GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דיתה ברוניצקי: מה שאני רציתי להדגיש, דובר בתחילת הדיון על כך שעבודה יוצאת אל מחוץ לישראל מכיוון שאין כוח עבודה מקצועי ואין כוח עבודה מקצועי מכיוון שבעלי המקצוע הם מבוגרים, הם יפרשו לפנסיה, וצעירים לא הכנו כדי לתפוס את מקומם.
<דיתה ברוניצקי: כל העבודה שעושה משרד החינוך היא מצוינת, אבל היא תביא פירות בעוד הרבה שנים.
<דיתה ברוניצקי: מה עושים בינתיים?
<דיתה ברוניצקי: וכאן אני חושבת שקצת פספסנו את הדגש על הכשרת מבוגרים.
<דיתה ברוניצקי: מה שיכול לגשר בין המחסור שיש היום ושעוד יעצים בשנים הקרובות לעד שכל התכניות תבאנה פירות זה הכשרת מבוגרים.
<דיתה ברוניצקי: אם אפשר לפתור - - -
אורי מקלב: חברת הכנסת שאשא ביטון, ציינת את זה, נכון מאוד.
יפעת שאשא ביטון: אני ציינת את זה, הכשרה מקצועית כחלק - - -
<משה כץ: הבעיה זה ה-3 מיליון שקלים שהוא לא יכול לעשות עם זה כלום.
אורי מקלב: אנחנו סיימנו בזה ונעבור לערן שמואלי.
<ערן שמואלי: במשפט קצר.
<ערן שמואלי: אני בשנים האחרונות מתעסק בחינוך וטכנולוגיות חינוך.
<ערן שמואלי: בשנתיים החולפות כיועץ לשר החינוך לשעבר, שי פירון.
<ערן שמואלי: שתי תובנות.
<ערן שמואלי: אחת, בכל נושא החינוך, רוב האתגרים שלנו יבואו לידי פתרון באמצעים טכנולוגיים באותה צורה שבה התמודדנו עם אתגרי הביטחון בטכנולוגיה, עם אתגרי חקלאות בטכנולוגיה.
<ערן שמואלי: גם הפתרון במערכת החינוך לא יהיה עוד מאותו דבר, עוד שכר לעוד מורים וכו', אלא הנקודה הארכימדית תהיה נקודה טכנולוגית.
<ערן שמואלי: כולם פה היו תמימי דעים שצריך להתחיל מגיל מאוד צעיר, אחת הבעיות המרכזיות היא שמורים בבתי ספר יסודיים הם כמו אולר שוויצרי, הם צריכים לדעת לעשות הכול, הם מלמדים בבוקר תנ"ך ואחר כך טבע ואחר כך מדעים.
<ערן שמואלי: יש היום טכנולוגיות שיכולות להעצים את הכישורים שיש למורים ולמורות בבתי הספר היסודי ולעזור להם, להפוך אותם ממורים כלליים כאלה - - -
אורי מקלב: של פעם.
<ערן שמואלי: של פעם, או כלליים, למורים למדעים וטכנולוגיה ברמה גבוהה.
<ערן שמואלי: לישראל יש את היכולת להוביל את כל הנושא הזה.
אורי מקלב: יש הכשרה, יש מסלול כזה?
<ערן שמואלי: יש הרבה טכנולוגיות - - -
אורי מקלב: צריך לבנות צוות בתוך ההוראה, לתת להם מסלולי הכשרות .
<מריטה ברבש: כן, יש מסלולים כאלה.
אורי מקלב: בתוך צוותי ההוראה שקיימים כבר, בתוך צוות ההוראה.
אורי מקלב: בבתי הספר העל יסודיים אתה מדבר?
<ערן שמואלי: אני מדבר החל מגני הילדים ועד בתי הספר העל יסודיים כמובן.
אורי מקלב: יעל פישביין.
אורי מקלב: הדוברת האחרונה.
<יעל פישביין: אני קצת אספר תחילה על היחידה שלנו.
<יעל פישביין: יחידה צעירה וצומחת שזכות גדולה נפלה בחלקנו לנסות ולפתח תכניות שעונות על צרכים של מוסדות חינוך.
<יעל פישביין: אותם צרכים שעולים פה בקול מאוד מאוד חזק שיוצא מקהל היושבים כאן.
<יעל פישביין: זיהינו באמת שלושה צרכים שעלו פה יפה, הצורך הראשוני זה באמת לפתח תכניות כלל מגזריות, צורך נוסף על הרצף הגילאי וכמובן הנושא של השוויון המגדרי בתחומים מדעיים טכנולוגיים.
<יעל פישביין: אני רוצה לפרט בקצרה על קצה המזלג מספר פרויקטים שנוגעים בשלושת הצרכים האלה.
<יעל פישביין: אני אתחיל בנושא של רצף הגילאים.
<יעל פישביין: אנחנו היום מאפשרים מגן ועד תיכון, בעיקר בתחום רובוטיקה, לחשוף ולהעשיר תלמידים שמגיעים אלינו לקמפוס במעבדות רובוטיקה.
<יעל פישביין: פוגשים אנשי סגל, פוגשים סטודנטים בתחום התוכן ומעשירים אותם.
