GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שחר אלון: יצאו שורה של המלצות בתחומים השונים בהגנת הסייבר, שכל עסק יידע מה כרגע ההמלצה ושזה עדיין לא חיוב.
<שחר אלון: אנחנו בתחום שלנו, מסייעים לגופים לייצר קוד שהוא בטוח מפני חולשות אבטחה.
<שחר אלון: זה תחום שהוא בשרשרת מזון מאוד נרחבת ואנחנו עוזרים לגופים לדעת שהקוד שהם פיתחו הוא בטוח.
<שחר אלון: רוב הגופים פה הם משתמשים, אבל אנחנו רק חלק אחד בתוך שרשרת המזון.
אורי מקלב: האם יש מידע כזה?
אורי מקלב: אדם שרוצה לדעת מה יש בתחום, יש משהו מסודר שהוא יכול להיכנס אליו, אתר פרטי או ממשלתי, שממנו הוא יכול לדעת מה ההגנות שיש ומה הוא צריך לעשות.
<לימור שמרלינג מגזניק: באתר ממשל זמין יש הנחיות אבטחת מידע גם למשתמשים פרטיים וגם לעסקים.
<הדר שמר: כבר עכשיו יש אתר באוויר וכבר יש פונקציות מסוימות שעובדות ובהחלט אפשר לבקר באתר ולראות שם כל מיני דברים לציבור.
אורי מקלב: עורך דין אלון אומר הרבה.
אורי מקלב: זה מתאים לפתגם שאומר שעד שמגיעים לבית המרזח, גם צריך כוסית של משקה.
אורי מקלב: הדרך ארוכה אבל יש מה לעשות בדרך.
<שי סימקין: אני מייצג את עולם הביטוח.
<שי סימקין: אני מייצג ברוקר בינלאומי ומתעסק בתחום הסייבר הרבה שנים.
<שי סימקין: אני רוצה לחזק את הדברים של עורך דין אלון.
<שי סימקין: אני לא שייך לעולם הבנקאי ולא לעולם כרטיסי אשראי ולכן אני מדבר מנקודת מבט צרכנית.
<שי סימקין: מה שמטריד אותנו זאת לא אותה קופאית שאוספת 80 או 90 של כרטיסי אשראי.
<שי סימקין: אני מבטיח לך שבעודנו יושבים בישיבה הזאת, מאות אלפי ניסיונות חדירה.
<שי סימקין: לכל יושב בארגון הזה היה ניסיון כזה או אחר.
<שי סימקין: מתישהו יצליחו לגנוב מאיתנו האזרחים את הפרטים האישיים שלנו, את מספרי כרטיסי האשראי שלנו.
<שי סימקין: גם במדינות שיש להם כרטיס עם שבב, עדיין גונבים את מספרי כרטיסי האשראי.
<שי סימקין: לא 80 כרטיסי אשראי, אלא 80 מיליון כרטיסי אשראי וזה גורם לנזק גדול גם לכלכלה וגם לאזרחים.
<שי סימקין: אבל במדינות כמו ארצות הברית ואני מניח שגם השנה באירופה, יש חוקים שמתייחסים מתי הם צריכים להודיע לנו האזרחים שהיתה חדירה למאגר המידע.
<שי סימקין: אין לנו שום חוק שאומר שאם היתה חדירה למאגר המידע שלהם, וזה לא משנה - - -
אורי מקלב: יש הצעת חוק שלנו בעניין הזה.
<שי סימקין: אנחנו חייבים לדעת שמישהו לקח את פרטי האשראי שלנו.
<שי סימקין: יכול להיות שיש חדירה למאגר שיש בו מידע רפואי, ולאו דווקא חדירה למערכת הבנקאית ואנחנו לא נדע.
אורי מקלב: גם בנושא המידע הרפואי קבענו הבוקר דיון.
אורי מקלב: האם אנחנו מעוניינים שהמידע הרפואי שלנו יהיה נגיש במקרי חירום?
אורי מקלב: אדם שהגיע לבית חולים מסיבה כלשהי בארץ העולם.
אורי מקלב: האם אנחנו צריכים להנגיש את כל המידע עליו כדי להציל אותו.
אורי מקלב: אנחנו קוראים לזה רשומה רפואית.
אורי מקלב: אתה העלית נקודה חשובה מאוד.
<שי סימקין: אנחנו לא נוכל לעצור את הקדמה.
אורי מקלב: אנחנו נקיים דיונים.
אורי מקלב: אסור להזניח גם את הדברים הקטנים.
אורי מקלב: בסך הכול האזרחים רוצים ביטחון מלא.
אורי מקלב: הם סומכים על כך שבדברים הגדולים עושים את זה.
אורי מקלב: הם רוצים לדעת שגם בדברים הקטנים השוטפים, אנחנו צריכים לתת להם ביטחון.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שחשוב לתת ביטחון צרכני ללקוחות ושיש לו הגנה ראויה.
אורי מקלב: הוא יודע שהוא לא יכול להילחם בפריצות והוא יודע שהחברות עושות זאת.
אורי מקלב: הוא רוצה ביטחון בחיי היום יום שלו.
אורי מקלב: כשהקמנו את הגיחון אני זוכר כמה דיונים השקענו כדי לשכנע אנשים לעבור להוראת קבע.
