GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ארנה זמיר: במטבח כבר מזמן יש לנו מדיח כלים, אנחנו כבר מזמן שכחנו שבכל זאת יש בו משהו מן הרובוט.
<ארנה זמיר: בנושא של ניקוי רצפה דובר.
<ארנה זמיר: בנושא הרובוטים וניקוי חלונות, זאת ממש אחת הסוגיות הקשות למטפלות הבית כאשר הזקנים מבקשים מהם לנקות חלונות ועל זה מתנהלים מאבקים.
<ארנה זמיר: נשמח להכניס את הרובוט לניקוי חלונות.
<ארנה זמיר: התחום השני הוא הנושא של עזרה בביצוע פעולות היום יום וניידות.
<ארנה זמיר: הסיוע למטפל שנמצא במקום.
<ארנה זמיר: כאשר מדובר באדם מאוד כבד, כיום יש מנופים שעוזרים לנייד אותו, להסתובב במיטה, להוריד מהמיטה ולהעלות למיטה, אבל ראיתי שיש למשל רובוט אחד, האל, שממש יכול לעזור לבן אדם שלא יכול ללכת בכוחות עצמו.
<ארנה זמיר: דברים מהסוג הזה יכולים לסייע לאנשים שרוצים לשמר את העצמאות התפקודית שלהם ואני חושבת שאלה דברים מאוד מאוד חשובים.
<ארנה זמיר: אנחנו עכשיו מאוד פעילים בתחום שלישי, אנחנו עכשיו לקראת מכרז, שאנחנו קוראים לו בראשי תיבות שלנו שה"ם, שירותי השגחה מרחוק.
<ארנה זמיר: פרסמנו RFI בנדון ולכן אין בעיה לדבר על דברים שפרסמנו ב-RFI.
<ארנה זמיר: אנחנו מתעניינים במערכות שיסייעו בעיקר בניטור של יציאה ממצבי שגרה, שיכולים אולי לאתר על מצבים של נפילה או ירידה במצב הבריאותי או אולי יציאה לא מתוכננת מהבית בשעות חריגות לאנשים שונים ברמות שונות כי יש כאן גם שאלות של פרטיות.
<ארנה זמיר: זאת סוגיה מאוד מרתקת.
<ארנה זמיר: כאן אנחנו בעצם מדברים גם על רובוטים שאוספים מידע, מעבדים אותו ויודעים להוציא התרעות על פי הנחיות שהם קיבלו.
<ארנה זמיר: אלה דברים שהם עכשיו על המדוכה שלנו.
<ארנה זמיר: התחום האחרון שראיתי והוא חשוב לנו זה הנושא של הפגת בדידות, כאשר כאן התחום מתחלק לשני תחומים.
<ארנה זמיר: תחום אחד הוא כל הנושא של תקשורת של אדם שנמצא בביתו עם העולם החיצון, שאלה יכולים להיות קשרים של סקייפ, של מייל, של קבוצות שונות, קשר של אחד על אחד או שלו בתוך קבוצה מונחה.
<ארנה זמיר: כאן הדברים צריכים להיות, לעומת מה שהיה בעבר, כאשר כמובן ההפעלה שלהם והפתיחה של האפליקציה הזאת מהטבלט תהיה הרבה יותר פשוטה מכפי שהיה מדובר בעבר ונדמה לי שהדברים יכולים להיות ישימים די בקלות.
<ארנה זמיר: הרובוט השני, כל מיני דברים שהם חלק מחיית מחמד.
<ארנה זמיר: ראיתי את כלב הים ששמו פארו שיודע להגיב בחיוך ובקריצת עין למי שמלטף אותו.
<ארנה זמיר: בסך הכול מדובר בעולם גדול של תחומים שאפשר להיכנס אליהם.
<ארנה זמיר: אצלנו הכניסה לדברים האלה, לרוב, היא לא כמו שקורה עכשיו עם שה"ם.
<ארנה זמיר: לרוב בביטוח לאומי יש אגף קרנות והוא מוביל את החדשנות והוא יכול לעשות פיילוטים, לערוך ניסויים ואחרי איזשהו זמן, גם לראות אך זה משתלב בחקיקה ובחוק סיעוד ובדברים מהסוג הזה.
<ארנה זמיר: הפעם בנושא של שה"ם החלטנו להפוך את היוצרות כי אין לנו סבלנות ואנחנו רוצים שזה כבר יעמוד לרשות הזקנים.
<ארנה זמיר: אנחנו רוצים להעביר את הזקנים מהעידן של לחצן המצוקה, שצריך להיקרא לחיץ מצוקה, לעידן עכשווי, הרבה יותר מהר ולכן שינינו את הגישה שלנו ואנחנו כבר עשינו RFI ואנחנו בשלבים מתקדמים של כתיבת המכרז כי אנחנו רוצים להעמיד את השירות הזה לרשות הציבור.
<ארנה זמיר: אנחנו חושבים שזה יהיה להיט.
<ארנה זמיר: כיום לצערנו רק 11 אלף משתמשים בשירות הזה אבל אם הוא יהיה טוב, הוא יכול לשחרר חלק מהצורך בעובדים זרים בחלק מהמצבים וכמובן לא בכולם.
<ארנה זמיר: החשוב ביותר זה לזכור שבסופו של דבר צריך יהיה ליצור את האינטגרציה בין הרובוטיקה לאדם שמטפל בזקן.
