GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: יש פיקוח שהבנקים עושים?
<רחל יעקבי: רגע.
<רחל יעקבי: קודם כול, תחולת ההוראה היא ב-1 בספטמבר.
<רחל יעקבי: כלומר, ההוראה הופצה ב-16 במרץ שנה זו, נתנו לבנקים זמן להתארגן החל מ-1 בדצמבר.
<רחל יעקבי: אגב, בהוראה הזאת יש הגדרה של תפקיד חדש שלא היה קיים במערכת הבנקאית, זה מנהל הגנת הסייבר, זה תפקיד בכיר, והוא אחראי על מכלול ההיבטים שקשורים להגנת הסייבר.
<רחל יעקבי: זה באשר לרגולציה.
<רחל יעקבי: אגב, הופצה עוד הוראה של דיווח לפיקוח על הבנקים על אירועי הסייבר.
<רחל יעקבי: זה הופץ ממש בימים האחרונים.
<רחל יעקבי: זו הוראה שלא מתפרסמת לציבור, מפני שהיא כוללת דיווח על פרטים שעשויים להיות חסויים בעולם הזה, כלומר, חשיפת הפרטים האלה יכולה לשמש גורמים עוינים או בשפה של הסייבר יריבים שיש להם עניין לתקוף את ישראל.
אורי מקלב: אם אפשר, לקצר.
<רחל יעקבי: עוד דבר אחד אני חייבת להגיד למה שנאמר כאן על-ידי גדי עברון.
<רחל יעקבי: בתחילת 2012, זה היה לפני שלוש שנים ולא לפני שנתיים, הנושא שנקרא "ההאקר הסעודי", בהיבט של חברות כרטיסי האשראי נחשפו פרטים של כ-30,000 כרטיסי אשראי בשלוש החברות.
<רחל יעקבי: אנחנו, הפיקוח על הבנקים, לא מזלזלים בשום אירוע וגם טיפלנו בזה ביסודיות.
<רחל יעקבי: עם זאת, זה לא היה אירוע כפי - - -
אורי מקלב: מדינת ישראל לא נעצרה.
<רחל יעקבי: לא נעצרה.
<רחל יעקבי: זה היה יותר אירוע בהיבט הפרטיות, כי בנוסף – אני לא רוצה חלילה לא לדייק בדברי – נחשפו פרטים אישיים של נדמה לי כ-200,000 או 300,000 לקוחות, שזה נושא ששייך לתחום הגנת הפרטיות.
<רחל יעקבי: בנושא של כרטיסי אשראי – 30,000.
<רחל יעקבי: למרות זאת, טיפלנו בנושא וגם חברות כרטיסי האשראי טיפלו בנושא, הן הצליחו מייד להנפיק כרטיסים חדשים.
<רחל יעקבי: מבחינת העוצמה, הווליום של האירוע לא היה אירוע בעצימות גבוהה מאוד.
<רחל יעקבי: עוד נקודה, וכאן, ברשותך חבר הכנסת מקלב - - -
אורי מקלב: היה ניסיון לסחוט את חברות האשראי.
אורי מקלב: זה כן היה אירוע.
<רחל יעקבי: אני מתייחסת לאירוע שהוזכר כאן.
אורי מקלב: זה היה אירוע, בכל אופן גדול יותר בכל קנה מידה.
אורי מקלב: נמנענו מלדון בעניין הזה בשלב החקירות.
<רחל יעקבי: עוד משפט אחד, ברשותך, לחבר הכנסת דיכטר.
<רחל יעקבי: נושא של גניבה מבנקים – צריך להבין שמעבר להשלכה, לסיכון שבגניבת כסף, לבנקים יש סיכון נוסף שהפיקוח על הבנקים מביא בחשבון, וזה סיכון מוניטין.
<רחל יעקבי: יכול להיות שאם באמת ייגנב סכום מאוד גדול מבנק, בשיטה כזאת או אחרת מכמה וכמה לקוחות, זה לא ימוטט את הבנק.
<רחל יעקבי: עם זאת, התממשות של סיכון מוניטין בשפת ניהול הסיכונים זה בהחלט סיכון שראוי להתחשב בו, כי יש בו חלילה אימפקט או השפעה שיכולה להיות עוצמתית במצב כזה או אחר.
<רחל יעקבי: זו רק הערה שרציתי להעיר.
אורי מקלב: התחום של הבורסה זה בכלל לא בתחום אחריות
אורי מקלב: כם, זה כבר בתחום האסטרטגי או בתחומים אחרים שתחת פיקוח ממשלתי.
אורי מקלב: פרופ' דני דולב מהאוניברסיטה העברית, ואחריו – מר גדעון קונפינו.
<דני דולב: אני באוניברסיטה העברית בראש מרכז מחקר בסייבר.
<דני דולב: שוב, גם בהנחיית אותה רשות.
<דני דולב: עמדתי בראש תת-הוועדה לנושא הגנה שאיציק בן-ישראל התייחס למכלול שלה.
<דני דולב: אני עוסק בנושא של ה-CERT הישראלי שבזמנו היה במסגרת מחב"א, אני הייתי יושב-ראש מחב"א כשמיסדנו את זה בשנות ה-90.
<דני דולב: כל מה שנאמר, אני מברך על הכול.
<דני דולב: אני רוצה לציין עוד דבר אחד ולהרחיב את מה שאמרת.