אורי מקלב: לאנשים היה דימוי שאם הם נותנים הוראת קבע לתאגיד מים בסוף מחייבים אותם ועושים איתם מה שהם רוצים.
אורי מקלב: הם מנעו מעצמם מלהשתמש בהוראת קבע.
אורי מקלב: כל זה קרה בגלל שלפעמים היו גובים מהם סכומים גדולים מידי או שנויים במחלוקת.
אורי מקלב: קודם כל גבו ממך ואחר-כך היית צריך להתווכח איתם.
אורי מקלב: מכיוון שחיובי המים יכולים להשתנות בגלל חיובים שונים, למשל נזילה בצינור הראשי וצריכה משותפת, אז אנשים לא רצו לתת הוראות קבע.
אורי מקלב: אנשים רוצים לדעת שיש אמינות בצרכנות.
אורי מקלב: אני מקווה שלכרטיסי הדביט יהיה אותן הגנות כמו שלכרטיסי האשראי.
אורי מקלב: כאשר אנחנו נוציא את הכרטיסים המוגבלים יותר, האם ניתן להם את אותה הגנה ואותו ביטוח?
אורי מקלב: אנחנו רוצים שיהיה להם את אותו ביטחון שיש בכרטיסים המסחריים.
אורי מקלב: אני מבין שזה עכשיו בתהליך אבל זאת הפנייה שלנו.
אורי מקלב: אני מבין שהתהליך של צמצום השימוש במזומנים ומעבר לכרטיסים הוא תהליך שהולך ומתרחב וצריך לתת את אותן הגנות.
אורי מקלב: אני רוצה להודות לכם על ההשתתפות, הנכונות ועל הדברים שאמרתם.
אורי מקלב: אני חושב שאנחנו נוכל להעביר מסר יותר מרגיע בעניין הזה של חששות משימוש בפרטים שלא כדין, שלא בסמכות וללא הסכמה.
אורי מקלב: חברות האשראי עושות את מה שנחוץ.
אורי מקלב: צריך לקדם את ה-PCI.
אורי מקלב: תהליכים כאלה יכולים לקחת זמן במדינה שלנו ואני חושב שאנחנו צריכים להאיץ.
אורי מקלב: אני חושב שאנחנו צריכים לרוץ אחרי הקידמה ולהדביק אותה כדי שלא ניצור פערים בין השימושים לבין מה שקורה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לתת את הדעת על חקיקה ואזהרה בפני שימוש במאגר מידע שלא לצורך.
אורי מקלב: גם לזה צריך לתת את הדעת.
אורי מקלב: אנחנו נקיים סדרה של דיונים שעוסקים בנושא ההגנה על הסייבר.
אורי מקלב: יש חלוקה בין ועדת חוץ וביטחון לבין ועדת המדע.
אורי מקלב: יש תחומים שוועדת החוץ והביטחון מפקחת עליהם ויש נושאים שעליהם ועדת המדע תפקח.
אורי מקלב: הכוונה לגופים שהם לא מתקנים אסטרטגיים ולא גופים מיוחדים ואנחנו נעקוב אחריהם.
אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, אנחנו שמחים וגם מתכבדים לקיים דיון מיוחד ביום הסביבה הבין-לאומי, ובחרנו לדבר ולדון על ההשלכות של המערכות האקולוגיות בעידן של שינוי אקלים.
אורי מקלב: אפתח במילה או שתיים בנושא הזה.
אורי מקלב: אני חושב שלשינוי האקלים יש משמעויות נרחבות ואקוטיות על דברים רבים.
אורי מקלב: הייתי מגדיר את זה: מאורך ימינו עד אורח החיים.
אורי מקלב: לכן אנחנו רואים חשיבות גדולה לדון, וודאי הדוברים המכובדים, כל אחד בתחומו, בנושא שבחרנו יחד לדון בו.
אורי מקלב: עוד נושא אחד שהוא מהבית האישי שלי, אני חושב שיש חשיבות לדיון הזה ביום הזה להגברת המודעות.
אורי מקלב: למודעות בעניין הזה יש חשיבות מאוד גדולה.
אורי מקלב: אני חושב שיש פער גדול מאד בין חשיבות הנושא לבין המודעות, והייתי אולי אפילו מוסיף – בין החשיבות לבין המודעות ובין המודעות לבין אחריות.
אורי מקלב: גם כשיש כבר מודעות, אני לא בטוח שאנחנו מרגישים, ככלל, את האחריות.
אורי מקלב: אנחנו כחברה, גופים, ואולי גם כל אחד כפרט, האחריות שיש לנו בתוך החשיבות הגדולה הזאת.
אורי מקלב: כל אחד, כל גוף, חושב מה אנחנו כבר יכולים להשפיע, מה ההשפעה היחידנית שלנו יכולה להשפיע לטוב ולמוטב בנושאים האלה.
אורי מקלב: זה מזכיר לי אמירה יהודית עתיקה – זה נותן את האווירה הנכונה, אווירה קלה יותר.
אורי מקלב: בעיירה יהודית, אחרי 50 שנות קיומה, החליטו שיעשו מסיבה.
אורי מקלב: הרבה אמצעים לא היו להם, אז אמרו: נתחיל להיערך לקראת שנת ה-50, היובל.
