GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: עם משרד הפנים, אנחנו לא יכולים להמשיך, אבל אנחנו נעשה ישיבה.
אורי מקלב: מה הלאה?
אורי מקלב: מה השלב הבא?
אורי מקלב: אתם מוציאים מסמך בעניין הזה, מסמך מסודר?
אורי מקלב: אני לא מכיר איך זה עובד, אני מנסה להתאים את עצמי כדי לקדם.
אורי מקלב: היתכנות כלכלית זה סוג מסמך שאתם מייצרים אותו באופן רשמי במשרד החקלאות והוא ייצא בצורה מסודרת?
<ברכה גל: לא, הוא יצא בצורה מסודרת, אבל זה לא מספיק.
אורי מקלב: הבנתי שאתם אומרים ששם זה כדאי.
אורי מקלב: כדי לעשות את זה בערים אחרות, האם ייצא מסמך הרבה יותר רחב?
אורי מקלב: אם אנחנו רוצים להציג עכשיו פרויקט, מיזם, לא מדברים רק על מעלה אדומים, מדברים על כל מיני מקומות בארץ, אז צריך לראות מה קורה בצפון, מה קורה בדרום, מה קורה באזורים שיש יותר שטחים.
אורי מקלב: הרי צריך לעשות מסמך הרבה רחב, מי אמור לעשות מסמך כזה?
<משה ארד: המסמך הוא אותו מסמך, אלא שאנחנו תלויים בגורמים משתנים, כמו מועצות מקומיות וכיוצא באלה.
<משה ארד: מה שאנחנו מבקשים זה בעצם איזה פתרון כוללני לכל הארץ.
<משה ארד: מה שהצהיר שמשון זה באמת לחוקק חוק, למה?
<משה ארד: אנחנו כפופים למספר חוקים וצריך משהו שיאחד אותם, אם זה רישוי ואם זה ארנונה ואם זה מים.
<משה ארד: צריך שיהיה באמת אולי איזה חוק שיכפוף את כל החקלאים למתכונת אחת.
<משה ארד: מי שחקלאי מקבל את האישור ממשרד החקלאות וחלים עליו ההוראות האלה והאלה.
<משה ארד: היום אתה יכול להיות בתל אביב עם ארנונה מסוימת, במקום אחר בכלל לא ירשו לך ובמקום אחר הארנונה היא בשיעור שונה.
אורי מקלב: אבל לא כל הדברים הם חוק.
אורי מקלב: אם אתם מכירים בזה שזה הסיווג שלכם, אז סיווג לחקלאות יש.
אורי מקלב: אני לא חושב שצריך ליצור כאן סיווג חדש.
אורי מקלב: אם משרד החקלאות יכיר בכם כחקלאות.
<משה ארד: הוא מכיר, יש לנו מסמך, אבל מבחינת ה - - -
אורי מקלב: אז למה רשות המים לא מכירה בזה?
אורי מקלב: היא נותנת הוראה לכל הרשויות, 'נא לראות את זה כחקלאות'.
אורי מקלב: אם רשות המים, מספקת לך מסמך כזה שמשרד החקלאות מכיר בהם כחקלאים, אתם מורידים הוראה ונותנים הוראה לכל תאגידי המים שחקלאות עירונית או חקלאות על גגות דינה כחקלאות רגילה לגבי ה - - -
<משה ארד: לא לפי שטח, אלא לפי צריכה.
אורי מקלב: על המשמעויות של זה.
אורי מקלב: אני מנסה עכשיו לעשות על רטוב התרה של סבך בירוקרטי, נראה איך זה עובד.
<ערן קרמניאן: המסמך העקרוני שעל פיו משרד החקלאות פועל נקרא אמות מידה לחקלאות.
<ערן קרמניאן: באמות מידה לחקלאות הוא קובע את הכללים שעל פיהם כל חקלאי יהיה זכאי להקצבה חקלאית.
<ערן קרמניאן: בשנים האחרונות המועדון של החקלאים נפתח בגלל שמשבר משק המים רווח ונכון להיום יש אפשרות להתקבל למועדון החקלאות כפוף באמת לקריטריונים ולאמות המידה שמשרד החקלאות קובע.
<ערן קרמניאן: חלק מהצרכנים החדשים שנכנסים למועדון מוגדרים תחת מיזמים, מיזמים חקלאיים חדשים.
<ערן קרמניאן: שוב, גם פה משרד החקלאות קובע את הקריטריון של מי הוא מיזם מוכר ומה הזכות שכל מיזם כזה מקבל.
<ערן קרמניאן: אנחנו מקבלים ממשרד החקלאות אחת לשנה את כל רשימת החקלאים במדינת ישראל שמוגדרים כחקלאים ומה הזכות להקצבה חקלאית שכל חקלאי כזה מקבל.
<ערן קרמניאן: מרגע שברשימה הזאת יופיעו גם מיזמים שהם תחת חקלאות עירונית, כי אז נוכל להתייחס ולהמשיך לטפל.
<ערן קרמניאן: נכון להיום זה עדיין לא קרה.
אורי מקלב: אם ככה הוא מחזיר את זה עכשיו למשרד החקלאות, אני לא יודע מה התהליכים, האם אפשר להכיר בהכרה הזאת בתקנות או בכללים שאתם צריכים, או אתם צריכים שינוי חקיקה, או שיש לכם צוות מקצועי שקובע כללים גם בעניין הזה.
