוצה לומר, הממשלה הקודמת תקצבה ב-50 מיליון שקל, גם למגזר הערבי וגם למגזר החרדי, דרך מרכז ההשקעות, את הסטיפנדיה שהם נותנים לחברות כדי שיעסיקו.
אראל מרגלית: לא ייתכן.
אראל מרגלית: זה פשוט לא ייתכן, זה צריך להגיע ל-300 מיליון שקל, רק למגזר החרדי.
אראל מרגלית: מה שעשו בשנה שעברה זה מספיק לחרדי למנה פלאפל לחודש.
אראל מרגלית: יש פה 80,000 שמחפשים עבודה, בכל הארץ, אבל ירושלים צריכה להוביל את זה.
אראל מרגלית: אנחנו רואים את המודלים שעובדים, במודיעין עלית, בראש העין ובמקומות האחרים ובירושלים קצת.
אראל מרגלית: חברות גדולות פה מעוניינות לקלוט עובדים אבל זקוקות לסטיפנדיה, אם לא תהיה סטיפנדיה לא יקלטו את העובדים.
אראל מרגלית: זה דבר שאני חושב שהיום כל הכנסת מדברת, יש לנו שר כלכלה שמוכן גם לדבר על זה, הוא דוחף את העניין הזה.
אראל מרגלית: לפני שלוש שנים זה היה עניין שלא כולם דחפו.
אראל מרגלית: זה דבר שיכול להשפיע בצורה דרמטית על הכיוון של העיר.
אראל מרגלית: עוד פעם, יושב ראש הוועדה, ראש העיר, תעלו את הנושאים האלה, שימו את זה על השולחן, נביא לפה את המנכ"לים הממשלתיים הרלוונטיים, נראה כמה הם מתקצבים ונראה שיעלו את התקציבים.
אורי מקלב: אני רק אשלים את דבריך, מה שאתה תמיד גם מסיים בזה, שמדובר בעובדים, עובדים מצטיינים ועם מוסר עבודה ומקצועיים מאוד ומגיעים להישגים מאוד גבוהים.
אראל מרגלית: רוב התוכנה שהיו שולחים להודו עושים פה, רוצים לשים את זה פה בארץ.
אראל מרגלית: הם מתחילים בעבודת משנה, אחרי שנתיים, בעיקר הנשים היום, אתה תראה 20,000, 25,000 שקל מרוויחות, מנהלות מוצר.
אראל מרגלית: פשוט פנטסטי, רק לתת לאנשים את הסיכוי, זה הכול.
אורי מקלב: חבר הכנסת מרגלית, אנחנו מודים לך על הדברים.
אורי מקלב: רק אני כן אשאל אותך שאלה, כאחד שבא מתחום הקהילה, ההיי טק, האם הדימוי באמת של ירושלים שזה לא מקום להתפתחות, מקום לטכנולוגיה, האם זה השתנה או שאנחנו צריכים להשקיע עוד בדברים האלה של הדימוי?
אורי מקלב: אולי יש לנו חסמים לחברות כאלה שלא באות לירושלים?
אראל מרגלית: זה השתנה בצורה דרמטית בימים האלה.
אראל מרגלית: ראש העיר מוביל את זה.
אראל מרגלית: אני גם רוצה להגיד על עוד פרויקט אחד שהרשות לפיתוח ירושלים עושה בעידודו של ראש העיר, שזה כל כך חשוב, שזה חממה לעיר המזרחית, למגזר הערבי.
אראל מרגלית: זה אדיר.
אראל מרגלית: רבותיי, כולם מתווכחים על הגבולות של ירושלים כל היום, אם אנחנו נשדר שזה יכול להיות גם מרכז מצוינות למגזר הערבי שגר בעיר, לתת לו את הסיכוי, זה יעשה דבר אדיר לתדמית, כי זה ממש win-win.
אראל מרגלית: זה יכול להיות דבר אדיר.
אראל מרגלית: אני חושב שהתדמית משתנה, אבל צריך להמשיך לשנות אותה.
אראל מרגלית: החיבור בין הקהילה החילונית לקהילה החרדית והעבודה המשותפת היום, גם בצורה הכלכלית, הכניסה של האוכלוסייה הערבית לתוך הסיפור, הדו קיום כחלק מהמנטרה שלנו, כל הדברים האלה פותחים.
אראל מרגלית: והתרבות, ראש העיר דוחף את העניין של התרבות, בתי הקפה, התרבות, הבילוי, זה שאנשים יוצאים, נוגעים אחד בשני פה בעיר וירושלים הופכת בחזרה להיות מרכז מטרופוליני, כלומר באים אלינו ממבשרת, באים אלינו ממודיעין.
אראל מרגלית: אנחנו חייבים לפתוח את עצמנו גם למרחב הכפרי מסביבנו.
