GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אדוני השר, לאות הוקרה, ואולי תמריץ לחברי כנסת שנמצאים כמו חיים ילין שמשתתף באדיקות ובהתמדה בוועדה, דיברת על קירוב הילדים והנוער והטכנולוגיה, וזה הזמן אולי לעשות דווקא קייטנות טכנולוגיות ביישובים האלה שהם יישובים שיוצאים להעדפות.
אורי מקלב: פעם היה פרויקט כזה של לתמרץ או לתמוך בקייטנות טכנולוגיות, וזה המקומות האלה שהם מוגבלים באפשרויות שיש להם.
אורי מקלב: הם לא נמצאים קרוב לתל-אביב ולמקומות בילוי כמו סופרלנדים למיניהם.
אורי מקלב: לכן, דווקא קייטנה טכנולוגית יכולה מאוד לקדם אותם ולחשוף ולגרות אותם לכיוון הטכנולוגי, ומשם אולי תצא תורה.
אורי מקלב: זה מאוד יכול להועיל דווקא ביישובים האלה.
אורי מקלב: זה גם יהווה שכר ותמורה לחבר הכנסת ילין על כך שהוא משתתף איתנו.
אורי מקלב: זה הכול במירכאות, זה לא אישי.
אורי מקלב: זה למען התושבים שאתה גם מייצג אותם.
דני דנון: חבר הכנסת ילין עוד לא הגיע לפה מספיק פעמים שזה יהיה אדיקות.
אורי מקלב: תחילתו מוכיח על סופו, אנחנו כבר רואים.
דני דנון: אדוני היושב-ראש, אני שמח להודיע לך שההחלטה הראשונה שקיבלתי בתפקידי כשר במשרד זה לא רק להשאיר את הקייטנות בקיץ הזה, אלא להכפיל את התקציב לקייטנות.
דני דנון: אני לא יודע להגיד באופן ספציפי לגבי זה, המנכ"ל יוכל בהמשך להבהיר את הפריסה.
דני דנון: אבל אין לי ספק שגם ביישובים שנמצאים בעוטף, בקיץ הקרוב התקציב יוכפל ויותר ילדים ייחשפו לשבוע המדע הזה בקייטנות.
אורי מקלב: אתה צודק בזה, ותודה רבה לך, אדוני.
אורי מקלב: חבר הכנסת חיים ילין העלה את הנושא שאנחנו לא ראינו שהפיתוחים הטכנולוגים קידמו את שלום.
אורי מקלב: לא שמנו דגש על הנושא הזה.
אורי מקלב: הקרבות והמלחמות היום הם לא פיזיים אלא הם מלחמות כמעט טכנולוגיות.
אורי מקלב: ודאי שצופים שזה מה שיהיה בעתיד ונערכים למלחמות טכנולוגיות ופחות למלחמות פיזיות.
אורי מקלב: העיקוב והריגול היום בעקבות הפיתוחים הטכנולוגיים הם לאו דווקא על-ידי אנשי מסתורין, אלא מרחוק אתה יכול להפעיל רשת ריגול, בלי להתייחס למי שעשה את זה כי אנחנו לא יודעים.
אורי מקלב: מנגד, אנחנו גם מחויבים לנושא הזה.
אורי מקלב: צריך לחשוב איך לקדם גם את הנושא הזה וזה חומר למחשבה.
אורי מקלב: עו"ד עידו שריר, מנכ"ל המשרד בבקשה.
<עידו שריר: כבוד היושב-ראש, מנהלת הוועדה, כבוד השר, חבר הכנסת ילין, הנהלת המשרד.
<עידו שריר: אני רואה פה בין החברים גם פרצופים מוכרים שותפים לדרך של משרד המדע, בין אם זה משרדי ממשלה אחרים, נציגים של מדענים ומדעניות ראשיים במשרדי ממשלה אחרים, נציגי התעשייה, תעשייה אווירית שאני מזהה כאן בקהל, ות"ת, ור"ה.
<עידו שריר: כל השמות האלה וכל הקיצורים רק באים לחזק ולהסביר את רוחבה של העשייה בתחום המדע בישראל.
<עידו שריר: משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל גאה על פעילותו וגאה על כך שהוא לא לבד במערכה.
<עידו שריר: אני חושב שהעובדה שיש פה הרבה שחקנים שהגיעו ונענו להזמנה של הוועדה להגיע לכאן היום רק מחזק את חשיבות הנושא ואת העובדה שיש הרבה שחקנים שרתומים לקידומו.
<עידו שריר: ברשותכם, אנחנו נציג היום רק את עיקרי פעילויות המשרד ונשמח, כמו שהשר התייחס, להעמיק ולהרחיב מגוון נושאים גם בעתיד ולשתף פעולה עם הוועדה ככל שיידרש.
<עידו שריר: המשרד תווה בחזונו להיות גורם מוביל בקידום מדינת ישראל בתחומי המדע, הטכנולוגיה והחלל כמנוף לצמיחה כלכלית, והגברת החוסן הכלכלי ולחיזוק מעמדה הבין-לאומי של מדינת ישראל.
<עידו שריר: בהרבה מובנים כנגזרת מהחזון אנחנו יכולים לתת מענה כמעט למרב הסוגיות שהשר והיושב-ראש וגם חבר הכנסת ילין התייחסו אליהן בדברי הפתיחה בדקות האחרונות.