<שמשון עומר: בתוך היוזמה הזאת ישנם שני מרחבים שצריך להבחין בהם, וזה עלה מתוך הדברים עכשיו.
<שמשון עומר: יש מרחב אחד ראשון, האיש רוצה לעסוק בחקלאות.
<שמשון עומר: במדינת ישראל אין יותר תכנון, בוודאי לא בענפי הצומח, כל אדם יכול מחר לקום בבוקר ולגדל חסה או עגבנייה.
<שמשון עומר: אתה יכול לגדל כמה שאתה רוצה, אף אחד לא מגביל אותך, אין הגבלה כזאת, אם יש לך קרקע ואם יש לך מים.
<שמשון עומר: במישור הזה אתה יכול לעשות מבחינה עסקית מה שאתה רוצה.
<שמשון עומר: המישור השני קשור לתחשיב הכלכלי.
<שמשון עומר: לתחשיב הכלכלי הזה יש ערך אחר, מה הערך שלו?
<שמשון עומר: אדם יכול להחליט שטוב לו - - - אגב, אתה יכול למצוא הרבה מאוד חקלאים והרבה מאוד תחשיבים לגידולים מסוימים שהם מראים בשורת הרווח מספר שלילי ובכל זאת חקלאים נמצאים ומגדלים.
<שמשון עומר: על כן חשוב מסמך כזה רשמי של משרד החקלאות שמראה בשורת הרווח מספר חיובי.
<שמשון עומר: רק כשהוא מראה מספר חיובי אז ישנה התייחסות של אותם גורמים בתוך משרדים שונים, משרדי ממשלה, למשל מנהלת ההשקעות של משרד החקלאות, גוף שתומך בפרויקטים וביוזמות ויזמויות, רק כשרואים מספר חיובי אז יש עניין למדינה, ובצדק, לתמוך.
<שמשון עומר: אז בואו נעשה הבחנה.
<שמשון עומר: אתה יכול לגדל, מישהו יגיד לך 'אתה משוגע, מה אתה מגדל?' ואנחנו מכירים מציאות כזאת וזכותך להפסיד, זכותך להתנהל כמו שאתה חושב לנכון, אבל המדינה נמצאת במקום של מעורבות כספית, תמיכות ליוזמות, דרך מנהלת ההשקעות או דרך מערכת אחרת, ועדה לגידולים חדשים, במקום שבו התחשיב הכלכלי מראה סימן חיובי.
<שמשון עומר: כאן אנחנו מתערבים כגוף מקצועי.
<שמשון עומר: אני כמנהל האגף לירקות יחד עם גב' ברכה גל, כלכלנית שלנו בתוך שירות ההדרכה, בוחנים את הפרויקט מבחינה כלכלית וכאן אני נותן לו מה שנקרא קרדיט פעמיים, פעם אחת אני בחנתי אותו במציאות העסקית כפי שהיא, כלומר מחירי המים וארנונה ואגרת ביוב וכו', ופעם שנייה אני אומר בואו נעצור, נתכנס, נאפשר לו סביבה עסקית כמו לכל החקלאים, יחד עם הרשות לתכנון שלהערכתי היא היחידה או הגורם בתוך משרד החקלאות שצריך לדון ולבחון את העיסוק הזה שנקרא חקלאות גגות ולאשר אותה ולבחון אם זה לא מתנגש בדברים אחרים שאולי אני לא יודע ולא מכיר כאן ועכשיו.
<שמשון עומר: אחרי שהדבר הזה קורה ומתירים את הפעילות העירונית שלו כפעילות חקלאית לכל דבר אז צריך לבחון את העניין מבחינה עסקית כלכלית ולהגיד מה דעתנו אנחנו כגוף מקצועי על הפעילות הזאת.
<שמשון עומר: יכול להיות שזה ייצא מספר טוב ויכול להיות שזה ייצא מספר פחות טוב.
אורי מקלב: שמשון, הזמן שלנו קצר.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, אני לא רוצה להיכנס, אני לא כל כך מבין את מה שאתה אומר עכשיו מבחינה מקצועית, אני יכול להבין שמשרד האוצר בא ואומר 'לא אכפת לי גם אם אדם מפסיד שיעשה, למה אני צריך שירוויח?
אורי מקלב: מה אכפת לי?
אורי מקלב: אני רוצה שיהיה כמה שיותר'.
אורי מקלב: אני דווקא חושב שמשרד החקלאות בא ומתערב ואומר 'תשמע, אתה מגדל חסה, בן ציון, אני לא רצה שתציף לי את השוק בחסה, אני בודק כמה שטחים של חסה - - -
<שמשון עומר: לא, זה לא קיים.
<שמשון עומר: אין תכנון.
אורי מקלב: בפטם זה קיים.
<שמשון עומר: כן.
<שמשון עומר: קיים בפטם.
<שמשון עומר: בענפי הצומח, אני חוזר ואומר, בוטל התכנון.
אורי מקלב: אם ככה, אם אין שום חסם, מה אכפת לך ש - - -
<שמשון עומר: לכן אמרתי, אני תומך.
אורי מקלב: מה אכפת לך אם הוא לא מרוויח?
<שמשון עומר: זה בדיוק מה שאמרתי.