<יעל פישביין: אנחנו מפעילים תכנית פדגוגית בנושא רובוטיקה בבית ספר יסודי תורני אקדמי בפתח תקווה, כשהמשובים דווקא בשכבות הצעירות, מ-א' עד ג', הם המשובים הגבוהים ביותר שאנחנו מקבלים בתכנית הזו.
<יעל פישביין: התכנית עובדת על פי מודל שברובו התנסותי חווייתי עם דגמים שמוכרים בתחום של רובוטק, של ערכות רובוטק, שהילדים מתנסים בהם ומפתחים בעבודת צוות, ביזמות, ביצירתיות, מודלים חדשים.
<יעל פישביין: בנושא הכלל מגזרי.
<יעל פישביין: המרחב הגיאוגרפי שלנו, אנחנו עובדים ברשויות חזקות במחוז דרום ובמחוז מרכז ומחוז תל אביב.
יפעת שאשא ביטון: ברשותך, משפט סיכום.
<יעל פישביין: משפט סיכום.
<יעל פישביין: באמת המרחב הגיאוגרפי שאנחנו עובדים בו היום ואנחנו רוצים להתרחב בו זה מחוז מרכז ומחוז תל אביב, אבל גם מועצות אזוריות שומרון, מועצה אזורית בנימין, בקעת הירדן, בבתי הספר שאין באפשרותם, הרצון הוא מאוד גבוה ומאוד חזק, מנהיגות חינוכית שאומרת 'אני רוצה', אבל לא מתאפשר להם לפעמים בשל מגבלות תקציביות וזה דבר שחשוב שייאמר כאן.
<יעל פישביין: אנחנו פיתחנו מודל שבו סטודנטים, אנחנו רואים בכוח של הסטודנטים כוח הוראה איכותי.
<יעל פישביין: זהו.
אורי מקלב: באמת, אני מתנצל, מתנצל.
<יעל פישביין: אנחנו מזמינים את כל מי שיושב כאן לשיתופי פעולה נוספים ונשמח לעבוד ביחד.
אורי מקלב: אני תרמתי מזמני לסכם בשביל לתת לכם לדבר, היה לי חשוב מאוד.
אורי מקלב: אני אבקש ממש את משפטי הסיכום מחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, גם כיוזמת הדיון, להגיד את דברי הסיכום.
יפעת שאשא ביטון: ראשית, באמת כל הדברים שנאמרו פה הם דברים חשובים ואין ספק שבכל אחד מההיבטים שעלו כאן אפשר לקיים דיון שלם ובאמת הוועדה תקיים דיונים נפרדים בסוגיות השונות.
יפעת שאשא ביטון: כמו שאמרתי בהתחלה, מבחינתנו זה מפגש ראשוני כדי להעלות את הנושא.
יפעת שאשא ביטון: הוועדה תמליץ על הקמת מטה שיעסוק בקידום החינוך המדעי טכנולוגי ויפעל לקידום חוק להקמת מועצה שבחקיקה יוגדרו סמכויות ותפקידי המועצה.
יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר שמשרד החינוך במהלך השנים עשה עבודה יוצאת מן הכלל בתחום המדעי וקידם אותו והוסיף שעות במערכת ובאמת נתן פה איזה שהוא פוש מאוד משמעותי.
יפעת שאשא ביטון: הייתי רוצה שהמערכת בכלל, לא רק משרד החינוך, גם משרד החינוך, יילכו לכיוון של חיזוק הצד הטכנולוגי כשאני רוצה לשים דגש, ואני חושבת שזה מה שיתרום למיתוג אחר, החינוך הטכנולוגי לא מיועד לנושרים, לא מיועד לאוכלוסיות חלשות ומוחלשות, לא מיועד למגזרים כאלה ואחרים, הוא מיועד לכל אותם תלמידים שמה לעשות, החוזקה שלהם היא בצד הטכנולוגי ולא בצד של לימודי הליבה.
יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו נכוון לתפיסה כזו ונשריש אותה במערכת אנחנו נראה גם תלמידים יותר מאושרים, יותר מצליחים, מממשים את עצמם בבית ספר, אם לא בלימודי הליבה אז בצורה אחרת ואני חושבת שבכך אנחנו גם נתרום לתעשייה ולחברה וזה לחלוטין win win situation.
אורי מקלב: את המועצה נעלה או בחקיקה או - - - ואת הישיבה הנוספת שנעשה נעשה גם עם משרדי הממשלה, יותר מקצועית, כדי לקדם את הדברים.
יפעת שאשא ביטון: <
אורי מקלב: אני מבקש לפתוח את הישיבה.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של ועדת המדע והטכנולוגיה, הנושא הוא העצמת ירושלים כעיר מדע וטכנולוגיה בהשתתפות ראש העיר, מכובדי וידידי מר ניר ברקת.
אורי מקלב: ידידי עוד מהתקופה שאני הייתי בעיריית ירושלים.
אורי מקלב: עברו כבר כמה שנים, עוד לא כראש העיר, כחבר אופוזיציה, והנה הוא נמצא כבר קדנציה שנייה כראש העיר.
אורי מקלב: נמצא פה גם פרופ' אריאל כהן, אני רואה אותו ככה מהצד, זה מזכיר לי את השולחן בעירייה, הוא גם היה חבר עירייה, פרופ' אריאל כהן, יחד עם גיסתך זמורה כהן.