<עידו שריר: מבחינת פעילויות המשרד, רצינו להציג היום את ארבעת זרועות, בעצם אגפי הפעילות של המשרד, ובדרך זו לצלול קצת לתחומי העיסוק.
<עידו שריר: בעוד מספר דקות אבקש שהמדענית הראשית פרופ' נורית ירמיה תתייחס לעיקרי העיסוק המדעי של המשרד והפוקוס והדגשים לשנים הקרובות.
<עידו שריר: מבחינת תחומי פעילות המשרד – כמו שהשר התייחס אליהם, וזה כנגזרת מהשם שלנו, אנחנו אמונים על קידום המחקר והפיתוח במדינת ישראל, ומיד אתייחס איפה אנחנו נמצאים בספקטרום הזה, בסקאלה, שבין שאר השחקנים.
<עידו שריר: משרד המדע אמון על קידום קשרי החוץ המדעיים של המדינה בקידום חתימה על הסכמים בילטרליים בינינו לבין מדינות ובינינו לבין ארגונים וסוכנויות שונות.
<עידו שריר: נושא מדע וקהילה – זה פעילות שזוכה לדגש רב.
<עידו שריר: השר התייחס לקייטנות שאנחנו שמחים וגאים על ההרחבה שלהן בקיץ הקרוב.
<עידו שריר: זה חלק מנגזרת מפעילות ענפה מאוד בפריפריה שנותנת מענה לכלל אזרחי מדינת ישראל.
אורי מקלב: פרויקט להב"ה הוא אחד הפרויקטים הכי חשובים.
<עידו שריר: אני מסכים ושמח שהתייחסת אליו ומיד נרחיב את הדברים גם עליו.
<עידו שריר: הוא בפריסה ארצית של 30 מרכזים בכל הארץ ואנחנו שמחים שהוא עבר אלינו בנובמבר האחרון בריכוז אגף מדע וקהילה.
<עידו שריר: כמו כן, סוכנות החלל שקצרה היריעה מלהחריב באמת את החשיבות, את העוצמה.
<עידו שריר: העובדה שמדינת ישראל נמנית מבין תשע המדינות היחידות בעולם עם יכולת ייצור ושיגור של לוויינים בעולם, בסוגריים היחידה עם יכולות שיגור מאוד ספציפיות מערבה, מסיבות כאלה ואחרות, והמבין יבין, שמה אותנו בחזית ובחוד החנית של תעשיית החלל העולמית.
<עידו שריר: לא סתם העובדה, כפי שהשר ציין, שאנחנו מארחים את כנס ה-IAC באוקטובר הקרוב.
<עידו שריר: זה יביא לכאן גם ראשי סוכנויות, ראשי מדינות, פרלמנטרים.
<עידו שריר: אני נענה להזמנה של כבוד היושב-ראש.
<עידו שריר: אם מגיעים סביב הכינוס הזה גם פרלמנטרים שעוסקים בתחום, אנחנו יותר מנשמח לכנס פה איזשהו כינוס ספציפי וייעודי לנושא הזה סביב הכינוס הספציפי הזה.
אורי מקלב: תפעל מול יושב-ראש הכנסת בעניין.
<עידו שריר: אגף הפעילות האחרון שנסמך על שולחנו של משרד המדע זו המועצה הלאומית למחקר ופיתוח – המולמו"פ, בראשותו של פרופ' יצחק בן ישראל שעוסקת ומרכזת חשיבה ואסטרטגיה והתוויית מדיניות עתידית למדינת ישראל, לצרכים עתידיים.
<עידו שריר: נושא הסייבר, לדוגמא, נדון במולמו"פ לפני תשע שנים.
<עידו שריר: יושבת איתנו פה גברת פרידה סופר.
<עידו שריר: היום אנחנו רואים את הפירות ואת התוצרים של אותה עשייה ומחשבה שהותנעה במולמו"פ עם מטה הסייבר והעיסוק ההולך וגובר במדינה.
חיים ילין: אתה יכול להסביר על הממשק מול משרד הביטחון או שאין?
<עידו שריר: יש ממשקים.
<עידו שריר: אתייחס לזה.
<עידו שריר: זה גם נמצא כאן, אבל משרד הביטחון בהרבה מובנים מקדם את המו"פ בזכות עצמו לצרכיו שלו.
<עידו שריר: אבל יש המון ממשקים וחיבורים בעולמות של תשתיות, ובטח ובטח בעולמות החלל כי יש נושאים משיקים.
<עידו שריר: המחקר הבסיסי במדינת ישראל שזה בעצם המחקר שמתבצע באקדמיה באחריות ובהובלה של מל"ג-ות"ת, של הקרן הלאומית למדעים, וכמובן תחת יושב-ראש מל"ג-ות"ת שר החינוך.
<עידו שריר: גם כאן נושא לדיון שלם בפני עצמו על כל נושא קידום המחקר הבסיסי על כל גווניו.
<עידו שריר: מדע זה לא רק פיזיקה וזה לא רק מדעים מדויקים.
<עידו שריר: מדע זה מדע טהור, וחלקנו ראינו היום גם את הכותרות על המצוקה במדעי הרוח.
<עידו שריר: זה נושאים שמעסיקים את כל היושבים פה סביב השולחן וצריכים להעסיק את כולנו.