<ארנה זמיר: כל הדברים האלה תלויים בנכונות של הזקנים להכניס את החדשנות הזאת אליהם הביתה וזאת לא תמיד האוכלוסייה שנוטה להכניס את החדשנות.
<ארנה זמיר: לכן הנושא של חיבור ושימוש בחלקים של הטכנולוגיה לצד המטפלים, זאת הדרך הנכונה יותר מאשר אותו ג'ירף פלוס שנראה מאוד חמוד.
<ארנה זמיר: יש איטלקייה שמדברת באינטרנט עם הג'ירף פלוס שלה וזה מקסים.
<ארנה זמיר: מזכירה לי את סבתא שלי.
<ארנה זמיר: אני מחכה בסקרנות לראות מה יהיו שיתופי הפעולה העתידיים.
יואב קיש: נמצא אתנו דוקטור עמי אפלבוים .
יואב קיש: בבקשה, תציג את עצמך.
<עמירם אפלבוים: ראיתי שחבר הכנסת הנכבד שעזב בן קיבוץ נצר.
<עמירם אפלבוים: אני בן קיבוץ סעד.
<עמירם אפלבוים: אבא שלי מהמקימים ומהציונים הגדולים שהלכו ליישב את הנגב, היה בפלמ"ח ותכף תראו איך המעגלים נסגרים.
<עמירם אפלבוים: אני הלכתי לכיוון של היי-טק וטכנולוגיה.
<עמירם אפלבוים: מה לזה ולציונות?
<עמירם אפלבוים: למה אתה לא נשאר בקיבוץ?
<עמירם אפלבוים: למה אתה הולך לטכנולוגיה?
<עמירם אפלבוים: תכף המעגלים ייסגרו.
<עמירם אפלבוים: קלא טנכור היא חברה שנוסדה על ידי קן לוי, יהודי אמריקאי שהחליט שבמקום לתרום כסף לישראל, ואתם רואים, בשנת 1986, הוא ייצור מקומות עבודה בישראל.
<עמירם אפלבוים: הוא לא רוצה לתרום אלא הוא רוצה ליצור מקומות עבודה.
<עמירם אפלבוים: זאת התרומה שלו.
<עמירם אפלבוים: דרך אגב, שני הבנים שלו נשואים לישראליות.
<עמירם אפלבוים: הוא הקים את החברה והחברה כאן בישראל היא חברה בישראל, IP בישראל, ייצור בישראל והיא משרתת את תעשיית הסמי-קונדקטור.
יואב קיש: איפה אתם יושבים?
<עמירם אפלבוים: בגליל, במגדל העמק.
<עמירם אפלבוים: כמו שאתם רואים, זאת תעשייה שמשרתת תעשייה של 1.5 טריליון דולר, שזה כל רכיבי האלקטרוניקה עליה שמעתם כאן.
<עמירם אפלבוים: כל הגאדג'טים, כולם מונעים על ידי רכיבים אלקטרוניים שנמצאים בשורה השנייה הירוקה, שהיקף השוק של זה הוא 338 מיליארד דולר.
<עמירם אפלבוים: מתוך זה יש מכונות, שתכף נדבר עליהן, כאשר אנחנו מתקרבים למה שאנחנו עושים, שזה הצ'יפים, זה הסמי-קונדקטורס בעזרתם מונעים כל המכונות שלנו.
<עמירם אפלבוים: החברה קלא טנכור היא בשוק שמשתלט או שמבצע את השליטה על ניצולת התהליכים, פרוסס קונטרול.
<עמירם אפלבוים: חברות כמו אינטל, סמסונג, תושיבא, TSMC, ST, לא יכולות לייצר שום דבר אם הן לא יקנו מכונות מאתנו.
<עמירם אפלבוים: אתם רואים את הגידול, ה-אוורייד גרוסגרייד, של התעשייה שהוא כבר שנים גדל בקצבים.
<עמירם אפלבוים: הסמי קונדקטור, אתם יכולים לראות שהוא גדל בחמישה אחוזים לשנה והוא לא מאט אלא להפך, הוא מואץ כי אף אחד לא רוצה לוותר על האייפון 7.
<עמירם אפלבוים: לכולם יש אייפון 6, חוץ ממני שיש לי 5, וכבר כולם מחכים לאייפון 7.
<עמירם אפלבוים: כל הגאדג'טים שנמצאים כאן, בלי הרכיבים האלקטרוניים שמניעים אותם, לא ינועו.
<עמירם אפלבוים: אנחנו אלה שמאפשרים, מה שאנחנו קוראים, למהפכה הדיגיטלית לנוע קדימה.
<עמירם אפלבוים: כך נראה צ'יפ ארוז אחרי שהוא עובר על המכונות שלנו באינטל, בסמסונג.
<עמירם אפלבוים: זה צ'יפ ארוז והצ'יפ הזה נכנס לתוך סמרטפונים.
<עמירם אפלבוים: סמרטפון הוא הפלטפורמה הגדולה ביותר שיש היום למחשוב ותכף תראו איך הסמרטפון חוזר גם אלינו.
יואב קיש: בוא נתמקד בקטע של הרובוטיקה שהוא יותר רלוונטי.
יואב קיש: אנחנו בלוח זמנים.
<עמירם אפלבוים: אני מגיע לצד של הרובוטיקה.
<עמירם אפלבוים: כך נראה המפעל של אינטל למשל שכולו מכונות שלנו שהן כולן רובוטיות.
