GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת גלזנר: זה נכון, וזה קיים, וזה אנחנו מעודדים.
<ענת גלזנר: יש היום המון תוכנות בשוק שעושות את זה, וזה לגמרי לגיטימי.
<ענת גלזנר: 18(ב) זה לא שם, ולכן אני הייתי חייבת להעיר את זה כדי שלא יחשבו שכולם כבר עברו לשם, לא עברו לשם.
<רעות אופק: זה היה חידוד מאוד חשוב.
<רעות אופק: החידוד הנוסף מה שהעלית לגבי המע"מ, אנחנו יודעים שרוב הדברים שמוגשים למע"מ הם ידי מייצגים, ולכן, אי אפשר ללמוד מזה שלעורכי דין ורואה חשבון יש כרטיסים חכמים לעניינו - אלה שתי דוגמאות שפשוט לא מלמדות בעיניי.
<יהונתן קלינגר: אותו רואה חשבון בכל מקרה יהיה מי שמכין את החשבוניות לאחרים, הוא מגיש גם את המע"מ.
<ענת גלזנר: לרואה חשבון פחות יהיה בעיה.
אורי מקלב: אני דווקא ביקשתי לפרסם, וגם הוועדה עצמה פנתה לעוד גופים.
אורי מקלב: אני רוצה, אני מזמין, את כל מי שחושב שעלול להיפגע, ומי שיודע בכל נושא הספקים, ואני אולי ארחיב.
אורי מקלב: אעשה ישיבה שאני אזמין ספציפית כאלה גופים ציבוריים ואחרים שיבואו לכאן, ושידברו שוב פעם איך העסק עם מנהל החשבונות שלהם, איך זה מתנהל.
אורי מקלב: אני לא רוצה לעשות משהו שהוא יפגע שלא ידעתי.
אורי מקלב: אנחנו מודיעים לו באים להקשות, באים להחמיר.
אורי מקלב: אבל אני לא רוצה שאנחנו נחוקק חוק בלי שידענו דברים, זה אותי זה מדאיג.
אורי מקלב: נפנה אנחנו ביוזמתנו, וגם אני אקח את הרשימה של הגופים הציבוריים, ואני או בפגישה או בתוך הוועדה, אזמין אותם כאן לוועדה, עם ההתנהלות החשבונית.
אורי מקלב: תגידו אתם איך זה מתנהל כדי שהחוק לא יפגע בהם, ולא ייצא תקלה תחת ידינו.
<רחל בירנבאום: אני מרשות מקרקעי ישראל.
<רחל בירנבאום: נמצאת איתי רחלי קינן מאגף מידע שלנו.
<רחל בירנבאום: כמובן כמו שכבר אמרו כאן, הכיוון הכללי הוא מאוד מבורך על דעת כולם, ורק צריך לראות שהוא באמת מעשי, ואנחנו נמצאים שם בעולם הזה, ויש לנו את הכלים להגיע לזה.
<רחל בירנבאום: רשות מקרקעי ישראל יש לה המון עסקאות שבה אנחנו לא שונים מגופים ממשלתיים אחרים שנותנים לנו כל מיני שירותים ואנחנו מתקשרים איתם.
<רחל בירנבאום: הייחוד שלנו הם עסקאות מקרקעין שכאן הכיוון הוא הפוך, כאן אנחנו אלו שנותנים את הזכויות, אנחנו מוכרים.
<רחל בירנבאום: אני לא יודעת כמה החוק הזה התכוון להיכנס לפינה הזאת, כי כאן יש ערמה של מסמכים וניירות שעוברים בין הצדדים.
<רחל בירנבאום: החשבונית או שובר הקבלה הוא החלק הזניח, ואני מציעה, כיוון שנכנסו לזה קצת רק עכשיו לדיון הזה, שניכנס אולי לדיון יותר פרטני עם משרד המשפטים כדי להבין את ההיבטים שרלבנטיים לנו אם בכלל לא הייתה כוונה להכניס את זה גם לעסקאות מקרקעין.
אורי מקלב: החוק חל על משרדים ממשלתיים וגופים ציבוריים שהם מוכרים שירותים?
<רעות אופק: בדיון הקודם לקחנו כדוגמה את מט"י.
אורי מקלב: בעצם מה המשמעות.
אורי מקלב: נניח מתנ"ס מוכר שירותים - - -
<מיכאל חלמסקי: משרד ממשלתי שמוכר מפות, ניתן הדוגמה של מט"י, משרד החקלאות מוכר כל מיני דברים.
<מיכאל חלמסקי: יש מכירות במשרדי ממשלה.
אורי מקלב: מה המשמעות של החוק?
אורי מקלב: שהוא צריך לשלם רק אם מישהו יביא לו חשבונית גם כן.
<מיכאל חלמסקי: לא, הוא אמור להוציא חשבונית, הוא הספק.
אורי מקלב: אתה הספק, אתה צריך לקבל מהאזרח את הכסף, אז אתה יכול לעשות את זה - - -
<מיכאל חלמסקי: לא, אבל אם אני מוכר למשרד ממשלתי אחר – אזרח, אין בעיה.
<מיכאל חלמסקי: אם אותו גוף הוא גוף מתוקצב, אם עכשיו משרד החקלאות מוכר לאוניברסיטה זרעים למחקר, הנה, עיסקה בין משרד ממשלתי לגוף מתוקצב, גמרנו, ואז הוא צריך להוציא חשבונית אלקטרונית לפי החוק.
