GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אנחנו גם דיברנו כאן בוועדה קודמת, או אחת לפני הקודמת, על שילוב של עובדים בתוך ההיי טק בתוך האוניברסיטאות או בתוך המכללות, בגלל שלא תמיד יש כוח אדם שהוא מאוד טוב גם בהוראה והוא משתלב בתוך העבודה בתחום הזה ולאו דווקא בתחום ההוראה וחסר כוח הוראה טוב, לקחת אותם ולשלב אותם כמיזמים, אדוני ראש העיר, לקחת אנשים עובדים שבחרו בתחום עבודה בגלל שהוראה לא מכניסה, באופן כלכלי לא השתלם להם, לא כדאי להם מבחינת ההתפתחות שלהם, אבל זה לא יכול למנוע מהם להשתלב בפרויקטים, שהם בעצמם יעבירו קורסים, לא רק בבתי הספר, זה גם יכול להיות במכללות עצמן שמשוועים לכוח מיומן וטוב שגם מביא את הדוגמה האישית שלו עם הרבה ידע וחוכמה שמאוד מועילה.
אורי מקלב: חברת הכנסת רחל עזריה, בבקשה.
רחל עזריה: אני רוצה לברך על הדיון, כבוד היושב ראש וכמובן ראש העיר.
רחל עזריה: באתי מעוד כמה דיונים מקבילים, אבל במקביל מתקיים דיון על הצעת החוק לעידוד מחקר ופיתוח, בעצם הקמת רשות לאומית לחדשנות טכנולוגית שעמיתך לסיעה מוביל ביד רמה כבר שלושה ימים בוועדת הכספים.
רחל עזריה: אנחנו דנים בכל תג ותג בחוק הזה ואחד הדברים שאנחנו יודעים זה שהנושא של מדע וטכנולוגיה הוא נושא - - - ישבתי עם החבר'ה של מו"פ ושאלתי אותם 'למה היינו כל כך מוצלחים בהיי טק?
רחל עזריה: ' והם אמרו 'בשנות ה-90 היו אנשים עם תעוזה', הם טוענים שבשנות ה-70 כנראה היה אפילו עוד יותר קל להעביר דברים, אבל בשנות ה-90 עוד היה אפשרי ועכשיו אנחנו צריכים את אותו סוג של תעוזה ונדמה לי שיש תעוזה שיותר קשה לעשות אותה לפעמים בממשלה ובכנסת בגלל התהליכים, אבל ברשויות המקומיות יש המון הזדמנויות בדיוק לתעוזה כזו.
רחל עזריה: כאילו לקחת נושא, לשים אותו על השולחן וזה בעצם מה שקורה פה היום.
רחל עזריה: הנושא של ההיי טק ושל הסטרט אפים הוא נושא שגם אנחנו ראינו שבמשך הרבה מאוד זמן עשינו מאמץ מאוד גדול להביא מפעלים לירושלים, להביא מקומות עבודה לירושלים ואחת התובנות זה שבעצם במקום לנסות להביא אנשים, לשכנע אותם שכדאי להיות בירושלים, כדאי לחזק את הכוח שנמצא בירושלים כדי להביא אותו לרמות שאנחנו מעוניינים להביא אותו.
רחל עזריה: נכון, יש עוד דרך לעשות את זה, אבל באמת יושבים פה, אני רואה סביב השולחן הרבה מהשותפים לתהליך הזה, אם זה מהרשות לפיתוח ירושלים, סתיו ארז יושבת שם, פיקו, Made in Jerusalem, מונין, יש פה הרבה אנשים שעשו עבודה מאוד גדולה לייצר איזה שהוא אקו סיסטם שיאפשר לסטרט אפים לפעול ואנחנו רואים גידול עצום בסטרט אפים.
רחל עזריה: מקום שבו עדיין אנחנו בכלל לא מתחילים לגרד את האפשרויות, דיברו פה על בתי הספר התיכוניים, ואני רוצה לחדד את זה.
רחל עזריה: לפי נתונים שקיבלתי באיזה שהוא אופן מהצבא מסתבר שבירושלים יש אחוז מאוד גבוה של גאונים, באופן שבו הם מגדירים גאונים.
רחל עזריה: 30% מהגאונים הם בוגרי מערכת החינוך הירושלמית.
רחל עזריה: זאת אומרת יש לנו פה איזה שהוא נכס בעיר הזאת, אם אנחנו מחפשים את הנכסים המיוחדים לעיר ירושלים, מסתבר שיש לנו נכס ואם אנחנו עובדים בשלב מוקדם יותר, בבתי הספר התיכוניים, בבתי הספר היסודיים, בחיבור עם האקדמיה, ככל שנקדים לעשות את המהלך הזה כך אנחנו נרוויח שני דברים, קודם כל נייצר יותר גאונים, נשווק אותם, נעשה את כל התהליך הזה, אבל גם נייצר איזה שהוא חיבור לעיר ונאפשר הזדמנויות לתלמידים ירושלמים שאין במקומות אחרים, נאפשר את החיבור לחברות ההיי טק, למפעלים.
רחל עזריה: אני חושבת שזה נושא שבעיניי הרשות לפיתוח ירושלים צריכה לקדם.