<שמשון עומר: זה עניין שלו.
אורי מקלב: אתה אומר, אבל כאן הוא עמד בכל הפרמטרים, אפילו יש כאן גם מבחן של רווח.
אורי מקלב: עכשיו אני שואל את השאלה הכי פשוטה ומתבקשת, למה הוא לא יכול להיות מוכר על ידכם כמכסת המים לפי התוצרת שיש לו?
<שמשון עומר: אז אני חוזר ואומר, להערכתי הגוף שמאשר חקלאי/לא חקלאי, פעילות חקלאית, הוא הרשות לתכנון.
<שמשון עומר: אני יושב באגף לירקות, אני האינסטנציה המקצועית שבוחנת את המקצוע, את הגידול.
<שמשון עומר: הרשות לתכנון תבחן את הפעילות, וזה לדעתי מה שאנחנו נלך ונעשה עכשיו, בן ציון, אנחנו נלך ביחד ואני אלך איתך לרשות לתכנון ונעלה שוב בפניהם את הפעילות הזאת, נבקש מהם אישור על הפעילות החקלאית להכרה לרשות המים, נלך יחד יד ביד, אתה תבוא אליי, נלך ביחד ונראה מה שמה עומד.
<שמשון עומר: כמו שאמרתי, אני תומך, אני מקווה ששם אין איזה שהוא חסם שאני לא מכיר ועם הדבר הזה נתחיל את התהליך.
אורי מקלב: אני מבין שאתה לא מדבר דווקא - - - אתה רוצה שיכירו בפרויקט הזה כפרויקט - - -
<בן ציון קבקוב: אני לא מדבר על עצמי.
<בן ציון קבקוב: אני מדבר על הענף.
<שמשון עומר: על הפעילות.
<שמשון עומר: זה מה שאמרתי, להכיר בפעילות - - -
אורי מקלב: צריך להכיר בפעילות הזאת.
אורי מקלב: כשיבוא מחר ממקום אחר, מבאר שבע, שגם יכירו בזה.
<שמשון עומר: בוודאי, אנחנו מדברים על פעילות חקלאית כפעילות חקלאית מוכרת.
אורי מקלב: אוקיי, זה בחלק שלכם של רשות המים.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לכם, נציג משרד הפנים ממש מתנצל שהוא יצא באמצע הדיון, הוא מבקש אם אפשר לקבל את השאלות בכתב והוא ידאג למענה בכתב.
אורי מקלב: הוא לא יקבל בכתב, הוא יבוא לפה עם מכתב שייצא גם לשר הפנים.
אורי מקלב: לא מקובל עלינו בוועדה של הכנסת שנציג של משרד שהוא מהותי לדיון, הוא יכול - - - את הזמן שלו, הוא יכול היה להיות בחלק, בהמשך, אולי הוא צריך היה להיות בהתחלה, אבל שלא יהיה נציג של משרד שהוא אקוטי לדיון הזה, יש כאן גם נושא של רישוי עסקים, יש כאן גם נושא של ארנונה.
אורי מקלב: אבל זה לא יהיה הדיון האחרון שלנו בעניין, לכן בדיון הבא אנחנו נתחיל איתו.
אורי מקלב: הג'וינט רצה להוסיף משהו בעניין הזה.
<יאיר קמייסקי: ממש בשלוש דקות.
<יאיר קמייסקי: אני רוצה לעשות זום אאוט.
<יאיר קמייסקי: אני חושב שהבעיה הגדולה היא בעיה אינטגרטיבית פה.
<יאיר קמייסקי: עם כל הכבוד למשרד החקלאות הוא לא יכול להוביל את התהליך הזה לבד כי יש פה היבטים נוספים ואני אתן סקירה קצרה על מה אנחנו מדברים.
<יאיר קמייסקי: הם מגלים פה שוק חדש, בוא נקרא לזה תעשייה חדשה.
אורי מקלב: קודם כל, אדוני, מה הג'וינט, מה אתה - - -
<יאיר קמייסקי: אנחנו פה לא דיברנו על תעסוקה.
<יאיר קמייסקי: היום מדינת ישראל משקיעה הון עתק להכניס אוכלוסיות לתוך תעסוקה שכולה חיה בתוך מרחב עירוני.
<יאיר קמייסקי: התעשייה שהם מפתחים, ואני קורא לזה תעשייה ולא חקלאות, זו תעשייה, בגדול היא מאפשרת תעסוקה, מההיי טק הכי גבוה ועד low tech הכי נמוך, זה מאפשר הכנסת אוכלוסיות שהן מחוץ למעגלי העבודה.
<יאיר קמייסקי: אם אנחנו מדברים על בעלי מוגבלות למיניהם, אם אנשים לא יכולים לעבוד במשרה מלאה אלא במשרה חלקית, אנחנו מדברים היום על זקנה צעירה, אנשים שיוצאים לפנסיה וצריכים הכנסה נוספת אפילו בשביל לקחת את האופניים החשמליים ולקחת את היבול שלהם לשתי מסעדות שנמצאות ליד.
<יאיר קמייסקי: לכן, לתוך מרחב החשיבה המשותף, ואני פה אשים את מי צריכים להביא, צריכים להביא את משרד הפנים כדי לפתור את כל בעיות הארנונה למיניהם.