<מיכאל חלמסקי: שוב, אני לא משפטן.
<יהונתן קלינגר: ספק אמנם לא מוגדר בחוק, אבל ברור שספק זה לא האזרח שבא לרכוש שירות.
<רחל בירנבאום: לדעתי זה לא ברור.
<רחל בירנבאום: מהניסוח כרגע זה נראה שהניסוח מאוד רחב.
<רעות אופק: בדיון הקודם דיברנו על הספק - - - אני אומרת שאתם צודקים במהות בדיון הקודם.
<רחל בירנבאום: כפי שהבנתי, ההגדרה כרגע מאוד רחבה כשעסקאות של רשות מקרקעי ישראל יכולות להיות עם מגוון גורמים, בין אם ציבוריים, בין אם אזרחים, לא כולם ייכנסו לספק הקלאסי שאתם רואים מול עיניכם כשאתם עושים את החוק הזה.
<רעות אופק: רק רציתי לציין - - -
אורי מקלב: מה זה ספק.
<רעות אופק: ספק לא מוגדר כרגע.
<רעות אופק: בדיון הקודם עלתה הצעה להרחיב ספק לכל נישום, זאת נקודה מאוד חשובה שצריך לבחון, ויכול להיות שצריך להגדיר את זה רק לעוסק, ואז האדם הפרטי שרמ"י מתקשרת איתו לא ייכנס, זה דבר שאולי כדאי.
אורי מקלב: השלטון המקומי לא הגיעו, אני מאוד מופתע.
אורי מקלב: המשמעות לגבי השלטון המקומי היא משמעות מאוד גדולה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על מועצה מקומית שמפעילה לשכת רווחה, כמובן, אנחנו לא רוצים להחיל את זה עד כדי כך, אבל אנחנו נבדוק את זה שוב פעם.
אורי מקלב: רבותיי, אני רוצה להודות לכם.
אורי מקלב: אנחנו התקדמנו, עוד לא נשלם.
אורי מקלב: אני פונה לעוד אנשים, לעוד השלכות שיהיו על הספקים, או למי שהחוק זה יחול עליו.
אורי מקלב: נרצה לשמוע את הדברים, שמענו עד עכשיו בסבלנות.
אורי מקלב: אנחנו נעשה עוד עבודה.
אורי מקלב: כל חומר שיישלח לנו בעניין הזה, אנחנו רואים אותו לברכה.
אורי מקלב: אנחנו גם נפנה מעצמנו.
אורי מקלב: נקבע ישיבה אחרי הפגרה.
אורי מקלב: אני מתנצל על האיחור הקטן.
אורי מקלב: תכננו את הישיבה, אבל לא תכננו שתהיה גם ישיבת מליאה שלא מן המניין ביום הזה, שקצת שיבשה את סדר היום.
אורי מקלב: אני שמח ומתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא תחבורה שיתופית.
אורי מקלב: נקיים דיון פתוח בנושא.
אורי מקלב: להתקדמות הטכנולוגיה יש השלכות גם לגבי פיתוח התחבורה.
אורי מקלב: למשל, ההשלכות לגבי התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: התחבורה הציבורית היא נושא חשוב ואקוטי מאוד במדינה ומשקיעים בה הרבה.
אורי מקלב: אנחנו מעוניינים לבדוק ולשמוע אתכם, ואת כל מי שיש לו יידע בעניין, מה הן ההשלכות לגבי הזמינות, היעילות, הנגישות, האם זה מקדם את התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: לתחבורה השיתופית ישנו היבט גם חברתי.
אורי מקלב: היינו רוצים לדעת האם זה אמור להוזיל ולתת מענים יותר טובים לתושבי הפריפריה.
אורי מקלב: יכול להיות שהכול טוב ויפה, אבל כמובן שלא נזניח את נושא ההשלכות של התחבורה השיתופית לגבי השחקנים שנמצאים בשטח, אם זה חברות תחבורה ציבורית ונהגי מוניות וכו'.
אורי מקלב: אין ספק שמעל הכול ישנו נושא הרגולציה.
אורי מקלב: אני חושב שהמשרדים האמונים על כך במדינת ישראל צריכים להגיד את דעתם בעניין.
אורי מקלב: עדיין לא נשמעה דעה מוסמכת או חד-משמעית וחד-ערכית בעניין הזה מצד המשרדים הרלוונטיים, יש לכך חשיבות.
אורי מקלב: בכלל, צריך לדון על השאלה אם זה טוב או לא טוב.
אורי מקלב: אני לא יודע אם פייסבוק הוא דבר טוב, אם לאו.
אורי מקלב: ודאי שיש כאלה שיגידו כן ויש כאלה שיגידו לא.
אורי מקלב: יכול להיות שהתחבורה השיתופית היא דבר טוב, אבל צריך לזכור שיש לה לא מעט השלכות במגוון נושאים: גם בנושא של בטיחות, ביטחון, פגיעה באנשים שהם אמונים על כך והם ממוסדים, נושאים ביטוחים, מיסוי.
אורי מקלב: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת שרן השכל.
אורי מקלב: אנחנו מקווים שתשכילי אותנו בידע שלך בעניין הזה כחברה חדשה בוועדה, ובכנסת בוודאי.
אורי מקלב: נאחל לך הרבה הצלחה.