רחל עזריה: גם דיברנו על זה בעבר, איך אנחנו בעצם לוקחים את הנכסים שיש בירושלים, יש את האקדמיה, יש את האקו סיסטם הזה של הסטרט אפים, שזה כבר עבודה שנעשתה, יש את אותם תלמידים גאונים וככל שאנחנו נייצר יותר הזדמנויות לתלמידים להגיע אל מרחבים דיגיטליים, מרחבים שבהם יש הזדמנויות לחדד את המוח ואת המחשבה באיך מייצרים את האפליקציה הבאה, זו תהיה ברכה גדולה.
רחל עזריה: בזמנו עבדנו על פרויקט כזה ואמרנו שנציג לחברות ההיי טק לייצר איזה שהיא תחרות, נעשה תחרות שכל פעם חברת היי טק אחרת תיקח על עצמה, תחרות בין בתי הספר, כל מיני צוותים של נוער, להציע פתרון לאיזה שהיא בעיה ואז נוכל ביחד עם מיה הלוי, עם המוזיאון, היו בזמנו איזה שהם דיבורים ויש פה משהו שנראה לי שכיוון שכבר עשינו את העבודה הסטודנטיאלית והצעירה, הגיע הזמן לעלות עוד שלב וקריאה מהוועדה לנושא כזה.
רחל עזריה: וכמובן כמו שלמדתי מהמגזר החרדי, אנחנו לא נדרוש לימודי ליבה, פשוט נאפשר להשתתף בתחרות ואני בטוחה שיהיו הרבה מאוד משתתפים בתחרויות האלה לטובת כולם.
אורי מקלב: תודה רבה על הדברים החשובים.
אורי מקלב: ד"ר שי סופר, המדען הראשי במשרד התחבורה.
אורי מקלב: לפני שהחוק חל עליך גם כן, החוק הוא חוק המדען הראשי, קוראים לזה.
<שי סופר: תודה, אדוני היושב ראש.
<שי סופר: אני מבקש לציין שתי חוזקות טכנולוגיות של העיר בתחום התחבורה וגם לציין שתי השלמות שלדעתי נדרשות.
<שי סופר: החוזקה הראשונה היא כמובן הרכבת הקלה.
<שי סופר: יש קו קיים ועתידים לקום מספר קווים נוספים.
<שי סופר: אנחנו חושבים שבאמת הכיוון של רכבת קלה הוא כיוון נכון מאוד, הוא גם עוזר לערים נוספות, הוא מביא לאיכות חיים ואין ספק שזו התקדמות משמעותית.
<שי סופר: הנושא השני זה תעשיית ההיי טק בתחום התחבורה, שהיא באמת משמעותית מאוד בעיר.
<שי סופר: כבר היום אנחנו רואים כלי רכב סמי אוטונומיות שנעים ברחבי העיר ואני מעריך שעד 2020 נראה גם כלי רכב אוטונומיים מלאים.
<שי סופר: התעשייה היא בהחלט תעשייה עתירת ידע.
<שי סופר: שתי ההשלמות.
<שי סופר: העיר היא העיר הגדולה היחידה שאין בה לימודי תחבורה מתקדמים.
<שי סופר: אני חושב שיהיה מאוד נכון להקים מכון לחקר תחבורה ו/או לימודי תחבורה מתקדמים בעיר.
<שי סופר: אני גם חושב שהפיתוח של העיר ידרוש את המשאב הזה, אני חושב שזה יהיה מאוד מאוד חשוב שיהיו לנו מהנדסי תחבורה כאן בעיר שלמדו בעיר.
<שי סופר: והנושא השני זה הנעות חלופיות.
<שי סופר: אפשר להיכנס לתחום הזה של הנעות חלופיות, בעיקר הנעה בגז.
<שי סופר: אני לוקח לדוגמה למשל משאיות שהעירייה משתמשת בהן, אפשר להעביר אותן להנעה בגז.
<שי סופר: אנחנו רואים בכך הרבה מאוד יתרונות.
<שי סופר: סולר הוא מאוד בעייתי מבחינת איכות האוויר ואפשר ללכת גם בכיוון הזה ואני בטוח שגם המשרד שלנו וגם המשרד להגנת הסביבה יתמכו במהלך כזה.
<שי סופר: תודה.
אורי מקלב: אנחנו גם באמת יודעים שירושלים הייתה גם בתחום התחבורה, גם המנהרות הראשונות, הרכבת הקלה הראשונה, עלינו עשו את זה, פחות צעקנו מתושבי תל אביב.
ניר ברקת: ועוד שלוש בדרך.
אורי מקלב: אבל אנחנו היום כבר בעלי ניסיון.
אורי מקלב: אנחנו דיברנו, ישבתי עם ד"ר שי סופר ואדוני ראש העיר, גם חשוב בתחום הטכנולוגי המידע התחבורתי שהוא מורכב בירושלים ויהיה עוד יותר מורכב והוא גם נתון להרבה יותר שינויים, בגלל הפגנות או אירועים כאלה ועוד דברים וביקורים ממלכתיים שיש בירושלים.
אורי מקלב: נושא התחבורה, אם היינו יכולים לשפר גם, להיות הנחשונים והראשונים במוקד טכנולוגי מתקדם, שאנשים יידעו על השינויים, השילוב בין תחבורה ציבורית לבין הרמזורים.