<עמירם אפלבוים: הן כולן אוטונומיות ומייצרות בעצמן את הרכיבים.
<עמירם אפלבוים: אתם יכולים לראות כאן מכונות שפותחו בישראל ואלה רובוטים שתכף ניכנס פנימה לתוך הרובוט.
<עמירם אפלבוים: זאת מכונה שפותחה ויוצרה בישראל, מכניסה לישראל, כמו שאתם רואים, מעל מיליארד שקלים כל שנה.
<עמירם אפלבוים: זה פותח ויוצר בישראל.
<עמירם אפלבוים: אבל הייצור של קלא טנכור הוא לא רק של דברים שפותחו בישראל.
<עמירם אפלבוים: שורת המכונות שאתם רואים כאן למטה, שהן מייצרות את הצ'יפים, פותחו בארצות הברית, חיפשו מקום לייצר ומכל המקומות לייצר, אמרו שנייצר את זה בישראל.
<עמירם אפלבוים: אתם יודעים למה?
<עמירם אפלבוים: בגלל הטאלנט שיש כאן בישראל, בגלל האקדמיה שמוציאה מהנדסים כאלה טובים, בגלל שרשרת אספקת המוצרים, שאנחנו קוראים לה שרשרת המזון, סופליין צ'יין של רכיבים, ובגלל – ואני לא מצניע את זה – ההטבות שהמדינה נותנת.
<עמירם אפלבוים: עם כל אלה מייצרים בישראל.
<עמירם אפלבוים: עכשיו תראו את הרובוטיקה שיש הנדסה בסין והייצור כאן בישראל.
<עמירם אפלבוים: אלה מסוג הדברים שחברה כמו קלא שיושבת במגדל העמק עושה.
<עמירם אפלבוים: זה רובוט שמכניס ומוציא פרוסות לתוך המכונה, הוא רובוט שפותח כאן בישראל, הוא רובוט שמתחרה ברובוטים אמריקאיים ויפנים ומנצח אותם.
<עמירם אפלבוים: הרובוט הזה, הדיסקות שאתם רואים, אלה פרוסות הסיליקון.
<עמירם אפלבוים: פרוסות הסיליקון האלה, עליהן אינטל מטביעה את הצ'יפים שלה, כולו פיתוח ישראלי, ייצור ישראלי והכול עם בקרים ועם רכיבים שאנחנו בעצמנו פיתחנו.
<עמירם אפלבוים: הדברים האלה דורשים הרבה מאוד טכנולוגיה והרבה מאוד ידע.
<עמירם אפלבוים: תשאלו מה לזה ולכל ההיי-טק.
<עמירם אפלבוים: כאן צריך הרבה אופטיקה למכונות האלה, הרבה אימג' סנסור לייטסורס ולכן הרובוטיקה הוא דבר שכל כך מעניין את כולם, כי הוא אינטר דיסציפלינרי שמקיף הייתי אומר כל תחום שלומדים בטכניון, אנשים שלא יכולים לעבוד בתעשייה שלנו של הרובוטיקה, בקלא טנכור ישראל, גם מהנדסי תעשייה וייצור, בגלל שיש לנו ייצור כזה גדול.
<עמירם אפלבוים: כמו שאמרתי, אלה שלושת הסיבות שמדינת ישראל זכתה בחברה כמו קלא טנכור – גם הטלנט, גם הפיננשלס פוזישן שכבר הזכרתי, ההטבות שהמדינה נותנת, וגם האינוויישן והפרודקטיביטי.
<עמירם אפלבוים: זה המקום בו אנחנו נמצאים, במגדל העמק.
<עמירם אפלבוים: שאלתם למה הראיתי את האייפון.
<עמירם אפלבוים: אנחנו עם המכונות שהראיתי שולטים בתשעים אחוזים ויש לנו תשעים אחוזי מארקט שר באותן מכונות שאנחנו עושים.
<עמירם אפלבוים: אין בעולם אף אייפון ואף PC שהקומפוננטות שנמצאות בתוכו שראיתם קודם בתמונה, לא עברו על מכונה שיוצרה במגדל העמק.
<עמירם אפלבוים: במגדל העמק.
<עמירם אפלבוים: כל תושבי מגדל העמק צריכים להיות גאים על כך שיש להם מכונות שמיוצרות וכל רכיב אלקטרוני עבר על מכונה שיוצרה במגדל העמק ויוצאה מישראל.
<עמירם אפלבוים: אני חושב שזה מקור לגאווה גדולה עבור כולנו.
<עמירם אפלבוים: לסיכום.
<עמירם אפלבוים: כאן הציונות וכאן אני מתקשר לאבא שלי זיכרונו לברכה.
<עמירם אפלבוים: הוויז'ן היום, לדעתי, הדור הבא, זאת הציונות.
<עמירם אפלבוים: הציונות הבאה היא בהיי-טק.
<עמירם אפלבוים: שלא יהיה לאף אחד שום אשליה אחרת.
<עמירם אפלבוים: ישראל רוצה לשרוד, ישראל רוצה לנצח, הציונות היא בהיי-טק וההיי-טק בגליל ובנגב.
<עמירם אפלבוים: אני מקווה שמרכז הרובוטיקה שיוקם, כמו שאני כאן מציין, יוקם בגליל כי בנגב כבר יש את הסייבר.
<עמירם אפלבוים: תודה רבה.