אורי מקלב: מרכז המחקר והמידע שלנו הוציא מסמך בסיסי בנושא שהועלה אתמול לאינטרנט.
אורי מקלב: רועי, בבקשה.
<רועי גולדשמידט: האינטרנט, הטלפון הסלולרי וטכנולוגיות המידע ככלל, משדדות מודלים עסקיים ויוצרות אפשרויות חדשות וסיכונים חדשים לגופים קיימים.
<רועי גולדשמידט: דוגמאות בולטות לזה זה מה שקרה למדיה הדיגיטלית ולברודקאסטינג בארצות-הברית, ובחלק מהדברים גם בישראל.
<רועי גולדשמידט: דוגמה אחרת זה חברות שמחברות בין צרכנים, דירות לשוכרים פוטנציאלים, כשהשם הכי מוכר בתחום הזה הוא אולי airbnb , ותחומים אחרים שבהם מתפתחת ככלל כלכלה שיתופית או יוזמות שיתופיות.
<רועי גולדשמידט: בקונטקסט של תחבורה גם קיימים מודלים קיימים.
<רועי גולדשמידט: האינסנטיב של חלקם הוא כלכלי פר-סה.
<רועי גולדשמידט: כלומר, חברות מסחריות שמעוניינות לפתח את התחום הזה, וחלקן מיזמים חברתיים או מיזמים לתועלת הציבור שהרציונל שלהם הוא אותו רציונל שאומר:
<רועי גולדשמידט: אם יש לי רכב שיש בו נוסע אחד שנוסע מנקודה לנקודה, במקום שהרכב הזה יהיה ריק במקבילה של הדירה הריקה, אני יכול לאכלס את הרכב הזה, ובכך או לשאת באיזושהי השתתפות בהוצאות או לשאת בהכנסה.
<רועי גולדשמידט: כמובן שבקונטקסט של תחבורה שהוא עיקר עיסוקנו היום יש לזה כל מיני חסמים והשלכות כשהחסם הכי בולט בהם הוא החסם החוקי, ושאלות עקרוניות אחרות שהרגולטור, וכמובן כלל המשק, צריך להתייחס אליהן כמו שאלות ביטוחיות, שאלות של ביטחון אישי, של בטיחות נוסעים, של איכות השירות, של התמודדות של שחקנים קיימים שכבר נמצאים בשוק, ובראשם בעלי הרישיונות של מוניות ונהגי מוניות, וכלל הציבור, על השפעות שיכולות להיות לדבר כזה.
<רועי גולדשמידט: כמובן שברקע צריך שלא לשכוח את כל ההיבט הסביבתי ואת ההיבט של עומסי התנועה.
<רועי גולדשמידט: צריך לכלול את כל הדברים האלה.
<רועי גולדשמידט: הדיון הזה הוא מאוד ראשוני והמסמך שלי הוא בהרבה מובנים ראשוני.
<רועי גולדשמידט: כל ההיבטים האלה צריכים להשתכלל לכדי חשיבה על הפרויקטים האלה, והאם וכיצד אפשר להפוך אותם למשהו קיים בישראל.
אורי מקלב: רועי, תודה.
אורי מקלב: בעצה אחת עם המדען הראשי של משרד התחבורה שי סופר אנחנו ניתן לכם להתייחס, ולאחר מכן נשמע את התייחסות של משרדי הממשלה לדברי הדוברים.
אורי מקלב: שאול קירשנבאום ממכון ירושלים לחקר שווקים, בבקשה.
<שאול קירשנבאום: במכון חיברנו נייר עמדה שסוקר את המצב הנוכחי בשוק המוניות, בשוק התחבורה בארץ, ומה היתרונות והחסרונות של פתיחה של השוק למיזמים של תחבורה שיתופית.
<שאול קירשנבאום: ראשית, אציג את היתרונות המרכזיים שתחבורה שיתופית יכולה להביא עמה לישראל.
<שאול קירשנבאום: זה גם עקב מחקר שלנו וגם סקירה משווה בין הנעשה בעולם כי השירותים האלה כבר קיימים כמעט בכל המדינות בעולם, כל אחת בקצב שלה ובכניסה שלה לשוק ולטכנולוגיה.
<שאול קירשנבאום: ראשית, עניין המחירים לצרכן ויוקר המחייה.
<שאול קירשנבאום: מהמחקר שנעשה באמת נמצא ששירות של תחבורה שיתופית יכול להוזיל את המחירים לצרכן בין 20% ל-30% כשזוהי הוזלה משמעותית.
<שאול קירשנבאום: כיום המחירים הם מפוקחים.
<שאול קירשנבאום: אני חושב שזהו יתרון אחד גדול מאוד.
<שאול קירשנבאום: יתרון שני, איכות הסביבה, כמו שרועי אמר, גודש בכבישים.
<שאול קירשנבאום: בין היתר, בתקופה הזו שנעשות עבודות מסיביות בכל המרחב של גוש דן, וגם מבחינת פריפריה בכלל.
<שאול קירשנבאום: זה יביא לאיזשהו צמצום במספר כלי הרכב וכן בגודש, פחות השקעה בכבישים, ועידוד יוזמת הממשלה כיום כמו: שאטלים.
אורי מקלב: על מה מבוסס המחקר שלכם?
אורי מקלב: האם על מדינות בעולם?