אורי מקלב: נעמיד חבית במרכז העיירה וכל אחד ימלא אותה בכל יום בכוסית קטנה של יין כדי שכשיגיע היום המיוחד ייהנו לתת יין בשפע לכולם.
אורי מקלב: אחד התושבים אמר: נו, אין לי הרבה לתת יין.
אורי מקלב: אשים כוסית מים, מה כבר תורגש הכוסית הקטנה שלי בין כל הכוסיות הרבות של יין שאחרים ישפכו.
אורי מקלב: זה לא יורגש.
אורי מקלב: עברה שנה שלמה של הכנות וביום המיוחל פתחו את החבית ורצו לתת לכולם, והתברר שאין שם אף טיפת יין, הכול זה מים.
אורי מקלב: כל אחד חשב אותה חשיבה ובסופו של דבר לא קרה שום דבר.
אורי מקלב: אני אומר את זה גם כאן – כל אחד חושב שאולי ההשפעה שלו מזערית, אבל בסופו של דבר ההשפעה של כל אחד ואחד, ודאי של גופים, חשובה.
אורי מקלב: לכן אנחנו חושבים שגם המודעות וגם הדברים המעשיים יכולים לקדם אותנו, והיה זה שכרנו אם הצלחנו לתרום משהו בעניין.
אורי מקלב: אני מבין שהדוברים כבר נערכו.
אורי מקלב: הדוברת הראשונה היא ד"ר סיניה נתניהו, המדענית הראשית ש המשרד להגנת הסביבה.
אורי מקלב: הכותרת היא: מגמות בשינוי האקלים והצורך בהיערכות לאומית.
אורי מקלב: המיקרופון והבמה לרשותך.
<סיניה נתניהו: תודה רבה ליושב-ראש.
<סיניה נתניהו: ברשותך, אני מודה מראש למנהלת הוועדה, לענת, שעזרה ותמכה בארגון של האירוע הזה.
<סיניה נתניהו: זו הפעם השלישית שאנחנו מגיעים לוועדה בנושא של שינוי אקלים.
<סיניה נתניהו: בפעם הראשונה, לפני שלוש שנים, סיפרנו על היציאה לדרך והקמת מרכז מחקר או מרכז ידע לשינוי האקלים שהמשרד הקים, בהמשך דיברנו על ההיבטים של בניית התחזיות והמגמות, והיום עם ממצאים יותר מדויקים, בסיוע גדול של השירות המטאורולוגי שנמצאים כאן, וגם נעשה פוקוס והתייחסות לאחד התחומים שאנחנו רואים שיש עליהם השפעה של שינוי האקלים, וזה התחום של המגוון הביולוגי והמערכות האקולוגיות והשירותים שאנחנו מקבלים מהמערכות האקולוגיות האלה לרווחת האדם, כפי שיפורט בהמשך.
<סיניה נתניהו: מהר מאוד אומר שאמנת האקלים שמנוהלת על-ידי האו"ם הקימה לפני שנים רבות פאנל בין-ממשלתי של אלפי מדענים שבוחן את שינויי האקלים, את המגמות, את התחזיות; הוא מסתכל אם יש מגמות לאורך זמן; הוא בוחן נתונים לאחור ומנסה לחזות קדימה.
<סיניה נתניהו: הם גם מסתכלים אם יש עלייה בתכיפות של אירועי קיצון.
<סיניה נתניהו: תחזיות שונות ומודלים שונים מעריכים עליה בטמפרטורות עד סוף המאה ה-21 בין 0.3 או 0.4 מעלות עד אפילו חמש או שש מעלות.
<סיניה נתניהו: אנחנו מתכווננים לתרחישים מאוד גדולים.
<סיניה נתניהו: הנושא הזה מאוד בוער כרגע והמשרד להגנת הסביבה ביקש ליצור פוקוס על הנושא הזה היום מכיוון שכל מדינות העולם מתכווננות לקראת הסכמי פריס שיתקיימו בסתיו הקרוב, שבהן המדינות יצטרכו להחליט על הסכמה על הפחתה של פליטות גזי חממה.
<סיניה נתניהו: אבל החלק השני של זה - שמה שאנחנו לא מפחיתים וכמה שנפחית, אנחנו עדיין חשופים לעלייה בטמפרטורות ולכן אנחנו צריכים להיערך, כי הנזקים נרשמים והם מתחילים להיות רבים.
<סיניה נתניהו: בקצרה אומר מה היו המסקנות של הדוח החמישי, דוח שכולל ארבעה ספרים עבים מאוד.
<סיניה נתניהו: הם מדברים על גזי חממה שגרמו לשינויים במערכת האקלים העולמית; על הטמפרטורה העולמית הממוצעת שצפויה לעלות בטווח של בין 0.3 מעלות לכמעט חמש מעלות עד סוף המאה; השינויים על פני היבשה גדולים פי 1.4 עד פי 1.7 מאשר על פני הים; התחממות האקלים תגרום לעלייה במספר גלי החום ולהתעצמותם; השינוי בכמויות המשקעים זה משהו שהרבה יותר קשה לחיזוי, אבל ברמה העולמית מדברים על בין אחוזים בודדים ועד ל-30%.
<סיניה נתניהו: חשוב להבין מה המשמעות הזאת לישראל כי זה חשוב להבין גם מה המשמעות על המגוון הביולוגי, על המים בנחלים, על מצאי משאבי המים שלנו בכלל.