יואב קיש: הצטרפה אלינו פרופסור נורית ירמיה, המדענית הראשית של משרד המדע,
יואב קיש: הטכנולוגיה והחלל.
יואב קיש: נמצא אתנו גם דוקטור טארק אבו חאמד, הסגן של המדענית.
יואב קיש: אני אתן את רשות הדיבור לטארק ונורית, אם תרצי, תוכלי להתייחס לאחר מכן.
<נורית ירמיה: לא הייתי כאן כי התחלקנו בין הוועדות השונות.
<טארק אבו חאמד: נאמר כאן שתחום הרובוטיקה הוא ההמלצה של המולמו"פ אבל שלב הביצוע הוא של משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
<טארק אבו חאמד: אנחנו כרגע נמצאים בשלבים מתקדמים מאוד בהכנת קול קורא לפרסום והקמת שני מכוני מחקר יישומיים כאשר אחד מהם יהיה בתחום הרובוטיקה.
<טארק אבו חאמד: שר המדע, חבר הכנסת דני דנון, נרתם למשימה.
<טארק אבו חאמד: כמו שאמרתי, אחד יהיה בתחום הרובוטיקה והשני יהיה פתוח למוסד אקדמי שיציע את התחום בו הוא חזק.
<טארק אבו חאמד: הקול קורא יאפשר שיתוף פעולה בין מוסדות אקדמיה שונים.
<טארק אבו חאמד: המטרה של מכון המחקר היא לחזק את הקשר בין התעשייה לבין האקדמיה ולתת שירות מהאקדמיה לתעשייה.
<טארק אבו חאמד: המשרד שלנו גם עוסק בתחום הרובוטיקה ולא רק בתחום מכוני מחקר.
<טארק אבו חאמד: כמו שאתם יודעים, המשרד הקים אתה קרן הלאומית למחקר מדעי יישומי והנדסי.
<טארק אבו חאמד: תחום הרובוטיקה או נושא הרובוטיקה הוא רב תחומי ונכנס חזק לתחום ההנדסה.
<טארק אבו חאמד: בשנה שעברה פרסמנו מספר נכבד בתחום הרובוטיקה ובשנה זו - ובשנה הבאה – הוגשו למשרד שלנו, ואני רואה כאן את החוקרים שהגישו לקול הקורא הזה, בקשות במסגרת הקרן הלאומית למחקר מדעי, יישומי והנדסי.
<טארק אבו חאמד: בתכניות המשרד שהן בשיתוף פעולה בינלאומי, גם אנחנו מעוניינים במחקרים בתחום הרובוטיקה והשנה יהיה לנו קול קורא בתחום הרובוטיקה הביורפואית עם צרפת בתקציב של 500 אלף יורו.
<טארק אבו חאמד: היה לנו קול קורא גם עם רוסיה.
יואב קיש: אני שמח לשמוע על ההחלטה ועל כך שהעניין מתקדם, כמו שאמרת.
<נורית ירמיה: אני רק אוסיף שזאת יוזמה שבאמת הגיעה אל שולחננו מכל מיני מקומות, חלק מהמולמו"פ, ובחנו אותה ומצאנו אותה ראויה.
<נורית ירמיה: היא שוב עונה בדיוק על אותו תחום של מה שנקרא עמק המוות.
<נורית ירמיה: זה יהיה מכרז וכרגע אנחנו עובדים על האפיונים הראשונים שלו.
<נורית ירמיה: ברגע שיהיו לנו האפיונים הראשונים, כמובן שנשתף את המולמו"פ, את אג"ת, את משרד הכלכלה, את כל השותפים שבוודאי נרצה שיהיו אתנו לאורך כל הדרך.
יואב קיש: אני שוב מברך על ההירתמות וההיענות.
יואב קיש: אני חושב שזה בהחלט נדרש.
יואב קיש: דוקטור אילנה ניסקי, אוניברסיטת בן גוריון, חוקרת.
<אילנה ניסקי: בראשית דבריי אני אומר כמה מלים על עצמי.
<אילנה ניסקי: בעיקרון אני בוגרת של שלושה תארים באוניברסיטת בן גוריון במחלקה להנדסה ביורפואית והרקע שלי הוא בכלל מגיע מחקר המוח, מהניסיון להבין איך המוח שלנו עובד בעזרת מודלים חישוביים.
<אילנה ניסקי: אז יצאתי להשתלמות פוסט דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד ושם עבדתי על רובוטים רפואיים ובעצם בעיצומו של צוק איתן לפני שנה, קצת פחות משנה, בחרתי לחזור לארץ למרות שאפילו היו מספר אפשרויות אחרות מאוד אטרקטיביות.
<אילנה ניסקי: גם מאוד שמחתי שהייתה לי הזדמנות לחזור לאוניברסיטת בן גוריון ולהקים את המעבדה לרובוטיקה רפואית.
<אילנה ניסקי: עכשיו אני אספר לכם על הרובוטים ואנשים יכולים לצעוד קדימה ביחד.
<אילנה ניסקי: עד עכשיו ההתרכזות הייתה דווקא בצד האוטונומי, אבל אני מאמינה שרובוטים ואנשים צריכים לעבוד ביחד.
<אילנה ניסקי: אני רוצה לספר לכם על אפליקציה ספציפית שמאוד מעניינת אותי, של ניתוחים בעזרת רובוט במצב בו הרופא המנתח בעצם מזיז מעין ג'ויס סטיק רובוטי מאוד מתוחכם ששולט על כלים ניתוחיים שנמצאים בתוך הבטן של החולה.