אורי מקלב: אנחנו מתכוונים ושואפים לכנס ולהביא את הגופים האלה לתת כאן סקירה וגם דיווח.
אורי מקלב: היינו רוצים שהמשרד יהיה שותף בדיון שלנו בעניין הזה כדי שייראו שיש ממשק בין הוועדה לבין המשרד.
אורי מקלב: כשהם יבואו לפה נפתח את הדברים והם יקבלו עידוד.
<עידו שריר: אנחנו יותר מנשמח לקחת חלק.
<עידו שריר: זה צד אחד של הספקטרום.
<עידו שריר: הצד השני, מעבר למחקר הבסיסי, מדבר על הפיתוחים הפרקטיים הטכנולוגיים.
<עידו שריר: זה מה שנקרא ותחת הכותרת של אותה Start up Nation, אותה אומת סטארט-אפ, אומה שמביאה את אותו מחקר בסיסי, את אותם רעיונות ופטנטים לכדי יישום.
<עידו שריר: פה אנחנו באמת מהמדינות המובילות, אם לא המובילה בעולם, בהשקעה גם ממשלתית וגם פרטית.
<עידו שריר: ההשקעה הממשלתית לאורך שנים קטנה.
<עידו שריר: אני חושב שברמה האישית והמשרד כבר זועקים ואומרים לא מעט שהעובדה שישראל נמצאת היום בחזית האומות והמדינות בתחום הסטארט-אפים זה תוצרים של השקעות בשנות ה-70 וה-80, בין אם זה ממשלתיות, בין אם זה ביטחוניות, ונדרשת השקעה פרטית שקיימת, בין-לאומית גם קיימת, אם זה מעל 270 חברות בין-לאומיות ומרכזי מחקר ופיתוח במדינת ישראל.
אורי מקלב: אתם תומכים בחברות כאלה?
<עידו שריר: לא.
<עידו שריר: כל העיסוק הזה נמצא תחת אחריותו של המדען הראשי במשרד הכלכלה.
<עידו שריר: אנחנו נמצאים בשיח איתו, נמצאים בוועדות משותפות בתחומים מסוימים.
<עידו שריר: בתחום החלל אנחנו כן משקיעים בחברות תעשייה בהקשר הזה, אבל שאר התחומים מרוכזים עד היום במדען ראשי במשרד הכלכלה.
<עידו שריר: משרד המדע נמצא בתווך שבין שני אותם עולמות.
<עידו שריר: אני משער שהמדענית הראשית תדע גם להתייחס לזה.
<עידו שריר: יש איזשהו מונח שנקרא "עמק המוות" המחקרי שבין המחקר הבסיסי לבין המחקר התעשייתי הטכנולוגי, הפיתוח הטכנולוגי, והוא המחקר היישומי.
<עידו שריר: לפעמים זה יכול לקחת מספר שנים - שלוש, ארבע, שש שנים - עד שמוצר שנחקר בשלב הבסיסי יבשיל לכדי איזשהו תהליך שיביא אותנו לאותו חברת הזנק או מוצר מדף.
<עידו שריר: במוקד הזה משרד המדע בשנים האחרונות מגדיל ועושה ומשקיע יותר ויותר במחקר היישומי וההנדסי.
אורי מקלב: המרכזים שלכם הם במקום אחד או שיש לכם באזורים אזוריים?
<עידו שריר: אופן הפעילות שלנו הוא פרסום קולות קוראים.
<עידו שריר: תיכף המדענית הראשית תרחיב על ההגדרה.
אורי מקלב: יש מרכזי מו"פ אזוריים?
<עידו שריר: בהחלט.
<עידו שריר: תחת כותרת של מדע וקהילה יש לנו שמונה כאלה: אחד שמוגדר כמגה מו"פ בקריית שמונה תחת השם יגאל, ועוד שבעה שפרוסים בכל הארץ - זו זווית אחת.
<עידו שריר: הזוויות ההרבה יותר משמעותית ותיכף אעביר את העכבר אל המדענית הראשית הזה, כבר לא מעבירים מקל, בהקשר הזה זה הגדרת התעדוף: מהם הנושאים שאנחנו רוצים לקדם ולהשקיע בהם יחד עם השחקנים האחרים ומשם להשקיע בתשתיות מדעיות שישרתו את מדינת ישראל.
<עידו שריר: ברשותכם, עוד משפט אחד לפני שאעביר לנורית.
<עידו שריר: המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, והתייחסת לזה, מייעצת לממשלה.
<עידו שריר: היא נסמכת לשולחנו של משרד המדע, נתמכת על-ידי המשרד.
<עידו שריר: נפגשת מעת לעת, מרכזת תתי-ועדות שממוקדות בנושאים ספציפיים, בין אם זה סייבר, חלל, תעשייה וטכנולוגיה - נושאים רחבים - ומייעצת לשר ולממשלה על נושאים לקידום.
<עידו שריר: נורית, מבחינת קידום המחקר והפיתוח אשמח שתרחיבי.
<נורית ירמיה: עידו, תודה.
<נורית ירמיה: במשרד אנחנו מממנים כלים.
<נורית ירמיה: יש לנו כלים שונים למימון ולקידום של מחקר יישומי, כפי שנאמר פה, כאשר הדגש שלנו הוא שהמחקר היישומי לוקח זמן.
<נורית ירמיה: הוא בין המחקר הבסיסי למו"פ התעשייתי.