אורי מקלב: יש לכם היום כבר כל מיני תכניות כאלה, רק לפתח אותן עוד קצת שנהיה גם ראשונים במידע החשוב הזה.
אורי מקלב: יש כאן אחוז מאוד גבוה של תושבים שמשתמשים בתחבורה הציבורית בירושלים ויהיו עוד יותר, כך שהמידע הזה יכול להיות - - - להרים פרויקט שנקבל את המידע המהיר, המתקדם והאמין ביותר בנושא התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: תודה לך, ד"ר שי סופר.
אורי מקלב: פרופ' פרידלנדר, נשיא מכללת הדסה, בבקשה.
<ברטולד פרידלנדר: אני הייתי רוצה לדבר טיפה על תכנית החומש של ראש העיר.
<ברטולד פרידלנדר: זאת באמת תכנית מהפכנית ואני חושב שהיא תביא את העיר למקום אחר.
<ברטולד פרידלנדר: בביצוע של התכנית שמענו שיתופי פעולה עם האוניברסיטה העברית, עם בתי החולים של העיר, לא שמענו על האינטגרציה של המכללות בתוך תכנית החומש.
<ברטולד פרידלנדר: צריך לקחת בחשבון שאלפי סטודנטים של המכללות היום הם מספקים את כוח העבודה ויספקו את כוח העבודה לבצע את תכנית החומש.
<ברטולד פרידלנדר: רק רציתי לבקש ממך לקחת את זה בחשבון ולחזק את המכללות של ירושלים, שבאמת עונות על הצורך של לבצע את התכנית.
<איציק עוזר: אז אני יכול להגיד לך שבתכנית יש התייחסות - - -
<איציק עוזר: איציק עוזר מהרשות לפיתוח ירושלים.
ניר ברקת: הוא אחראי על אשכול התעסוקה בתחום.
<איציק עוזר: אני יכול להגיד לך שכמו שיש את האוניברסיטה העברית ובצלאל וגופים אחרים, גם יש התייחסות מיוחדת למכללות.
<איציק עוזר: דווקא הרצון הוא להקים מרכז שיתופי בין התעשייה לבין האקדמיה במכללות, בדיוק באותה צורה שאנחנו רוצים לעשות את זה במוסדות האחרים.
<ברטולד פרידלנדר: ולהוסיף שאנחנו כמכללה שבמרכז העיר, יחד עם בצלאל, כמו שאמר חבר הכנסת מרגלית - - -
ניר ברקת: הפוקוס על האוניברסיטה העברית הוא על מוסד מחקר, לא כמוסד שמכשיר אנשים.
ניר ברקת: יחד עם בית הספר לרפואה בהדסה, האלמנטים האלה הם מחוללי הרעיונות.
ניר ברקת: אני מסכים שכולם - - -
<ברטולד פרידלנדר: אבל צריך לחזק את המכללות.
ניר ברקת: כן, מסכים.
אורי מקלב: תודה רבה, פרופ' פרידלנדר.
אורי מקלב: ד"ר חגית שוימר, מנהלת תחום מדעי הרפואה במשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
<חגית שוימר: קודם כל אני רוצה להתנצל בשם המדענית הראשית של המשרד, פרופ' נורית ירמיה, שמאוד רצתה להגיע אבל אילוצי המשרד מנעו ממנה.
<חגית שוימר: זה גם ממחיש את החשיבות שאנחנו רואים בנושא הזה, בדיון ובעובדה שאנחנו מאוד נשמח לשתף פעולה.
<חגית שוימר: ממה ששמעתי עד עכשיו אני יכולה להגיד שאנחנו יכולים להתחבר בנושא של עידוד הון אנושי, תמיכה בסטודנטים בעיר, הקמה ותמיכה במרכזי מצוינות כדי גם להעלות את רמת המדע, להגדיל את המדע שנעשה בירושלים ופרויקטים במסגרת מה שאנחנו קוראים מדע וקהילה, לשיתוף מגזרים ספציפיים, יותר או פחות, ולמשיכה לתחומי המדע השונים בעיר.
<חגית שוימר: קצת מהגיגי לבי.
<חגית שוימר: אני חייבת לתמוך במה שנאמר קודם, אנחנו עובדים הרבה עם ועדות שיפוט, ועדות היגוי, ועדות מלוות שונות של חוקרים ברמה הכי גבוהה מכל הארץ, מכל המוסדות האקדמיים.
<חגית שוימר: אנחנו תמיד מאוד מאוד רוצים לקיים את הישיבות האלה בירושלים ואנחנו תמיד מציינים שזו ירושלים וזו הבירה ואנחנו מאוד רוצים שזה יהיה המרכז של מדע מצוין ומרכז אקדמי.
<חגית שוימר: מאוד קשה לנו לשכנע חוקרים להגיע כשזה רחוק מהרכבת.
<חגית שוימר: אז אני יודעת שאני מתפרצת לדלת פתוחה ואני חוזרת, אבל עדיין.
<חגית שוימר: ושוב, אנחנו מאוד נשמח לשתף פעולה עם כל יוזמה שתהיה.
אורי מקלב: ראש העיר יעזור לכם בזה, נהיה שותפים בעניין הזה וגם אנחנו נשמח ותודה רבה על הדברים.
אורי מקלב: אשל אופיר, מהאוניברסיטה העברית.