<שאול קירשנבאום: המחקר מבוסס על שני דברים: אחד, מחקר שעשינו על סמך נתונים, בין של הלמ"ס, חישוב של ההוצאות כיום של נהגי מוניות לבין חישוב של כמה - - -
<יהודה בר אור: הוא אומר שהוא ישב עם נהגי מוניות.
<יהודה בר אור: הוא לא ישב.
<יהודה בר אור: מאיפה הוא מביא את הסיפור הזה?
אורי מקלב: מר בר אור, אנחנו ננהל ממש דיון מסודר כאן ונקפיד על כך.
<שאול קירשנבאום: ראשית, המחקר הוא על-פי נתונים שהתפרסמו, הן בלמ"ס, הן של משרד התחבורה, נתונים על שוק המוניות כיום, וסקירה משווה של הנעשה בעולם.
<שאול קירשנבאום: אלו מחקרים שפרסמו מכונים ברחבי העולם, הן רגולציה שקיימת במדינות השונות והשינויים ברגולציה.
<שאול קירשנבאום: אלו המסקנות אליהן הגיעו במחקר שנעשה.
<שאול קירשנבאום: כמובן שיש כל מיני היבטים שצריך להתמודד איתם.
<שאול קירשנבאום: היבט הרגולציה כפי שהוזכר הוא באמת היבט משמעותי.
<שאול קירשנבאום: מהבחינה הזו מצאנו שיש באמת כלים נוספים שיכולים לפקח על הבטיחות ועל הביטחון ועל כך שהשירות הזה יעבוד בצורה טובה.
<שאול קירשנבאום: זה יכול להיעשות בשתי דרכים: ראשית, רגולציה של החברות.
<שאול קירשנבאום: החברות שמפתחות שירותים כאלה צריכות לדאוג בעצמן לנהלים של מי יהיה הנהג, איזה רכב ינהג.
<שאול קירשנבאום: כבר כיום זה קיים בעולם ומדובר בתנאים מחמירים.
<שאול קירשנבאום: שנית, שימוש בדירוג צרכני שהוא כבר מאוד פופולרי בעולם כיום.
<שאול קירשנבאום: אני חושב שכל אחד שמשתמש בצריכה מקוונת או קונה בeBay- או באמזון הוא סומך על דירוג המוכר ולפי זה מחליט אם לקנות או לא לקנות.
אורי מקלב: דירוג של הקונים.
<שאול קירשנבאום: דירוג של הקונים או של המוכרים.
<שאול קירשנבאום: יש היום דירוג הדדי.
<שאול קירשנבאום: אם אדם רוצה להזמין מונית באפליקציה והוא יכול לראות מה הדירוג של הנהג לפי דירוגם של אנשים אחרים, האם הוא היה אדיב, האם הנסיעה היתה בטוחה, ועוד כמה פרמטרים, אז הוא ירצה לנסוע איתו.
אורי מקלב: האם הצפתם במחקר איזשהו חיסרון בדבר הזה?
<שאול קירשנבאום: כן.
<שאול קירשנבאום: ראשית, צריך לעשות איזשהן התאמות במצבו של השוק כיום.
אורי מקלב: זה ברור לנו שאם זה יהיה קיים אז יהיה צריך להפעיל כאן רגולציה נרחבת מצד המשרדים הממשלתיים שיצרכו לתת על כך הדעת בכמה וכמה בחינות: מי עושה את זה, דרישות, ניסיון, ותק, מצב הרכב.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על העיקרון של הדברים.
אורי מקלב: ברור שצריך לעשות התאמה לשוק.
אורי מקלב: היום אסור לעשות את זה חוקית.
אורי מקלב: ישנו סעיף היום שאוסר לקחת שכר ותשלום.
אורי מקלב: ודאי שצריך לעשות שינוי חקיקתי בעניין.
אורי מקלב: יש לנו כמה נציגים ממשרד התחבורה.
אורי מקלב: ישנו לנו גם את המדען וגם את דרור גנון שיש לו ידע רב בוודאי בנושאים האלה.
<שאול קירשנבאום: ישנו חיסרון אחד שהוא גם יתרון.
<שאול קירשנבאום: החיסרון הוא בבחינת מס על התשלומים.
<שאול קירשנבאום: לכאורה זה יכול להיראות בעייתי.
<שאול קירשנבאום: היום הכול מפוקח.
<שאול קירשנבאום: יש נהג והוא משלם ומקבל את המס.
<שאול קירשנבאום: ברור מה יהיה מס ההכנסה וכו'.
<שאול קירשנבאום: השאלה פה היא איך נגבה את המס.
אורי מקלב: אם נניח שאחד הדברים יהיה מיסוי אז צריך למצוא את הדרך איך המס ישולם על הכסף הזה.
אורי מקלב: ככותרת זה ברור שזה צריך להיות, זה דבר יסודי.
אורי מקלב: גם התחרות היא לא הוגנת.
אורי מקלב: האם אחד ישלם מס והאחר לא ישלם מס?
<שאול קירשנבאום: אני חושב שדווקא פה טמון היתרון.
<שאול קירשנבאום: במערכות האלה כל התשלומים הם דרך אשראי כפי שגם מקדמת הממשלה שהתשלומים יהיו בעיקר דרך אשראי.
אורי מקלב: אתה אומר שבעניין המס זה יכול להיות יותר בטוח כי יהיה מאה אחוז מיסוי על הנסיעות האלה.
אורי מקלב: חברת הכנסת השכל, בבקשה.