<דני דולב: אנחנו לא צריכים רק זק"א, אנחנו צריכים גדנ"ע סייבר.
<דני דולב: אחת מההמלצות שלנו זה להטמיע בבתי הספר התיכוניים את המודעות לכל נושא הסייבר.
<דני דולב: כמו שכל אחד מאתנו, כשהוא רואה שקית חשודה, מייד מזעיק איזה גורם, אני רוצה שכל נער וכל אדם יהיה מודע לחלקו בנושא ההתראה.
<דני דולב: אותה הוועדה, שעמדתי בראשה, דנה בכל המכלול, כולל בנושא החינוך.
<דני דולב: בנושא המחקר אנחנו בפירוש מתגבשים כדי להביא חוקרים מדיסציפלינות שונות יחד להסתכל על אספקטים של סייבר, וכבר נעשו כמה קפיצות מדרגה.
<דני דולב: בהחלט מדינת ישראל עושה רבות ואני מברך על הכול, וכמו גבי, אנחנו לא מוכנים ליום הדין עדיין, אבל נהיה בסדרי גודל יותר מוכנים מאחרים, אם כל מה שהתחלנו לעשות גם יתבצע.
אורי מקלב: יש לכם קשרים בין-לאומיים או שאתם עובדים לבד?
אורי מקלב: יש איזה ארגון שאתם אתו ביחד?
<דני דולב: יש מרכזי מחקר במספר אוניברסיטאות בארץ, אנחנו משתפים פעולה בינינו, וגם עם העולם, יש תוכניות מחקר עם הקולגות האמריקניות שלי, עם ה-BSF הישראלי.
<דני דולב: כלומר, הנושא הזה של הבנה מהי חזית היכולות בתחום הזה בפן האקדמי בכל העולם המערבי היום מכה גלים.
אורי מקלב: ההכשרה לאותם מומחים שדיברת עליהם עוברת דרך האוניברסיטאות - - -
<דני דולב: לא רק.
<דני דולב: חלק מההכשרה שהוא מדבר היא הכשרה ברמות שיוכלו בתי תוכנה רגילים לתת.
אורי מקלב: חזקו ואמצו.
אורי מקלב: מר גדעון קונפינו.
<גדעון קונפינו: צהרים טובים, תודה על רשות הדיבור.
<גדעון קונפינו: אני מנהל חטיבת אבטחת מידע וסייבר של רשות התקשוב הממשלתי במשרד ראש הממשלה.
<גדעון קונפינו: דבר חשוב שקורה בשנים האחרונות - - -
אורי מקלב: אתם תישארו רשות תקשוב כל הזמן?
אורי מקלב: האם תישארו גם כשקמה רשות?
אורי מקלב: האם תהיו תחת האחריות?
אורי מקלב: האם זה מיזוג בין הרשות שלכם היום לבין מה שיהיה בעתיד?
<גדעון קונפינו: אני אפרט על שיתוף הפעולה הקרוב והצמוד, היומיומי שנעשה.
אורי מקלב: לא שיתוף פעולה, אבל האם אתם תחת אחריות?
אורי מקלב: האם אתם גופים נפרדים.
<אביתר מתניה: זו היחידה שציינתי, יהב, יחידת ההגנה בסייבר, שהיא חלק מרשות התקשוב הממשלתית, שקמה בעקבות החלטת הממשלה ב-15 בפברואר, והיא מוכוונת ומונחה על-ידי הרשות.
<אביתר מתניה: הוא זה שמקים אותה.
<גדעון קונפינו: אנחנו הגוף שמנחה את משרדי הממשלה בתחום ההגנה בסייבר.
<גדעון קונפינו: כמובן בתיאום כל הגופים האחראים על-פי חוק, חוק הגנת הפרטיות, חוק הסדרת הביטחון, כדי להעלות את רמת ההגנה של משרדי הממשלה.
<גדעון קונפינו: הנקודה שהתחלתי בה, שהיום סייבר זה דבר שכל אזרח וכל עובד מדינה יודע ומדבר על זה וקורא עליו בעיתון.
<גדעון קונפינו: זה אחד הדברים החשובים ביותר.
<גדעון קונפינו: ההגנה זה קודם כול המודעות והידע של העובד עצמו ושל האזרח שיש נושא כזה וצריך הגנה.
<גדעון קונפינו: כשאני מסתכל לפני 20 שנה או 15 שנה, היתה קהילה מאוד מצומצמת, ותמיד אמרנו: אנחנו רוצים שתגיע המודעות אל כלל האזרחים.
<גדעון קונפינו: הקמת מטה הסייבר והנושא הלאומי, שזה עלה לסדר-היום לא בחלקים המדעיים של עיתונות המדע או ה-science במדעי המחשב, המודעות שקיימת היום במדינה זה דבר מהותי להצלחתם של כל התהליכים שאנחנו עושים כאן.
<גדעון קונפינו: יותר מזה, אני רוצה להזכיר דבר חשוב שקיים אצלנו.
<גדעון קונפינו: רשות התקשוב הממשלתית כוללת שלושה גופים: ממשל זמין, שהוקם בשנת 1997, גם בתהיל"ה הזכירו את השם שלו; יחידת השיפור לאזרח; עכשיו אנחנו מקימים את היחידה להגנת הסייבר.