אורי מקלב: אתה מבקש להציג כנס מדעי בינלאומי.
<אשל אופיר: כן.
<אשל אופיר: תודה רבה על ההזדמנות להציג את הנושא שאני תיכף אדבר עליו.
<אשל אופיר: שמי אשל אופיר, אני מנהל את מרכז מעבדות בלמונטה, שהוא מיזם משותף של האוניברסיטה העברית ועיריית ירושלים, מינהל חינוך ירושלים.
<אשל אופיר: אני גם מלמד במכללת הדסה, אז גם עמיתיי יושבים פה לצדי.
<אשל אופיר: הנושא שאני רוצה להעלות אותו עוסק במיתוג הבינלאומי של ירושלים כעיר אקדמיה, כעיר של מצוינות מדעית טכנולוגית.
<אשל אופיר: הקבוצה שאנחנו מדברים עליה זה כנס מדע בינלאומי מאוד גדול בהשתתפות 15 חתני פרס נובל, מגיעים אליו כ-400 סטודנטים מ-72 מדינות מכל העולם, קטנות וגדולות.
<אשל אופיר: הסטודנטים האלה נבחרו באוניברסיטאות במדינות השונות בפינצטה, הסטודנטים הטובים ביותר, המצטיינים ביותר, שמגיעים כמובן מתחומים של מדע וטכנולוגיה והנדסה.
<אשל אופיר: הם מגיעים לשבוע של השראה פה בירושלים למפגש עם הנובליסטים ועם חוקרים בולטים מכלל מוסדות האקדמיה בישראל.
<אשל אופיר: זה נעשה באוניברסיטה העברית, אבל המיזם הזה הוא מיזם משותף של משרד החוץ והאוניברסיטה העברית ומשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
<אשל אופיר: זה מתקיים באוגוסט, בחודש הבא, בין ה-15 ל-21 באוגוסט ובהזדמנות הזאת אני כבר מזמין את כל חברי הוועדה לטקס הפתיחה החגיגי שיהיה ב-16 באוגוסט באוניברסיטה העברית.
<אשל אופיר: אנחנו נעביר לכם את ההזמנות.
<אשל אופיר: הפרויקט הזה נעשה בשיתוף ובעזרה של הרשות לפיתוח ירושלים.
<אשל אופיר: יושב פה איציק עוזר שבהחלט עוזר, והקרן לירושלים גם היא מסייעת, אבל עיקר התקציבים הם תקציבים ממשלתיים.
<אשל אופיר: חשוב לציין פה, הפרויקט הזה הוא קודם כל כדי להציג את ישראל וירושלים כמוקדים של מצוינות מדעית טכנולוגית.
<אשל אופיר: כל סטודנט וסטודנטית, זה סטודנטים לתואר ראשון, גילאי 17-21, הם חוזרים לאוניברסיטאות שלהם כשגרירים של ירושלים וחלקם הגדול גם בודקים את האפשרויות להשתלב באקדמיה הישראלית, בירושלים, כתלמידי מחקר בעתיד.
אורי מקלב: זה חשוב מאוד ובהצלחה שיהיה.
אורי מקלב: אורנית בן ישר, מעמותת מחשבה טובה.
<אורנית בן ישר: שלום, יש לי את הזכות לנהל את עמותת מחשבה טובה שפועלת מעל עשור פה.
<אורנית בן ישר: היא צמחה בירושלים.
<אורנית בן ישר: דיברנו על דברים שצומחים בעיר ירושלים, אז עמותת מחשבה טובה צמחה מאיש עסקים ירושלמי שרצה לעשות טוב למען העיר ובעצם מצמצם את הפער החברתי על ידי הנגשת טכנולוגיה.
<אורנית בן ישר: אני לא אגזול מהרגעים האחרונים של הוועדה, אבל דובר על הכוחות, על האוכלוסייה החרדית והערבית ואנחנו עובדים לא מעט גם במזרח ירושלים וגם עם האוכלוסייה החרדית, אבל חשוב לי לציין פה גם את השכונות הפריפריאליות יותר של ירושלים, שכונת תלפיות, שכונת קרית מנחם, שכונות כאלה שיש לנו את הזכות לעבוד עם התושבים שם, שצמאים ליהנות מהטכנולוגיה, ליהנות מהמדע ולי חשוב בדיון הזה שגם נראה איך אנחנו לא שוכחים את האוכלוסיות המוחלשות יותר בעיר שלאו דווקא צבועות תחת כובע חרדי או ערבי כזה או אחר.
<אורנית בן ישר: אנחנו רואים בעיקר, אני אגיד במילה קטנה, פרויקט מדהים שאנחנו מפעילים בירושלים, ובכלל בארץ, אבל הוא צמח פה, פרויקט אקוטק, שעובד עם נוער בסיכון, שלומדים גם הכשרה מקצועית של סיסקו, גם יזמות עסקית ועושים התנסות מעשית ברגעים אלה ממש, יושבים ומתקנים מחשבים ותורמים אותם חזרה לקהילה, אז באמת יש לנו נוער וילדים נפלאים בעיר הזאת.
<אורנית בן ישר: אני חושבת שראש העיר דיבר הרבה על חיזוק המגזר השלישי, אני הייתי מאוד רוצה לראות פה גם את המגזר השלישי, לאו דווקא היצירתי, אלא באמת שעובד בתוך השכונות ואני חושבת שיש פה כוחות מדהימים.