אורי מקלב: תודה, חבר הכנסת מרגלית, הבאת דברים מרתקים מאוד.
אורי מקלב: הזמן שלנו הוא קצוב, לכן אנחנו נבקש מהדוברים הבאים להתכנס לזמן.
אראל מרגלית: אני מתנצל, כי מגיעים לנושא שמהמדען הראשי יכול להיות משקיע ישיר בחברות או - - -
אורי מקלב: החוק הזה היה צריך להידון פה, אבל אנחנו נמשיך כאן עם סגן המדען הראשי של משרד הכלכלה, אבירם ז'ולטי.
אורי מקלב: בבקשה, אבירם.
אורי מקלב: אם אפשר לתמצת את הדברים, יש כאן רשימה ארוכה שאנחנו מעוניינים לשמוע.
<אבירם ז'ולטי: אני אגיד רק בקיצור שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם רשות לפיתוח ירושלים ולמעשה כל תכנית והצעה של הרשות לפיתוח ירושלים אנחנו תמיד שמחים לעזור ולסייע.
<אבירם ז'ולטי: אני גם כן אגיד שאנחנו רואים את ההתעוררות של המגזר החרדי ומבחינתנו יש לנו תכנית תמיכה בחברות חרדיות.
<אבירם ז'ולטי: התכנית הזו היא תכנית מדהימה, היא נותנת 85% מענק לחברות שהיזמים שלהם חרדים או ערבים.
<אבירם ז'ולטי: חבר הכנסת מרגלית יצא, אבל מבחינתנו אנחנו לא הגבלנו את התקציב של התכנית הזאת ואנחנו פועלים הרבה לעודד חברות לגשת למדען הראשי ולקבל את המענק הזה.
<אבירם ז'ולטי: מבחינתנו התקציב לדברים האלה הוא לא מוגבל.
ניר ברקת: החדשות הטובות זה שהחרדים לא צריכים מענק מיוחד, הם מספיק מוכשרים, הם יכולים להיקלט כמו עובד מהשורה.
<אבירם ז'ולטי: זה לא לעובדים, זה ליזמים.
<אבירם ז'ולטי: זה ליזמים חרדים.
ניר ברקת: גם עובדים.
ניר ברקת: אנחנו רואים את הקליטה של עובדים, לא צריך לתת להם שכר יותר נמוך או יותר גבוה, הם נקלטים כאחד האדם, אנשים מאוד מאוד מוכשרים, לשמחתנו הרבה.
<אבירם ז'ולטי: אנחנו מסכימים לחלוטין, אבל אנחנו גם רוצים לעודד חברות של חרדים.
אורי מקלב: יש אפליה בשכר, אבל זה לא עכשיו הנושא.
<אבירם ז'ולטי: עוד פעם, אנחנו מעודדים יזמות אצל חרדים ומבחינתנו זה השלב הבא, כי עובדים, אנחנו מסכימים שיש עובדים טובים.
<אבירם ז'ולטי: הדבר היחידי שאני אגיד לסיום, זה שכל הצעה שתבוא מצד הרשות לפיתוח ירושלים או מצד ראש העיר, בוודאי שאנחנו נשמח לסייע.
<אבירם ז'ולטי: תודה רבה.
אורי מקלב: אנחנו מודים על הדברים ומחזקים אתכם בדברים האלה.
אורי מקלב: אנחנו נבקש ממיה הלוי, מנהלת מוזיאון המדע.
<מיה הלוי: תודה רבה על הזכות לדבר בפורום המכובד הזה.
<מיה הלוי: אני רוצה לדבר על החשיבות הגדולה של נדבך בתוך ירושלים כעיר מדע וזה הנדבך החינוכי.
<מיה הלוי: אם הקשבנו כרגע, ואני לוקחת מתוך דברי ראש העיר גם את נושא של ריצ'רד פלורידה, של המעמד היצירתי היום, הוא רואה את החינוך לנגד עיניו, זה חלק מהשיקולים שלו בבחירת מקום, ואם אנחנו רוצים לדבר על המעמד היצירתי של הדור הבא אנחנו צריכים להתחיל בגיל צעיר למצוא את זה ובוודאי כשאנחנו מסתכלים על התשתית המיוחדת, כפי שאמר לנו פרופ' פורטר, על ירושלים שהיא עיר עשירה בתשתיות מדע, מחקר ופיתוח, רק עכשיו שמענו עד כמה יש, והמטרה שלנו היא לראות איך אפשר לגייס את כל המהלך הזה כדי לשפר ולהוביל את ירושלים כעיר מדע.
<מיה הלוי: חינוך מדעי עומד היום במרכז כישורי המאה ה-21, אנחנו רואים את זה.