אורי מקלב: אני מרגיש כמעט כמו ישיבת מועצה.
אורי מקלב: ראש העיר בכלל נמצא כאן הרבה בכנסת, מוביל את ירושלים בהרבה דברים, אבל גם דרך הכנסת מקדם דברים בירושלים.
אורי מקלב: אתמול או שלשום ראיתי אותך גם יושב פה.
אורי מקלב: אנחנו חשבנו לקיים את הישיבה הזאת לציון יום ירושלים, אדוני ראש העיר, לפתוח את ישיבת הבכורה של ועדת המדע בקדנציה בכנסת ה-20, ואני כיושב ראש ועדת המדע וטכנולוגיה, דיברנו, ישבנו עם מנהלת הוועדה, הגב' ענת לוי, איך ועדת המדע דנה ומציינת, באיזה נושא היא דנה לכבוד יום ירושלים ובחרנו את הנושא הזה בתיאום ובשיתוף עם לשכת ראש העיר וראש העיר, ירושלים גם כעיר מדע וטכנולוגיה.
אורי מקלב: בסופו של דבר זה לא יצא בגלל שהוועדות עדיין לא התכנסו, מסיבות פנימיות כאן של הכנסת, אז לא היה בזכותנו להעלות את ירושלים על ראש שמחתנו, אבל הנה יצא וסובב שהישיבה הזו תועבר לתשעת הימים, הימים האלה, שאנחנו מתאבלים על חורבן ירושלים, על חומות ירושלים שנפרצו והובערו והנה אנחנו חושבים שזה הזמן המתאים לחזק את ירושלים, לחזק את חומות ירושלים.
אורי מקלב: כמובן לחזק אותה כעיר הקודש, חיזוק רוחני, זה הדבר הראשון במעלה, אבל גם החיזוק הגשמי, הכלכלי, יש לו חשיבות מאוד גדולה.
אורי מקלב: כל הנושא של פיתוח כלכלי, תעשייה, טכנולוגי, סטרט אפ, מדע, דברים שאנחנו רוצים לחזק את ירושלים ושירושלים תוביל בנושאים האלה, זה חשוב לירושלים, לביסוס ירושלים, ליישוב ירושלים, לחיזוק ירושלים וגם חשוב מאוד לתושביה כמקום שאפשר להתפרנס בו ולחיות בו.
אורי מקלב: אני יודע, ראש העיר, שאתה עושה הרבה בעניין הזה ואנחנו רוצים להיות שותפים, הממשלה גם שותפה להרבה נושאים משותפים ואנחנו מנצלים את ההזדמנות הזו כדי להציג את הדברים ולדעת איך אנחנו יכולים לשאוף ולקדם את הדברים.
אורי מקלב: הבאנו לכאן מגוון של דוברים שהם יציגו דברים מבחינתם, מה הם עושים ואיך הם חושבים שזה צריך להיראות.
אורי מקלב: אני אכבד אותך לפתוח את הדברים, יש לך גם מצגת בעניין.
ניר ברקת: קודם כל תודה רבה, יושב ראש הוועדה, ידידי חבר הכנסת אורי מקלב, מכובדיי.
ניר ברקת: יש פה פורום מאוד מאוד מכובד שאני שמח לראות.
ניר ברקת: ברשותך לפני שאני צולל, אני יודע שבכל תולדות עם ישראל, כשהייתה פריחה כלכלית גם הייתה פריחה תורנית.
ניר ברקת: החל מתקופת בית המקדש ועד היום אפשר לראות קורלציה מאוד מאוד גדולה, ולכן כשאנחנו רוצים ורואים בקדושתה של ירושלים ערך, לצידו בהחלט יהיה פיתוח כלכלת העיר ערך משלים בעבודה נכונה, וכך אכן קורה בירושלים בשנים האחרונות.
ניר ברקת: אני אומר שבשנים האחרונות הפילוסופיה שמובילה אותנו לפיתוח כלכלי בעיר היא התפיסה של פרופ' אמריקאי בשם מייקל פורטר.
ניר ברקת: עד היום זה היה מייקל פורטר בלבד, אני מיד ארחיב על פלורידה, ומה אומר פרופ' אמריקאי בשם מייקל פורטר, שהוא פרופסור מוביל בהרווארד, שהיא היום האוניברסיטה המובילה בעולם?
ניר ברקת: הוא טוען, ואנחנו מסכימים איתו, שעיר ואזור שמשקיע בתחום שהוא חזק, בתחום שיש לו יתרון יחסי, הסיכוי שלו להצליח הוא גדול יותר מאשר אחרת.
ניר ברקת: לכן אנחנו בחנו והגדרנו שני תתי תחומים בשנים הקודמות שבהם ירושלים מתמקדת, אחד זה שילוב של תחום התיירות עם התרבות, והשני זה רפואה, מדעי החיים וההיי טק, שלירושלים יש בו יתרון יחסי.
ניר ברקת: התמה, זה מופיע על צד ימין של המצגת ותפיסה של תחרות על מעסיקים, איך אנחנו הופכים את העיר אטרקטיבית יותר למשקיעים, לסטרט אפיסטים, לשילוב עם האקדמיה וכו'.