<יאיר קמייסקי: משרד האוצר כגוף מתכלל, משרד החקלאות בצד המקצועי שלו, משרד הרווחה שמדבר על האוכלוסיות המוגדרות שיכולות להיכנס.
<יאיר קמייסקי: משרד הכלכלה שמשקיע כספים בהכנסת אוכלוסיות למעגל העבודה.
אורי מקלב: והשלטון המקומי.
<יאיר קמייסקי: השלטון המקומי, את הבעיות אפשר לפתור בישיבה אחת של שלוש שעות, מתוכננת ומסודרת.
<יאיר קמייסקי: שלושה חסמים נפתרים מיידית, מים, ארנונה וביוב.
<יאיר קמייסקי: זה דבר אחד.
<יאיר קמייסקי: זה חסם אחד.
<יאיר קמייסקי: ודבר שני, תוך כדי זה להבטיח אותם תקציבים שכבר זורמים לתוך המערכת, לעידוד תעסוקה, לעידוד תעשייה, לעידוד חקלאות ויזמות ודברים כאלה, הכספים נמצאים במערכת, מה שקורה זה שהם מבוזרים, הם לא רואים מיקוד.
אורי מקלב: מה ג'וינט מוכנה לתרום לעניין?
<יאיר קמייסקי: אנחנו מוכנים להיות המתכלל של השולחן.
<יאיר קמייסקי: אם הוועדה תוביל אנחנו בשמחה ניכנס - - -
אורי מקלב: אני הבנתי שאתם גם מובילים פרויקטים של חקלאות קהילתית.
<יאיר קמייסקי: אנחנו מדברים על חקלאות תעשייתית של חברות, שהיא יותר - - -
אורי מקלב: אנחנו רואים אתכם כשותפים מבורכים לצורך העניין הזה.
אורי מקלב: אני חושב שזה גם מוסיף.
אורי מקלב: אנחנו באמת נקיים, כמו שכיוונת, דיון בקרוב עם כל המשרדים.
אורי מקלב: אבל לזה זה יש לנו קבוצה של יזמים שביצעתם מודל כלכלי.
אורי מקלב: אני אשמח לשמוע אתכם בקצרה ואחרי זה נשמע אותך ונסיים.
<אייל קנטון: נכון מאוד, ביחד רז ועם לביא, אנחנו קבוצה של יזמים שלאחרונה פיתחנו מודל שמבוסס על הטכנולוגיה והניסיון של בן ציון ביחד עם עוד טכנולוגיות שקיימות בעולם.
<אייל קנטון: אנחנו מציגים את עצמנו, כמו שיאיר ציין, בתור קבוצת יזמים שרואה את הנושא של חקלאות עירונית יצרנית בישראל כמובילה עולמית.
<אייל קנטון: אנחנו מתכננים בשנים הקרובות לפעול על מנת לייצר תחום חדש בישראל.
<אייל קנטון: אנחנו ייצרנו מודל כלכלי שמשרד החקלאות, ביחד עם הגב' ברכה גל, אישר את התחשב הכלכלית.
<אייל קנטון: אנחנו הקבוצה הכי מתקדמת שאני מכיר בישראל שביצעה התנהלות מול רשויות מקומיות, אנחנו היום בקשר מול עיריית כפר סבא ועיריית תל אביב ואנחנו נמצאים עם קולות מוסכמים.
אורי מקלב: יש נכונות בערים?
<אייל קנטון: יש נכונות מאוד מאוד גדולה - - -
אורי מקלב: גם בנושא הספציפי הזה?
<אייל קנטון: גם בנושא הספציפי הזה, שאנחנו לא - - -
אורי מקלב: יש היתכנות גם?
<אייל קנטון: יש היתכנות וקיים מודל כלכלי מאוד חיובי.
<אייל קנטון: אני חושב שאחד הדברים שלא נגעו פה זה גם בהיבט של מינהל התכנון בישראל, שנוגע בכל העניין של זכויות בנייה ושימוש חורג, כי גם בתב"עות והתמ"א עצמה לא מופיע הייעוד החקלאי.
<אייל קנטון: זה עוד איזה שהוא רובד נוסף שצריך לפתוח אותו.
אורי מקלב: אז אנחנו נבקש ממשרד הפנים גם את החלק הזה של מינהל התכנון.
אורי מקלב: היום זה משרד האוצר, אבל בחלק הזה, כל אחד זה אגף אחר.
אורי מקלב: אי אפשר לעשות היום שימוש בגגות, נניח מבנה תעשייתי, לעשות בו חקלאות לצורך שימוש חורג?
<אייל קנטון: במידה שהבניין מיצה את זכויות הבנייה אז נדרש איזה שהוא שימוש חורג לאותו תב"ע, במידה ש - - -
אורי מקלב: בחצר החקלאות היא בסדר, ובגג לא?
אורי מקלב: אני שואל סתם.
אורי מקלב: אני למדתי גמרא, זה סוג השאלות שאני שואל.
אורי מקלב: הרי זה אחוזי בנייה - - -
<אייל לב ארי: לא בטוח שגם בחצר זה בסדר.
אורי מקלב: אתה רואה?
אורי מקלב: זה משפטן.
אורי מקלב: מי מגדיר מה זה שימוש ביתי או לא שימוש ביתי?
אורי מקלב: שימוש מסחרי?