<מיה הלוי: לירושלים יש את מערכת החינוך אולי המגוונת ביותר בארץ והגדולה ביותר בארץ, יש פה פוטנציאל יוצא מן הכלל, בכל המגזרים ולכן המטרה שלנו היא לראות איך אנחנו משלבים, ויחד עם מנח"י, מינהל חינוך ירושלים ועיריית ירושלים, יחד עם האוניברסיטה העברית, יחד עם הקרן לירושלים, מוזיאון המדע, בעצם התחלנו מהלך של חשיבה על איך אנחנו עושים חזון ירושלים עיר מדע, תכנית שמנצלת את הידע והתשתיות שיש, ובירושלים, אם רק נסתכל מעבר לתשתיות ששמענו, יש תשתית יוצאת מן הכלל של גופים לא פורמליים שעוסקים בחינוך מדעי ויכולים לתמוך יוצא מן הכלל במערך הזה, בגן החיות, בגן בוטני, בתחנה לחקר ציפורים, ברשות לקהילה ונוער, במעבדות בלמונטה, במוזיאון המדע.
<מיה הלוי: יש לנו פה תשתיות יוצאות דופן ולכן בנינו והתחלנו כבר במהלך בהובלת מנח"י של חשיבה ותכנית.
<מיה הלוי: הצלחנו לגייס רבים מהשותפים פה, משרד החינוך שותף מרכזי של התהליך הזה, הוא רואה בזה מהלך מאוד מאוד חשוב ואני רוצה להוסיף את הנדבך הזה לתפיסה שלנו של ירושלים עיר מדע.
אורי מקלב: יש מצב שיש ילד בירושלים שלא ביקר במוזיאון המדע?
<מיה הלוי: אל"ף, זה יכול לקרות, זה חלק מתוך - - -
אורי מקלב: כשאני הייתי בעירייה הייתה לי תכנית - - -
ניר ברקת: יש תכנית חדשה שרצה כבר שנה וחצי, שאנחנו משקיעים בה 3-4 מיליון שקל בשנה, נטו עירוני, שמטרתו להביא תלמידי יסודי למוסדות התרבות בעיר לירושלים, לבחירתם, לכל המגזרים, המגזר הערבי, המגזר החרדי, המגזר הכללי, וראה זה פלא, המגזר החרדי נכנס השנה, כולם בוחרים והמימוש במגזר הממלכתי והממלכתי דתי הוא 80%, הערבי הוא 95%.
ניר ברקת: 95% מהילדים בבית הספר היסודי הולכים לאחד ממוסדות התרבות בירושלים לבחירתם.
ניר ברקת: אנחנו נרצה לראות את זה השנה - - -
אורי מקלב: זה חשוב, בהתאמה לכל אוכלוסייה.
ניר ברקת: כל אחד בוחר את מה שהוא רוצה.
אורי מקלב: ובהתאמה גם בתכנים שיש.
אורי מקלב: אני חושב שכדאי לעמוד בקשר, אם אנחנו באמת רוצים לחשוף, ועדת המדע בסך הכול עכשיו, בקדנציה הזו, ישבה כבר כמה וכמה ישיבות, אני חושב, גברתי מנהלת הוועדה, שלא הייתה ישיבה אחת שהנושא של השילוב, בכל מיני היבטים שדנו, שילוב בחינוך של הילדים וחשיפה לטכנולוגיה ולמדע היא חשובה מאוד.
אורי מקלב: יש מדענים או אנשים, מהנדסים או מפתחים, שהם אומרים שהמפגש הראשון שלהם עם הרובוט, זה מה שהביא אותם למקום הזה, זה מה שגירה אותם, דחף אותם, בעצם חשף בפניהם עולם שיש להם נטייה לזה רק הם לא היו מודעים.
אורי מקלב: הנושא הזה הוא נושא חשוב מאוד, כי יש בזה גם שילוב היום, גם של משרד החינוך, גם בישיבה האחרונה שהיינו, גם של משרד המדע בכל מיני היבטים, בסך הכול כפרויקטים לאומיים, שאנחנו רוצים שבנושאים האלה יהיה שינוי.
אורי מקלב: אתם באמת יכולים להיות אחד מהעוגנים, אחד מהצדדים שיכולים מאוד לתרום לעניין.
אורי מקלב: ד"ר ראובן גל, בבקשה.
אורי מקלב: מכירים אותך מכמה פעמים בכנסת, אבל הפעם אתה מייצג את מוסד 'שמואל נאמן' בטכניון.
<ראובן גל: נכון.
<ראובן גל: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<ראובן גל: אני בעצם מחובר לדיון היום בשלושה עוגנים, כמעט אמוציונאליים.