שרן השכל: אני רק שואלת את עצמי האם אנחנו לא צריכים קודם כל להפריד.
שרן השכל: יש פה שני עניינים שונים: יש לנו את העניין של הנסיעות השיתופיות שאין עליהן רווח.
שרן השכל: זאת אומרת, בנושאים האלה לא צריכים לדבר על מיסוי או כל הרישיונות וכל הדברים האלו.
שרן השכל: חשוב לי להבין למה הדבר הזה כרגע לא מותר כי בסך הכול, זה נסיעה שיתופית, טרמפים.
שרן השכל: למה אנחנו צריכים רגולציה על זה?
שרן השכל: הדבר השני שאנחנו צריכים להפריד זה נסיעות שמהן יש רווח כספי, ושם אנחנו צריכים לבדוק את העניינים לעומק.
אורי מקלב: אנחנו נשמע מהמשרדים האם היה ניסיון לתחבורה שיתופית, מה הבעיות, למה זה לא מתרחב יותר.
אורי מקלב: הדוברת הבא היא רותם שמאי מהמשרד להגנת הסביבה.
אורי מקלב: אתם הלכתם לפרויקט שנקרא car -pool.
אורי מקלב: תסבירי לנו מה המודל שלכם אומר, האם המודל שלכם הצליח, כן או לא?
אורי מקלב: איפה היתה הבעייתיות, אם בכלל?
אורי מקלב: אנחנו עובדי מדינה, אבל אנחנו לא קיבלנו פנייה כזו לכנסת.
אורי מקלב: זה סימן שזה עדיין לא התרחב.
<רותם שמאי: כחלק מפרויקט ממשלה ירוקה אנחנו גם חברנו לחברת פיק-אפ ופיתחנו אפליקציה לנסיעה משותפת לעובדי מדינה כשהתחלנו עם עובדי משרדי ממשלה.
<רותם שמאי: האפליקציה נקראת gov pick up.
<רותם שמאי: זו אפליקציה סגורה רק לקבוצה הזו.
<רותם שמאי: הכנסת גם רוצה להצטרף אליה.
<רותם שמאי: זה כנראה יקרה בקרוב ותדעו על זה.
<רותם שמאי: האפליקציה מאפשרת לעובדי מדינה לכתוב לאן הם נוסעים, מתי הם נוסעים, ולהזמין אנשים להצטרף אליהם.
<רותם שמאי: נרשמו מאות אנשים לאחר שעשינו פעולה ראשונית במשרדי הממשלה לאפליקציה.
<רותם שמאי: השימוש בה הוא מאוד נמוך, אני חייבת להודות.
<רותם שמאי: לדעתנו, יש גם מגבלות של האפליקציה שדורשת ממי שמציע את הנסיעה להיות מאוד אקטיבי.
<רותם שמאי: הוא צריך להגיד: מחר אני נוסע, מי רוצה להצטרף, או אני עומד לצאת, מי רוצה להצטרף.
<רותם שמאי: זה לא דברים שקורים אוטומטית כרגע באפליקציה שיש לנו.
<רותם שמאי: גם הצורך לשנות התנהגות ולהיות מאוד מאוד נדיב, לא רק ממש פעיל כדי להזמין אליך לנסיעה, וגם העובדה שזה באמת בלי תגמול כספי.
<רותם שמאי: זה מבוסס על רצון טוב בלבד.
<רותם שמאי: זה לא כמו שסטודנטים עושים את זה.
<רותם שמאי: אני חושבת שזה מצליח יותר באוניברסיטאות כי הם מתחלקים בתשלום הדלק.
<רותם שמאי: בין עובדי מדינה שאין לזה שום משמעות כלכלית זה פחות מצליח.
<רותם שמאי: אצלנו במשרד ניסינו לתת תמריצים.
<רותם שמאי: גם מי שהכניס נסיעות קבועות שהוא נוסע ונרשם עם נסיעות, קיבל מאתנו איזשהו בקבוק.
<רותם שמאי: אנחנו גם שמרנו מקום חניה לפיק-אפיסט המצטיין כל חודש שהוא קרוב לדלת ומי שזוכה מקבל את מקום החניה הזה לחודש.
<רותם שמאי: גם אמרנו שהזוג הראשון שיתחתן בעקבות נסיעה בפיק-אפ יקבל חתונה בחירייה.
<רותם שמאי: אבל כל הדברים האלה שהבטחנו ברצינות ובצחוק לא תרמו לשינוי.
אורי מקלב: מה התובנות שלכם בעניין?
אורי מקלב: האם הבעיה היא שאין תגמול על זה?
<רותם שמאי: לא, לא רק זה.
<רותם שמאי: בממשלה המצב הוא הפוך.
<רותם שמאי: התגמול מעודד שימוש ברכב פרטי.
<רותם שמאי: עובדי מדינה מקבלים תשלום עבור הוצאות רכב.
<רותם שמאי: הם מקבלים יותר אם יש להם רכב פרטי כי זה חלק ממבנה השכר.
אורי מקלב: כן, אבל לא מדובר על זה שאתה מוכר את הרכב הפרטי כי מישהו לוקח אותך לעבודה הלוך ושוב.
<רותם שמאי: אבל אתה מקבל חניה חינם.
<רותם שמאי: כשמסיעים את הילדים בבוקר ואוספים אותם בצהריים, ואתה צריך להיות מוכן לזה, והם יקפיצו אותך, זה יותר כאב ראש.