ניר ברקת: בשנים הבאות אנחנו משלבים עוד תיאוריה, של פרופסור אמריקאי אחר בשם ריצ'רד פלורידה.
ניר ברקת: הוא סוציולוג במקצועו, הוא לא איש עסקים.
ניר ברקת: הוא טוען שהערים שמצליחות לשמר אנשים יצירתיים, מעמד יצירתי, מעמד יצירתי זה אנשים שמייצרים יש מאין, זה יכול להיות אמנים, מדענים, אנשי חינוך, אנשי רפואה, אנשים שבגדול מייצרים תכנים חדשים כל הזמן ולאו דווקא תעשייה קלאסית, או לחליפין חקלאות או דברים אחרים - - - ברשות
ניר ברקת: כם אני רוצה להציג לכם לאן אנחנו מתקדמים קדימה ולומר שאת המצגות האלה ואת תפיסת העולם של ירושלים 2020, מה נרצה לעשות בחומש הבא, הצגנו לממשלת ישראל, אני מדבר על הממשלה שאישרה עקרונית את תפיסת העולם הזאת בישיבה של יום ירושלים.
ניר ברקת: אנחנו עובדים עכשיו עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה וכל המשרדים הרלוונטיים על מנת לאשרר את התכנית שתתמוך במודל שעכשיו אני מציג.
ניר ברקת: אז אנחנו רואים שלפי תפיסת פורטר, קצת קשה לראות כאן, יש לנו את הריבועים מלמעלה, שזה אנחנו דוחפים חזק את נושא התיירות, את כל נושא האקדמיה, את כל נושא ההיי טק, זה information technology, ואת הרפואה, מדעי חיים.
ניר ברקת: בצד השמאלי של המפה, רק לאזן את התמונה, זה הליבה לפי פלורידה, שם אנחנו מתמקדים בכל הנושא של המדיה והקולנוע, אמנויות הבמה והמגזר השלישי שקשור ליצירתיות.
ניר ברקת: לא סתם מגזר שלישי, אלא מגזר שלישי, עמותות למיניהן שמפתחות לנו וקשורות לנושא של שמירת צעירים בעיר ועשייה יצירתית.
ניר ברקת: מזין את האקו סיסטם הזה זה איך אנחנו מתכננים את המרחב הפיזי בעיר לאפשר לתהליכים האלה לקרות, איך אנחנו מפתחים את הקהילה, קהילה מול עסקים, קהילה מול מגזר שלישי, קהילות בשביל לשמר צעירים בעיר.
ניר ברקת: התהליך הקהילתי בירושלים הוא מאוד מאוד חזק, גם אותו אנחנו מפתחים כי הוא מייצר אקו סיסטם, אווירה, שכיף וכדאי לחיות ולפתח פה עסקים, ואנחנו גם מדברים ומאוד מאוד חשוב לנו לשלב בתוך התהליך הזה למעגלי התעסוקה גם את המגזר החרדי וגם את המגזר הערבי בירושלים, ולוודא שהם חלק מהתהליך ולא מחוצה לו.
ניר ברקת: ברשותכם אני אעשה זום אִין לעולם ההיי טק.
ניר ברקת: אנחנו השקענו בתכנית מרום, שהושקה על ידי ממשלת ישראל ועיריית ירושלים וממומשת ומנוהלת על ידי הרשות לפיתוח ירושלים.
ניר ברקת: השקנו את התכנית ב-2011, היא מבוססת אחת לאחת על תפיסות העולם הפורטריאניות ותשימו לב מה קרה לנו בשלוש השנים האחרונות.
ניר ברקת: בהיקפי אירועים צמחנו מכתריסר בשנה, זה אחד בחודש, ל-100 ב-2013, ל-250 אירועים ב-2014.
ניר ברקת: כנ"ל בהיקפי הסטרט אפים, מ-10 ל-40 לכמעט 120.
ניר ברקת: בהשקעות שמבוצעות בירושלים, מ-20 ל-40 ל-120 וב-2014 ה-120 לא כולל את המיליארד דולר שגייסה מוביליי לבד, בהנפקה הגדולה ביותר שהייתה לחברות היי טק במדינת ישראל אי פעם.
ניר ברקת: שימו לב למגמה, יש פה מגמה של צמיחה מואצת.
ניר ברקת: אני טוען בתוקף שזה קשור לאקו סיסטם שנוצר בעיר שמאפשר ומעודד יזמים להישאר.
ניר ברקת: אני חושב שהמספרים האלה מצביעים שהמגמה הזאת אכן קורית ואנחנו רוצים להאיץ אותה.
ניר ברקת: השקף הבא מדבר על מה הם כיווני הפעולה שאנחנו מסתכלים קדימה, על בסיס התיאוריה שתיארתי קודם.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על הבאקט, אנחנו קוראים לזה הבאקט של כלכלת הידע, שכחצי מתמריצי המדינה שאנחנו מיועדים בתכנית ירושלים 2020, כחצי מהתמריצים יילכו לכאן.
ניר ברקת: כל אחת מהמשבצות האלה, מאחוריה תכניות עבודה רב שנתיות לחמש שנים, לעיתים קרובות משתלבות אחת בשנייה.