<ראובן גל: גם לירושלים, אני נצר לדור שישי של ילידי ירושלים, הייתי בין משחררי העיר, מה שנקרא, גם בצד המדע והטכנולוגיה, אני מגיע ממכון 'שמואל נאמן' בטכניון, שיש לו מילה או שתיים בנושא מדע וטכנולוגיה, אבל המרכיב השלישי הוא מרכיב שחששתי שלא יוזכר פה, אבל חבר הכנסת אראל מרגלית הזכיר וגם המדען הראשי של משרד הכלכלה, זה נושא החרדים.
<ראובן גל: זה הנושא שאני עוסק בו במוסד 'שמואל נאמן'.
<ראובן גל: בשבועיים האחרונים הוצאנו שני דוחות, ששלחתי אותם אליך, אדוני היושב ראש, אחד שנקרא איך להביא חרדים למקצועות מדע וטכנולוגיה, ודוח שני שנקרא 'בין מח"ר להיום', כאשר מח"ר זה ראשי התיבות של מסגרות חרדיות, זו התכנית של הוות"ת שעוסקת בהבאת חרדים למוסדות אקדמאים.
<ראובן גל: התזה העיקרית שאני רוצה להציג בפניך, ראש העיר, ובפני אדוני היושב ראש, זה שבעיר שבה שליש, נדמה לי אפילו למעלה משליש, האוכלוסייה היהודית לפחות הם חרדים וזו אוכלוסייה שגדלה בקצב של 5% בשנה, שזה אומר שכל 14% שנה הם מכפילים את עצמם, ואני אומר את זה כסטטיסטיקה, אדוני היושב ראש - - -
אורי מקלב: יש הגירה שלילית.
<ראובן גל: אם ירצה ה', אבל מדובר על סדרי גודל עצומים.
<ראובן גל: אי אפשר לדבר על הפיכת ירושלים לעיר מדע וטכנולוגיה בלי לדבר על החרדים, ואני לא מדבר על החרדים כפי שהמדען הראשי של משרד הכלכלה הדגיש, רק בתחום התעסוקה, אני מדבר קודם כל על איך להכניס חרדים לעולם האקדמיה ולמקצועות המדע והטכנולוגיה, שהם אלה שיביאו אותם בסופו של דבר לאן ש - - - יש בישראל מצב פרדוקסלי, שבו סדר גודל של 10% וכבר יותר מהאוכלוסייה בישראל שהם חרדים, לא נמצאים כמעט בכלל בעולם הזה של מדע וטכנולוגיה.
<ראובן גל: מצד אחד מספר הסטודנטים החרדים הולך וגדל בסדרי גודל מדהימים, אין תופעה סוציולוגית דומה לזה.
<ראובן גל: רק לפני עשר שנים היו פחות מ-3,000 סטודנטים חרדים, הם יש כ-10,000 סטודנטים חרדים, אבל אחוז הסטודנטים החרדים שלומדים מקצועות מדע וטכנולוגיה הוא באזור 2%-3%.
<ראובן גל: רובם לומדים משפטים, מינהל עסקים ודברים מהסוג הזה.
<ראובן גל: ירושלים התברכה בזה שיש לה פה את בג"ט, בית הספר הגבוה לטכנולוגיה, זה בית ספר שמכשיר - - -
ניר ברקת: קרית אונו, המכללה החרדית והדסה.
<ראובן גל: נכון, אבל לעומת זאת באוניברסיטה העברית, שהזכרת את חשיבותה, לומדים נכון לשנת הלימודים האחרונה שהסתיימה 88 סטודנטים חרדים, ומיעוטם, נדמה לי סדר גודל, לא בדקתי את זה, 10% או 15%, במקצועות שקשורים או לטכנולוגיה או למדע.
אורי מקלב: היה כאן נציג של מכון לב, שהוא דיבר על 4,000 או 5,000 סטודנטים וסטודנטיות שיש במגמות הטכנולוגיה והמדע, ממש.
אורי מקלב: יש נתונים, אבל אנחנו לא נתווכח עכשיו על נתונים, אבל אין ספק - - -
<ראובן גל: במכון לב בשנת הלימודים תשע"ד היו, לפי הדיווח שקיבלנו מהמכון, ואנחנו בקשרי עבודה, 1,542 סטודנטים חרדים וזה מתוך ה-10,000 שדיברתי.
<ראובן גל: אני רוצה עכשיו לומר משהו גם לאדוני היושב ראש.
<ראובן גל: אתה יושב ראש של ועדה מאוד חשובה, ועדת המדע והטכנולוגיה, בעיניי זה לא עניין מובן מאליו.
<ראובן גל: אגב, גם קודמך, למי שלא יודע, היה איש העשייה שלכם, חבר הכנסת משה גפני, והדבר הזה מעיד בעיניי על מהפכה ענקית שמתחוללת בתוך הציבור החרדי.
<ראובן גל: המהפכה הזו אכן מתחוללת והזכרתי קודם את 10,000 הסטודנטים החרדים, אבל היא עוד לא קרתה בכיוון שהוא נושא הדיון שלו היום.