אורי מקלב: אנחנו היום ברפורמה, אנחנו לא ניתן היום, בסופו של דבר הסכמנו על שימושים חורגים מתב"עות או מתכנית של מגורים לתכנית שהיא מסחרית, ודאי, כמו משרדים ודברים כאלה, שאנחנו היום, חוץ מירושלים, בארץ בכמה אזורים במרכז, דן, אני חושב שבעוד מקום בצפון, עכשיו הרפורמה החדשה שתעבור בחוק ההסדרים, אנחנו דנו בזה בהתחדשות העירונית או בוועדת הפנים, לא לאפשר זאת עם כל המשמעויות, החרגנו גני ילדים, החרגנו מעונות ונחריג גם מרפאות של רופאים.
אורי מקלב: את כל המשרדים, את הכול, אנחנו מוציאים החוצה בהנחה שיש מספיק מקומות כאלה.
אורי מקלב: אני חושב שהחסמים הבירוקרטים האלה, צריך לדאוג שהם לא ישפיעו.
אורי מקלב: אולי תוך כדי אני אבדוק אם זה ישפיע גם בעניין הזה.
אורי מקלב: אם מדברים על הבניין, הוא רב שימושי, מה קורה כשזה חריגה מהיתר ולא מתכנית.
אורי מקלב: יש הבדל בין שימוש חורג מהיתר ושימוש חורג מתכנית.
אורי מקלב: התכנית מדברת, נניח, על תעשייה או מגורים, יש היתר שהוא רב שימושי, ההיתר שיצא לפני 50 שנה יצא נניח על מגורים, אבל בעצם השימוש בתכנית יכול להיות לעוד דברים, הוא רב שימושי.
אורי מקלב: יכולה להיות לזה השפעה מאוד גדולה גם בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רואה אתכם גם כשותפים.
<יפרח סבלדי: אני רוצה להעלות נושא שלא עלה פה וזה נושא הסניטציה.
<יפרח סבלדי: ברגע שאתה מתחיל לגדל את כל הגידולים האלה בעיר, בכל מיני נקודות, כל הסניטציה החקלאית נעלמת.
<יפרח סבלדי: אם ראינו עכשיו את הווירוס בעגבניות, משרד החקלאות יכול היה לבוא, לנטר את המקום ולרסס ולנקוט בכל הפעולות.
<יפרח סבלדי: בעיר אי אפשר לעשות את זה.
<יפרח סבלדי: או מה שהיה בעופות עם הניוקסל.
<יפרח סבלדי: יש למשל בעיה חמורה מאוד בדקלים, יש פולש, חדקונית הדקל, שהבסיס שלו בדקלים העירוניים והוא יכול לפגוע בכל נושא הדקלים בארץ ולהשמיד את כל הענף הזה - - -
אורי מקלב: חקלאי יקר, אתה יודע בכמה אחוז הוא פחות מדביר בסוג הגידול הזה?
<בן ציון קבקוב: אני רק יכול להגיד לכם שהניסיון מוכיח, אנחנו מצליחים לגדל ירק עדין בכשרות מהודרת בשימוש בתכשירים אורגניים.
אורי מקלב: דהיינו בהרבה פחות - - -
<בן ציון קבקוב: עצם ההימצאות של החממה בשטח שאין שטחים חקלאיים מסביב מאפשר לנו לצמצם באופן מהותי את ההתמודדות עם הגנת הצומח.
אורי מקלב: כל מיני מזיקים, אתה מתאר כל מיני תופעות שיש, אני מניח שמשרד ממשלתי, גדול ומיומן ומקצועי, אני מניח שהתגברו על חלק - - - הוא מעלה נקודה, אבל תהיה לזה ביקורת, יידעו שזה נעשה, זה גם לא נעשה בשטחים של מטר על מטר.
אורי מקלב: בסופו של דבר אם זה משרדים זה נעשה בצפיפות ועם המערכת הממוחשבת שתהיה יידעו מאיפה זה מגיע ואיך זה עובד.
אורי מקלב: יהיה מעקב, יידעו מאיפה זה מגיע.
אורי מקלב: אבל כן נשמע ממך משפט אחד למה אתם מתנגדים?
<יפרח סבלדי: אני לא מתנגד, אני רק מעלה את הנקודה.
<יפרח סבלדי: להיפך, אני אומר, כל חקלאי - - - אני ראיתי את התכנית בטלוויזיה שעשו על הדבר שלהם, התלהבתי מזה מאוד, אני חייב להגיד.
<יפרח סבלדי: אבל כשזה הולך בצורה הזאת זה - - - אבל אין ספק שזה טוב.
<רון מרון: החקלאות העירונית יכולה להיות מענה חלקי לבעיית העוני והרעב.
<רון מרון: מסמך של ארגון המזון העולמי בחסות האו"ם כבר לפני חמש שנים הראה שחקלאות עירונית לא תעזור למדינות עשירות כמו ארצות הברית, או בריטניה, אבל למדינות עניות, ששם יש מקום רב לחקלאות עירונית, וזה מתקשר יפה מאוד לעוני ולרעב.
אורי מקלב: אבל בהיבטים אחרים זה כן נותן מענה, לזיהום האוויר, לחיסכון באנרגיה.