<ענת לוי: את יכולה לדבר קצת יותר לאט?
<סיניה נתניהו: אני ידועה כמי שמדברת מהר.
אורי מקלב: דיברת על התאדות של מים - - -
<סיניה נתניהו: גם התאדות, גם התאדות שהולכת וגדלה, וגם פחות משקעים.
<סיניה נתניהו: המסר הוא שזה לא קורה באותה עצימות בכל העולם באופן שווה.
<סיניה נתניהו: יש שונות, ולכן המסקנות של הדוח החמישי – שהן קצת יותר מובהקות מהדוחות הקודמים – הן קריאת התעוררות לכל מדינה ומדינה, לכל אזור ואזור: בואו ותעשו גם את הבדיקות שלכם, מה קורה באזור שלכם.
אורי מקלב: את מיומנת בדברים ולכן ארשה לעצמי לשאול שאלה כדי לקבל איזו משמעות.
אורי מקלב: המשמעות היא שבישראל לא ירד יותר שלג.
אורי מקלב: אולי הציבור יותר יבין.
<סיניה נתניהו: לא בהכרח, אבל נשאיר את זה למומחים.
אורי מקלב: אם מתחמם בשתיים-שלוש מעלות, כבר אין מקום שירד שלג.
אורי מקלב: אבל זה בשביל הכותרת: התחזית – בישראל לא ירד יותר שלג.
אורי מקלב: נראה לי שזה - - -
<סיניה נתניהו: אני מזכירה: בדצמבר שנה שעברה, לפני שנה וחצי, היינו נצורים בירושלים עם ארבעה-חמישה שלג.
אורי מקלב: אבל אם היו עוד שתיים-שלוש מעלות כבר לא היה שלג.
<קריאה: קיצוניות אקלים, לא בהכרח - - -
אורי מקלב: היא דיברה על התחממות.
אורי מקלב: שמתי לב לדבריה, היא דיברה יותר על התחממות ולא על - - -
<סיניה נתניהו: יש גם מגמה וגם יש אירועים קיצוניים.
אורי מקלב: במזג האוויר יהיו שינויים קיצוניים.
אורי מקלב: אני מדבר על מעלות.
<סיניה נתניהו: הדבר הנוסף זה, למשל, עליית מפלס פני הים, שנרשמת גם בישראל.
<סיניה נתניהו: זה מעלה שאלות: איך אנחנו צריכים לתכנן את נמלים שלנו, את ההתיישבות לאורך החוף וכו'.
<סיניה נתניהו: לגבי תחזיות לישראל לפי תרחיש של ה-IPCC ומה זה אומר – השירות המטאורולוגי ידבר, אז לא אעשה ספוילר.
<סיניה נתניהו: אני רק רוצה להגיד בקצרה על ההשפעות של שינויי האקלים בסקטורים השונים, וכרגע אנחנו עובדים עם מספר משרדי ממשלה על הנושאים האלה.
<סיניה נתניהו: יש השפעות על בריאות הציבור - על המימד הפיזיולוגי, על גורמי מחלות, וקטורים וכו'; תשתיות; רכוש; השלכות על המצוק החופי; שיטפונות – איך מתמודדים עם שיטפונות, האם אנחנו ערוכים לזה עם כל מערכות הניקוז שלנו וכו'; משק המים – דיברנו על התייבשות, הגברת צריכה, יש לנו את מכוני ההתפלה, רשות המים די נערכת אבל מצד שני זה גם חושף אותנו לפגיעות כי אנחנו נסמכים לא על מים טבעיים אלא על מים מותפלים; השפעה על החקלאות – אידוי מוגבר, ירידה ביבול; מגוון אקולוגי – ידובר פה בהרחבה, שינויים באקוסיסטמיות וכו'; אנרגיה – עלייה בצריכה וביקושים; בנייה – איך אנחנו בכלל מנהלים ערים עכשיו, כשהחום עולה, איך מתכננים נכון בתים ושכונות; השפעה כלכלית ניכרת – אזכיר את האירוע הגדול של שריפת הכרמל, תשעה חודשים לא ירד גשם.
<סיניה נתניהו: אפשר לקשור או לא לקשור את זה לשינויים, אבל עובדה שזה היה.
<סיניה נתניהו: לא היינו ערוכים, יותר או פחות, אנחנו כבר יודעים את ההיסטוריה.
<סיניה נתניהו: "סנדי", למשל, בארצות-הברית אנחנו גם מכירים את מה שקרה.
<סיניה נתניהו: כמובן, יש השלכות של גיאו-אסטרטגיה – מאבקי מים, מאבקים על אנרגיה, מקורות אנרגיה, מהגרים וכו'.
<סיניה נתניהו: היו החלטות ממשלה בנושא של הפחתת פליטות גזי חממה וגם בנושא של ההיערכות והממשלה הנחתה בנושאים האלה.
<סיניה נתניהו: אחד הנושאים הוא המגוון הביולוגי ובתי גידול, ועל זה נעשה את הפוקוס היום, כמו שאמרנו.
<סיניה נתניהו: בינתיים המשרד שלנו הקים מרכז ידע, שתוקצב חלקית בהתחלה, אנחנו מנסים לאתר תקציבים.