<אורנית בן ישר: יש לנו פרטנרים נהדרים לזה והיה חשוב לי גם לציין את זה ולראות איך אנחנו ממשיכים.
אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את מה שאתם עושים וממחשבה טובה הפכתם לעשייה טובה.
<אורנית בן ישר: משתדלים.
אורי מקלב: יש לכם שיתוף פעולה עם משרדים ממשלתיים?
<אורנית בן ישר: בהחלט, גם עם משרד המדע, משרד הבריאות, משרד החינוך.
אורי מקלב: בפרויקט להב"ה אתם גם שותפים?
<אורנית בן ישר: הלוואי.
<אורנית בן ישר: פרויקט להב"ה זה אחד האתגרים הכי גדולים של המגזר השלישי להשתלב בתוכו.
אורי מקלב: אני חושב שיש בזה הרבה אתגר והרבה צורך ואנחנו צריכים להספיק - - -
<אורנית בן ישר: אנחנו נשמח.
אורי מקלב: אז אנחנו אולי נוכל לעזור בעניין הזה.
אורי מקלב: נעמוד בקשר.
אורי מקלב: פרופ' ישעיהו ארקין, סגן נשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטה העברית.
<ישעיהו ארקין: שלום רב.
<ישעיהו ארקין: תודה רבה על ההזדמנות לדבר.
<ישעיהו ארקין: האוניברסיטה העברית חוגגת 90 שנה לפתיחת דלתותיה.
<ישעיהו ארקין: כבוד ראש העיר היה נואם הכבוד באותו טקס וזאת הייתה הזדמנות מצוינת לראות מה יהיו התכתיבים של מייסדי האוניברסיטה שעליהם נמנו גדולי הדור, כדוגמת וייצמן, איינשטיין, ביאליק וחברים, והמסר היה פשוט, האוניברסיטה העברית צריכה להוות מנוע לצמיחה חברתית, תרבותית וכלכלית.
<ישעיהו ארקין: לא רק של ירושלים, אלא של המדינה.
<ישעיהו ארקין: ואני חושב שאנחנו עושים את זה.
<ישעיהו ארקין: כבוד ראש העיר הזכיר דוגמה אחת מני רבות ופה האוניברסיטה העברית ייחודית, אין עוד שום אוניברסיטה אחרת בעולם שממנה צמחה חברה בגודל של מוביליי שמעסיקה מאות אנשים מקרב ירושלים ומצילה מיליוני אנשים ברחבי העולם במניעת תאונות דרכים.
<ישעיהו ארקין: אבל לצערי הרב האוניברסיטה העברית ייחודית בפנים אחרים, פחות חיוביים.
<ישעיהו ארקין: אני לא מכיר עוד הרבה אוניברסיטאות שהקמפוס המרכזי שלהם נכבש, הם היו צריכים לממן מכיסם בנייה של קמפוס אחר, הם היו צריכים לממן מכיסם חזרה לאותו קמפוס, כאשר ירושלים שוחררה.
<ישעיהו ארקין: לפיכך, כל מה שאני מבקש הוא, כאשר חברי הכנסת באים להעלות את ירושלים על ראש שמחתם, הם גם יעלו אותם לראש זיכרונם וכאשר באים לדבר על הפן התקציבי האוניברסיטה תתקשה להמשיך ולהוות מנוע לפיתוח של ירושלים ושל ישראל עם בעיות תקציביות כאלה שלא יכולות לבוא מהעוגה הסטנדרטית של ות"ת, אלא כמו שירושלים העיר נתמכת מעבר לתמיכה המקומית, גם האוניברסיטה העברית, בגלל אותן בעיות ייחודיות, צריכה להיתמך.
<ישעיהו ארקין: תודה רבה.
אורי מקלב: אני חושב שראש העיר העלה את זה, אני הייתי שותף ל - - - אבל, בסדר, כל הדברים צריכים חיזוק, גם הדברים האלה צריכים חיזוק.
אורי מקלב: אני חושב שאתה מתפרץ לדלת פתוחה, אני שמעתי את ראש העיר - - -
ניר ברקת: יש לנו שיח מאוד אינטימי עם הנהלת האוניברסיטה העברית במסגרת תכנית ירושלים 2020.
ניר ברקת: הכוונה זה לקחת ולייצר את הדיפרנציאל התוספתי הזה סביב מצוינות ושיתופי פעולה עם עוד מוסדות אקדמיים.
ניר ברקת: להערכתי כל הקונספט של Broad, שנראה לי מאוד מאוד נכון שיישב כאן והוא ממנף מאוד חזק, הוא מייצר ערך מוסף מאוד מאוד גדול, וחוץ מזה, אני מסכים איתך, אנחנו צריכים לראות גם מה עם נטו נטו אוניברסיטה.
ניר ברקת: אנחנו יושבים על הממשק בין העברית למוסדות הנוספים לבין התעשייה ויש עוד כמה עזרות שצריכים לתת נטו בתוך המוסד.
אורי מקלב: יופי, תודה רבה, ראש העיר.
אורי מקלב: אנחנו רוצים ממש לסיים.