אורי מקלב: יש עוד דברים שגם מדינות מפותחות, לא לעוני, הנושא הזה הוא כל כך רב השפעתי שגם מי שלא מתמודד עם עוני יכול - - - יש עוד היבטים שגם לא מנינו את הכול כאן, אני מביא ממש נתונים מוכחים - - -
<רון מרון: לכן מונטריאול - - -
אורי מקלב: דרך אגב, פירות אפשר לגדל בכזה דבר או שזה רק ירק?
<בן ציון קבקוב: כעיקרון ניתן לגדל הרבה הרבה דברים בתוך המערכת הזאת.
<בן ציון קבקוב: זו שאלה של יעילות.
אורי מקלב: - - - ייצרו איזה מערכת שאפשר לגדל פירות בצורה יותר קטנה?
<שמשון עומר: בוודאי.
<שמשון עומר: יש טכנולוגיה מאוד מאוד יפה של גידול אפרסקים משונעים בבקעת הירדן.
<שמשון עומר: הם גידלו את האפרסקים בתוך עציצים, לקחו אותם לקבל את אינדוקציית הקור בירושלים, ברגע שהם קיבלו את אינדוקציית הקור בירושלים הורידו אותם חזרה לבקעת הירדן, שם הם קיבלו את החום ופרחו והניבו מוקדם יותר.
<שמשון עומר: זאת אומרת אפשר לעשות.
<שמשון עומר: אבל אני חוזר, אנחנו לקראת סיכום הנקודה הזאת, אין ספק שהנושא הזה הוא אל"ף, חדש, ודורש בהחלט מחשבה אינטגרטיבית והוא דורש בהחלט צידוד מערכות ומחשבה כמו שהעלה נציג הג'וינט.
<שמשון עומר: אני בהחלט אהיה מוכן במשותף ותודה.
אורי מקלב: שמשון, אנחנו רוצים שבכל המשרדים יהיו אנשים כמוך שיראו את זה בפתיחות ולא בקיבעונות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שלא בכל המשרדים, תעלה למעלה, תלך למחקר או לאלה שנותנים לכם את ה - - - משרד אחר, יכול להיות שיושבים שם אנשים שלא משנים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזה החלק הבעייתי אצלנו, אומרים את זה יזמים בארץ.
אורי מקלב: יש לנו את כל היכולות האנושיות והטכנולוגיות שאנחנו מפתחים, אבל כשמגיע יישום בדברים האלה באים אנשים שנתקלים כאן בבירוקרטיה מאוד גדולה.
אורי מקלב: יש לנו פער מאוד גדול בעניין הזה ויהא זה חלקנו וזו תרומתנו שבשטח אחד נצליח.
אורי מקלב: בן ציון, שמעתי ממך שאתה לא מתכונן להמשיך עם זה, אתה פשוט רוצה לקבוע מוסכמות בדברים האלה ולפתוח לאחרים, שזה יהיה לעם, שזה יהיה לכולם.
אורי מקלב: שמוליק, כפרסונל אתה מקבל משפט אחד.
<שמואל חן: שתי נקודות.
<שמואל חן: תכל'ס, אני רוצה להציע ליושב ראש הוועדה הקמה של ועדה בין משרדית שתכלול את כל המשרדים הרלוונטיים ששוחחנו עליהם כאן ושזה יהיה בניתוב ובראשות משרד החקלאות.
<שמואל חן: השתתפות פנים, אוצר וכל הגופים הרלוונטיים באירוח של הג'וינט.
<שמואל חן: ומאוד חשוב שגם הייעוץ המשפטי של הוועדה יהיה חלק מהוועדה הזאת כדי - - -
אורי מקלב: אתה יודע מה זה לקבל את הייעוץ המשפטי בימים אלה?
אורי מקלב: אתה יודע מה זה, בימים של דיוני תקציב, כשוועדת התקציב דנה מבוקר עד לילה.
אורי מקלב: דרך אגב, משרד האוצר אמר מראש, אנחנו ויתרנו על ההשתתפות שלו, גם משרד האוצר היה צריך להיות פה, אבל מכיוון שהם רצו לדחות את זה רק לאחר דיוני התקציב אנחנו עשינו את הישיבה הזאת גם בלי משרד האוצר.
אורי מקלב: בישיבה הבאה אז ודאי גם הייעוץ המשפטי ילווה אותנו.
אורי מקלב: שמואל, אני מזמין אותך לישיבה.
אורי מקלב: את ההצעה הזאת, אם תהיה ועדה בין משרדית או לא, אנחנו נעשה את זה כאן בישיבה הבאה.
אורי מקלב: אנחנו בכל אופן נהיה בינתיים הוועדה הבין משרדית, אנחנו נביא לכאן לשולחן עגול את כל ה - - -
<שמואל חן: מצוין.
אורי מקלב: מי שרוצה להוסיף, אני תמיד מזמין, זה יפורסם שאנחנו עושים, נזמין את כל המשרדים הרלוונטיים, נעלה דבר דבר, ננתח דבר דבר ונראה איך אנחנו מגיעים למסקנות.
<אביגיל הלר: יש עבודה של ועדת היגוי בנושא הזה.
אורי מקלב: אני גם מזמין את ועדת ההיגוי שתבוא לפה.
אורי מקלב: ועדת היגוי של משרד החקלאות?