<סיניה נתניהו: אנחנו מקווים שנסיים הקיץ הזה את התוכנית האסטרטגית שכוללת אינפוטים מכמעט 16 משרדי ממשלה בנושא של היערכות לשינויי האקלים במשרד שלהם, בין אם זה משרד החקלאות, משרד הבריאות, השירות המטאורולוגי או משרדים אחרים.
<סיניה נתניהו: אנחנו שמים את זה בתוך מסמך אחד אסטרטגי, שהוא מסמך של פעולות.
<סיניה נתניהו: שיתפנו בתהליך הזה, כשיצרנו את בסיס המידע, משרדי ממשלה, אקדמיה, נציגים של הסקטור הפרטי וכמובן, את ארגוני הסביבה והחברה.
<סיניה נתניהו: יצרנו חזון: ישראל מוכנה להשפעות של אקלים משתנה ואירועי קיצון על-ידי יישום תוכנית פעולה וצעדי מדיניות המקטינים את הסיכון לבריאות ובטיחות הציבור, לסביבה ולכלכלה, תוך מיקסום התועלות מתוך ההזדמנויות שיעלו בארץ ובחו"ל.
<סיניה נתניהו: אקצר ורק אומר שנרצה לספר לכם על הצפי שאנחנו יודעים לגבי שינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: ביקשנו מהשירות המטאורולוגי לספק לוועדה שלנו, שדנה בנושא ההיערכות לשינויי האקלים איזשהו בסיס, וזה יהיה תרחיש הייחוס – למה אנחנו צריכים להתייחס כשאנחנו מדברים על שינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: הכצעקתה?
<סיניה נתניהו: תיכף נשמע את זה.
<סיניה נתניהו: נדבר היום על ההשפעה של המגוון הביולוגי ושירותי המערכות, זו עבודה שנעשתה במרכז המחקר, ואחר כך נדבר על עבודה מאוד גדולה שנעשית בשיתוף עם רשות הטבע והגנים והקק"ל, בחסות האקדמיה הלאומית למדעים וארגון נוסף לגבי ההערכה של המערכות האקולוגיות והשירותים של המערכות האקולוגיות.
<סיניה נתניהו: אעצור בזה ואעביר את רשות הדיבור.
אורי מקלב: תודה רבה על הדברים שנאמרו במסגרת הזמן, במבזקים – הייתי אומר שאמרת מכל דבר רק מבזק.
אורי מקלב: אני רוצה לשאול כדי לחדד: אנחנו לא מדברים על חשש.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על עובדה, לא רק על חשש.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על דברים שהם כבר עובדתיים, שאנחנו בטוחים במצב הזה ואנחנו יודעים שזאת באמת המציאות.
אורי מקלב: שמעתי רק לאחרונה והופתעתי, שהיום הדרישה בבתי מלון באירופה שיהיו ממוזגים – בתי מלון שהם לא כל כך ישנים אבל לא ניבנו בעשור האחרון, אנשים נמנעים מלהגיע לשם מחשש שיגיעו בדיוק בימים שיהיה קשה.
אורי מקלב: זה שבירושלים אנחנו רואים את כל הבתים עם מזגנים היום, אז אפשר להסביר את זה אולי בגלל שהמזגן נגיש יותר, לא כל כך יקר, אבל חלק מהסיבה היא בגלל שיש בהם צורך, מה שלא היה עד לפני לא הרבה שנים.
אורי מקלב: זה דבר שכל אחד ואחד יכול להרגיש ולדעת, שיש שינוי באקלים.
אורי מקלב: ד"ר יואב לוי, מסקנות הדוח החמישי של ה-IPCC לגבי הצפוי באזורנו.
אורי מקלב: (הצגת מצגת)
<יואב לוי: הכותרת של היום היא: איומים על מערכות אקולוגיות בעידן של שינויי אקלים, אבל יש פה בעצם מערכת יותר מורכבת; גם המערכות האקולוגיות משפיעות על האקלים.
<יואב לוי: זה לא משהו חד-כיווני, שהאקלים הוא שגורם למערכות האקולוגיות פגיעה אלא יש יחסי גומלין בין שניהם, וצריך לזכור את זה.
<יואב לוי: למי שלא זוכר – הרכב האטמוספרה הוא 78% חנקן, שבעצם לא משתתף בתהליך, ועוד 20%-21% חמצן שבלעדיו לא היינו פה, ועוד איזה אחוז מאוד קטן של דו-חמצני, משהו כמו 0.03%–0.04%, שעל זה אנחנו מדברים.
<יואב לוי: הריכוז של פחמן דו-חמצני שגורם לאפקט החממה, לטמפרטורה של כדור הארץ להיות בטמפרטורה של 15–16 מעלות ולא מינוס 15 מעלות - אנחנו רואים ממדידות באזור הוואי, באזור נקי לחלוטין, שמשנות ה-60', כשהיו 320 PPM יש גידול של 25% בגז הזה והיום אנחנו כבר מגיעים ל-400 PPM.
<יואב לוי: חצינו את זה בקיץ שעבר.
<יואב לוי: זה מדידות, לא תחזיות.
<יואב לוי: אנחנו יודעים שהגז הזה גורם לפחות קרינה לברוח לחלל ולאפקט של חימום.
