GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אילנה בניש: החל מתחילת 2014 נעשו מאמצים רבים וכבירים לפנות לבעלי אתרים, לכל מי שחייב בהתאמות נגישות לאינטרנט כדי לדבר איתם ולהתחיל את התהליך של הנגשת אתרי האינטרנט.
<אילנה בניש: לצערי הרב, יש התנערות מוחלטת כמעט של 90% מהחייבים בהתאמות נגישות.
<אילנה בניש: זה לא מעניין אותם, זה לא נוגע להם.
<אילנה בניש: יתרה מכך קמו כמה קבוצות מחאה בפייסבוק נגד החוק הזה.
<אילנה בניש: תארו לכם שאני יושבת בקבוצה בפייסבוק ואומרים לי, אנחנו לא ננגיש לכם אתרי אינטרנט.
אורי מקלב: זאת קבוצה אינטרנסטית?
<מי-טל גרייבר שוורץ: אני רוצה להדגיש שהסיבה לכל המחאה הזאת נובעת מכך שהתקנות לא הגיוניות.
<מי-טל גרייבר שוורץ: הן חיוביות, והן צריכות להיות - -
<מי-טל גרייבר שורץ: - - איגוד האינטרנט במשך שנים היה מעוניין להנגיש את האתרים ועודד עסקים להנגיש את האתרים שלהם.
<מי-טל גרייבר שורץ: אבל התקנות כתובות בצורה שהאתרים לא יכולים לעמוד בהם.
<מי-טל גרייבר שורץ: החובות שמוטלות עליהם - - -
אורי מקלב: סליחה, יש כאן דיון מסודר.
אורי מקלב: עורכת הדין מי-טל, את לא בזכות דיבור עכשיו.
אורי מקלב: הבנו את הדברים.
אורי מקלב: יש כאן גם מסמך של ה-מ.מ.מ שפרש לפנינו את הבעייתיות.
אורי מקלב: הרי עדיין יש מספיק גופים גדולים שיכולים.
אורי מקלב: אנחנו לא הולכים לקצה של העסקים והאתרים הקטנים, אבל מכאן ועד רבים שיכולים המרחק הוא רב.
אורי מקלב: החוק נכנס לתוקף, ואנחנו רק רצינו לדעת מה הסנקציות שיש בחוק למי שלא מנגיש.
<אילנה בניש: אני מבקשת לסיים את דברי.
אורי מקלב: אני מבין שנגענו בנקודה רגישה ומרכזית בעניין.
אורי מקלב: אילנה בזכות דיבור, בבקשה.
<אילנה בניש: כפי שציינתי, נעשתה פנייה מרוכזת ושיטתית לחייבים בהתאמות נגישות שירות, והם פשוט התעלמו מהנושא הזה.
<אילנה בניש: אני רוצה להדגיש שהיום יש הרבה מאוד אפשרויות לבצע התאמות נגישות לאתרי אינטרנט, אפילו לעסקים קטנטנים שיכולים להוריד פלטפורמות נגישות ולקנות - - - מאיגוד האינטרנט הישראלי, ובעצם האתר שלהם נגיש כמעט לחלוטין.
<אילנה בניש: אני עשיתי מחקר גדול בנושא הזה.
<אילנה בניש: כל הפלטפורמות – wordpress, drupal, mudell, google – כולם תומכים בנגישות.
<אילנה בניש: יש להם הצהרות נגישות מובהקות.
אורי מקלב: זה אומר שהפלטפורמה מוכנה.
אורי מקלב: רק שאלה מכוונת:
אורי מקלב: כדי להנגיש את זה כבר לא צריך לעשות מהפכים גדולים מאוד.
<אילנה בניש: ממש לא.
<קריאה: צריך להעלות את הקנס כי אז להקים את - - - יותר זול מאשר הקנס.
<אילנה בניש: אני מסכימה בעניין המורכבות של התקנות והבנתן.
<אילנה בניש: לא כל אדם מהשורה יכול לקרוא תקנות.
<אילנה בניש: לשם כך יש יועצים משפטיים, לשם כך יש אתרי אינטרנט ופורומים.
<אילנה בניש: כל הדרכים להסדיר את הנושא הזה קיימות.
<אילנה בניש: השאלה אם באמת רוצים להסדיר את הנושא הזה.
<קריאה: אנא מילה בשם הטכנולוגים, כבוד היושב-ראש.
<טוביה שיינפלד: אני מבצע הנגשה בפועל של אתרים.