<גדעון קונפינו: ממשל זמין – כבר ב-1997 כשהוא הוקם, הוא הוקם בראייה של צורך בהגנה למשרדי הממשלה, בשער לאינטרנט.
<גדעון קונפינו: אז הוקם האינטרנט, אמרו שצריך להקים שער אחיד לממשלה, כדי להגן על חיבוריות הממשלה לאינטרנט.
<גדעון קונפינו: הדבר הזה קיים כבר משנת 1997, והוא רק הולך ומתחזק.
<גדעון קונפינו: הכוונה היום היא לתת הגנה הרבה יותר רחבה מזה, כלומר, הגנת הסייבר היא לא רק החיבור לאינטרנט, היא ההתקשרות שלך מול הספקים, היא העברת אינפורמציה, אם זה בתהליכים אלקטרוניים או בתהליכים אחרים, אם חיבוריות של מערכות המחשוב לאזרח.
<גדעון קונפינו: כתוצאה מזה, כשפעם, ב-1997, ראינו את השער לאינטרנט, היום אנחנו רואים את ראיית ההגנה בראייה הוליסטית ומשרדי הממשלה פועלים לפי החלטת הממשלה שהתקבלה ב-15 בפברואר לקדם את הנושא, כל משרד לגופו, אבל בראייה ממשלתית כוללת, וזה לא דבר פשוט.
<גדעון קונפינו: ראייה ממשלתית כוללת – ההגנה צריכה להיעשות בצורה הזאת משתי סיבות: השירות לאזרח – האזרח רוצה את השירות שהוא מקבל, אם דרך מיזם ישראל דיגיטלית, אם דרך מערכות שהתקשוב מקים בתוך הממשלה פנימה.
<גדעון קונפינו: הוא רוצה את השירות לא בתור משרד מסוים, הוא רוצה לקבל שירות מהממשלה, והוא רוצה להיות בטוח שהשירות שהוא מקבל הוא שירות מאובטח ברמה כלל ממשלתית.
<גדעון קונפינו: נוסף לזה, הגורמים שמאיימים עלינו ביומיום הם גם תוקפים את הממשלה בתור גוף אחד, הם לא רואים את משרד X או משרד Y, הם רואים את ממשלת ישראל מולם, וכתוצאה מזה ההגנה צריכה להיעשות לא רק בראיית כל משרד ומערכותיו, אלא בראייה כוללת של כל משרדי הממשלה.
אורי מקלב: מה עם נושא התקצוב?
אורי מקלב: מי קובע את התקצוב?
אורי מקלב: כמה משאבים מקצים לזה?
אורי מקלב: הרי הכנה והיערכות זו פונקציה של תקציב.
<גדעון קונפינו: נכון.
<גדעון קונפינו: החלטת הממשלה דיברה על תקציב, על חיוב משרדי הממשלה במינימום, כמו שד"ר אביתר מתניה אמר, במינימום 8%, וזה בא להעיר את המשרדים היותר חלשים, שלא הקציבו בכלל תקציב לנושא, 8% מתקציב ה-IT.
<גדעון קונפינו: זה תנאי כניסה לתוך התהליך הזה, ולפעמים התהליך הזה מחייב יותר כסף.
<גדעון קונפינו: יש כסף מרכזי שניתן דרך מטה הסייבר להרמת הסטנדרט הממשלתי, אם זה תהליכים של עמידה בתקנים ישראליים שאומצו מתקנים בין-לאומיים ואם זה מהקמת תהליך מאוד מרכזי של ה-CERT הלאומי וה-SOC הממשלתי, שיקומו ויהיו מרכז הידע לכל נושא ההגנה של משרדי הממשלה.
<גדעון קונפינו: כלומר, הם גם יציפו את הנתונים מלמעלה כלפי מטה של איך להגן ואיך צריך לעשות את זה וגם יעלו מכיוון המשרדים כלפי מעלה, אם זה בצורה הוריזונטלית בין המשרדים ואם זה ברמה לאומית לאירועים שקורים, כדי לתת פתרון, כדי שלא נגיע למצב שהיה בעבר, שמשרד נתקף ואחריו משרד אחר נתקף באותו אירוע, כאשר הוא לא ידע לטפל או לא היו לו הכלים לטפל.
<גדעון קונפינו: הכוונה להרים את המשרדים דווקא היותר חלשים לרמת סטנדרט מינימלית שתוכל לתת מענה, הן ברמת הפרטיות, הן ברמת הביטחון והן ברמת הראייה הכלל ממשלתית, כדי להביא את ממשלת ישראל להיות באמת מובילה, כמו שכתבנו בהחלטת הממשלה, מובילה בתחום הגנת הסייבר.
אורי מקלב: הממשלה זה ממשלה, אבל בכנסת ישראל כבר כמה שעות אין אינטרנט.
אורי מקלב: אני לא יודע מה המשמעות של הדבר הזה.
אורי מקלב: אולי בעקבות הדיון בוועדה.
אורי מקלב: רפ"ק גלעד בנט.
<גלעד בנט: אני היועץ המשפטי של מערך הסייבר במשטרה.
<גלעד בנט: אנחנו נמצאים בממשק פעיל והדוק עם המטה הקיברנטי, מטה הסייבר הלאומי ורשות ההגנה בסייבר, שמוקמת בימים אלו.