<אילנה ניסקי: הוא שולט עליהם בהפעלה מרחוק.
<אילנה ניסקי: זה מספק גם לחולה וגם לרופא יתרונות מאוד מאוד רבים ולראיה, כחצי מיליון ניתוחים כאלה מתבצעים מדי שנה בעולם ויש מקום לגדול בתחומים נרחבים כמו אורולוגיה, גניקולוגיה, כירורגיה כללית, מגוון תחומים.
<אילנה ניסקי: יש מספר מערכות רובוטיות כאלה גם בבתי החולים בארץ – בהדסה עין כרם יש רובוט כזה וכמו כן ברחבי הארץ.
<אילנה ניסקי: התמונה היא לא ורודה כיוון שיש עדיין בעיות רבות.
<אילנה ניסקי: למשל, הרופא שעובד בתוך בטן החולה לא מרגיש את הכוח שהוא מפעיל על הרקמות ובכלל המערכות האלה מאופיינות בעקומת למידה ארוכה.
<אילנה ניסקי: לוקח זמן ללמוד אותן.
<אילנה ניסקי: אני חושבת שהבעיה ומה שיכול לפתור את הבעיה זה בעצם לקחת בחשבון את המוח של המנתח, את היכולות המוטוריות של המנתח ולחקור אותן.
<אילנה ניסקי: הרעיון הוא בעצם לקחת רעיונות ומודלים שיש לנו מתחום חקר המוח ולנצל אותם בבנייה של הרובוט, בבקרה של הרובוט ובפיתוח שיטות האימון וגם לסגור את המעגל הזה מצד שני - כאן בשקף אתם רואים את המעגל – כי בעצם מתוך האינטראקציה של הרופאים עם הרובוט הניתוחי למטלות ולסיטואציות שיש להן משמעות בחיי היום יום של הרופא, זאת העבודה שלו, אנחנו יכולים בעצם לבנות מודלים הרבה יותר טובים מאלה שקיימים לנו כרגע כדי להבין את המוח במצבים אמיתיים.
<אילנה ניסקי: אני רוצה להראות לכם על קצה המזלג מספר תוצאות מחקריות.
<אילנה ניסקי: אגב, יש לנו כאן הדגמה ואם יהיה זמן בסוף הישיבה, תבואו לנסות לראות איך רופא מרגיש בהפעלה מרחוק.
<אילנה ניסקי: כמובן לא נבצע כאן ניתוח אלא ניתן דוגמה קטנה.
<אילנה ניסקי: בנינו מודלים חישוביים להשפעה של השהייה על התפיסה עליו ועל הפעולה של המפעילים.
<אילנה ניסקי: אתם רואים כאן ממש דוגמה למשחק מחשב שתוכלו ממש לנסות אותו, בו המידע שהנבדק משחק בו מושהה יחסית לתנועה שהוא מבצע.
<אילנה ניסקי: בעזרת המודלים האלה, אנחנו הגדרנו קריטריון חדש לטיב מערכות הפעלה מרחוק שהוא לא סטנדרטי ושהוא לוקח את הבן אדם בחשבון.
<אילנה ניסקי: במהלך הפוסט דוקטורט שלי חקרנו דווקא את הניתוחים הרובוטיים והגענו למסקנה ומצאנו שהדינמיקה להזיז את הרובוטים האלה שהרופא מבצע במהלך הניתוח, משפיע על התנועות של הרופא אבל הרופא המומחה מסוגל להסתגל לזה.
<אילנה ניסקי: אלה החדשות הטובות.
<אילנה ניסקי: הדרך קדימה היא לנסות להבין במטלות גם יותר מורכבות, כמו למשל מה שאני מראה לכם למטה, בתפירה הרובוטית, איך אפשר לקחת את ההבנה הזאת ולשפר את התכנון של הרובוט.
<אילנה ניסקי: כמובן יש לזה גם אפליקציות מחוץ לרפואה.
<אילנה ניסקי: אפילו שהאפליקציה של הרפואה יכולה להשפיע על חיי מיליוני אנשים, אבל גם לכל תחום אחר.
<אילנה ניסקי: אם אתם חושבים על אפליקציה צבאית שדורשת הפעלה מרחוק או בחלל או לחילוץ והצלה, אגב, נושא שמאוד קרוב ללבי כקצינת חילוץ והצלה.
<אילנה ניסקי: המון שימושים.
<אילנה ניסקי: דבר אחרון הוא שבעצם מאוד שמחתי לחזור לארץ ובמיוחד לאוניברסיטת בן גוריון כיוון שאתם רואים שנושא המחקר שלי הוא מאוד בין-תחומי וזה מאפיין את המחקר הרובוטי באוניברסיטת בן גוריון ובארץ בכלל.
<אילנה ניסקי: באוניברסיטת בן גוריון הדבר הזה מתבצע בתוך היוזמה לרובוטיקה רפואית חקלאית וביולוגית, ABC, ובמכון ליומן סקיוריטי.
<אילנה ניסקי: בעצם היוזמה והעבודה היא כלל הקמפוס לתחומים רבים שהם לא תחומים קלאסיים בהם בדרך כלל תחשבו על רובוטיקה.
<אילנה ניסקי: אתם חושבים על רובוטיקה וחושבים על הנדסה ומדעי המחשב.