<יואב לוי: אפשר לראות בשקף שהקו הזה הוא לא רציף ויש פלוקטואציות, ואם נסתכל בזום לשנים האחרונות אנחנו יכולים לראות שהפיקים - - -
אורי מקלב: כשאתה מדבר על מקום נקי - -
<יואב לוי: זה על הר בהוואי באמצע האוקיינוס.
<יואב לוי: זה בחצי הכדור הצפוני, אבל נקי.
<יואב לוי: זה לא משהו שקשור לפליטה של איזה מפעל או משהו.
<יואב לוי: אנחנו יכולים לראות שבמשך 50 שנה, בחורף כשיש נשירה, שלכת וריקבון יש עלייה בריכוז ה-2CO, ובקיץ, כשהכול פורח ומלבלב יש פוטוסינתזה ויש ירידה ב-2CO.
<יואב לוי: זאת אומרת, אנחנו רואים שאפילו פה בקיץ ובחורף יש השפעה של המערכות האקולוגיות על ריכוז גזי החממה.
<יואב לוי: אם נסתכל ברטרוספקטיבה על הרבה מאוד מיליארדי שנים אחורה, אנחנו יכולים לראות שלפני שלושה מיליארד שנה לא היה חמצן בכלל באטמוספירה ורק לפני 2 מיליארד שנה החמצן התחיל להיבנות, כתוצאה מהמערכות האקולוגיות.
<יואב לוי: היו ציאנו
<יואב לוי: בקטריות שהתחילו לייצר חמצן.
<יואב לוי: אחוז החמצן, היו תקופות שעבר את ה-25% והגיע עד 30%.
<יואב לוי: בחצי מיליארד השנים האחרונות, כשהתחלנו לפתח את המערכות האקולוגיות יש עליות וירידות – לא ניכנס לזה, זו הרצאה בפני עצמה – אבל אנחנו רואים שכדור הארץ כל הזמן משתנה.
<יואב לוי: אם אנחנו מדברים על העתיד, אפשר לדמות את התחזיות האקלימיות בתוך מערכת כאוטית.
<יואב לוי: מערכת האקלים היא מערכת כאוטית, אחרת היינו יכולים להגיד מה תהיה הטמפרטורה בשבוע הבא, ואנחנו יודעים שאי אפשר.
<יואב לוי: אנחנו יודעים להגיד מה יהיה מחר ומחרתיים; בעוד שבוע, אם בודקים את התחזיות, זה שווה כקליפת השום כי המערכת היא כאוטית ולא ניתנת לחיזוי.
<יואב לוי: מה שכן ניתן זה לדמות אקלים – לזרוק כל עונה כדור ויש שם מערכת כדורים שגורמת לאותה שנה ליפול על שנה גשומה או יבשה, ויש לנו התפלגות.
<יואב לוי: זורקים 30, 50 כדורים ואפשר לדעת מה האקלים לפי הדבר הזה.
<יואב לוי: אם יש לנו אילוץ חיצוני שמזיז את הרצפה, מניע אותנו, אז ההתפלגות תזוז ממצב נורמלי למצב גשום, למשל.
<יואב לוי: זה לא אומר שלא יפלו כדורים גם בצד היבש, כי אנחנו מדברים פה על התפלגות.
<יואב לוי: דיברנו קודם על שלג בירושלים, אז גם האילוץ הוא מאוד גדול והרוב ייפול בצד הגשום, אנחנו יכולים ליפול גם בשנים שמבחינה סטטיסטית ייפלו בצד היבש.
<יואב לוי: צריך לזכור את זה כשמדברים על - - -
אורי מקלב: החיזוי המוקדם שלכם היה נכון?
<יואב לוי: לשלג?
אורי מקלב: לא לשלג, בכלל.
אורי מקלב: אתה מדבר על חיזוי שנתי?
<יואב לוי: זה חיזוי אקלימי.
<יואב לוי: כשמדברים על תחזית לעוד חמישה ימים אז אני אומר שירד שלג או יהיה חם, זה יותר דטרמיניסטי.
<יואב לוי: כשמדברים על אקלים מקבלים התפלגות וצריך לחשוב שיש פה משהו יותר הסתברותי.
<יואב לוי: דיברנו שהאילוץ מזיז לנו את הרצפה, אז האילוץ זה פליטות של 2CO, אותו גז החממה, וה-IPCC - זה אותו ארגון שסיניה דיברה עליו קודם - מייצר תרחישים.
<יואב לוי: אנחנו יודעים מה היה עד שנות ה-50', אפשר לראות פה את הפליטות בג'יגה-טון של פחמן לשנה, ואנחנו רואים שמשנות ה-50' – וזה מדידות, לא תחזיות - עד 2010 יש עליה.
<יואב לוי: השאלה היא מה יקרה אחר כך; האם בשנת 2020, בעקבות כל הוועידות, אנשים ישימו כוס יין או כוס מים מהסיפור, אז יכול להיות שיש תרחיש אופטימי שבשנת 2020–2030 הפליטות יתחילו לרדת.
<יואב לוי: יש תרחיש אחר שרק ב-2050 העולם יתעשת ויתחילו לרדת פליטות; יש תרחיש שרק בשנת 2080; ויש את התרחיש הקיצוני, ה-8.
<יואב לוי: 5RCP שאומר: לא יעזור, העולם ימשיך לפלוט.