<גלעד בנט: אנחנו נוטלים חלק פעיל בהגנה במרחב המקוון.
<גלעד בנט: זאת תפיסה, זאת תפיסה של משטרה לאומית כשחקן פעיל ומרכזי בזירה הזאת.
<גלעד בנט: למשטרה לאומית יש כמה יתרונות יחסיים בהיבט הזה: אחד, השת"פ הבין-לאומי עם גורמי אכיפה מקבילים בעולם, ועולם הסייבר, כפי שנאמר פה על-ידי חלק מהדוברים.
<גלעד בנט: הרבה מעולם ההגנה מבוסס על שיתופי פעולה פעילים ואופרטיביים, יש שם ארבעה נתיבים של שיתופי פעולה – אני לא אכנס לזה – בתווך הבין לאומי שמשטרת ישראל מקיימת.
<גלעד בנט: אחד מהם, היותר מוכר, זה מוקד 24/7 שמוקם מתוקף אמנת מועצת אירופה, כפי שסייבר, אמנת בודפשט.
<גלעד בנט: למרות שישראל עדיין לא חתמה על האמנה, התשתית כבר קיימת במשטרת ישראל, ביחידת הסייבר, בצורת חדר מצב, ותיכף אני גם אסביר מה הוא עושה חוץ מזה, חוץ מהממשק הבין-לאומי.
<גלעד בנט: משטרה לאומית גם יודעת לדבר עם האזרח, ולכן מאוד חשוב לשמר את היכולות שלה בהיבט הזה.
<גלעד בנט: אף-על-פי שהתפיסה המסורתית היא לדבר עם האזרח דרך התחנה, אנחנו לומדים שעולם הסייבר והאיומים הקיברנטיים מחייבים אותנו לשנות תפיסה באמצעות יצירת ממשקים מקוונים מול האזרח.
<גלעד בנט: בעולם הזה האיומים זזים הרבה יותר מהר מהיכולת של אדם שמתלונן להגיע לתחנה ולמסור מידע, והיכולת של המשטרה לתרגם את המידע הזה למשהו אופרטיבי, ולכן מערך הסייבר מונחה לגרור את המשטרה למאה ה-21 בהיבט הזה.
<גלעד בנט: המשטרה היא גם האחראית היחידה, יש לה סמכות אקסקלוסיבית לנהל את ההליך הפלילי בהמשך לאירועי סייבר ומתקפות סייבר.
<גלעד בנט: ולא פחות חשוב אנחנו גם האורגן שבסופו של דבר יושב מול התוקף בחדר החקירות, מסתכל בו עין בעין, לומד אותו, מבין את המניעים, מבין את הפרסונה, ויש מנעד מאוד רחב של עבריינים בתחום הזה.
<גלעד בנט: בסוגריים אני רוצה לומר שזה כבר סוג של ידיעה די רחבה בעולם, ובשנים האחרונות אנחנו מזהים יחס הפוך בין רמת התחכום הטכנולוגי, רמת השליטה הטכנולוגית של התוקף, ובין רמת התחכום של הכלי.
<גלעד בנט: למעשה אם לפני עשור האקרים היו אנשים ששלטו בקוד המקור והיו צריכים לשלוט בנבכי התוכנה בשביל לדעת ולזהות פרצות ולהיכנס דרכן, היום הכלים האלה מאוד נגישים, אנשים עם רמת ידיעה יחסית נמוכה בתחום הטכנולוגי יכולים להוריד אותם מהאינטרנט ולהשתמש בהם לצורכי תקיפה.
<גלעד בנט: יש הרבה מאוד תכליות של תקיפה: תכליות פליליות, תכליות אידיאולוגיות, כאלה שמוכוונות רווח.
<גלעד בנט: למעשה מה שהופך אותנו להרבה יותר פגיעים הם שלושה אלמנטים: האחד, היפר ויראליות של הנתונים; השני, א-סימטריה ברמת האנונימיות בין הקורבן לתוקף; השלישי, קיומם של הרבה מאוד פרוקסים, הרבה מאוד גופים שמחזיקים מידע ששייך לנו.
<גלעד בנט: אגב, אני באופן אישי הרבה יותר מוטרד מנתוני מיקום שלי שנשמרים בשרתים, הרבה יותר מוטרד מנתוני תוכן שלי שנשארים בשרתים, אס.
<גלעד בנט: אמ.
<גלעד בנט: אסים, ווטסאפים שאני שולח מאשר תעודת הזהות שלי או טביעת האצבע או נתונים ביומטריים שלי, דברים שיכולים ללמד עלי הרבה יותר, ולטעמי האישי פוגעים הרבה יותר בפרטיות אם הם יפלו לידיים של תוקף.
אורי מקלב: אתה מדבר גם מתוך הניסיון.
אורי מקלב: אתה רואה בשטח מה שקורה.
<גלעד בנט: נכון, אנחנו רואים שזה הופך את המאגרים האלה להרבה יותר רגישים, אגב לאו דווקא בידיהן של תשתיות קריטיות.
<גלעד בנט: חברות אזרחיות, חברות מסחריות, ששומרות הרבה נתונים שלנו ומקיימות מאגרי - - -
אורי מקלב: מידע עסקי, או מידע אפילו חשוב.
<קריאה: מידע אישי בפייסבוק.