אורי מקלב: בסדר, משרד החקלאות, כל מי שקשור לפרויקט הזה אנחנו נזמין לפה
<שמואל חן: אדוני היושב ראש, רק מילה אחת אחרונה.
<שמואל חן: הכנסת תומכת לגמרי בכל הנושא של גגות ירוקים.
<שמואל חן: בשנה הזאת, בעזרת ה', הכנסת תקים יחד עם אוניברסיטת חיפה גג ירוק מחקרי על שטח של דונם, על הגג כאן.
אורי מקלב: שמוליק, הבאת לי את זה ממש להנחתה, בצורה טובה, הנושא הפוטו וולטאי.
אורי מקלב: ועדת הכספים, שאתה היועץ המשפטי שמלווה אותה, אישרנו, לפני שבוע, אני חושב, על הארנונה, כתעריף מיוחד, סיווג מיוחד לאותם גגות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שגם שם יש רישוי עסקים.
אורי מקלב: זה עוד פרויקט בשטח אחר שהוא מתקדם.
אורי מקלב: הוא מעט, קשה מאוד לקדם אותו, זה לעבור גם על רישוי עסקים, גם על ארנונה ודברים כאלה וועדת הכספים קיבלה - - - בהחלט היה צריך.
אורי מקלב: אני לא בטוח שכאן צריך את זה, שם זה היה סיווג מיוחד שהיו צריכים לסדר אותו.
אורי מקלב: הם עשו את זה והם גמרו את הפרויקט הזה.
אורי מקלב: לא להתייאש, רבותיי, אנחנו נתראה כאן שוב, אני לא רוצה להכביר עכשיו במילות סיכום.
אורי מקלב: כל מה שאנחנו דיברנו אנחנו נקווה להמשיך אותם וליישם אותם ושיבוא לציון גואל.
<בן ציון קבקוב: מילה אחרונה, אני מזמין את כל מי שלא היה אצלנו בחממה לבוא ולהכיר את זה מקרוב.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, כשעל סדר היום הגדלת חלקם של עסקים קטנים ובינוניים במסחר המקוון.
אורי מקלב: לפני שאני פותח, אני מתנצל, ראיתם שאנחנו קצת מאחרים, הוועדה הזאת נקבעה בתוך הרבה ועדות על ציר של אישורי תקציב ויש ועדות, כמו הוועדה להתחדשות עירונית, או ועדת הרפורמות, מה שנקראת על ידי העם הוועדה החדשה, וכשיש הצבעות, אני חבר שם ואין מי שיחליף אותי ומי שיחליף אותי פה, הרחש בחש זה רק בנושאים האלה, זה לא משהו מעבר לזה.
אורי מקלב: אני מכניס אתכם לעניינים, שתדעו, שאם תהיה הפסקה או משהו, זה בעקבות התרחשויות של הצבעות בכנסת, זה מחייב ואי אפשר לתכנן כאן שום דבר.
אורי מקלב: זה חלק מההתחדשות, זה חלק מכמה דברים חשובים.
אורי מקלב: זה גם קשור, דרך אגב, לעסקים הקטנים והבינוניים מכיוון אחר, זה נקרא מתן אשראי חוץ לעסקים קטנים ובינוניים, להוציא את זה מהבנקים ולתת אפשרות לגופים חיצוניים ולחברות חיצוניות לתת אשראי שמכוון דווקא לעסקים הקטנים והבינוניים, כשמדובר על עמלות וריביות הרבה יותר נמוכות, עם אפשרויות ובטוחות אחרות.
אורי מקלב: כולו מכוון למגזר הזה, ככה שזה חלק מהעניין.
אורי מקלב: החלק השני שם זה חברת החשמל, שזה גם קשור אלינו.
אורי מקלב: תכנית ההבראה בחברת החשמל.
אורי מקלב: לכולנו יהיה יותר קל וזה חלק מהעניין.
אורי מקלב: זה כאן היה רק מיני הקדמה.
אורי מקלב: לגופם של דברים אנחנו היום מציינים יום מיוחד, יום העסקים הקטנים והבינוניים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שכל המגזר הזה וכל הסקטור הזה מאוד חשובים לנו, גם בגלל ההיקף וגם בגלל החשיבות שלהם והמעורבות שלהם בחיי היום יום.
אורי מקלב: אנחנו כיוונו את הנושא הזה לבקשת שני חברי השדולה, חבר הכנסת רועי פולקמן ואראל מרגלית, הם גם אמורים להגיע באיזה שהוא שלב.
אורי מקלב: אנחנו ייחדנו את הנושא למסחר המקוון.
אורי מקלב: ממה שאנחנו ראינו ומה שהוצף בפנינו בהקשרים אחרים, ראינו שהחלק של המסחר המקוון תופס תאוצה.
אורי מקלב: הרגלי המסחר, הרגלי הקנייה, הרגלי ההתנהלות השתנו, גם הרגלי התשלום וגם הרגלי הקנייה, וזה במגמה הולכת ומתרחבת וגוברת.
אורי מקלב: אני אספר לכם קוריוז קטן.
אורי מקלב: הייתי בסיור בדואר ישראל לפני זמן קצר ממש ושם הם הביאו בפנינו את הבעיה של ההתנהלות.
אורי מקלב: מה הם מראים לנו?