<אילנה ניסקי: בעצם גם פסיכולוגים, גם מדעני מוח, פיזיולוגים שמנסים להבין איך המכרסמים מזיזים את השפמים שלהם, חוקרים של מדעי החיים שמנסים להבין איך דגים רואים וכל האפליקציות האלה, ממשקי מוח-מכונה בעזרת EG למיניהם, כל הסיפורים האלה מתחברים ביחד בעבודה רב תחומית ושיתוף פעולה של כל החוקרים שמעורבים במאמץ הזה באוניברסיטה.
<אילנה ניסקי: הדברים האלה כמובן חשובים להמשיך ולפתח אותם כדי שעוד חוקרים יוכלו לקבל את ההחלטה כמוני וגם לחזור ארצה.
יואב קיש: אני חייב לציין שבאמת הכוח של התעשייה מגיע הרבה גם מהמערכת הצבאית והביטחונית וגם מהאוניברסיטה ומהאקדמיה.
יואב קיש: אני חושב שחוץ מזה שהמילה ציונות היא חשובה ולא צריך לזלזל בה, אני חושב שזה שחזרת לכאן, זה חשוב.
יואב קיש: יש נושא להחזיר מדענים לארץ ואני לא יודע אם הוא חלק מהתכנית או לא, אבל הוא חשוב מאוד.
יואב קיש: באמת יישר כוח בעניין הזה ואני שמח מאוד שאת כאן ולא בארצות הברית או באיזשהו מקום אחר מאוד מפתה.
יואב קיש: לצערי גם אני צריך לצאת וחבר הכנסת מקלב יחזור מהישיבה של השדולה אליה הוא יצא ויחליף אותי.
יואב קיש: היה לי חשוב לומר כמה דברים.
יואב קיש: ראשית, גם כילד למדתי בבית ספר להנדסאים ואז עוד היה לנו את נושא הרובוטיקה.
יואב קיש: עידית למדה אתי באותה כיתה והיום היא באוניברסיטת אריאל.
יואב קיש: למדנו עם הבוכנות ועם הלחץ אוויר והמפסקים.
יואב קיש: אז זאת הייתה הרובוטיקה אותה למדתי.
יואב קיש: מאז העולם הזה התפתח מאוד ואני חושב שבאמת הנושא של החינוך שעלה כאן, בין אם רואים את זה היום גם בתחרות של פירסט שאני מניח שכולכם מכירים את זה ורואים איך זה משלהב ותופס את בני הנוער שלנו.
יואב קיש: אני חושב שאנחנו חייבים לקחת פוזיציה גם במקום הזה.
יואב קיש: בכלל, שוק הרובוטיקה – אמרת בצדק – הוא שוק בצמיחה, עדיין שוק צעיר אבל הגורילות כבר מסתכלות שם.
יואב קיש: יש לנו נקודת פתיחה טובה.
יואב קיש: אני לא יודע להגיד כמה הייתי רוצה שהיא תהיה יותר טובה, אבל מצד שני היא הייתה גם יכולה להיות פחות טובה.
יואב קיש: קודם נאמר כאן שלא שומעים צרות אבל אם לא נעשה, יהיו כאן צרות.
יואב קיש: אנחנו צריכים לדאוג לעשות.
יואב קיש: הנושא של מינוף הזמן הנוכחית, הוא דרמטי.
יואב קיש: כאן אני פונה לנציגי הממשלה מכל המשרדים ואומר שיש כאן הזדמנות שאסור לנו להחמיץ.
יואב קיש: יש כאן אחריות – גם שלנו ובכנסת נעשה מה שאנחנו יכולים – אבל הממשלה היא הגורם שצריך להוביל את זה כדי לא להחמיץ את ההזדמנות הזאת.
יואב קיש: אני לא הייתי בדיון שהתקיים לפני ארבע שנים, אבל מאז נעשו דברים ואם היו נעשים קצת יותר, יכול להיות שהיינו היום בנקודת זמן יותר טובה.
יואב קיש: כל דקה שאנחנו נפסיד, נשלם על כך והרבה מאוד בעתיד.
יואב קיש: דיבר אודי על כך שהיה לו ויכוח אם הוא היה הרובוט הראשון או לא, ואני חושב שיש לזה משמעות מעבר לסימבולית, משמעות מאוד אמיתית.
יואב קיש: אתה לא היית היום עם עשרים אחוזים נתח שוק אם היית חברה מישראל שהיום הייתה נכנסת לשוק הזה.
<אודי פלס: שום סיכוי.
יואב קיש: שום סיכוי.
יואב קיש: לכן הנושא הזה של המיקום הספציפי של השוק הזה הוא דרמטי.
יואב קיש: יש פה הזדמנות שאסור להחמיץ אותה.
יואב קיש: אני מאוד מאוד שמח על כל הגישה החיובית מכל גורמי הממשלה אותה שמענו כאן.
יואב קיש: אני רוצה לברך את צבי שילר כמוביל את האיגוד ואת כל שאר הדוברים.
יואב קיש: לפעמים לבוא לכנסת ולפעמים לבוא לממשלה, אתה מרגיש שאתה נאבק בטחנות רוח.
יואב קיש: לפעמים זה כך, אבל תמשיכו להיאבק.
יואב קיש: גם תעשיית הסייבר עשתה את זה וגם ההיי-טק ובסוף עם נחישות ואורך רוח, אני מאמין שאנחנו יכולים למצוא את עצמנו עוד ארבע שנים, בתקווה שעוד נהיה כאן, במצב אחר.