ניר ברקת: אז יש לנו משבצת אחת של השכלה גבוהה כמנוע צמיחה.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על מרכזי מצוינות ומחקר בתוך המוסדות וביניהם, על תכניות אקדמיות ותשתיות להוראה, שירחיבו את בסיס הסטודנטים בעיר.
ניר ברקת: היעד שלנו לצמוח מכ-40,000 וקצת ל-60,000 סטודנטים במכללות ובאוניברסיטה העברית ולהמשיך ולפתח את התמה של האקדמיה, שזה שיתוף פעולה בין המוסדות האקדמאיים על מנת לאפשר לסטודנטים לבחור קצת מזה וקצת מזה ולייצר איזה שהוא יתרון יחסי של היקפי האקדמיה בירושלים.
ניר ברקת: מתחת לפיתוח תעשייה ויזמות אנחנו רוצים להרחיב, להכפיל, אם לא לשלש, את התכניות לעידוד יזמות טכנולוגיות וחברות צומחות ולהביא לירושלים חברות עוגן.
ניר ברקת: אני מיד אתן לכם רשימה קצת יותר מפורטת של מטרות ויעדים, והבאקט השלישי קשור לתחום הבריאות, מדעי החיים וביומד, שם אנחנו מתכוונים להרים מכון מחקר שהוא אח של Broad institute בארצות הברית, שהוא מכון מחקר יוצא דופן בבוסטון, אנחנו רוצים להרים אח או אחות שלי פה בירושלים.
ניר ברקת: אנחנו מסתכלים גם על זה וגם על נושא של הקמת מרכזי מצוינות ומחקר רפואי של IVF, מחקר של פוריות, ולחליפין להמשיך ולהשקיע בתמיכה בתשתיות של חברות שצומחות בעיר ירושלים, לעודד התרחבות, לעודד מעבר לירושלים.
ניר ברקת: אלה דברים שיש לנו כבר ניסיון טוב איתם ואותם אנחנו רוצים להרחיב.
אורי מקלב: לעודד.
אורי מקלב: תן דוגמאות מה - - -
ניר ברקת: מיד אני אפרט.
ניר ברקת: שאלת, אז הנה התשובה.
ניר ברקת: אנחנו רוצים לראות, שימו לב לפירמידה, בפאזה הנמוכה זה פיתוח הון אנושי שמזין את התעשייה ושם אנחנו נרצה לראות הכפלת הסטודנטים לתעשייה, שמשתלבים כל שנה.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על מאות סטודנטים נוספים שמוכשרים לתעשייה והגדלת כמות הסטודנטים בעיר כמכלול.
ניר ברקת: אני חושב שהמספרים פה הם קצת קטנים מדי, אנחנו נגדיל אותם, אבל זה בתשתית של איך לאפשר יותר כוח אדם וזה קשור לאקו סיסטם של פלורידה.
ניר ברקת: השלב הבא זה פיתוח יזמות והסטרט אפים.
ניר ברקת: כפי שהראיתי קודם צמחנו מתריסר ל-40 לכ-120.
ניר ברקת: תצאו מנקודת הנחה שבישראל, תקן אותי אם אני טועה, כ-1,000 סטרט אפים בשנה, אנחנו היום מתקרבים ל-15% או 12% מהסטרט אפים כל שנה, אנחנו רוצים להגיע ליעד של 25%, רבע מהסטרט אפים במדינת ישראל בעוד חמש שנים מהיום יבחרו את ירושלים כמקום משכן.
ניר ברקת: זה יעד מאוד מאוד אגרסיבי, מגיעים לשם באמצעות תמריצי הקמה.
ניר ברקת: יש לנו היום, תודה לאל, בירושלים את מס החברות הנמוך ביותר במדינה, לצד זה יש את המענקים שנותנת הרשות לפיתוח ירושלים, שאותם נרצה להרחיב, אבל לא פחות חשוב מכך האווירה, כשאנחנו מייצרים אווירה טובה של סטרט אפים והאקו סיסטם שתיארתי, אנחנו אכן רואים צמיחה מואצת של כמות הסטרט אפים שבוחרים את העיר.
ניר ברקת: יש לזה גם אלמנטים פיזיים, אנחנו מרימים בצמוד לאוניברסיטה העברית, הולכים לקרות את כביש בגין ולהרים שם innovation district, זה אומר ממש בצמוד למדעי החיים ומדעי המחשב באוניברסיטה העברית להרים כמה מאות אלפי מטר מרובע לתעשייה, תעסוקה, בעיקר מוכוונת היי טק ולאפשר ליותר ויותר סטרט אפיסטים ליהנות מהקרבה לאוניברסיטה העברית.
ניר ברקת: יש התפתחות מאוד מאוד יפה בתלפיות, שאותה נרצה לעודד, שמאפשרת גם כן איזה שהיא צמיחה מאוד יפה.
ניר ברקת: במקומות שאנחנו רואים, כמו פטריות אחרי גשם, את התעשייה מתפתחת אנחנו קשובים ליזמים ומאפשרים להם לעשות יותר.
אורי מקלב: מלחה והר חוצבים, יש עוד תכניות?
ניר ברקת: בוודאי, יש שם גם עתודות בנייה - - -
אורי מקלב: לא מנוצל הכול?
ניר ברקת: חד משמעית, אנחנו רוצים לבנות.