<יואב לוי: אפשר לראות שהיום אנחנו בסביבות 400 PPM ב-2CO, בתרחיש הקיצוני נכפיל – נגיע ל-900
<יואב לוי: PPM או 950
<יואב לוי: PPM של 2CO.
<יואב לוי: גם בתרחיש האופטימי ריכוז ה-2CO, גם אם נפסיק לפלוט אותו, הוא ימשיך לעלות רק ממה שכבר עשינו.
<יואב לוי: על סמך אותם תרחישים מריצים מודלים, הרבה מודלים, ומקבלים התפלגות.
<יואב לוי: אפשר לראות באזור הים התיכון, כשזורקים את המודלים הקיצוניים: בחורף יש סבירות גבוהה שהטמפרטורה תעלה בין 1.5 מעלה לשלוש מעלות; בקיץ אנחנו רואים שהצבעים יותר אדומים, זאת אומרת יש סבירות גבוהה שהטמפרטורה תעלה בין 1.5 מעלות עד ארבע מעלות באזור שלנו, וזה בסוף המאה ה-21.
<יואב לוי: האזורים המקווקווים בצד הם מקומות שהסבירות לא גבוהה, שלא כל המודלים מתכנסים והשינוי הוא לא מספיק מובהק.
<יואב לוי: אפשר לראות שבכל אזור הים התיכון, חוץ מאזור איסלנד, ההסכמה גבוהה והשינוי הוא מאוד מובהק ולכן זה very likely, בטרמינולוגיה של ה-IPCC.
<יואב לוי: חוף הים – בכל זאת, לים התיכון יש קיבול חום, ולכן העלייה באזור החופים תהיה יותר נמוכה מאשר רחוק.
<יואב לוי: כך שגם כאן לא הכול הומוגני, וצריך לקחת את זה בחשבון.
<יואב לוי: אם נעבור למשקעים – פה התמונה כבר פחות מובהקת.
<יואב לוי: יש את הקווים המקווקווים על חלק מהתרחישים.
<יואב לוי: אבל אם מסתכלים על ישראל, רואים שבסבירות בינונית לפחות תהיה ירידה של 10%–20% בכמות המשקעים.
<יואב לוי: הסבירות בינונית, אבל המודלים באזור שלנו – זה מה שמרב המודלים נוטים - - -
אורי מקלב: השנה היתה שנה הרבה יותר גשומה.
<יואב לוי: היא לא היתה הרבה יותר גשומה.
<יואב לוי: היא היתה יותר גשומה, אבל אסור להסתכל על שנה אחת, צריך להסתכל לפחות על 30 שנה.
<יואב לוי: בראייה שלנו, כשמדברים על שינויים, אז פחות מ-20 שנה אין מה להסתכל, צריך להסתכל על התפלגות - - -
<אורי גולדשמידט: מה קרה ב-20 השנים האחרונות?
<יואב לוי: כבר דיברנו על זה בעבר.
<יואב לוי: אם מסתכלים על 100 השנים האחרונות, לא היתה ירידה מובהקת בכמות הגשמים, אבל כן יש שינויים בהתפלגות – יש פחות גשם, למשל, באזור אגן ההיקוות של הכינרת.
<יואב לוי: זאת אומרת, כשמסתכלים בניואנסים אפשר לראות שינויים בהתפלגות, אבל אין ירידה מובהקת בכמות הגשמים.
<יואב לוי: מכיוון שאנחנו במערכות אקולוגיות חשובה כמות המים הזמינים, שזה ההפרש בין המשקעים להתאדות.
<יואב לוי: אפשר לראות שמשטר המים באזור הים התיכון, וישראל בכלל, ייפגע.
<יואב לוי: זאת אומרת, יהיו פחות מים זמינים, גם כי ההתאדות תעלה וגם כי יהיו פחות משקעים, וזה ברמת ודאות בינונית, בניגוד לטמפרטורה ששם אנחנו על קרקע די מוצקה.
<יואב לוי: לסיכום, המערכות האקולוגיות מורכבות.
<יואב לוי: לאקלים יש השפעה חשובה, אבל אסור לייחס לו את כל הרעות החולות כשבאים לדבר על המגוון הביולוגי.
<יואב לוי: היו כל מיני תרחישי אימים ב"וואינט" שאנחנו הולכים להיכחד.
<יואב לוי: יכול להיות שזה יקרה, את זה אנחנו לא יודעים, אבל לא לתלות הכול בשינויי האקלים, צריך ללמוד, צריך לחקור אבל לא לצאת בהצהרות אפוקליפטיות – לא נגיד שאין להן בסיס, אבל האקלים הוא חלק חשוב מהמשחק, אבל לא הכול.
אורי מקלב: אז טוב שסיימת באווירה אופטימית, זה כבר חשוב.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך על ההרצאה המלומדת והמקצועית, אבל הצלחת, בכישרון רב, לפשט לנו את זה, שגם האדם הלא מלומד יוכל להבין את הדברים שלך.
אורי מקלב: רציתי לשאול שאלה אחת: אני מבין שהשינויים בגז החממה, 2CO, במקום פתוח ונקי היה 25%.
אורי מקלב: מה אנחנו, בארץ, עלינו בעשור האחרון?
<יואב לוי: כרגע אין לי תשובה.