יואב קיש: הנקודה החשובה היא לראות שאת ההזדמנות הזאת לא החמצנו ודאגנו למקסם את זה לטובת כלל התעשייה בישראל.
<צבי שילר: הודית לי אבל המולמו"פ למעשה הוא המוביל של היוזמה.
<צבי שילר: בזכותו אנחנו למעשה נמצאים כאן.
אורי מקלב: תודה ליואב על לקיחת האחריות ועל ניהול הישיבה.
אורי מקלב: כאמור, השר הגיע לישיבה של השדולה ולמרות שהוא עדיין מדבר, והוא התחיל לדבר לפני שהגעתי, עזבתי וחזרתי לכאן.
אורי מקלב: אפילו לא הספקתי להתנצל שם.
יואב קיש: זאת אומרת, כל הזמן שאנחנו דיברנו כאן, השר דיבר שם.
אורי מקלב: דיבר על התחבורה הציבורית.
<ענת לוי: אם הנוכחים חשבו שהחיים של חברי הכנסת הם חיים קלים, הם רואים שלא כך הוא.
אורי מקלב: אתמול עזבנו את הבניין אחרי 4 לפנות בוקר.
אורי מקלב: כנראה שרובוטים לא יהיו חברי כנסת.
אורי מקלב: אתם לא מפתחים משהו שלא צריך מנוחה ולא צריך שינה.
<צבי שילר: לפני ארבע שנים עלה הרעיון הזה, אבל הוא עדיין לא קרה.
אורי מקלב: אנחנו מעודדים את הדברים האלה.
אורי מקלב: ענת דיווחה לי כל הזמן על הקורה בוועדה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לאפשר לעוד אנשים שמבקשים להתייחס בקצרה.
אורי מקלב: דוקטור ירון דופלט, בבקשה.
<ירון דופלט: אחרי שכל כך הרבה אנשים דיברו כאן על חינוך, אני רוצה להציג את הרקע מנקודת המבט של משרד החינוך.
<ירון דופלט: לפני כן, הרקע האישי שלי.
<ירון דופלט: אני מפמ"ר הנדסת מכונות ממינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.
<ירון דופלט: בעבר הרחוק, בשנת 1993, בדיוק בנקודת מינימום של הגרף שהוצג כאן קודם, בתרדמת של תחום הרובוטיקה כאשר אחרי החלומות הייתה תרדמת, בדיוק בנקודה הזאת אני הקמתי את מגמת הרובוטיקה, אחת הראשונות בישראל אם לא הראשונה, בבית ספר קטן מאוד בגליל, במשגב.
<ירון דופלט: כמה שנים אחרי כן, שלוש שנים אחרי כן, הבוגרים של המחזור הראשון השתתפו בתחרות המדענים הצעירים - שאחר כך הפכה להיות תחרות המדענים והמהנדסים הצעירים או המפתחים הצעירים - בירושלים ונדמה לי שלקחו שם מקום שלישי.
<ירון דופלט: אז הגענו לפיילוט עם שלושה בתי ספר, בשנת 1999, שמשרד החינוך – יושב כאן דוקטור נדב בצר שאז היה מפמ"ר הנדסת מכונות - יצא עם פיילוט של שלושה בתי ספר והקימו את מגמת מכטרוניקה במשרד החינוך.
<ירון דופלט: כשזה גדל לעשרה בתי ספר, היה לי הכבוד יחד עם פרופסור שהם לעשות את תחרות המכטרוניקה בשירות האדם, התחרות הראשונה בישראל, בטכניון, בפקולטה להנדסת מכונות באודיטוריום.
<ירון דופלט: ישבנו שם עם עשרה פרויקטים מבתי ספר שהציגו את הנושא של הרובוטיקה.
<ירון דופלט: זאת ההיסטוריה של מה שנקרא טרום ההתחלה של הפריחה של הרובוטיקה במשרד החינוך.
<ירון דופלט: אז גם הובאה תחרות הרובונר, התחרות הבינלאומית של הטריניטי קולג', והטכניון היה המוסד האקדמי הראשון, ונדמה לי היחיד עד היום בישראל, שנותן מלגה לתלמידים שזוכים בתחרות הרובונר הבינלאומית בטריניטי קולג'.
<ירון דופלט: אני שולחכאן איזושהי קריאת כיוון לאקדמיה.
<ירון דופלט: אולי תחשבו להעניק עוד מלגות לתלמידים שזוכים בתחרויות בינלאומיות, ויש לנו לא מעט תלמידים כאלה שמייצגים את ישראל בכבוד.
אורי מקלב: הם מעוניינים להמשיך בנושא?
<ירון דופלט: הם מעוניינים להמשיך.
<ירון דופלט: בטכניון יש היום לא מעט סטודנטים בתארים שונים, כולל אחד בתואר שני ואחד בתואר שלישי, שנמצאים שם בזכות זה שהם היו ברובוטיקה.
<ירון דופלט: יש עשרות ומאות רבות של סטודנטים שחוזרים בחזרה לתחום הזה.
<ירון דופלט: אם הם לא הולכים להתעסק ברובוטיקה, כמו שנאמר כאן, הם הולכים להתעסק בתחומים מדעיים הנדסיים אחרים שהמדינה צריכה אותם.