<נורית ירמיה: המסר שלנו הוא שללא משאבים מספקים למחקר הבסיסי ולמחקר היישומי בעוד 10 - 15 שנים, כפי שכבוד המנכ"ל אמר, לא יהיה לנו אפשרות לקטוף את הפירות אם לא נשקיע בשורשים ובזרעים.
<נורית ירמיה: כאן אתם יכולים לראות ארבעה כלים שונים: יש לנו תמיכה במרכזי ידע, מלגות מחקר ופרסים, קידום מחקרים וקרן מי"ה שזו הקרן החדשה למחקר יישומי והנדסי בכדי בדיוק לענות על הצורך החשוב הזה בעוד מהנדסים ובתקציבי מחקר ובמלגות לחוקרים ולסטודנטים בתחום ההנדסה שכל כך כל כך משווע למשאבים נוספים בישראל.
<נורית ירמיה: איך אנחנו קובעים מהם תחומי העדיפויות שלנו?
<נורית ירמיה: אנחנו מתייעצים עם גורמים נוספים בממשלה, משרדים נוספים.
<נורית ירמיה: יש כאן שניים מחבריי בפורום המדענים הראשיים, המדען הראשי של משרד התחבורה ד"ר שי סופר, המדענית הראשית של משרד האנרגיה ד"ר ברכה חלף.
<נורית ירמיה: יש לנו את פורום המדענים הראשיים בראשות השר.
<נורית ירמיה: אני תחתיו מרכזת את הפורום הזה.
<נורית ירמיה: כמובן שאנחנו בשיח גם עם האוניברסיטאות והמכללות והם מודעים לכל מה שקורה בכל רחבי העולם.
<נורית ירמיה: נפגשים גם עם אנשים מובילים, עם משרדים מובילים ברחבי העולם.
<נורית ירמיה: באופן כללי, הכלים שלנו הם כאלה שאנחנו מממנים מחקרים.
<נורית ירמיה: שוב, מחקרים הם בתחום היישומי.
<נורית ירמיה: המחקרים הממומנים הם בסדר גודל של מחקרים לשלוש שנים.
<נורית ירמיה: בין 250,000 שקל הם יהיו המחקרים הקטנים ביותר.
<נורית ירמיה: היום אנחנו עוברים לאט לאט לתקצוב משמעותי יותר, בין 750,000 שקל לשלוש שנים לקבוצת מחקר אחת ועד 2.5 מיליון שקלים לשלוש קבוצות ויותר, כאשר הקבוצות האלה צריכות להוכיח לנו שאכן יש שיתוף פעולה אמיתי ושמנסים לתקוף איזושהי שאלה מחקרית יישומית מכמה זוויות משלימות.
<נורית ירמיה: אלה הם המחקרים.
<נורית ירמיה: יש לנו מלגות.
<נורית ירמיה: המלגות הן או בתחומים ספציפיים או למגזרים ספציפיים.
<נורית ירמיה: למשל, יש לנו מלגות לנשים שהמשרד הגדיל בשנה האחרונה מ-300,000 שקל לשנה ל-2.5 מיליון, וכרגע כבוד השר ביקש להגדיל עוד יותר.
<נורית ירמיה: יש לנו מלגות למגזר הערבי - גם כן גדלו ביותר, ועוד מלגות בתחומים שונים.
<נורית ירמיה: יש לנו את מרכזי הידע שהמשרד מממן שאלה הם תשתיות של ידע בתחומים מסוימים.
<נורית ירמיה: למשל, בעבר הוקם מרכז יידע למדעי המוח ול-2016 אנחנו מתכננים לצאת בקול קורא לשני מרכזי יידע חדשים: אחד בתחום נשים ומגדר והשני בתחום מחלות יתומות נדירות - הכול כפוף לאישור תקציבי.
<נורית ירמיה: אלה הם שלוש הכלים המרכזיים.
<נורית ירמיה: בנוסף, יש לנו את קשרי החוץ ששם גם יש לנו בקשרי המדע הדו-לאומים.
<נורית ירמיה: יש לנו שם מחקרים שאנחנו מממנים.
<נורית ירמיה: למשל, עם בריטניה הקול קורא האחרון היה בתחום הסייבר, וכמובן כפי שנשאל ונאמר, גם במרכזי המחקר ופיתוח ששם המחקר נעשה שם והמנכ"ל ירחיב על כך תיכף.
<נורית ירמיה: יש לכם פה חלק מנושאי המחקר בתחומי העדיפות לשנת 2015 שבהם גם הוענקו מחקרים ויוענקו מחקרים.
<נורית ירמיה: חלק כבר וחלק עדיין מחכים לתקציב, וגם מלגות.
<נורית ירמיה: כפי שנאמר כאן קודם, קרן מי"ה, הקרן שלנו למחקר הנדסי ויישומי, התחילה לפעול בשנת 2014.
<נורית ירמיה: התחלנו עם תקציב יחסית נמוך של 11.5 מיליון, ובסופו של דבר לאחר תוספות גם מתוך המשרד וגם מאג"ת הגענו לקרוב ל-30 מיליון שקל.
<נורית ירמיה: מומנו 23 הצעות מחקר.
<נורית ירמיה: ראינו שיש אכן צורך אדיר בנושא הזה כיוון שכ-70% מהמגישים היו פרופסורים מן המניין, כך שבאמת יש צורך אמיתי.