<רותם שמאי: אתה צריך לתאם עם מישהו, אתה צריך להציע.
<רותם שמאי: זה מצריך ממך יותר ואין לזה שום משמעות.
אורי מקלב: את אומרת שאין ביטחון נסיעתי, ולכן זה לא הולך.
אורי מקלב: את מדברת על עוד בעיות שיש.
<רותם שמאי: זה אחד החששות שעלה ממחקרים בעולם.
<רותם שמאי: הנוחות של רכב פרטי לעומת האי-ודאות שיש בכל זאת בנסיעות משותפות, יחד עם העידוד של עובד המדינה לא להשאיר את הרכב הפרטי בבית, כל הדברים האלה יחד.
<רותם שמאי: כמו כן, גם העניין שאתה עושה את המאמץ ולא מקבל כלום.
<רותם שמאי: יש פתרונות.
<רותם שמאי: יש פתרונות שמוכרים בעולם כמו פדיון חניה.
<רותם שמאי: במקום שהמשרד ישלם עליו כל חודש את החניה, אם הוא לא משתמש בחניה אפשר להתחלק איכשהו בסכום שנחסך או לתת איזשהו משהו לעובד שלא הזיז את האוטו – כל אלה היום מעודדים אותנו לפעול בדיוק הפוך.
<רותם שמאי: אפליקציה אחת, טובה ככל שתהיה - והיא לא מושלמת, והיא מצריכה ממך עוד להיות מאוד אקטיבי – לא הביאה לאיזשהו דפוס גורף של שינוי התנהגות.
<רותם שמאי: אבל, יש היום אפליקציות שיכול להיות שיכולות להתחרות בזה, יחד עם מצבים שבהם יש גם תשלום הדדי, שאני חושבת שיביאו לתוצאות חיוביות יותר.
<רותם שמאי: אני כן יודעת ששוחחנו עם גוגל ווייז ויש באפליקציה שהיא לציבור הרחב היום מנגנונים שמבוססים על עצם מסלול הנסיעה שלך.
<רותם שמאי: הוא שואל אותך אם תסכים לקחת מישהו שהוא רואה שהוא על המסלול שלך.
<רותם שמאי: זה דורש מהנהג להיות הרבה פחות אקטיבי.
אורי מקלב: האנשים האלה נמצאים אתנו ומיד נשמע אותם בעניין.
אורי מקלב: אגב, זה לא רק שאדם רוצה לקבל תמורה.
אורי מקלב: אני מכיר הרבה אנשים שהם רוצים לשלם כי זה הרבה יותר נוח להם שהם משלמים.
אורי מקלב: זה מאפשר להם חופש תמרון מסוים מתי לצאת, איפה לרדת.
אורי מקלב: ברוך הבא, חבר הכנסת דב חנין.
<רותם שמאי: לא הזכרתי את כל הפעילות שאנחנו עושים במסגרת התוכנית הלאומית לצמצום זיהום אוויר.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהיתרונות של תחבורה שיתופית הם בצמצום מספר הרכבים הפרטיים, וממילא בזיהום האוויר.
אורי מקלב: על זה אין חולק וכולנו תומכים בעניין.
אורי מקלב: השאלה היא איך מיישמים את זה.
<רותם שמאי: יש תוכניות של המשרד שמעודדות תחבורה שיתופית למרכזי תעסוקה ואלו הן באמת תוכניות ממומנות לרשויות מקומיות בקול קורא שמעודדים את זה.
<רותם שמאי: אני דיברתי נקודתית על האפליקציה.
אורי מקלב: צריכה להיות כאן נציגות לעיריית הרצליה ששותפה במשהו.
אורי מקלב: מכל היבט שהוא, מבחינת זיהום אוויר, חיסכון בזמן, זה דבר חשוב.
אורי מקלב: לנסיעה המשותפת יתרונות רבים.
אורי מקלב: אוהד רון, בבקשה.
<אוהד רון: תודה.
<אוהד רון: אני אוהד רון, אני מנהל מוצר בווייז שנקרא Ride with.
<אוהד רון: בקצרה אסביר מה אנחנו מנסים לעשות.
<אוהד רון: אנחנו בונים שירות car pool שמחבר בין אנשים שנוסעים בכל מקרה במסלולים דומים ממקום אחד למקום אחר.
<אוהד רון: אנחנו עושים דרך שהיא ירוקה וחברתית להגיע לעבודה והביתה ביחד, בזה אנחנו מתקדמים.
<אוהד רון: בדרך כלל יש בן אדם בכל מכונית כשמסתכלים בנתיבי איילון.
<אוהד רון: ברור לכולנו שאם נצמצם את זה ואם נשים שני אנשים ומעלה באותה מכונית אנחנו מאוד מאוד נקל על הבעיה.
<אוהד רון: אנחנו באים לפתור את הבעיה מהכיוון הזה – של לצרף בין אנשים שהם בכל מקרה נוסעים בדרך מסוימת.
<אוהד רון: כמו שרותם ציינה, יש בארץ כבר כיום הרבה אנשים שעושים car pool, אם זה סטודנטים, אם זה האפליקציה שלכם, של משרדי ממשלה, והתיאום הוא בדרך כלל מאוד קשה.
<אוהד רון: זה פייסבוק, לוחות מודעות, פורומים, קבוצות וואטסאפ.