אורי מקלב: פרופ' אריאל כהן, משפט.
<אריאל כהן: אני משמש כיושב ראש לשכת המהנדסים בירושלים וכבוד ראש העיר הזכיר את התחזית החשובה, שבשנת 2020 יהיו לנו 25% ממפעלי ההיי טק בארץ.
<אריאל כהן: ברור לחלוטין שלשכת המהנדסים שהיא הבית הטבעי של כל המהנדסים תצטרך לפעול באינטנסיביות רבה יותר משום שבמשך השנים האחרונות, כאשר מהנדס מגיע לירושלים אחת הכתובות הראשונות שהוא פונה אליה, על מנת לדעת האם יש תעסוקה בשטח, זה לשכת המהנדסים.
<אריאל כהן: אנחנו פתחנו אתר אינטרנט שבו מהנדס באופן טבעי שמחפש עבודה, הוא יודע שהוא צריך לפנות לאתר הזה, אז אני חושב שאנחנו נצטרך לפעול בשיתוף פעולה עם כל המפעלים השונים שיקומו ואלה הקיימים כדי שיהיה מקום מרכזי לכל המהנדסים שיידעו על כל אפשרויות התעסוקה.
<אריאל כהן: לשכת המהנדסים פועלת גם בנושא העשרה של כל המהנדסים בעיר.
<אריאל כהן: ראש העיר מכבד את לשכת המהנדסים והסתדרות המהנדסים בטקסים לקראת השנה החדשה ולקראת חגים אחרים והוא מכיר בחשיבות של לשכת המהנדסים.
<אריאל כהן: אני חושב שאם אנחנו נגביר את הפעילות בכיוון של מקום מרכזי להעשרה של כלל המהנדסים בעיר, יש עניין רב בכך שיהיה שיתוף פעולה, שנגביר את שיתוף הפעולה בין העירייה לבין הלשכה.
אורי מקלב: תודה, פרופ' אריאל כהן.
אורי מקלב: הדובר האחרון, אחרון חביב, רועי מונין.
<רועי מונין: אני רועי, אני מנהל עמותה שנקראת Made in Jerusalem, אנחנו עוזרים לחבר ולקדם את כל מה שקשור לסצנת ההיי טק והיזמות בעיר.
<רועי מונין: התדמית של ירושלים בכמה שנים האחרונות משתנה בצורה משמעותית.
<רועי מונין: הייתה בדיוק כתבה לא מזמן בעיתון טיים, שאמרה שירושלים היא אחת מחמש הערים הכי מתפתחות בעולם בתחום ההיי טק.
ניר ברקת: איפה בחמישייה?
ניר ברקת: תזכיר.
<רועי מונין: הראשונה מתוך החמש.
אורי מקלב: ראש העיר ספורטיבי, לא מוכן לוותר גם על המיקום.
אורי מקלב: תחרות היא תמיד תחרות.
<רועי מונין: היה לנו עכשיו ביקור של אמיר שבט מגוגל, שמבקר בכל האקו סיסטמים של יזמות בכל העולם והוא שם את ירושלים מבחינתו כאחת הערים שהן כבר no brainer.
<רועי מונין: הוא אומר שיש כמה אקו סיסטמים בעולם שהם בדיוק מתפתחים, בהתחלה, מקסיקו וכאלה, ירושלים היא no brainer כבר, היא ברמה של סיליקון ואלי ולונדון וניו יורק והולכים לבוא לכאן הרבה מאוד חברות בזמן הקרוב, להמשיך את הטרנד הזה.
<רועי מונין: ממש מתפתחת תנועה של אנשים שאומרת 'אני גאה להיות יזם ירושלמי' וזה שינוי ענקי בתוך העיר.
<רועי מונין: אנחנו עכשיו פתחנו חלל עבודה ליד העירייה, במרכז העיר, שאגב חצי מהאנשים שמשתמשים בו הם חרדים ממאה שערים שבאים לשבת איתנו, יזמים, לא מרגישים את ההבדל בכלל, ממש כיף.
<רועי מונין: הוצאנו מכרז למי שינהל את המרכז הזה.
<רועי מונין: יותר מחצי מקורות החיים, קיבלתי איזה 100 קורות חיים ואני עדיין מקבל אחת כל שבוע, של אנשים מאוד מוכשרים, יותר מחצי מהם מחוץ לעיר ורוצים לחזור.
<רועי מונין: אז אנחנו מרגישים שינוי אדיר בכלל בתפיסה, גם כלפי פנים וגם כלפי חוץ, של העיר.
<רועי מונין: לדעתי הבסיס לכל זה הוא שיתוף הפעולה הנדיר בין כל הגופים שיושבים כאן בעיר, יש לנו את ראש העיר, כל העירייה והשותפים שעוזרים לנו, הרשות לפיתוח ירושלים, יושבת כאן סתיו שהקימה את ספתח, אחד מארגוני היזמות עשו ממש מהפך בהתחלה של הקמת היזמות בעיר.
<רועי מונין: אייזיק שהקים את פיקו, חלל העבודה הראשון בתלפיות, שנתן השראה גם ליזמים שיכול לקרות משהו יפה בעיר, וגם לאנשים על תלפיות.