<נורית ירמיה: קול קורא נוסף גדול במשרד הוא כל מה שקשור לצורך הלאומי לטיפול באוכלוסייה המזדקנת, בגיל השליש.
<נורית ירמיה: , הקול הקורא שלנו הוא במדע, טכנולוגיה וחדשנות עבור האוכלוסייה המזדקנות, עבור האוכלוסייה של הגיל השלישי.
<נורית ירמיה: בנוסף, היו לנו, ויש לנו גם ל-2016, מחקרים לפיתוח מדיניות לקידום נשים, מחקרים בתקשורת אופטית, אבטחת מזון, ננו טכנולוגיה, להסתכל לא רק על המוצרים אלא גם איך זה משפיע ולשמור על הסביבה ועל בריאות האדם, אורך חיים ואיכות חיים, כל הנושא של תזונה ותנועה, ורפואה מותאמת אישית ומגדרית ומחלות נדירות.
<נורית ירמיה: למשל, במזון יש את כל הנושא של מזיקים, מצד אחד, ואת כל הנושא של גנטיקה שנכנסת ואיך אנחנו שומרים על התזונה שלנו שהיא אכן תשמור על הבריאות שלנו גם.
אורי מקלב: אנחנו מחדשים ומובילים בעניין הזה בישראל.
אורי מקלב: אנחנו לא מזניחים שום שטח.
<נורית ירמיה: בחלק מהם אכן כן – בהחלט.
אורי מקלב: לגבי קידום המדע והטכנולוגיה לאנשים מתבגרים ומבוגרים – מבחינת אישית התחלתי להיות ממש מאמין וחסיד של הפרויקטים האלה.
אורי מקלב: ההורים שלי שיחיו הם מעל גיל 80.
אורי מקלב: הם התחילו להתקשר עם עשרות הנכדים והנינים שלהם דרך מיילים.
אורי מקלב: מזמינים אותם לכל שמחה, אני נותן את פרשת השבוע דרך המייל.
אורי מקלב: אימא שלי מקלידה, ההוא אומר, ההיא מתקשרת.
אורי מקלב: כולם מגיבים ושולחים.
אורי מקלב: זו עשייה שלמה שהתחילה ממש בשנה האחרונה.
אורי מקלב: זאת אומרת, יש עתיד גם לזה.
חיים ילין: יש עתיד ויש גם רשת משפחתית.
אורי מקלב: יש עתיד, יש המשכיות.
אורי מקלב: אנשים פתוחים ורוצים.
אורי מקלב: אנשים מעל גיל 80 ראו היום שזה השיח.
אורי מקלב: כמובן שהמיילים מסוננים ומתאימים לאורח החיים שלהם.
אורי מקלב: אבל הם מתאימים את עצמם.
אורי מקלב: זה מוכיח שהדבר הזה באמת נחוץ וגם אפשר ליישם אותו.
<עידו שריר: ברשותך, אקח את הדוגמה הזו ואזמין אותך לאחד ממרכזי הלהב"ה המוכוונים לחברה החרדית כדוגמה מצוינת.
אורי מקלב: אכניס אתכם למיילים המשפחתיים, לקבוצה המשפחתית שלנו, שתראו איך זה עובד.
<עידו שריר: אני אשמח.
<ענת לוי: לגיל השלישי.
<עידו שריר: כן, ספציפית לגיל השלישי.
<עידו שריר: נושא סוכנות החלל –לחלק מהנושאים כבר התייחסנו.
<עידו שריר: סוכנות החלל שלנו מופקדת על קידום המחקר הבסיסי במדינת ישראל בתחום החלל.
<עידו שריר: חינוך וקהילה – קידום נושאי חינוך וקהילה שקשורים לחלל ופרויקטי שיתוף פעולה בין-לאומים.
<עידו שריר: מו"פ – כל נושא חיזוק התעשיות.
<עידו שריר: יושב פה עפר דורון, מנהל מפעל מבת בתעשייה אווירית כנציג התעשיות.
<עידו שריר: יש פה תעשייה עתירה, מובילה, של עשרות מפעלים ותיקים וגדולים, מחד, וגם עשרות חברות הזנק קטנות שנסמכות רובן, אבל לא כולן, לאותן תעשיות מובילות.
<עידו שריר: אנחנו כמשרד, הסוכנות כסוכנות, רואה כאינטרס מובהק לקדם ולחזק ולעזור לתעשייה גם לפרוץ לשוק הגלובלי, ועוד מעבר לגלובלי בהקשר של החלל, וליצור את אותם שיתופי פעולה כדי שיחזקו אותם וגם להשקיע במו"פ.
אורי מקלב: יש ממשק בין משרד החוץ למשרד המדע?
אורי מקלב: האם יש שיתוף פעולה בדברים האלה?
<עידו שריר: בוודאי.
<עידו שריר: רצינו להתייחס, לא אכנס לכל הפרויקטים, אבל כדי שתכירו שיש פה.
<עידו שריר: זו דוגמה למספר מהפרויקטים שסוכנות החלל מובילה.
<עידו שריר: כל כותרות כזו זה פרויקט.
דני דנון: עידו, תגיד מספרים של תקציב לסבר את האוזן של חברי הוועדה.
<עידו שריר: אשמח.
<עידו שריר: סוכנות החלל מתוקצבת בסדרי גודל של כ-100 מיליון שקל בשנה, קרוב ל-90.