<אוהד רון: יש שם הרבה מאוד חיכוך ובעייתיות ומאוד מאוד קשה לגרום לזה לקרות בסוף, כמו שרותם ציינה.
<אוהד רון: בטח אם מישהו צריך להגיד היום אני נוסע מפה לשם, מי רוצה לבוא איתי?
<אוהד רון: אנחנו מכוונים לפתירת החיכוך בדבר הזה ולהפחית את הקושי בתיאום נסיעה משותפת, ועל ידי כך להגביר את השימוש ב-car pool.
אורי מקלב: מה מידת ההיענות לזה?
אורי מקלב: איפה אתם פועלים?
אורי מקלב: מה העשה ולא תעשה אצלכם?
אורי מקלב: אנחנו רוצים לדעת את הדברים מבפנים כדי שתהיה לנו איזושהי התועלת.
<אוהד רון: אציין הבדל אחד גדול בין מה שקורה כרגע באפליקציות דומות.
<אוהד רון: ההבדל הגדול אצלנו הוא שהנוסע מבקש נסיעה ואנחנו על סמך דפוסי נסיעה של נהגים שהסכימו להשתתף בשירות מוצאים מי הנהג המיטבי שיש לו הכי פחות הקפה בדרך.
<אוהד רון: לפעמים זה ממש אפס הקפה על הדרך לאסוף מישהו ולהוריד אותו.
<אוהד רון: בדרך כלל, אלו אנשים שגרים גם באותן שכונות ומגיעים לאותם מקומות עבודה.
<אוהד רון: הנהג לא צריך לעשות כלום.
<אוהד רון: הוא צריך להירשם פעם אחת לשירות והוא מקבל הצעות.
<יהודה בר אור: הוא לא צריך לשלם?
אורי מקלב: סליחה, אל תענה לו.
אורי מקלב: זה הקריאה האחרונה שלך.
אורי מקלב: אני אקרא אותך לסדר.
אורי מקלב: הקריאה הבאה תהיה קריאה שלי לסדר.
אורי מקלב: לא אתן לך להוביל דיון לאן שאתה רוצה.
אורי מקלב: אנחנו עושים דיון מכובד, תכבד גם את נהגי המוניות.
<אוהד רון: הנהג הוא מאוד פסיבי בעניין הזה והוא מקבל הצעות שכנראה מאוד מתאימות לו לנתיב.
<אוהד רון: הוא לא צריך לעשות הרבה יותר מזה.
אורי מקלב: מה הדרישה?
אורי מקלב: האם זה פיילוט אצלכם?
שרן השכל: האם הדבר הזה פעיל כרגע?
<נועה אלפנט לפלר: מדובר בפיילוט שווייז, לשמחתנו, החליטה להתחיל אותו.
אורי מקלב: אני רוצה לשאול שאלה מקדמית.
<נועה אלפנט לפלר: כיוון שמדובר בחלוקת הוצאות על נסיעה שקורית ממילא לעבודה וחזרה, הנהג יכול לספק נסיעה מקסימום פעמיים ביום, בדרך אל העבודה ובדרך חזרה הביתה, לראייתנו זה עומד - - -
אורי מקלב: כלומר, חוות הדעת המשפטית שלכם היא שאם זה משהו רק מזדמן אז זה אפשרי.
אורי מקלב: אני לא המשטרה, אבל אני רוצה לדעת האם יש לכם חוות דעת משפטית שאתם פועלים נכון.
אורי מקלב: יכול להיות שדרור ממשרד התחבורה יגיד שזה לא נכון.
אורי מקלב: אני מניח שיש לו דרך אחרי זה להתמודד עם זה.
שרן השכל: אז היום על-פי חוק אסור למשתמשים שלכם לנהוג ברכב יותר מפעמיים בנסיעה שיתופית.
<נועה אלפנט לפלר: לא על-פי חוק.
<נועה אלפנט לפלר: הפיילוט היום מוגבל למקסימום פעמיים ביום במסלול הזה שווייז יודעים כי אנחנו מספרים להם מה המסלול אל העבודה וחזרה הביתה.
<נועה אלפנט לפלר: בכך מסתכם הפיילוט.
אורי מקלב: אתם מגבילים את זה רק למקום עבודה?
אורי מקלב: מה קורה אם אני רוצה לנסוע לצפון או לירוחם האם תיתנו לי את השירות הזה?
<אוהד רון: רק נסיעה לעבודה וחזרה.
אורי מקלב: בסופי שבוע אתם לא עובדים?
<נועה אלפנט לפלר: לא, זה בשעות העבודה.
אורי מקלב: זה הפיילוט שלכם כי זה נראה שהוא הכי יעיל עכשיו והכי מתבקש כי הדרישה הכי גדולה, אבל לא שאתם רוצים להצטמצם רק בשטח הזה.
<אוהד רון: רוב העומס על התעבורה הוא בשעות הנסיעה לעבודה וחזרה, שם הבעיה.
אורי מקלב: איך נעשה התשלום ביחס לתשלום במונית?
אורי מקלב: איך אתם דורשים תשלום?
<אוהד רון: התשלום מוגבל בעלות הנסיעה.
<אוהד רון: יש חברה שנקראת רשף שמחשבת כמה עולה קילומטר נסיעה במדינת ישראל ואנחנו מגבילים את התשלום שיהיה מרבי בזה.