<ראובן גל: סטודנטים חרדים שכבר יוצאים ללימודים לא יוצאים ללימודי מדע וטכנולוגיה ואלה שישרתו את העיר הזו בסופו של דבר.
<ראובן גל: אני רוצה לומר לך, אדוני ראש העיר, בעיר שכרגע זה שליש, אבל נדמה לי שתוך עשר שנים, משהו כזה, במגמות הקיימות, החרדים יהפכו להיות סדר גודל של קרוב למחצית מהאוכלוסייה העירונית, אלא אם כן יקרו איזה שהם שינויים, אי אפשר לדבר על פיתוח ירושלים כעיר מדע וטכנולוגיה מבלי לדבר על צעדים שיתעלו אותם למקצועות של מדע וטכנולוגיה.
<ראובן גל: אני לא רוצה לקחת את הזמן של הוועדה, התבקשתי גם לעשות את זה בקיצור, אני באתי בדברים כבר עם אנשי העירייה באגף התכנון לבוא ולהציג בפניך את הדברים.
<ראובן גל: הדוח הזה של איך להביא חרדים למדע וטכנולוגיה, יש בו בסופו של דבר 13 המלצות אופרטיביות שאפשר לבצע אותן פרקטית.
<ראובן גל: מה שאני מחכה זה להזמנה להציג את זה בפניכם.
אורי מקלב: ד"ר גל, תודה על הדברים, אנחנו יודעים שאתה מדבר את הדברים מתוך הלב.
אורי מקלב: קודם כל הנושא הוא לאו דווקא חרדים, אני לא כתבתי את זה בהזמנות וגם לא חשבנו בכיוון הזה, אבל אני רואה שמתייחסים לזה - - -
ניר ברקת: בגלל יושב ראש הוועדה.
<קריאה: יש לך את הלוק הרלוונטי.
<ראובן גל: אבל מנגד, שים לב בבקשה כמה חרדים יש בחדר הזה כרגע.
<ראובן גל: אני לא יודע אם הם מגיעים לשלושה, חוץ מה - - -
אורי מקלב: אני לא יודע אם זה המדד.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שיש גם יותר - - - אני אומר לך שלעת הזו מאות כאלה שעובדים ועובדות שהם בעלי מקצוע בתכנות מחשבים, בגרפיקה ממוחשבת, בשם המקצועי של זה שאני לא יודע, שהם לא עוסקים במקצוע שלהם ואין להם עבודה.
אורי מקלב: או למשל במקום מפתח תוכנה הם עובדים בבדיקת תוכנה, שזה ממש לא המקצוע שלהם, רק הם עושים את זה מחוסר בררה, שאין להם מספיק מקומות עבודה, וכשהם עובדים במקצוע שלהם הם לפעמים גם עובדים בשכר נמוך.
אורי מקלב: כך שיש והם מתקשים גם למצוא עבודה והם נמצאים תקופות ארוכות בלי עבודה, או סטודנטים בשנה שלישית או רביעית, אחרי לימודי תעודה ויש רבים שיש להם לימודי תעודה של פיתוח תוכנה והם לומדים לתואר ראשון וקשה להם להשתלב תוך כדי לימודים אחרי שהם כבר למדו מקצוע.
אורי מקלב: יש מה לעשות בעניין הזה, אין ספק וחשוב שמתעסקים ואנחנו מעודדים ותומכים בעניין הזה, וכמובן הכול צריך להיות בתיאום ובשילוב, זה חשוב מאוד כדי שבאמת החממות יתאימו לכל המקומות, לעבודה וליצור מקומות עבודה.
אורי מקלב: לא צריך להשקיע הרבה, יש התאמות קלות מאוד שאפשר, שרוצים ומשתלבים בכל מקום שרק רוצים אותם.
אורי מקלב: אני מתנצל, חברת הכנסת רחל עזריה, לשעבר חברת המועצה בעיריית ירושלים.
ניר ברקת: סגנית ראש עיר.
אורי מקלב: הייתה סגנית ראש העיר?
רחל עזריה: לא סגרנו את הפינה הזו בביוגרפיה?
אורי מקלב: אני כבר הפסקתי לספור, כי אני סגן במיל', עכשיו גם את כבר.
אורי מקלב: זה מועדון שנפתח, מועדון של סגנים במיל'.
אורי מקלב: יש כאן קבוצה גדולה מאוד של חברי כנסת שבאים מהרשויות המקומיות ויש לנו הרבה נושאים משותפים.
אורי מקלב: חבר הכנסת יואב קיש, שוודאי אתם שמעתם עליו, כחבר קבוע בוועדה.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מוויקיפדיה ישראל, את מייצגת את ויקיפדיה ישראל.
<חן דוידי-אלמוג: משהו כזה, אני אסביר קצת יותר.