אורי מקלב: מידע אישי, אבל גם מידע עסקי חשוב למדינה.
אורי מקלב: כל מידע עסקי הוא חשוב באיזה מקום.
<גלעד בנט: אפשר לתרגם מה שלמדנו מפרשייה אחרת שאנחנו לא רוצים לדבר עליה פה וזה איך מידע עסקי הופך להיות איום משקי, שהוא הרבה יותר גדול מהמאגר - - -
אורי מקלב: תחום הסחיטה זה כבר בתחום הפלילי?
<גלעד בנט: תחום הסחיטה הוא מאוד מפותח, הכלים הטכנולוגיים של נעילת קבצים, הקריפטולוקר, יש כבר כמה דורות של הווירוס הזה.
אורי מקלב: איך קוראים לזה, "כלי כופר"?
<גלעד בנט: קריפטולוקר.
אורי מקלב: פעם ראיתי שמשתמשים בזה – כלי כופר.
אורי מקלב: מה זה הביטוי הזה?
<גלעד בנט: זה בעצם כלי כופר, הוא נועל את הקבצים האישיים שלך במחשב המקומי, ככל שאין לך גיבויים במקום אחר, אתה נאלץ להחליט אם לשלם או לא לשלם.
<גלעד בנט: הכסף בדרך כלל מועבר באמצעות מטבעות וירטואליים, כמו ביטקוין, שמקשים מאוד את האיתור והמעקב אחרי האחראים, מושקע הרבה מאוד כסף והמון מאמץ טכנולוגי בשביל לפצח את האמצעים האלה, גם את הקריפטולוקר וגם את הביטקוין.
<גלעד בנט: אתגר טכנולוגי גדול ללא ספק.
<גלעד בנט: אני רוצה להגיד מילה אחת על מטה הסייבר הלאומי ורשות ההגנה כמכפילי כוח.
<גלעד בנט: אנחנו רואים בשני הגופים האלה מכפילי כוח מהותיים במספר תחומים: האחד, בנושא שיתוף הפעולה שלנו עם גורמים בתווך הבין-לאומי, השני, בתחום מומחיות התוכן.
<גלעד בנט: המטה מרכז המון תוכן, המון ידע בנושא הטכנולוגי, מסייע בנושאים של סטנדרטיזציה של תהליכי עבודה, דברים שאנחנו נכנסים אליהם לאחרונה, והוא גם איזה שער למשטרת ישראל למדיניות הסייבר הלאומית ולהכנסה של האינפוט של המידע של משטרת ישראל לתוך תהליכי קבלת החלטות בנושא מדיניות, שזה מאוד-מאוד חשוב.
אורי מקלב: היינו אולי מרחיבים אם היה יותר זמן.
אורי מקלב: אין ספק שבמשטרה או בכל הנושא של הסייבר מבחינת המשרד לביטחון פנים יש היבטים רחבים מאוד וגדולים מאוד.
אורי מקלב: היום, כפי שגם ציינת, כל המרחב הגלובלי נהיה מרחב אחד גדול בתחום הסייבר, זה לא נגמר במדינה.
אורי מקלב: תחום המדינה הוא תחום לא רלוונטי, ודאי שזה מגיע לפשיעה, מגיע לתחום הפלילי ולתחום המוסרי.
אורי מקלב: שיתוף הפעולה הגדול שיש לכם, אני קצת מכיר את זה מוועדת החוקה בתחום המוסרי, כמה שיש בעניין הזה מעקב בין-לאומי וטיפול בין-לאומי, אבל בסופו של דבר, מה שמדאיג אולי יותר, ואנחנו שואלים: האם אתם עסוקים רק בהגנה, במניעה, או בטיפול בעקבות משהו?
אורי מקלב: האם שוטר מגיע לאירוע שקורה או שהיום יש לכם פעילות להקדים בצעד אחד, לחזות פני עתיד בעניין הזה ולהיות במקום לפני שאירוע קורה?
אורי מקלב: בשונה אולי מהתחום הפלילי, הפיזי, אתה כמעט לא יכול לבוא לפני אירוע, אתה יכול, אבל רק בתחכום ובידע רב אתה יכול להיות במקום לפני.
אורי מקלב: איך אמר לי פעם שוטר?
אורי מקלב: על כל גנב אני צריך שני שוטרים.
אורי מקלב: לא מספיק שוטר אחד על גנב אחד.
אורי מקלב: על כל גנב צריך שני שוטרים.
<גלעד בנט: זו שאלה מצוינת, כי התשובה עליה ממחישה למעשה את ההבדל בין משטרת הסייבר לפני שנתיים והמשטרה שקיימת היום.
<גלעד בנט: המשטרה לפני שנתיים, שנתיים וחצי, היתה משטרה שמשבוססת על פורנזיקה.
<גלעד בנט: למעשה כל טיפול היה טיפול תגובתי, טיפול שעוקב אחרי התוצאה ועושה רוורס אינג'נירינג.
<גלעד בנט: הערך היחסי של מערך הסייבר היום עומד על ארבע רגליים למעשה.