<עידו שריר: אנחנו נגיע לשם.
אורי מקלב: מה תקציב המשרד?
<עידו שריר: המשרד ככללו - יכולת ההתקשרות שלו עומדת על כ-400 מיליון שקל.
<עידו שריר: בבסיס התקציב – 160.
<עידו שריר: אני מסתכל פה על אגף תקציבים שלי, על גיא, ועל אגף תקציבים אוצר.
<עידו שריר: כ-160 – 165 מיליון שקל זה בסיס התקציב ואנחנו תמיד שואפים להגדיל אותו פר משימה, פר תוכנית.
<עידו שריר: מתוך התקציב שציינתי, כ-90 מיליון שקל מוכוונים לסוכנות החלל.
<עידו שריר: לצערנו, לא בבסיס התקציב.
<עידו שריר: יש תוכניות רבות שנעשו כדי להכניס את זה לתוכנית חומש סדורה שתוביל את סוכנות החלל ואת תעשיית החלל הישראלית קדימה כמובילת שוק ומובילת תעשייה בהקשר הזה, וגם ככלי מדיני, לשאלתך בהיבט הזה.
<עידו שריר: כדוגמה, אתפוס פה את פרויקט "ונוס", שלישי משמאל - שיתוף פעולה בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל הצרפתית.
<עידו שריר: זה פרויקט שנמשך כבר לא מעט זמן עם שתיים מהתעשיות המובילות שלנו כקבלני ביצוע.
<עידו שריר: עוד תעשייה נוספת כקבלנית ביצוע כביכול של סוכנות החלל הצרפתית.
<עידו שריר: זה אל-אופ, יש לנו תעשיית אווירית, את רפאל - אלה הם השחקנים.
<עידו שריר: המטרה היא שיגור של לוויין עם יכולות חדשניות גם בהיבט הינע, גם בהיבטי תצלום וחישה - דברים שלא היו כדוגמתם.
<עידו שריר: גם השקענו פה במו"פ, גם תמרצנו את התעשיות.
<עידו שריר: גם שיתפנו פעולה עם הצרפתים בהקשר הזה.
<עידו שריר: השורה התחתונה היא שבשאיפה הצענו פה מוצר מדף פוטנציאלי למכירה לתעשיית החלל הישראלית.
אורי מקלב: יש עליה של מדענים צרפתים לארץ עכשיו.
אורי מקלב: בשבוע שעבר דנו על צפי של עשרות אלפי יהודים שאמורים לעלות באוגוסט לארץ.
אורי מקלב: מדברים על עלייה מאוד מאוד גדולה.
אורי מקלב: הם חיכו עד סוף שנת הלימודים.
אורי מקלב: זו עלייה של עובדי תעשייה ושל רופאים, עורכי-דין.
אורי מקלב: האם יש קליטה של מדענים יהודים צרפתים?
אורי מקלב: זה יכול להיות המשכיות מאוד טבעית וצריך לעקוב אחרי זה ולעמוד בקשר עם משרד הקליטה ולראות מה אפשר לעשות.
<עידו שריר: יש תוכנית לאומית בהקשר הזה, גם משרד הקליטה, גם ות"ת.
<עידו שריר: אנחנו גם שותפים בוועדות בהקשר הזה ונשמח גם לתת מענה נקודתי לקיץ הקרוב.
<עידו שריר: זה מחבר אותי לאגף קשרי החוץ ומדעים שלנו.
<עידו שריר: המשרד חתום מול 14 מדינות על 21 הסכמים.
<עידו שריר: בגדול, ההסכמים האלה מאפשרים לנו פלטפורמה לקידום מחקרים משותפים.
<עידו שריר: חוקרת מירושלים מבצעת מחקר משותף עם חוקר או חוקרת מסין.
<עידו שריר: זו הדוגמה הפרקטית של ההיבט הזה - שכל מדינה מממנת את הצד שלה.
<עידו שריר: התוצר הוא גם שיתוף הפעולה המדעי, גם שיתוף הפעולה הבין-אישי, ומפרה את שני הצדדים בהיקפים מאוד משמעותיים.
<עידו שריר: כפי שהשר ציין, יש צמא גדול ורצון גדול של הרבה מדינות להרחיב את שיתופי הפעולה, להתמקד בנושאים חדשים.
אורי מקלב: חסר לי קשרי חוץ טכנולוגיים.
אורי מקלב: איפה כל החלק של קשרי החוץ הטכנולוגיים?
<עידו שריר: קשרי חוץ טכנולוגיים בספקטרום הרחב קיים גם במשרד הכלכלה ומקבל מענה רחב מאוד, בין אם זה באמצעות מט"י מו"פ או גורמים אחרים.
<עידו שריר: יש מינהל סחר חוץ ואנחנו פועלים בשיתוף פעולה.
<עידו שריר: יש פה הרבה קווים שהם משיקים.
<עידו שריר: ייצוג מדינת ישראל בארגונים מדעיים בין-לאומיים, בין אם זה ארגון CERN, שזה המאיץ חלקיקים האירופי, בין אם זה תוכנית Horizon 2020 שזה השקעה.
<עידו שריר: אנחנו מאגמים את המשאבים של כלל משרדי הממשלה.
<עידו שריר: השקעה ממשלתית של מדינת ישראל כחברה ב- Horizon שמקבלת בתמורה מעבר לסך ההשקעה שלה, וזה מוכיח את עצמו לאורך שנים.