<אוהד רון: זאת אומרת, גם אם נהג נוסע הרבה ורחוק ומנסה להשיג נסיעות בכל הדרכים שהוא לא יכול, הוא לא ירוויח כסף.
<אוהד רון: הוא לכל היותר יכסה על הוצאות הנסיעה שלו: דלק, בלאי.
אורי מקלב: מחיר נסיעה מלא.
אורי מקלב: אם הקילומטר הוא 3 שקלים, אז המחיר הוא 3 שקלים לקילומטר.
<אוהד רון: המספר כרגע הוא 2.2.
אורי מקלב: הוא מוגבל לנוסע אחד.
<אוהד רון: כן.
אורי מקלב: עיריית הרצליה שותפה בפיילוט הזה ואנחנו נשמע אותם עכשיו.
<הילה אקרמן: אני הילה ואני מנהלת את היחידה לאיכות הסביבה בעיריית הרצליה.
<הילה אקרמן: לאחר שדיברנו עם הרבה מאוד חברות באזור התעסוקה אצלנו לראות מה מפריע להן, הגענו למסקנה שאחד הדברים שהכי מפריעים להן זה ההגעה בבוקר לעובד.
<הילה אקרמן: במחלף הסירה יש הרבה מאוד פקקים ולוקח לאנשים הרבה מאוד זמן להגיע.
<הילה אקרמן: הם לפעמים עומדים דקות רבות.
<הילה אקרמן: אנחנו רוצים לתת להם להגיע יותר מהר לעבודה.
<הילה אקרמן: עיריית הרצליה היא אחת הערים עם רמת המינוע הכי גבוהה בארץ, אם לא הגבוהה ביותר.
<הילה אקרמן: אנחנו רוצים לשפר גם את איכות האוויר אצלנו.
<הילה אקרמן: יש לנו מצוקת חניה רבה באזור התעסוקה.
<הילה אקרמן: עיריית הרצליה משקיעה כספים רבים רק עבור חניות כדי שהעובדים יוכלו להגיע.
<הילה אקרמן: יש לנו תפיסת שטח שהיא מאוד יקרה שהיינו יכולים להשתמש בה לדברים אחרים.
<הילה אקרמן: אנחנו רוצים לעודד גם חברות להגיע אלינו לאזורי התעסוקה, ועמידה שלהם זמן רב בפקקים היא אחד השיקולים.
אורי מקלב: כמה זמן אתם מפעילים את הפרויקט הזה?
<הילה אקרמן: אנחנו לקראת יציאה לפיילוט, אנחנו עוד לא התחלנו.
<הילה אקרמן: אנחנו לא יודעים מה תהיה ההיענות.
<הילה אקרמן: בינתיים אנחנו בקשר עם חברות ההיי טק באזור שהולכות לקחת חלק בפרויקט.
<הילה אקרמן: יש לנו כמה חברות שכבר שותפות.
<הילה אקרמן: החברות מעוניינות ורוצות.
<הילה אקרמן: הן יודעות שיש לזה יתרונות כלפיהן.
<הילה אקרמן: הרעיון הוא להתחיל פיילוט עם כמה חברות גדולות באזור התעסוקה ולבדוק את ההיענות.
<הילה אקרמן: אנחנו חושבים שיש לכך פוטנציאל גדול.
<הילה אקרמן: הכיוון הוא שבסופו של דבר כל אזור התעסוקה יהיה פתוח לזה.
<הילה אקרמן: יש לנו כמעט 40,000 עובדים באזור התעסוקה והרעיון הוא שכל ה-40,000 העובדים בסופו של דבר יהיו פתוחים.
<הילה אקרמן: גילינו שיש הרבה אנשים שמגיעים מרעננה ומכפר סבא שיוצאים מאותה נקודה ומגיעים לאותה נקודה בדיוק.
<הילה אקרמן: ישנם גם הרבה אנשים שמגיעים מתל אביב.
אורי מקלב: האם כל התשלום הולך לאותה אפליקציה?
<הילה אקרמן: זה הרעיון.
<הילה אקרמן: אנחנו גם בוחנים כרגע על מתן תמריצים שונים, אולי בחברות שלא יכולות לקחת את הנושא הכספי, ולהציע קפה בבוקר או שטיפת רכב או כל מיני דברים כאלה.
<הילה אקרמן: אנחנו חושבים שצריך למצוא פתרון לנושא התמרוץ.
<הילה אקרמן: בחנו גם את האפליקציה הנוספת של המשרד להגנת הסביבה והבנו שהתמרוץ הזה הוא נושא משמעותי.
<הילה אקרמן: כי עובד קם בבוקר והאפליקציה שואלת אותו האם הוא רוצה לקחת מישהו או לא, הוא יכול להגיד כן או לא.
<הילה אקרמן: אם זה לא ישנה לו מאוד הוא יגיד לא.
<הילה אקרמן: למה לו לדבר עם מישהו בבוקר?
<הילה אקרמן: יותר נעים לו לנסוע מבלי לפטפט עם מישהו שהוא לא מכיר.
<הילה אקרמן: אם נתמרץ את אותו עובד יהיה לו הרבה יותר קל, ולכן האפליקציה הזו תעבוד טוב.
אורי מקלב: ישנם הרבה היבטים מהן הסיבות שאדם לוקח או לא לוקח, ויכול להיות שאתם לומדים אותם.
אורי מקלב: יכול להיות שיום אחד הוא מוכן וביום שני הוא לא מוכן.