<רועי מונין: בן וינר, שהקים גם את ג'אמפספיד, שזו הקרן הראשונה שאמרה 'אני משקיעה רק ביזמים ירושלמים' וגם אחרי זה את המרכז ליזמות במכון לב, ליזמים חרדים.
<רועי מונין: ויש לנו כאן את מיכאל ממרכז היזמות של מכללת עזריאלי שעכשיו סיים את המחזור הראשון שלו ויש להם חברות מדהימות שם, שמתעסקות בעיקר בהנדסה.
<רועי מונין: יש באופן כללי קבוצה מדהימה של אנשים שעכשיו בונה את התשתית.
<רועי מונין: שני השותפים שלי, חנן ואוריאל, היו בחו"ל, בניו יורק ובוואלי, הם הסתובבו שם עם המנהיגים הכי גדולים של קהילות יזמות והראו להם קבוצת ואטסאפ שיש להם, שכל פעם ששאלו אותם שאלה שלא ידעו, אז הם שלחו שאלה בקבוצת הוואטסאפ וכל החבר'ה כאן חברים בקבוצה הזאת ותוך שנייה הם קיבלו את התשובות, וחבר'ה בניו יורק ובוואלי אמרו 'אין לנו דבר כזה.
<רועי מונין: זה דבר נדיר, שיתוף הפעולה ביניכם'.
<רועי מונין: זה כוח חזק.
<רועי מונין: עכשיו אנחנו בעצם בונים את התשתית ואת הקהילה בשביל לבנות כמעט כל פרויקט שאנחנו נרצה בעיר.
<רועי מונין: עכשיו, כשאנחנו בונים את התכניות ביחד עם העירייה ועם הרשות לפיתוח ירושלים, אז כיף לנו מאוד שיש לנו את היכולת לבצע גם את התכניות האלה וזה משהו - - -
אורי מקלב: הצלחת להפתיע אותנו, ובאווירה אופטימית כזו אנחנו גם יכולים באמת לסיים ולאחל שנוכל להגיע לשגשוג בנושאים האלה ולהעצים את ירושלים בנושאי מדע וטכנולוגיה כמובילה בנושאים האלה.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך, ראש העיר, מודים לתושבי ירושלים, גם מי שלא הצליח לדבר פה, וגם לאסנת קולק, שמייצגת פה את תושבי ירושלים.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת המדע והטכנולוגיה, שהכותרת שלה זה בחינת ההשלכות הסביבתיות של טכנולוגיית הסידוק ההידרולי להפקת נפט וגז, לבקשת חברת הכנסת תמר זנדברג.
אורי מקלב: אני מקבל בברכה את חברי הכנסת חמד עמאר וחיים ילין, חברי הוועדה.
אורי מקלב: עם כל הנושא של הגז ורווחי הגז ומתווה הגז שעובר כל הזמן, כל הזמן אנחנו בתקשורת, אנחנו גם לא מזניחים נושאים חשובים אחרים, עוד לפני שמדברים על רווחים מדברים על מהות.
אורי מקלב: אנחנו מעוניינים לשמוע קודם כל על מהי טכנולוגיית הסידוק, בקצרה, ואחר כך אנחנו רוצים לשמוע מה עמדת המשרדים, האם היום משתמשים בטכנולוגיה הזו במדינה, האם ניתנו רישיונות להפקה, איפה עושים, מה עושים, יש מחשבה?
אורי מקלב: אנחנו נציף את הנושאים, נשמע את דעת המומחים וברשות
אורי מקלב: כם יש לנו גם מסמך של הממ"מ שנכתב לבקשת חברת הכנסת תמר זנדברג.
תמר זנדברג: שני מסמכים.
אורי מקלב: לנגד עיניי מסמך אחד, החדש יותר - - -
תמר זנדברג: השני נשלח אל שנינו אתמול וזו ההזדמנות לשבח את הממ"מ על עבודה, גם מקצועית, גם מסורה וגם מהירה.
תמר זנדברג: השני הוכן אתמול.
תמר זנדברג: אתם תציגו את השני, שירלי?
<שירלי אברמי: אנחנו נציג.
<שירלי אברמי: נמצאות כאן ד"ר נורית יכימוביץ-כהן ושרון סופר.
אורי מקלב: בסדר, עוד מעט תזכירי בדברייך.
אורי מקלב: רבותיי, אנחנו רק נאמר דבר אחד, יש לנו דוברים רבים בדיון, כל אחד רוצה להתבטא, אז אנחנו נקציב את הזמן לכל אחד, אנחנו רוצים להספיק לשמוע את כולכם.
אורי מקלב: בבקשה, תמר.
תמר זנדברג: הדיון הזה מתנהל כאן בוועדת המדע, או אני ביקשתי אותו, כדי לדון ברמה העקרונית בטכנולוגיה חדשה, שנויה במחלוקת, לא קונבנציונלית והיא נמצאת בדיון ציבורי ברחבי העולם.
תמר זנדברג: מדובר כאן על טכנולוגיה, אני לא מדענית, אני אשמח שאנחנו נשמע מדענים, כולל אנשי מקצוע שיסברו את אוזנינו, אנחנו אף פעם לא יכולים להתמקצע בכל תחום, אבל יש לה גם השלכות של מדיניות ציבורית ומדיניות סביבתית.