<גלעד בנט: אנחנו תוקפים תיק חקירה מארבעה כיוונים: שני התחומים המסורתיים, שזה פורנזיקה ותשאול, ושני התחומים הנוספים, שהם רגל מסייעת מהותית, האחד מהם תחום הטכנולוגיה, שלמעשה מאפשר לנו לבנות חליפה טכנולוגית לכל תיק לפי הצרכים שלו, והשני, שהוא תחום מהותי, הוא התחום המודיעיני, ובמענה לשאלתך מאפשר לנו להיות במקומות מסוימים לפני שהמקומות האלה מצליחים לייצר איזה אירוע פוגעני.
<גלעד בנט: השיטה הזאת בשנתיים האחרונות מוכיחה את עצמה, ואנחנו מנסים לשכפל אותה ולייצר אותה גם לשאר יחידות המשטרה שמתעסקות בסייבר.
<גלעד בנט: רק כדי לסבר את האוזן, היום המערך מונה כ-100 איש, 50 מהם יושבים ביחידת הסייבר הארצית ו-50 פרוסים במחוזות, ואנחנו מנסים להוות מוקד של ידע גם למחוזות בהיבט הזה.
אורי מקלב: אנחנו נמצא את ההזדמנות עוד להרחיב בעניין הזה.
אורי מקלב: הגענו לשעה 13:00, שזה זמן הסיום.
אורי מקלב: הדובר האחרון הוא אסף וייסברג, נשיא האיגוד הישראלי לביקורת והחלפת מידע.
<אסף וייסברג: צהרים טובים, תודה רבה על ההזדמנות.
אורי מקלב: יש לך הזכות של הדובר האחרון להתכנס לנושא.
<אסף וייסברג: ישר ולעניין.
<אסף וייסברג: קודם כול, אנחנו עמותה מקצועית, שקיימת כבר 35 שנה ומסונפת ל-ISACA העולמית.
<אסף וייסברג: ISACA זה איגוד ששנים עוסק בתכנים של ביקורת מערכות מידע, ניהול סיכוני מערכות מידע, אבטחת מידע, ובשנים הקצרות האחרונות בנושא הסייבר.
<אסף וייסברג: המשימה הטבעית שלנו כאיגוד היא להפיץ ידע ומתודולוגיות שהאיגוד העולמי מפתח ולהסמיך מומחים לתחומים השונים שציינתי.
<אסף וייסברג: העסק הזה מתחבר למה שהיה פה קודם, הצורך להתחבר לתקנים מקובלים.
<אסף וייסברג: ISACA העולמית היא גורם שמעורב בפיתוח של התקינה האמריקנית, אנחנו מביאים את זה לארץ, והשנה מתרגמים ספר רלוונטי בעברית, כדי להנגיש אותו לציבור.
<אסף וייסברג: דבר נוסף.
<אסף וייסברג: עלה הנושא של הצורך להחזיר מקצועות סייבר וסטנדרטים ולהסמיך את הגורמים השונים, וההסמכות הקיימות באיגוד.
<אסף וייסברג: ההסמכות ממש מתהוות בימים אלה בנושא של סייבר, הן בהחלט תקן אפשרי שניתן לאמץ, ואנחנו פה מושיטים יד ואומרים: יש לנו פה תשתית, יש לנו פה מנגנון והמערכת כבר שנים יודעת להסמיך מקצוענים בתחום.
<אסף וייסברג: בימים אלו יש לנו כבר פגישה עם מטה הסייבר, בתחילת אוגוסט, ושם אנחנו מנסים למפות את מקצועות הסייבר להסמכות שלנו, כדי לראות איפה אפשר לייצר זיקה ולתת סיוע והסמכה של מומחים והגדרה מה זה מומחים בתחומים השונים לפי המקצועות שהוגדרו.
<אסף וייסברג: דבר נוסף שעלה פה קודם, וזה משהו מאוד-מאוד התחלתי מבחינתנו, זה קייטנת סייבר.
<אסף וייסברג: אנחנו נמצאים בראשיתה של יוזמה, אנחנו קוראים לזה, "תרומה לקהילה", ואנחנו נרצה לחבור לנוער ולקדם אותו למצב שהוא יוכל להתאים לקריטריונים, לסטנדרטים של יחידות הסייבר והמחשב בצבא.
<אסף וייסברג: אם נוכל לקחת נוער, נקרא לזה "מסביבה פחות מקדמת", ולהביא אותו ליחידה הזאת - - -
אורי מקלב: אין ספק, צריך לגלות כישרונות.
אורי מקלב: יש כישרונות חבויים שאנחנו צריכים לחשוף ולגרות לפעילות הזאת.
אורי מקלב: בסוף נייצר כמו בכל דבר את המוח היהודי או המוח הישראלי, שיידע לתת מענה.
אורי מקלב: קודם כול, אני מודה לכם מאוד.
אורי מקלב: אנחנו נמשיך לדון בדברים באופן פרטני.
אורי מקלב: יש לי רק כמה סיכומים ברשותכם.
אורי מקלב: בגופים השונים יש ריבוי יחידות.
אורי מקלב: אנחנו נפרט יותר את הדיון, זה רק דיון ראשון.
אורי מקלב: אנחנו מודעים לכל המשתתפים על שיתוף הפעולה.
אורי מקלב: ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת שמעה בעניין רב על הפעילות הממשלתית, האזרחית, בתחומי ההגנה במרחב הקיברנטי.