<ירון דופלט: מילה אחת לגבי התכניות.
<ירון דופלט: רובוטיקה היום בישראל, מבחינת משרד החינוך, מקבלת תשומת לב דרך המגמות הטכנולוגיות ההיי-טקיות של הנדסת מכונות, מכטרוניקה, הנדסת תוכנה קצת, הנדסת חשמל ואלקטרוניקה קצת וזה גדל משלושה בתי ספר לעשרות ומאות של בתי ספר שמתעסקים בזה.
<ירון דופלט: יש תכניות לימודים מסודרות ברמה הפורמלית כאשר תלמיד תוך כדי יום הלימודים הרגיל שלו לומד תכנית לימודים מסודרת בבקרה, ברובוטיקה, במכטרוניקה, חיישנים ותוכנה ששולטת על הרובוט הזה.
<ירון דופלט: יש גם תכניות, מה שנקרא אחרי שעות בית הספר, או במסגרת מצוינות מדעית טכנולוגית שמשרד החינוך תומך בהן או במסגרת נוער שוחר מדע וטכנולוגיה שמשרד החינוך תומך או במסגרת חוגי רובוטיקה שמשרד החינוך פחות תומך שמתבצעות במסגרת מתנ"סים בשעות אחר הצהרים וכן הלאה.
<ירון דופלט: מבחינת תחרויות.
<ירון דופלט: חוץ מתחרות המכטרוניקה בשירות האדם והחברה, הוזכר כאן רובוטוב, אנחנו המצאנו את זה כבר בשנת 2000.
<ירון דופלט: תחרות מכטרוניקה לשירות האדם והחברה, זה היה השם שלה, קצת ארוך יותר מאשר רובוטוב אבל זה קיים.
<ירון דופלט: חוץ מהתחרות הזאת יש תחרות ה-פירסט שהגיעה ל-55 בתי ספר תיכוניים ולסדר גודל של 300-400 בתי ספר בחטיבות הביניים ובבית הספר היסודי.
<ירון דופלט: יש את תחרות הרובונר שהיא ותיקה מאוד והיא הצליחה להתרומם לכיוון של שלושים-ארבעים בתי ספר בשנת 2005 אבל בשנה שעברה אנחנו הגענו למצב חסר תקדים שעברנו את מספר קבוצות הרובוטיקה שהיו בתחרות הבינלאומית בטריניטי קולג' והגענו בישראל ל-163 קבוצות רובוטיקה.
<ירון דופלט: אולם הספורט ברעננה היה מלא בבני נוער שהיו שם.
<ירון דופלט: אני מזמין את כולם לאולם הספורט ברעננה ב-1 למרץ בשנה הבאה, אז תתקיים תחרות הרובוטיקה הלאומית של ישראל ותראו אולם מלא בני נוער שמגיל תיכון עוסקים בנושא של רובוטיקה.
<ירון דופלט: עוד מילה אחת אחרונה על מה מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך עושה לקידום התחום הזה.
<ירון דופלט: הוקמו שני מרכזים טכנולגיים – האחד בבאר שבע ואחד בחיפה – ושניהם יתחילו לפעול, אנחנו מאוד מקווים, מיד אחרי סוכות.
<ירון דופלט: המרכזים האלה יוכלו לשמש כר פיתוח מקצועי של מורים ולתמיכה בפעולות רובוטיקה תוך כדי הלימודים וגם בשעות אחר הצהרים.
<ירון דופלט: זה מה שקורה בבאר שבע ובחיפה.
<ירון דופלט: בנוסף לזה הוקמו בתי ספר מדגימים מכטרוניקה/רובוטיקה.
<ירון דופלט: הראשונים שבהם ריאלי העברי בחיפה, השני שבהם גימנסיה הרצליה בתל אביב, ואחרי שראינו שזה אכן טוב להביא את הרובוטיקה דווקא לשני בתי הספר העיוניים האלה, אנחנו מתכוונים לבתי ספר נוספים כמו גימנסיה קצרין בחולון, תיכון הדרים בהוד השרון וגם תיכון אל-חכימה בנצרת.
<ירון דופלט: אלו הפעולות שמשרד החינוך עושה וזאת השקעה גם בתשתיות כי אי אפשר לעשות רובוטיקה בהתכתבות ואי אפשר ללמוד רובוטיקה רק בצורה עיונית אלא צריך תשתיות של מעבדות, להקים אותן כדי שהתלמידים יוכלו לפעול ולעשות.
<ירון דופלט: אז יש עתיד לתעשיות ההיי-טק שיקלטו אחר כך את התלמידים האלו וקודם כל לאקדמיה שתקלוט את התלמידים האלו.
<ירון דופלט: משפט אחרון לסיום.
<ירון דופלט: אי אפשר לצפות ולחכות שילד שבחיים שלו לא עסק במלאכה, לא עסק ברובוטיקה ולא עסק בטכנולוגיה אלא למד כל החיים שלו בבית ספר יסודי, בחטיבת הביניים ובתיכון משהו עיוני, פתאום יתעורר בגיל 21-22, אחרי הטיול הגדול במזרח, וירצה ללמוד משהו שקשור לרובוטיקה.
<ירון דופלט: צריך לפתח את זה מגיל צעיר ומשרד החינוך מנסה לעשות את זה.
<ירון דופלט: תודה רבה.
אורי מקלב: אנחנו באמת שמחים על מה שאתם עושים ומעריכים את זה.