ניר ברקת: אנחנו מאשרים גם לעלות לגובה בהר חוצבים, גם ההקצאות האחרונות שנעשו באמצעות - - - סדר גודל של 100,000 מטר נוספים - - -
<קריאה: בערך שליש נוסף להר חוצבים.
אורי מקלב: רק את התחבורה תפתור לנו בבוקר, אדוני ראש העיר.
ניר ברקת: לא עכשיו, אבל התשובה היא כן, בהחלט כן.
אורי מקלב: התחבורה להר חוצבים, היא קצת קשה היום, יש פקקים ארוכים.
אורי מקלב: אנחנו סובלים מזה בכנסת, אנחנו נעצרים בגלל הר חוצבים.
ניר ברקת: אנחנו יודעים, יש כמה רעיונות, אם תרצה אני ארחיב.
אורי מקלב: לא, רק כקריאת ביניים.
ניר ברקת: מקובל, אני מסכים איתך.
ניר ברקת: הנושא של פיתוח חברות צומחות ובינוניות.
ניר ברקת: זה לא רק להתחיל את המיזמים כאן, על מנת לאפשר להן להתרחב זה סוג אחר של תמריצים, לסייע לפיתוח חברות צומחות ובינוניות.
ניר ברקת: אנחנו מדברים על חברות שהן בין 5 ל-50 עובדים, אנחנו נרצה לראות אותם מוסיפים סדר גודל של למעלה מ-2,000 עובדים, כלומר חלקם בוודאות יצליח.
ניר ברקת: אנחנו רוצים שהם ישרדו, לא רק שישרדו, אלא יתפתחו ויישארו ויתקבעו בעיר ירושלים.
ניר ברקת: לאפשר לחברות לצמוח זה מתודה אחרת של - - - ולא פחות חשוב, שמנו לנו למטרה שלפחות 5 חברות עוגן בינלאומיות גדולות עם למעלה מ-500 לכיוון ה-1,000 עובדים ומעלה, חשוב לנו מאוד להביא גם אותם, חלקם יצמחו למספר שכזה.
ניר ברקת: כלומר אנחנו רוצים לראות פירמידה שמכילה גם חברות גדולות, גם התרחבות בחברות הבינוניות וגם מזינות אותנו מלמטה, חברות סטרט אפ קלאסיות.
ניר ברקת: אני רוצה, ברשותכם, לומר עוד שתי מילים לגבי הקשר עם התעשייה.
ניר ברקת: אם בחומש האחרון הדגש העיקרי שלנו היה נטו נטו לתעשייה, על היקפי הסטרט אפים כפי שראיתם, הפעם אנחנו הולכים בשיתוף פעולה יוצא דופן, גם עם בתי החולים, הדסה, שערי צדק, לשת"פ ב-IVF, לשת"פ ב-Broad, אנחנו נרצה לראות איך אנחנו עוזרים להם לחזק את עצמם כי הם תשתית מאוד מאוד קריטית להצלחתה של העיר ירושלים.
ניר ברקת: כנ"ל עם האוניברסיטה העברית, הולך להיות שיתוף פעולה בין האוניברסיטה העברית ולפחות הדסה ונראה איך אנחנו מרחיבים את זה והרציונל הפעם זה התובנה העמוקה שלנו שאם חלילה יהיה קשה להדסה-שערי צדק, או אם חלילה יהיה קושי לאוניברסיטה העברית, המודל שלנו יכול לקרוס.
ניר ברקת: את זה המדינה מבינה ולכן אנחנו מחפשים את שיתופי הפעולה, לייצר אחד ועוד אחד שווה ארבע וחמש, עם העברית ועם בתי החולים.
ניר ברקת: על כן היקפי הפרויקטים שיהיו לנו בחומש הבא הם יותר שילוביות, זה לנצל הצלחה שמתחילה להתפתח בעיר בתנופה הגדולה שיש לנו בעולם ההיי טק ורפואה ומדעי החיים, לנצל את העובדה שיותר צעירים והמעמד היצירתי בוחרים להישאר בירושלים, להאיץ את התהליכים החיוביים ולראות שאנחנו אכן מגיעים לתוצאות מאוד מאוד רצויות.
ניר ברקת: לשמחתי הרבה, אדוני יושב ראש הוועדה, אני חושב שאתה תשמע כאן מהשותפים הרבים בעיר תקווה גדולה מאוד.
ניר ברקת: אני מאמין שבימים הקרובים אנחנו ננעל תקציב לירושלים 2020 עם משרד האוצר ועם משרד ראש הממשלה, אנחנו עובדים על זה מאוד מאוד קשה בחודשים האחרונים ולא נותר לי אלא לקוות לטוב.
ניר ברקת: אכן, אני חושב שעשינו את כל עבודת התשתית ורוב החברים שנמצאים כאן שותפים שנתנו את האינפוטים שלהם לתהליך הזה במהלך העבודה ואני מקווה שאנחנו נצליח.
ניר ברקת: אני בטוח שאנחנו נצליח.