אורי מקלב: הוועדה רואה חשיבות רבה בהגנה בסייבר, לא רק על מתקנים חיוניים, אלא על כלל המשק, עד רמת האזרחים, ולכן רואה צורך בהעלאת המודעות של עסקים קטנים אזרחיים, וחשיבות ההגנה על התשתיות החשובות, האישיות, עד הטלפון החכם, הגנה על הפרטיות ועל המידע גם בתחום הפלילי והמוסרי.
אורי מקלב: אנחנו מציעים כי רשות הסייבר תפרסם הנחיות עשה ואל תעשה לציבור.
אורי מקלב: הוועדה מבקשת לקבל דיווח על הקמתן בפועל של רשות הסייבר הממשלתית והיחידות השונות, בהן היחידה להגנת סייבר בממשלה, מרכז השליטה והבקרה, היחידה להסדרת שוק שירותי הסייבר.
אורי מקלב: כמובן גם יה"ב בפנים.
אורי מקלב: הוועדה גורסת כי יש לוודא שיתוף פעולה ותיאום ותיחום הסמכויות של כל השחקנים הממשלתיים בנושא הסייבר.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להגיע ליום הדין בנושא הסייבר.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שצריכים לשאוף ולפעול כדי להיות ערוכים ומוכנים ככל האפשר.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
אורי מקלב: על סדר היום הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון – חובת שימוש במסמכים ממוחשבים),התשע"ה-2015 של חבר הכנסת מיקי לוי.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים להכין אותה לקריאה ראשונה.
אורי מקלב: מכובדי חבר הכנסת מיקי לוי, נשמח שתציג את הצעת החוק.
מיקי לוי: בוקר טוב לך אדוני היושב ראש.
מיקי לוי: אני בראשית דבריי רוצה להודות לך על המהירות של כינוס הוועדה.
מיקי לוי: זה לא דבר של מה בכך ועל כך באמת הערכתי הרבה.
מיקי לוי: מונח לפנינו חוק שעניינו ראייה לטווח ארוך.
מיקי לוי: גם בתפקידי הקודם, עת הייתי נכנס לענף התביעות של המחוז עליו פיקדתי וראיתי את הקרגלים עם כל הקלסרים לאורך כל המסדרונות ואף פעם לא היה סדר, זה הוציא אותי מדעתי.
מיקי לוי: בשנתיים האחרונות, עת הייתי אחראי על רשות המסים, חזרה כמעט אותה תופעה של קרגלים וקלסרים שלמים של דוחות כספיים של חברות.
מיקי לוי: אנחנו עוד לא שם אבל המטרה בסופו של יום להיות שם.
מיקי לוי: אני חושב שמה שעשינו כאן
מיקי לוי: עם החוק הנוכחי מהווה את תחילת הדרך.
מיקי לוי: אני לא רוצה להוסיף מלים ואני חושב שאפשר לתת את רשות הדיבור לאנשים המקצועיים ולהעביר אותו לציבור.
מיקי לוי: אני חושב שהחוק הוא חוק מאוד מאוד חשוב גם מבחינת איכות הסביבה, גם מבחינת שליטה, גם מבחינת סדר ואני לא רואה בעיות קשות בהמשך הדרך.
מיקי לוי: שוב, תודה רבה.
אורי מקלב: משרד המשפטים, בקשה.
<רעות אופק: אני רוצה לפתוח ולומר שהחלטת ועדת השרים הייתה לתמוך בטרומית בתיאום ואנחנו נבקש לעשות את התיאום מפני שאנחנו מוצאים הרבה מאוד בעיות בהצעת החוק.
<רעות אופק: מבחינה עקרונית אנחנו הצענו לתמוך בהצעת החוק.
<רעות אופק: המגמה הכללית מקובלת עלינו והיא טובה, אבל אני רוצה להצביע על מספר בעיות בהצעת החוק וחבריי ימשיכו ויציגו.
<רעות אופק: קודם כל, מבחינת הנטל על עסקים קטנים ובינוניים.
אורי מקלב: חבר הכנסת מיקי לוי לא הרחיב, אבל אולי תאמרי משהו לגבי מהות החוק.
אורי מקלב: מה החוק מבקש לחייב או לפתור.
מיקי לוי: פרטי אותו מבחינה משפטית.
אורי מקלב: תאמרי לנו מה הוא מבקש.
אורי מקלב: האם מדובר בעסקאות של גופים ציבוריים, על מי זה חל, באיזה אופן זה חל, מה המשמעות והאם מדובר בכל עסקה.
אורי מקלב: תני לנו מעט פירוט.
<רעות אופק: בשמחה.
<רעות אופק: היום קיימת אפשרות ורשות להגיש בהסכמה מסמכים שהם חשבוניות, קבלות והודעות זיכוי והאפשרות הזאת ניתנת בהוראות מס הכנסה, ניהול ספרים.
<רעות אופק: במסגרת האפשרות הזאת נקבעו כל מיני כללים שצריך לעמוד בהם.
<רעות אופק: אופן הגשת המסמך, נדרש לחתום עליו באמצעות חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת כאשר לבחירה בין מאובטחת או מאושרת יש גם משמעות.
<רעות אופק: למשל, אם בוחרים בחתימה מאובטחת שהיא חתימה בעלת זיהוי פחות מחתימה מאושרת, יש מגבלה לגבי אופן קבלת התקבולים וניתן לקבל אותם רק בשלוש דרכים.