אורי מקלב: תראה, זה לא הדואר של פעם, המכתבים זה החלק הקטן, אתה רואה את הנקסט, את החנויות, עגלות ענקיות שנמצאות שם, שכל כולן חבילות שנקנו בצורה מקוונת דרך האינטרנט.
אורי מקלב: הם דיברו על 200,000 היום ותוך תקופה קצרה הם צופים ל-500,000.
אורי מקלב: המשמעות וההשפעה, אנחנו רוצים לשמוע מה מידת ההשפעה.
אורי מקלב: אנחנו רואים שיש כאן שדה פתוח ואפשרויות רבות בעניין הזה, אנחנו מעוניינים לראות מה החלק של ישראל, או אולי גם חברות ועסקים שהם גם מתווכים באמצע.
אורי מקלב: כל מי שמרוויח, כל מי שיוצר, אנחנו רוצים לעזור.
אורי מקלב: המסחר המקוון, אני חושב שגם למצב הביטחוני יש השלכה מסוימת.
אורי מקלב: תתקנו אותי אם אני טועה.
אורי מקלב: עצם זה שהיום אנשים נמנעים מלהגיע למרכזי מסחר ולהסתובב, זה ברור שנמנעים ויש צמצום בפעילות הזאת.
אורי מקלב: אנשים חדשים שלא נחשפו או ידעו אבל לא השתמשו עד היום בצורה של הקנייה המקוונת, אני יודע שלראשונה הם עכשיו, בגלל המצב הביטחוני, התחילו תהליך של קנייה בצורה מקוונת וכשבן אדם מתנסה פעם אחת וטוב לו, אז הוא ממשיך עם זה הלאה וזה יכול להיות כבר הרגל גדול מאוד.
אורי מקלב: אני עצמי לא קונה בצורה מקוונת, כמעט שלא, אבל בני המשפחה, אני ככה שומע, כשבאים לבקר הילדים, אני שומע את הילדים, החתנים והכלות ואת הבנים ואת הבנות שמדברים בינם לבין עצמם, אז איפה קנית את זה ואיפה זה.
אורי מקלב: אפילו אשתי כבר התחילה לקנות חלק מהדברים לנכדים בצורה מקוונת יותר ויותר.
אורי מקלב: זה נהפך להרגלים.
<קריאה: גם בסופר אני עושה.
אורי מקלב: את זה דווקא רציתי לדעת, אצלנו זה עדיין לא מפותח כל כך, אני מוגבל במקומות הקנייה, אבל אין לי ספק שבסופר - - - אבל אלה היו דברים מעולם.
אורי מקלב: אנחנו מדברים היום עד רמה של קנייה של משהו בדולר, ילדה בת 12 רוצה לקנות לה עגיל או צמיד, אני שומע היום מאנשים שהילדה עצמה כבר נכנסת לאתר, איך קוראים לזה?
<ענת לוי: איביי.
אורי מקלב: לא איביי, עלי אקספרס ועוד משהו.
אורי מקלב: קונים צמיד בדולר ושולחים את זה בדולר.
אורי מקלב: זה כבר נהיה הרגל.
אורי מקלב: כאן אנחנו נמצאים, בחלק הזה אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו מפתחים את המסחר הישראלי, שהוא ידביק את מה שקורה, מה קורה באמת בשוק בעניין הזה, איך זה יגרום לתנופה, להרחבה, להתפתחות של עסקים קטנים ובינוניים במסחר המקוון ואם יש חסמים ואם יש דברים שהם מעיקים או גורמים לעצירה.
אורי מקלב: אנחנו כאן נמצאים כדי לנסות לקדם את זה.
אורי מקלב: והדוברת הראשונה, הגב' נועה אלפנט, מגוגל ישראל.
אורי מקלב: יש לך כאן מצגת.
<נועה אלפנט-לפלר: כן, מצגת קצרצרה.
<נועה אלפנט-לפלר: תודה.
אורי מקלב: אנחנו מקבלים בברכה את חברת הכנסת השכל, חברה פעילה בוועדה.
אורי מקלב: עכשיו אני יותר רגוע, אם אני אצטרך לצאת בשביל הצבעה, אז יש לנו מישהו שיהיה במקום.
שרן השכל: האמת שאני גם צריכה להיות בוועדת אתיקה.
<רונן מועלם: אפשר רק בבקשה לעשות סבב מי המכובדים שנמצאים פה?
אורי מקלב: מי אתה קודם כל?
אורי מקלב: לפני שאתה מבקש בקשות פה.
<רונן מועלם: אני לאו דווקא בכיוון של הדבר הזה, אלא בצד האחר, כי אני בעלים של חברת יבוא לא קטנה בישראל שהדבר הזה קצת יוצר לנו בעיה, אבל אני ארחיב על זה יותר מאוחר.
<רונן מועלם: אנחנו צריכים למצוא את ה - - -
אורי מקלב: אנחנו נבקש מהדוברים שיציגו את עצמם.
אורי מקלב: אז גב' נועה אלפנט-לפלר מגוגל ישראל זה דבר מאוד ברור.
אורי מקלב: יש לה מצגת, בבקשה.
<נועה אלפנט-לפלר: תודה רבה לך ותודה לכם שאתם מקיימים בכלל את היום הזה של עסקים קטנים, במיוחד לאור כל הלחצים האחרים שתיארת ותודה על הדיון בוועדה.