אורי מקלב: תודה רבה, אדוני ראש העיר, באמת דברים מרשימים, יעדים חשובים מאוד, אנחנו מקווים שנוכל ליישם אותם.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לך, אדוני ראש העיר, רק מה שהזכרת בהבלעה, את הנושא של הדסה, לא בהבלעה, אבל כנושא שהוא היה נושא רחב מאוד ואני גם רוצה לציין את שיתוף הפעולה עם השדולה למען ירושלים שקיימת פה בכנסת, שהיא שדולה פעילה, שחבר הכנסת אראל מרגלית הוא אחד מיושבי הראש, אני גם משמש כיושב ראש.
אורי מקלב: זו שדולה אולי היחידה שהייתה כבר כמה שנים עם ארבעה או חמישה יושבי ראש, רק בגלל האפקט הרחב שאנחנו רוצים - - - מי שעומד בראש שדולה רואה את זה כדבר מאוד מאוד חשוב, אבל יש כמה וכמה חברי כנסת שהם חשובים.
אורי מקלב: שיתוף הפעולה הזה שהיה עם העירייה והשדולה בנושא הדסה, אני חושב שהצלנו את הדסה.
אורי מקלב: הדסה הייתה לקראת הידרדרות מכל הבחינות, גם כלכלית וגם מהבחינה של תחום הרפואה, רופאים עזבו שם, מנהלים עזבו שם, הייתה מגמה כמעט להפריט את הדסה, לא לשמר את הדסה כמרכז הרפואי החשוב ביותר.
אורי מקלב: אני חושב שהיא בשלבים של התאוששות, גם סגן שר הבריאות שותף בכל המהלך הזה לכן אני חושב שזה חשוב מאוד, גם במחקר הרפואי וגם בנושא של פוריות, כפי שרמז ראש העיר.
אורי מקלב: אין ספק, לא חסר דברים, גם שערי צדק הוא מרכז גדול מאוד שהולך לקראת תכניות בנייה והרחבה, אנחנו גם שותפים בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, אדוני, גם בתכנית הזאת, אנחנו חושבים שהיא יכולה להיות תכנית כשלעצמה, בלי שהיא קשורה לתושבי ירושלים, יש דברים חשובים, אבל החלק החשוב בכל התכנית הזו, שתושבי ירושלים יהיו שותפים ומעורבים בה, הם ייתנו וייקחו חלק בה, כי אנחנו יודעים שהמטרה החשובה ביותר היא למנוע את ההגירה השלילית בירושלים.
אורי מקלב: יש גם הגירה חיובית, זה אולי מאזן, אבל אם אנחנו נדע לשמור על ההגירה השלילית, בעיקר כשאנחנו יודעים שההגירה השלילית היא של זוגות צעירים, שאנחנו יודעים מה הסיבות שהם עוזבים, גם תעסוקה וגם דיור, שהוא לא פחות חשוב, שאנחנו צריכים לתת כאן מענה, שזה לא כל כך חלק שלך, זה חלק פוליטי יותר, אבל גם נושא חשוב מאוד.
אורי מקלב: שני הדברים האלה ביחד באמת יכולים לקדם את הנושאים שאנחנו רוצים לדון בהם.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לבקש מאחד מבוני ירושלים, חבר הכנסת אראל מרגלית, שמשקיע הרבה, חושב הרבה, מדבר הרבה על ירושלים.
אורי מקלב: אין כמעט נאום, כמו כל הנאומים המקצועיים שלו, שהוא לא מעלה את ירושלים או את התפתחות ירושלים, מה אפשר לעשות וכמה חשוב לעשות.
אראל מרגלית: אז קודם כל תודה רבה ליושב ראש הוועדה, שיזמת את הדיון הזה, זה נראה לי דיון נהדר.
אראל מרגלית: וראש העיר, ברוך הבא, וברוכים הבאים כל האורחים הנהדרים שלנו.
אראל מרגלית: אני מתנצל, אנחנו באמצע למעלה מנסחים מחדש את חוק המו"פ של המדען הראשי, בעצם לוקחים את המדען הראשי והופכים אותו לרשות ואנחנו רועדים על כל סעיף, אז לכן אני יושב שם ומרכז - - -
ניר ברקת: ואחד הסעיפים זה ירושלים.
אראל מרגלית: כן, בוודאי, כל העניין האזורי.
אראל מרגלית: אתמול שמנו את זה על ראש שמחתנו, גם ירושלים, גם הנגב, גם הגליל, שזה יהיה אחד מהתעדופים המרכזיים בתוך החוק החדש.
אראל מרגלית: אז קודם כל אני באמת רוצה לברך גם על הדיון, אבל בעיקר גם על הפעילות, ולומר שבשנים האחרונות, מנקודת מבט של מישהו שעבר מהתחום של יזמות לתחום של הכנסת ומסתכל על איך העיר הזאת מובלת, אין ספק שיש פריצת דרך מאוד גדולה.
אראל מרגלית: ירושלים הייתה מודרת מבחינת ההשקעות החדשות בגדול ממרכז הארץ, היו פה ושם, ובשנים האחרונות יש סוג של רנסנס, התחלה, וזה מאוד מאוד מרשים.
אראל מרגלית: זה סגנון אחר מהסטרט אפים בתל אביב, הרבה מאוד פעמים זה אנשים אמריקאים, בינלאומיים, ישראלים, כולם ביחד ערב רב, אבל זה יוצר איזה שהיא אווירה מאוד מאוד מעניינת.