<עידו שריר: יש פה מפה של המדינות שאנו נמצאים איתם כבר בקשרי מדע.
<עידו שריר: הקיימים זה מעל הקו המקווקו, המדינות שאנחנו נמצאים בתהליך חתימה ברמה כזו או אחרת על הסכמים כאלו ואחרים נמצאות מתחת לקו המקווקו.
<עידו שריר: מעבר לכך, יש לנו עוד לא מעט מדינות שאנחנו נמצאים בתהליכים כאלה ואחרים של קידום קשרי המדע.
<עידו שריר: אפשר לראות שיש פה גם אירופה, גם מזרח אירופה בהקשר הזה, וכמובן המזרח כפלטפורמה מדהימה לקשרי מדע.
<עידו שריר: אנקדוטה אחת – הרבה מהמדינות שאתם רואים פה, משרד המדע היה המשרד הראשון פורץ הדרך שבנה את הקשרים הבילטרליים בין ישראל לצורך העניין לבין יפן.
<עידו שריר: החתימה הראשונה, ההסכם הראשון שנחתם בין ישראל לבין יפן היה בהיבט המדעי ואחר כך יצקו תוכן מדיני על כל המשמעויות.
אורי מקלב: יש פה נתון מעניין.
אורי מקלב: ארצות-הברית וקנדה נמצאות מתחת לקו והן עדיין לא בקשרים.
אורי מקלב: לכאורה הן היו צריכות להיות לפני סין.
<עידו שריר: מסכים לחלוטין.
<עידו שריר: זה לא אומר שאין לנו קשרי מדע איתם.
<עידו שריר: אבל אין הסכם.
<עידו שריר: יש לנו מספר ארגונים, יש לנו גם ארגונים.
<עידו שריר: אין לנו הסכם ברמה של משרד המדע אל מול ארצות-הברית, בין אם ברמה הפדרלית, בין אם ברמת המדינות.
<עידו שריר: השר כבר עוסק בנושא ומקדם את העניין כדי שנביא את זה לכדי פתרון.
<עידו שריר: נושא מדע וקהילה – עסקנו בחלק מהדברים.
<עידו שריר: אתחיל בפרויקט להב"ה.
<עידו שריר: כבוד היושב-ראש והשר התייחסו אליו כבר.
<עידו שריר: זה מיזם לאומי שהותנע ב-2002, עבר לאחריות המשרד בשנה שעברה.
<עידו שריר: כפי שציינתי, 30 מרכזים בפריסה ארצית במטרה לצמצם את הפער הדיגיטלי במדינת ישראל.
<עידו שריר: תיכף נראה את הפריסה.
אורי מקלב: יש טענה שזה לא מספיק.
אורי מקלב: יש דרישה גדולה מאוד ויש חסר.
אורי מקלב: אמרו שזה מאוד הצליח.
<עידו שריר: ראשית, אני שמח שיש טענות שזה הצליח.
<עידו שריר: יש גם טענות וביקורת גם מהצד השני ואנחנו פועלים כדי לתקן את אותם קלקולים ורעות חולות.
<עידו שריר: ועדיין, אני מסכים עם כבוד היושב-ראש, מהמקומות שביקרתי, וביקרתי כבר במחצית המרכזים, באמת מדהים לראות שב-2015 במדינת ישראל יש עדיין נשים וגברים, ילדים, בנות ובנים, שלא נחשפו למחשבים בחייהם.
<עידו שריר: אנחנו מדברים בין אם זה הגיל השלישי, בין אם זה אנשים בגילאי 40 ו-50, וכמובן בין אם זה בני נוער.
<עידו שריר: נכון שיש בתי-ספר עם כיתות מחשב, אבל לא בכל היישובים, ויש אנשים שנחשפו לזה במקומות כאלה ואחרים, אבל זה לא כולם.
<עידו שריר: אנחנו מתמודדים עם רשימות המתנה בכל מרכז ומרכז כדי לתת מענה של הכרת מחשב, של מתן מענה בסיסי של יישומי מחשב.
<עידו שריר: אנחנו מוסיפים לזה עכשיו נדבכים של רובוטיקה, של תחומים אחרים, כדי לגרות את הסף המדעי ולעודד נשים וגברים לעסוק במדע.
<עידו שריר: בהיבט הזה ככל שנרחיב, שוב, במקומות הנכונים, אני מסכים עם האמירה שיש פה צורך גדול מאוד, גם כמו שציינתי ב-2015.
<עידו שריר: להב"ה הוא כלי אחד.
<עידו שריר: מעבר לזה, אנחנו פועלים באמצעות מרכזי מחקר ופיתוח.
<עידו שריר: כבוד היושב-ראש ציין שיש לנו 8 מרכזי מו"פ.
<עידו שריר: מעבר למרכזי רשויות המחקר שזה האוניברסיטאות, יש לנו 8 מרכזי מו"פ שפרוסים מצפון ועד דרום, מקריית שמונה ורמת גולן, דרך הערבה, ממש כמעט עד אילת, עד קטורה.
<עידו שריר: מרכזי המו"פ פועלים באזור, על האזור, ועבור האזור.
<עידו שריר: שניים מהם בחברה הערבית.