אורי מקלב: זה מה שחשוב לנו בסופו של דבר.
<יואב לוי: המשרד להגנת הסביבה עושה מדידות של 2CO באופן רציף.
אורי מקלב: אני לא מדבר על מרכזי הערים, שאתם עושים מדידות וניטור.
אורי מקלב: יש לכם מכשירי ניטור שעושים את זה במקומות מסוימים.
אורי מקלב: אבל יש ממוצע ארצי, שאנחנו יודעים כמה היתה - - -?
<סיניה נתניהו: כיום הממוצע הוא 10,500 טון לנפש.
<סיניה נתניהו: עלייה בוודאי שיש, בגלל שאנחנו מייצרים אנרגיה, פולטים מתחבורה וכו'.
<סיניה נתניהו: בוודאי.
<יואב לוי: אנחנו לא עושים מדידות, לפחות לא השירות המטאורולוגי, של 2CO בצורה מסודרת.
<יואב לוי: זה לא נעשה.
אורי מקלב: אין לזה חשיבות?
<סיניה נתניהו: זה מחושב, זה לא נמדד.
<יואב לוי: אנחנו לא עושים מדידות כאלה, אנחנו מסתמכים על המדידות של אחרים.
<יואב לוי: אבל ההנחה היא שהגזים באטמוספירה הם - - -
אורי מקלב: לא בישראל, במקומות אחרים בתוך ערים, שהתפתחו.
<יואב לוי: בתוך ערים יש זיהום אוויר שפוגע בנו.
<יואב לוי: 2CO עצמו הוא לא זיהום אוויר, הוא לא מזיק לנו בריכוזים האלה – אנחנו שותים סודה והכול בסדר.
<יואב לוי: זה לא מזיק לנו, זה מזיק לאקלים.
אורי מקלב: אנחנו מודים לד"ר יואב לוי.
אורי מקלב: לא אמרתי את התפקיד שלך, אתה מנהל השירות המטאורולוגי בפועל, ואנחנו מאחלים שזה יהיה גם דה פקטו.
אורי מקלב: השפעות שינוי האקלים על המגוון הביולוגי ביבשה, פרופ' ז'וז'ה גרינצוויג מהאוניברסיטה העברית, בבקשה.
<ז'וזה גרינצוויג: בוקר טוב, תודה על ההזמנה.
<ז'וזה גרינצוויג: אני רוצה להיות די כללי בעניין של השפעות שינוי האקלים על המגוון הביולוגי.
<ז'וזה גרינצוויג: אני הולך להתמקד ביבשה.
<ז'וזה גרינצוויג: לפי מה ששמענו כרגע מהשירות המטאורולוגי אנחנו יודעים שהאקלים הולך להיות קיצוני יותר, וכשהאקלים הולך להיות קיצוני יותר גם הפגיעה בטבע הולכת להיות קיצונית יותר.
<ז'וזה גרינצוויג: דברים שקשורים בנושא הזה הם, למשל, נזקי סופות שלג, כמו שראינו בדצמבר 2013; אנחנו רואים התייבשות של עצים ביער ובחורש; כפי שכולנו זוכרים, וכבר סיניה הזכירה את זה, השריפה בכרמל, שהיתה חריגה בעוצמתה, חריגה בתזמון שלה.
<ז'וזה גרינצוויג: אנחנו עלולים לראות, לצערנו, כאלה תופעות בתדירות גבוהה יותר.
אורי מקלב: אני רוצה להבין, אנחנו לא מלומדים: מדוע השלג מייבש את העצים?
אורי מקלב: מכיוון שהוא מקפיא את התוך שלו ומפרק אותו?
<ז'וזה גרינצוויג: זה יכול לקרות, אבל פה ניסיתי להפריד.
<ז'וזה גרינצוויג: התייבשות - מפני שהאקלים מתייבש ונעשה חם יותר ויבש יותר.
אורי מקלב: חשבתי שקישרת את זה לנזקי סופת השלג.
<ז'וזה גרינצוויג: מצד שני, אירועי קיצון באקלים, כלומר יותר שלג, יכולים לקרות.
<ז'וזה גרינצוויג: גם אם נעשה חם יותר, באיזשהו שלב יכול להיות אירוע שהוא קיצוני מבחינת שלגים ואז יש נזקים לעצים מסיבות אחרות.
אורי מקלב: אתה צודק מאוד מפני שלאירועים קיצוניים יש פחות היערכות, ולכן גם לא מכינים את העצים כדי לספוג את השלג - ראינו את זה גם בתוך הערים וגם מחוץ לערים – ואז עצים נופלים ואז יש ממש קרחות.
אורי מקלב: בתוך העיר ודאי שאנחנו, הירושלמים, ראינו את זה.
אורי מקלב: לא קצצו את העצים ולא הכינו אותם ולכן הענפים שספגו את השלג שברו את הגזעים ובסופו של דבר היו נזקים מאוד קיצוניים.
אורי מקלב: בוודאי שהייעור והעצים משפיעים על האקלים, אין לנו ספק בעניין הזה.
אורי מקלב: אמרתי מהמבט האזרחי הפשוט.
<ז'וזה גרינצוויג: אבל בצורה נכונה אתה מכוון לנקודה האחרונה, שזה איך נערכים לשינוי האקלים ומה ההשפעה על האדם ועל רווחתו.