אראל מרגלית: אחד מהדברים הכי מעניינים, שחלק מהפרויקטים הם בהר חוצבים ובמלחה, אבל חלק מהפרויקטים הם גם יותר נוגעים למרכז העיר ואז מה שזה בעצם עושה, זה מעיר את החיבורים במרכז העיר ונותן למרכז העיר איזה שהוא צביון יחד עם היוזמה של התרבות שראש העיר ואחרים פה מובילים ויחד עם היוזמה של הטכנולוגיה וההנגשה של הטכנולוגיה, כמו שמיה עושה ואחרים, זה יוצר איזה שהוא מרקם מאוד מאוד חשוב.
אראל מרגלית: האוניברסיטה העברית נכנסה ונפתחה קצת לתוך העניין הזה, גם עם פרויקטים כמו ספתח ופרויקטים אחרים.
אראל מרגלית: זה יפה מאוד שהיא יוצאת קצת מחוץ לגבולותיה, זה מאוד מאוד חשוב.
אראל מרגלית: אני מאוד מאוד מברך על זה ואני חושב שאנחנו כולנו צריכים לתמוך, לתת לזה תוכן.
אראל מרגלית: יושבת פה אסנת קולק, שאביה העביר בזמנו את מה שנקרא חוק הרשות לפיתוח ירושלים, שנתן לירושלים את אזור פיתוח א' לתעשיות עתירות ידע וטכנולוגיות וזה באמת נתן את הספתח.
אראל מרגלית: אני רוצה להתייחס למה שאתה אומר לגבי הדסה, כי אני חושב שיש לנו כמה קרבות בלימה שהייתי רוצה שנילחם עליהם ביחד ונהפוך את הבעיה ליתרון.
אראל מרגלית: אחד באמת זה הדסה.
אראל מרגלית: הדסה, מסיבות כאלה ואחרות, גם זה פאר הטכנולוגיה והמחקר הרפואי הישראלי.
אראל מרגלית: בשנים האחרונות, מסיבות כאלה ואחרות, אנחנו ניהלנו שם קרב בלימה ובעצם הדסה מאוימת בתחום אחרי תחום ומרכז הארץ לקח הרבה מאוד אנשים מתוך הדסה והקימו שם מרכזים רפואיים בדיסציפלינות שונות שהיום מתחרים בהדסה והדסה גם נקלעה לבעיות כספיות מאוד לא פשוטות.
אראל מרגלית: אני מאוד שמח על זה שהשר או סגן השר ליצמן לקח על זה את ההובלה.
אראל מרגלית: אני חושב שסוף סוף יש פה שפה אחרת, אני גם יודע שהוא הביא מנכ"ל רציני.
אראל מרגלית: אני רק אומר לך, ראש העיר, ולכם, אנחנו פה בכנסת כדי לנסות לתת את התמיכה, עשינו את זה גם בוועדת הכספים, אתה היית שם, וגם בשדולה לענייני ירושלים, ואנחנו רוצים שאחרי קרב הבלימה נרצה שתגידו לנו איך אתם רוצים את העזרה שלנו במתן עזרה כדי שהדסה, שערי צדק ואחרים, יקבלו את העידוד להחזיר לעצמם את ההגמוניה בחלק מהמחלקות ובחלק מהנושאים שאולי חלק מזה עבר למרכז.
אראל מרגלית: כי זה אדיר.
אראל מרגלית: התכניות שלך ושל אחרים לפתח תעשייה סביב הדסה זה אדיר, זה פשוט דבר גדול, אדיר, צריך למצוא את הטוויסט.
אראל מרגלית: תעשיית הביו טכנולוגיה בישראל לא פרחה עד היום כמו הרבה תעשיות אחרות, כמו תעשיות האינטרנט ותעשיות אחרות, כלומר כן במחקר אבל לא השכלנו תמיד כתעשייה לתרגם את זה למקומות עבודה ולחברות ולסטרט אפים והיום אני חושב שצריך עוד מאמץ וירושלים צריכה להוביל, לדעתי, את המאמץ הזה.
אראל מרגלית: ואנחנו עומדים פה מאחוריך ומאחורי הדסה.
אראל מרגלית: הדבר השני שאנחנו מנהלים היום קרב בלימה זה רשות השידור.
אראל מרגלית: אנחנו מדברים פה על 1,400 עובדים שיכול להיות שמחר לא תהיה להם עבודה.
אראל מרגלית: אני רוצה להזכיר לנו שרשות השידור במדינת ישראל, טלוויזיה, הפקות, זה הגיע מירושלים.
אראל מרגלית: זה חלק מהכישרון הטבעי שלנו.
אראל מרגלית: יש פה המון אנשים, המון ידע, נכון שהמרכז לקח הרבה מהדברים המסחריים, אבל תראו מה קרה באנגליה.
אראל מרגלית: ה-BBC הקים את ערוץ 4 של ה-BBC, שזה באמת היה מהלך מבריק, כי בגלל שיש הרבה מאוד תכניות ריאליטי ותכניות כאלה ואחרות, שידור ציבורי רציני זה דבר שמדינת ישראל זקוקה לו וברשות השידור יש אנשים מדהימים, והיא כבר מזמן לא מקבלת את האמצעים ואת ההכוונה מהמדינה.