<עידו שריר: הם נותנים תוצרים ומחקרים או נותנים מענה לחוקרים וחוקרות מהאזור לתת פלטפורמה מחקרית, נותנים מענה למחקרים ספציפיים ורלוונטיים ותקציבי מחקר שלאו דווקא הם יכולים לקבל מענה באוניברסיטאות.
<עידו שריר: התייחסנו למיזם להב"ה ואפשר לראות פה את הפריסה הארצית.
<עידו שריר: גם כאן אנחנו גאים להגיד ששבעה מהמרכזים הם בחברה הערבית, ארבעה בחברה החרדית, ופועלים בצורה באמת יוצאת דופן.
<עידו שריר: כמעט כולם מתוקף ההתמקדות בלמ"ס 1 עד 5 הם בפריפריה הישראלית.
<עידו שריר: אחד הכלים המרכזיים של אגף מדע וקהילה לעודד את בני הנוער לעסוק במדע הוא באמצעות פרויקטים ויוזמות שאנחנו מקדמים.
<עידו שריר: השר התייחס לקייטנות המדע.
<עידו שריר: מעבר לכך, יש לנו חוגים מדעיים, מיזם מדעניות העתיד שגם בו אנחנו עוסקים כדי להרחיב אותו שבעצם מאפשר לבנות בכיתות ח', ט' ו-י' להיחשף לתחומים רחבים ולעודד אותם לעסוק במדע גם עם הגעתן לבגרות.
<עידו שריר: זה שוב דוגמאות ואנקדוטות על עשרות פעילויות של המשרד.
<עידו שריר: הנגשת וחשיפת המדע לציבור - כפי שכבוד היושב-ראש ציין, יום המדע הלאומי מצוין ב-14 למרץ כל השנה.
<עידו שריר: השנה דחינו את פעילויות יום המדע של משרד המדע לאור הסמיכות לבחירות הכלליות לכנסת.
<עידו שריר: יום המדע הוא אירוע שנתי שמצוין כל שנה על-ידי המשרד.
<עידו שריר: אנחנו נשמח להתמקד בנושא הנשים שנה הבאה במרץ.
<עידו שריר: מעבר לכך, יש לנו פעילויות בשיתוף עם האיחוד האירופי סביב ליל המדענים, גם פעילות שקורית כל שנה בסביבות ספטמבר בפריסה ארצית.
<עידו שריר: כל פעילות כזו זה עשרות אם לא מאות אלפי משתתפים בפעילויות פתוחות לקהל הרחב שמשרד המדע מוביל ומקדם.
<עידו שריר: "מדען בגן" זה עוד דוגמה לפריסה של פעילויות שבצענו.
<עידו שריר: יש לנו גם את שבוע החלל בינואר שמתקדם בקידום נושא החלל, ספציפית לקהל הרחב.
<עידו שריר: זה היקף התקציב הכללי של המשרד בין אם בבסיסו כ-160, כפי שציינתי, והתקציב הכללי יכולת ההתקשרות שלנו עומדת על כ-400 מיליון שקל.
<עידו שריר: יש לנו תוכניות ורעיונות גדולים, אנחנו כמובן נציג אותם לשר.
<עידו שריר: השר יקדם אותם מול הממשלה, מול אישור שנות התקציב 15' - 16'.
<עידו שריר: אנחנו נשמח להרחיב את התקציב שלנו ולהשפיע יותר במקומות שעליהם אנו אמונים.
חיים ילין: מצד אחד, להגדיל את התקציב.
חיים ילין: מצד שני, להגדיל את בסיס התקציב.
חיים ילין: השאלה היא מה המטרה.
חיים ילין: בסופו של דבר, אם אתה רוצה פרויקט שאתה יודע שאורך החיים שלו הוא בין 3 ל- 5 שנים אז עדיף לא להילחם על בסיס התקציב, אלא לקבל תקצוב תוספתי.
אורי מקלב: מזה ומזה אל תנח ידך.
<עידו שריר: המטרה היא לקדם את המדע במדינת ישראל.
חיים ילין: אומר כבוד היושב-ראש: לא משנה איך קוראים לזה, העיקר שיגיע כסף – אוקיי, בסדר.
אורי מקלב: דברים שבבסיס התקציב צריכים להיות.
אורי מקלב: אין לי ספק אפילו בפן מקצועי שמתוך ה-400 מיליון שזה התקציב, חלק מזה ראוי שיהיה בבסיס התקציב ולתוכניות ארוכות טווח ולעוד דברים קצרים ופרויקטים מיוחדים אולי יהיו מחוץ לבסיס התקציב.
אורי מקלב: אנחנו נשתף פעולה בעניין הזה עם היושב-ראש.
אורי מקלב: יש היום הלימה בין יושב-ראש ועדת המדע ליושב-ראש ועדת הכספים ואפשר לראות איך אפשר לקדם.
אורי מקלב: נוציא מסמך בעניין הזה ונראה איך לקדם את זה.
אורי מקלב: האוזן קשובה.
<עידו שריר: אנחנו נשמח.
<עידו שריר: לסיום, חלק מהדברים כבר התייחסנו אז אין על מה לחזור.
<עידו שריר: יש לנו גם תערוכה שאנחנו מתכננים בנתב"ג.
<עידו שריר: יש שיגור מתוכנן ב-2016 של לוויין שזה נקודת ציון מאוד משמעותית.
<עידו שריר: עפר, אני מסתכל על התעשיות בעניין הזה.