אורי מקלב: כן, טיפה, לא סתם הזמנו אותך.
<חן דוידי-אלמוג: תודה רבה על ההזמנה ועל האפשרות לדבר כאן.
<חן דוידי-אלמוג: אני חן, אני מעמותת ויקימדיה ישראל.
<חן דוידי-אלמוג: העמותה שלנו היא חלק מרשת עמותות בינלאומיות, העמותה שלנו עוסקת ביצירה והפצה של ידע חופשי, כשיש לנו את הזכות גם לתמוך ולסייע לעורכי ויקיפדיה בישראל ומיזמי תוכן אחרים, מיזמי אחות של ויקיפדיה.
<חן דוידי-אלמוג: אני מגיעה לכאן היום, כי ישראל נבחרה כדי לארח בשנה הבאה את האקתון מדיה ויקי הבינלאומי.
<חן דוידי-אלמוג: מדובר באירוע שנתי שכל פעם נבחרת מדינה אחרת לארח אותו, אירוע של כ-200 אנשים שמגיעים מכל העולם, מפתחים, מתכנתים, אנשי תוכנה בעיקר, שהם מגיעים לכאן להקאתון של ארבעה-חמישה ימים של פיתוח של התשתית של הממשק של מדיה ויקי.
<חן דוידי-אלמוג: זה בעצם התשתית עליו בנויה ויקיפדיה.
אורי מקלב: אם לא אמרת, כנראה שירושלים לא מארחת.
<חן דוידי-אלמוג: אני שומרת את ה - - -
אורי מקלב: ירושלים מארחת אותם?
<חן דוידי-אלמוג: כן.
<חן דוידי-אלמוג: אני אספר קודם כל שזה באמת האירוע - - -
אורי מקלב: לא, תגידי מיד, תעלי את ירושלים על ראש שמחתנו.
אורי מקלב: ירושלים תארח, זה חשוב מאוד.
<חן דוידי-אלמוג: אז ירושלים תארח את ההאקתון הזה, שזה הולך להיות אירוע קוד הפתוח הכי גדול בישראל בשנת 2016.
<חן דוידי-אלמוג: זה משהו שאנחנו ממש לאחרונה זכינו בכבוד הזה והתחלנו לעבוד על זה יחד עם הרשות לפיתוח ירושלים.
<חן דוידי-אלמוג: כמו שאמרתי, מה שהולכים לעשות, מגיעים אנשים מכל העולם, מפתחים תשתית מדיה ויקי, הדגש באירוע הזה הפעם הוא על חינוך.
<חן דוידי-אלמוג: אנחנו בכלל בעמותה, הרבה מהפרויקטים שלנו ושיתופי הפעולה הם בנושא של ידע חופשי וחינוכי ואנחנו ניתן דגש גם על חינוך וגם דגש מאוד רציני על שילוב ועל מגוון של אוכלוסיות באירוע הזה.
<חן דוידי-אלמוג: אנחנו בקשר עם קבוצות של נשים מפתחות ומתכנתות שישתתפו, אנחנו מאוד רוצים לעודד שילוב גם של חרדים.
<חן דוידי-אלמוג: אגב, בדרך כלל האירוע הזה הוא אירוע קצר יותר, של יומיים-שלושה, אבל אנחנו דרשנו להרחיב אותו מעבר לסוף שבוע, מחמישי עד שני, כדי לאפשר גם השתתפות של אוכלוסייה חרדית.
<חן דוידי-אלמוג: אנחנו כבר בקשרים גם עם גורמים בקהילה הערבית, כדי שישתתפו באירוע הזה ובעצם אנחנו בחרנו לעשות את זה בירושלים בגלל באמת המקום של ירושלים כסוג של הבית של הרבה מאוד קהילות היי טק וטכנולוגיה ואנחנו רוצים לתת לזה פוש.
<חן דוידי-אלמוג: אנחנו משתמשים בהאקתון הזה גם כהזדמנות מאוד טובה לגבש קהילת מפתחים מדיה ויקי בארץ ואנחנו חושבים שלחברות ההיי טק בירושלים ובארץ יש הרבה מקום בלעזור והרבה אינטרס גם לפתח את המקום הזה של ידע חופשי וידע מקוון.
<חן דוידי-אלמוג: אנחנו מזמינים אתכם גם לקחת חלק וגם שתדעו שזה קיים, אנחנו עכשיו מפתחים את זה, כמו שאמרתי, יחד עם הרל"י וזה מה שהולך לקרות באפריל 2016.
אורי מקלב: אנחנו גם בשקיפות מלאה נגיד שאנחנו פנינו אליכם במסגרת ועדת המדע, שהיא גם אחראית על מחקרים וכו', יש כמה אנציקלופדיות שנמצאות בתוך המאגרים שלנו בחינוך ובעוד נושאים - - -
<חן דוידי-אלמוג: וחקלאות.