<רעות אופק: המשמעות של שימוש בחתימה מאושרת או מאובטחת מטילה נטל ויש צורך לרכוש אמצעי חתימה, יש צורך בבקיאות בסביבה ממוחשבת וזאת אחת הסיבות שבין היתר החליטו לאפשר בהוראות את ההגשה האלקטרונית ולא לחייב.
<רעות אופק: הצעת החוק הנוכחית בעצם מבקשת לחייב בשלושת המסמכים שציינתי הגשה אלקטרונית.
אורי מקלב: את יכולה לחזור על שלושת המסמכים?
<רעות אופק: חשבוניות, קבלות והודעות זיכוי.
<רעות אופק: אלה המסמכים שכבר ב-2003, עת בוצע התיקון בהוראות מס הכנסה, נבחנו והגיעו למסקנה שאפשר להגיש אותם באופן אלקטרוני.
<מיכל גורן מילר: למי ההגשה?
<מיכל גורן מילר: לרשות המסים?
<רעות אופק: אנחנו מדברים על התקשרויות בין המדינה או גופים מתוקצבים - כמו למשל רשויות מקומיות - לבין ספקים.
<רעות אופק: גם את זה אני אשמח לפתוח לדיון מפני שלא מובהר מי אלה הספקים.
<רעות אופק: הוראות מס הכנסה חלות על נישומים ובעצם מדובר על התקשרויות בין, יכולים להיות, גופים פרטיים, בין ספק או נישום לבין המדינה בכובעה הפרטי לבין נישומים.
אורי מקלב: נישומים?
אורי מקלב: מדברים על ספקים.
<אייל לב ארי: נישומים הם לא בהכרח ספקים.
מיקי לוי: אולי רשות המסים תסביר.
<ברוך משולם: ההבדל בין ספקים לנישומים.
<ברוך משולם: אצלנו מבחינת פקודת מס הכנסה והוראות, יש לנו נישומים והנישומים האלה מנהלים ספרים גם לצורך חוק מע"מ וגם לצורך פקודת מס הכנסה.
<ברוך משולם: ספקים יכולים להיות כל עסקה בין שני אנשים שמספקים שירות או בין שני גופים או גוף ויחיד שמספקים אבל מבחינתנו, אצלנו, כאשר הם מדווחים לנו, הם נישומים.
<ברוך משולם: לכן כתוב כאן ספקים אבל ברגע שנישום מוציא חשבונית תמורת שירות או תמורת מוצר שהוא סיפק למדינה, יש לנו הוראות איך הוא אמור לרשום את זה אם הוא בוחר לעשות כך ויש כללים שנקראים כללים למשלוח מסמכים ממוחשבים בהוראות ניהול ספרים מכוח פקודת מס הכנסה.
<אייל לב ארי: למה לא לרשום עוסק?
<ברוך משולם: עוסק בגדול מתייחס רק לחוק מע"מ.
<אייל לב ארי: נכון, אבל מערכת היחסים שמדברת על חוק עסקאות, המסמכים ברגיל הם מסמכים שנמצאים ביחסים בין עוסק לבין מקבל השירות.
<ענת גלזר: זה עניין של החלטה, איך מתכוונים להרחיב כאן את החוק.
<ענת גלזר: כשאני קראתי את זה, אני לא מבינה מה התכוונתם כאן במה שרציתם.
<ענת גלזר: הכוונה היא שכל התקשרות במדינה לגוף מתוקצב, בכל שלב שהיא שולחת גם לספק שהוא בעצם, כמו ברוך אומר, גם לקוח, גם לאדם שהוא פרטי, היא תהיה מחויבת לשלוח את זה לפי סעיף, 18(ב).
אורי מקלב: אנחנו נצא מנקודת הנחה שאנחנו רוצים לעשות את המקסימום.
מיקי לוי: אם יש לכם השגות, אני מוכן לשמוע, אבל אם לא נתחיל, לא נגיע אף פעם ואני זוכר את הצרות עם החתימה האלקטרונית שלא הצלחנו להזיז.
<ברוך משולם: נשים את זה בצד.
<ברוך משולם: זה קיים.
אורי מקלב: אנחנו נסכם שאנחנו הולכים על צורה רחבה והיכן שיש בעיות, נראה אותן.
<ענת גלזר: בסדר.
<ענת גלזר: אני רוצה להעלות כמה נקודות.
<ענת גלזר: סעיף 18(ב) נחקק מיד לאחר שחוקק חוק חתימה אלקטרונית ובעצם המטרה שלו הייתה לתת היתר להשתמש במדיה אלקטרונית כאשר יש צורך לשלוח מסמכים ממוחשבים.
<ענת גלזר: אני אפילו הייתי שותפה לוועדה שכתבה את החוק הזה.
<ענת גלזר: אנחנו אפשרנו שלושה סוגים מסמכים, כפי שרעות אמרה – חשבונית, קבלה והודעת זיכוי – ולא התרנו דברים אחרים.
<ענת גלזר: למשל, לא התרנו תעודת משלוח כי תעודת משלוח צריכה ללוות את הטובין עצמו ואם יש ביקורת, רוצים לראות.
<ענת גלזר: לא התרנו עוד כל מיני דברים אחרים כמו למשל ספר קופה רושמת שצריך להימסר ללקוח.
<ענת גלזר: הייתה חשיבה שנעשתה בנושא.