תמר זנדברג: בהקשר הישראלי הנושא הזה צץ ועלה לדיון בהקשר של כוונות וניסיונות, או שמועות על קידוחים בטכנולוגיות לא קונבנציונליות במסגרת קידוחי הנפט ברמת הגולן.
תמר זנדברג: זה מאבק ציבורי שמתנהל, הנציגים שלו נמצאים כאן ונשמח לשמוע אותם.
תמר זנדברג: אני רואה כאן גם נציגים מהחברה הקודחת ברמת הגולן ואני רוצה לומר כבר בפתיחת הדיון שלקראת הדיון הזה קרה דבר חמור והוא שנציגים של אותה חברה ניסו ללחוץ על כל מיני גורמים, כאן בכנסת, כולל הממ"מ וגורמים אחרים - - -
אורי מקלב: הכול לכאורה.
אורי מקלב: את אומרת לכאורה.
תמר זנדברג: לא, אני אומרת, על הממ"מ אני יודעת.
תמר זנדברג: גורמים אחרים, גם בכנסת וגם מחוץ לכנסת, שמעתי ברמה סבירה של ודאות ואני רוצה לשאול ממה נפשך, מה קרה?
תמר זנדברג: אנחנו מבקשים לנהל דיון.
תמר זנדברג: קודם כל מה שמוביל אותנו כוועדת מדע זה דיון בטכנולוגיה, אנחנו בכנסת מונעים תמיד מזהירות, קודם כל שומעים את כל הגורמים, בתנועה הסביבתית, נקרא לזה, מנחה אותנו עיקרון שנקרא עקרון הזהירות המונעת, שזה מה שלא יודעים לא רצים לעשות ישר כי עלולות להיות לזה השלכות חמורות ובמקרה הזה מדובר בהשלכות על הכנרת.
תמר זנדברג: גבירותיי ורבותיי, מדובר על קידוחי נפט מעל מאגר המים המרכזי, שלא לדבר על התיירותי, שאין מילים לתאר את חשיבותו למדינת ישראל.
תמר זנדברג: זה כאשר רוב הידע המדעי, קודם כל, לא נמצא בפנינו ולא נאסף בצורה שיטתית ולא נבחן במדינת ישראל על ידי כלל הגורמים מכל המקומות, וכשאני אומרת כל המקומות זה אומר לא רק משרד האנרגיה, זה אומר גם המשרד להגנת הסביבה, זה אומר גם משרד הבריאות, זה אומר גם משרד החקלאות, זה אומר כלל הגורמים הממשלתיים שיערכו דיון מלומד בשאלה מה היא הטכנולוגיה, האם היא מתקיימת.
תמר זנדברג: חלק מהדיון, אדוני היושב ראש, זה על הגדרות.
תמר זנדברג: אנחנו בישראל נמצאים במצב שבו גם הידע המחקרי הקיים וגם המצב החוקי הרגולטורי לא מתאים לטכנולוגיות שמתפתחות עם הזמן.
תמר זנדברג: החוק הקיים זה חוק הנפט, גם בהקשרים אחרים, הארכאיות שלו וחוסר המתאימוּת שלו לאחוז חלק מטכנולוגיות חדשות, כבר דובר בהן רבות בהקשרים אחרים, של הגז וכו'.
תמר זנדברג: בהקשר הזה הטכנולוגיה הזאת, הסידוק ההידרולי מדברת על טכנולוגיה של הוצאת גז שכלוא בתוך סלעים באדמה.
תמר זנדברג: אני אומרת את זה בצורה הכי פשטנית, הכי פשוטה, אנחנו לא מדענים, אנחנו אנשי ציבור וכאלה אנחנו צריכים להישאר, אבל מדובר בטכנולוגיית הפקה, זה לא כמו בגבעת חלפון שפתאום יוצא נפט נוזלי מהאדמה אלא צריך להשתמש בטכנולוגיות חימום וסידוק של הסלע על מנת להוציא - - -
אורי מקלב: מים רבים.
תמר זנדברג: על מנת לחלץ את הנפט או את הגז במקרים אחרים מתוך האדמה.
תמר זנדברג: כאן קודם כל עולות שתי שאלות.
תמר זנדברג: אחת, עד כמה המצב החוקי של חוק הנפט מתאים כדי לתפוס את המצב הזה, וכבר אני אומרת שהוא לא מתאים כי חוק הנפט לא יודע מה לעשות במצב כזה.
תמר זנדברג: חוק הנפט מדבר על תגלית או על הפקה מסחרית, הוא לא יודע מה לעשות במצב שבו יש איזה שהוא מעבר מתגלית להפקה מסחרית, מעבר שהוא לא טבעי, מעבר שצריך לעשות משהו, להפעיל כוח כדי שזה יהיה - - -
אורי מקלב: את אומרת דבר הכי פשוט, האם הממשלה גיבשה עמדה בנושא של הפקה בצורה הזאת, לטוב, למוטב, לחיוב, לשלילה.
אורי מקלב: גם את זה אני רוצה לשמוע, כדבר הראשון.
תמר זנדברג: והדבר השני זה הידע המדעי, המחקרי.
תמר זנדברג: כאן אני רוצה להפנות למסמך של הממ"מ, דווקא למסמך השני.
תמר זנדברג: המסמך הראשון סקר את הטכנולוגיה עצמה וקצת מה שידוע עליה בעולם.