אורי מקלב: דווקא הייתה לי פנייה מאזרחים להעלות אותם לרשת, אין היום את הספרים, הם לא קיימים, גם אי אפשר לקנות אותם ובמסגרת מידע שנצור לנו, שאנחנו נוכל מה שנקרא ממשל פתוח, שדברים שנמצאים היום וכל מיני חומרים ומידע וידע רב, לתת אותו לציבור בדרך שהיום הציבור נגיש אליה, שזה להעלות אותם.
אורי מקלב: אני מבין שיש כמה בעיות, אנחנו מאוד מדרבנים אתכם ומבקשים מכם שתוכלו למצוא את הדברים הבירוקרטיים שמעכבים את זה - - -
<ענת לוי: זה כמו כששחררנו את התמונות שברשות הממשלה.
<ענת לוי: היוזמה הייתה פה.
<ענת לוי: אחר כך זה הלך לוועדה אחרת, אבל היוזמה הייתה פה.
אורי מקלב: לשחרר את התמונות האלה לציבור.
<חן דוידי-אלמוג: זה היה תהליך שעודדנו משרדי ממשלה לשחרר תמונות שנמצאות ברשותם לציבור לשימוש חופשי, שזה חלק ממה שאנחנו עושים.
אורי מקלב: אנחנו מדרבנים אותך גם במסגרת הדיון עכשיו ללכת גם על זה.
אורי מקלב: אריה אופנר, האחראי על שיתופי פעולה אסטרטגיים.
<אריה אופנר: אני נמצא פה כנציגות של חברת 'גלייד' ואם נאמרה פה הערה לפני כן, לגבי הלוק, אז הייתי אמור אולי להיראות אחרת, משום ש'גלייד', מעבר לעובדה שכדאי לכולם להכיר אותה, היא חברה שמפתחת אפליקציה מובילה בעולם בתחום של הודעות, כשהרעיון מתבסס על הודעות וידיאו מיידיות.
<אריה אופנר: ראש העיר הוא אחד המשתמשים של האפליקציה הזאת ואני יכול רק לקרוא לכם לבדוק את העניין הזה, אבל לא זו הנקודה.
<אריה אופנר: אבל בהיבט של הלוק, החברה נוסדה על ידי שלושה עולים שהגיעו לפני למעלה מעשר שנים לארץ, שלושתם חרדים והם פתחו את החברה פה מתוך מטרה לייצר מצב שבו קל ופשוט יותר לתקשר בין אנשים, בין אם הם באותו מקום, או באותו מרחב זמן, או בין אם הם נמצאים בארץ.
<אריה אופנר: אבל הנקודה החשובה, וזה גם הזכיר חבר הכנסת אראל מרגלית, מי שמגיע לחברת 'גלייד' יכול לראות שילוב מאוד מאוד מעניין, למעלה מחצי מהחברה, משהו כמו 60% הם בעצם חרדים דוברי אנגלית, עד כדי כך שכבוד ראש העיר ביקר אצלנו במשרד כדי להיות משוכנע שכל מה שהוא אומר יובן היטב, הדברים שהוא נשא נאמרו באנגלית.
<אריה אופנר: אז אני מקווה שבפעם הבאה שכבוד ראש העיר יבקר אפשר יהיה כבר לשאת דברים - - -
ניר ברקת: זה מקרה קלאסי של סטרט אפ חרדי, שהוא לא נקרא בדיוק חרדי, היזמים שלו הם חרדים.
ניר ברקת: כל עם ישראל נמצא בתוך המיזם, יושב - - - כמה אתם כבר היום?
ניר ברקת: אז הייתם 40 עובדים.
<אריה אופנר: אנחנו כבר למעלה מ-60.
ניר ברקת: יפה, הם צומחים בקצב יפה.
ניר ברקת: דגל קלאסי של חברה ירושלמית.
ניר ברקת: אם לא היית, צריך ללכת בשביל להבין למה אין הבדל בין חרדים ללא חרדים בתחומים האלה.
ניר ברקת: מי שמוכשר מצליח.
יואב קיש: גם נשים חרדיות או רק גברים?
<אריה אופנר: גם נשים חרדיות.
ניר ברקת: לא, השותפים הם גברים.
יואב קיש: לא דיברתי על השותפים, דיברתי על העובדים.
ניר ברקת: לך לאינטל, אתה תראה שם, הם התחילו לפני שנתיים-שלוש עם 80 נשים חרדיות, אחרי חצי שנה הייתי, 20 מהן עברו קורס ניהול והחבר'ה באינטל רואים בהן ברכה אדירה, הן עובדות מהשורה, עושות עבודה מדהימה.
אורי מקלב: אני לא יכול הרבה להרחיב, בגלל שבתי עובדת כסטודנטית באינטל.
אורי מקלב: אבל זה נכון.
<אריה אופנר: אני רוצה ברשותכם להתמקד רק בשני דברים.
<אריה אופנר: אחד, לברך על מה שנעשה.
<אריה אופנר: אני חושב שמבחינת העיר היא מארחת - - - אולי רק על עצמי, אני למעלה משני עשורים בתחום ההיי טק, ניהלתי חברות גדולות, הייתי מנכ"ל של נציגות בינלאומית של חברה אמריקאית פה וגם מצד שני הייתי בחברות סטרט אפ.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך, חבר הכנסת יואב קיש, אנחנו מתנצלים בשמך שיש לך ועדה אחרת שאתה צריך ללכת.
<אריה אופנר: אני מגיע ל'גלייד' ורוב הניסיון שלי הוא מאזור תל אביב, אז אני הייתי רוצה לאזן קצת חלק מהדברים ולומר כך, יש הרבה מאוד עבודה.
<אריה אופנר: למרות שמתבצעת עבודה מצוינת וירושלים באמת התקדמה בצורה יוצאת דופן, יש עוד הרבה מאוד עבודה.
<אריה אופנר: הייתי רוצה לגעת בשתי נקודות בקיצור.
<אריה אופנר: נקודה ראשונה זה לאפשר לאנשים שבאים מהמרכז להגיע לירושלים.
<אריה אופנר: מאחר שהרבה מאוד מכוח האדם הפוטנציאלי שנמצא פה הוא עדיין צעיר מבחינת הניסיון ורוב הניסיון עדיין נמצא באזור תל אביב.
<אריה אופנר: בהיבט הזה השיפור של זמן ההגעה למרכז והיכולת של ירושלים להביא אליה את הכוחות המקצועיים מאוד חשוב וזה מתבצע.
ניר ברקת: מדברים על הרכבת, היא תהיה מוכנה ב-18'.
<אריה אופנר: הנושא שפחות לדעתי נגענו פה היום זה הנושא של חינוך רך בגילאים היותר מוקדמים.
<אריה אופנר: כל אחד מאיתנו יודע את כמות האנשים שמסיימת את ההכשרה, אם ניקח את תחום עריכת דין, רובם הגדול מוצא את עצמו אחר כך בעיסוקים שלא מכובדים יותר מדי, שלא לדבר על רמת שכר.
<אריה אופנר: אני חושב שצריכה להתבצע פעולה הרבה יותר אגרסיבית בשלב של בתי הספר התיכוניים כדי להראות מודל של הצלחה ולהפנות כוח אדם הרבה יותר גדול להכשרה בכיוון הזה, בין אם מדובר - - -
אורי מקלב: מגן הילדים כבר צריך לכוון.
<אריה אופנר: בהיבט הזה אנחנו מארחים הרבה מאוד קבוצות שבאות מחוץ לארץ כדי לראות חרדים, ירושלים, בתחום ה-innovation והסטרט אפ וכן הלאה.
<אריה אופנר: אפשר בדיוק את אותו מודל לשכפל גם למי שמגיע לבתי הספר התיכוניים ואפילו לפני כן.
<אריה אופנר: אני חושב שהחיקוי של מודל שמצליח הוא משהו שאנחנו נשמח לתרום, אני חושב שכדאי מאוד לאמץ אותו, כי בשלב של החינוך הגבוה הרבה פעמים אנשים כבר מוטים לכיוונים שלא בהכרח עוזרים להם בהמשך החיים שלהם.
אורי מקלב: ראש העיר אומר לי גם בלחש שהוא מאוד תומך.
ניר ברקת: זו תכנית שמתרחבת בשנה הבאה.
ניר ברקת: התחלנו אותה בשנה קודמת, זה פיילוט בתוך מערכת החינוך בירושלים.
ניר ברקת: אנחנו מביאים חוקרים ללמד בתוך בתי הספר, המגבלה שלנו זה כמה חוקרים אנחנו יכולים להכניס.
ניר ברקת: בתי הספר והמשאבים לא מוגבלים, הביקוש הוא ענק, האתגר שלנו הוא כמה חוקרים, בעיקר מהאקדמיה, אנחנו יכולים לשלב במערך ההוראה בבתי הספר.
ניר ברקת: אני מדבר על מדעים.
<אריה אופנר: אני אומר שלא בהכרח צריך בהיבט של החוקרים, אני אומר שאפשר לקחת אנשים לדוגמה כ'גלייד', הרבה אנשים מ'גלייד' - - -
ניר ברקת: אתה מדבר על משרה מלאה, אנחנו רוצים חצאי משרות קבועות בתוך בתי הספר.
<אריה אופנר: אני מדבר על התנדבות וימי עיון וכן הלאה.
ניר ברקת: הבנתי.
ניר ברקת: אוקיי, רעיון טוב.