<טוביה שיינפלד: אני טוביה שיינפלד מנגישות ישראל.
<טוביה שיינפלד: אני מעביר קורסים למתכנתים בארץ.
אורי מקלב: אני רוצה לתת לשמשון לדבר.
<קריאה: שמשון מוותר.
<אלי שרוני: אני מעמותת פעול"ה – פותחים עיניים ולב לצורכי העיוורים.
<אלי שרוני: לפני כמה ימים העלינו אתר אינטרנט מאוד פשוט.
<אלי שרוני: הוא בשמע, הוא מתאים לעיוורים וללקויי ראייה.
<אלי שרוני: אין מה שקודמתי אמרה קודם על הקושי.
<אלי שרוני: אין כאן קושי, יש כאן רק רצון.
<אלי שרוני: אם רוצים לתת את הרצון – וגם אילנה מדגישה את זה – אפשר לעשות הכול.
<אלי שרוני: אתם יכולים לשמוע אתר מונגש שכולו בשמע.
<אלי שרוני: הוא מתאים לעיוורים וללקויי ראייה ולעיוורון צבעים.
אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להשאיר את משרדי הממשלה בלי התייחסות לעניין ההנגשה.
אורי מקלב: אני מבקש מנציגת "טלדור", הספקים של ההנגשה, בבקשה.
<אסתר ליברזון: תודה, אדוני היושב-ראש.
<אסתר ליברזון: אני מנהלת טכנולוגית בכירה של קבוצת "טלדור".
<אסתר ליברזון: אני רוצה להזדהות עם הדברים שהעלו כאן בנושא של קשיי הנגשה לאתרי אינטרנט.
<אסתר ליברזון: לכן חברת "טלדור" ביחד עם "User1st" פיתחה פתרון כחול-לבן להנגשת אתרים בצורה פשוטה יותר ויעילה יותר.
<אסתר ליברזון: הקושי של הפיתוח הוא אחד הדברים שגורמים ללא מעט לקוחות להגיד שהם לא מעוניינים להנגיש בעקבות אותו תקציב גבוה שנדרש מהם עבור הנגשה.
<אסתר ליברזון: על כן User1st מקל מאוד על תהליך ההנגשה בעלות נמוכה.
<אסתר ליברזון: כפי שאמר מנכ"ל איקאה הפתרון נתן לו הקלה ניכרת של 75% מהעלויות שהוא תכנן לו היה עושה הנגשה ידנית.
<אסתר ליברזון: המוצר User1st הוא מוצר שמתממשק על האתר ומאפשר הנגשה ידנית.
<אסתר ליברזון: אחרי הכול כדי להנגיש אתר זה אומר ללמוד הנגשה מהי; זה אומר ללמוד מהו אתר שמתנהג בצורה נגישה ומאפשר את ההתנהגות הזאת.
<אסתר ליברזון: זה דבר שלוקח המון זמן.
<אסתר ליברזון: יש לכך לא מעט עלויות.
<אסתר ליברזון: לכן כשאנחנו באים במסר החברתי שכל האתרים צריכים לעמוד בתקנה 35 אנחנו מציעים לזה פתרון כחול-לבן איך עושים את זה נכון עם תמיכה טכנולוגית ועם ניסיון שלי של 15 שנה.
אורי מקלב: אני מאוד מעריך את מה שאתם עושים, אבל בסופו של דבר משרדי הממשלה לא הגיעו לבצע את זה.
<אסתר ליברזון: אנחנו נמצאים בתהליך ממשל זמין.
<אסתר ליברזון: User1st הוא ספק יחיד שקיבל אחרי תשעה חודשים של בדיקות ארוכות בממשלה להיות ספק יחיד של הממשלה.
אורי מקלב: אם כך אני רוצה לאתגר אותנו בעניין הזה, ואני פונה למנהלת הוועדה.
אורי מקלב: נקיים ישיבת המשך בנושא ממשל זמין.
<ענת לוי: זה היה מופנה לממשל זמין.
<ענת לוי: יושב-ראש הוועדה אמר שנקיים ישיבה מיוחדת.
אורי מקלב: משה בר, בבקשה.
<משה בר: אני יושב-ראש עמותת תנו יד לחירש נכים למען נכים.
<משה בר: אני רוצה להגיד דבר אחד: האינטרנט הוא כלי טוב, אבל אנחנו לא מסתכלים על היום-יום – מה העיוור, החירש והנכה סובלים פה במדינה – בתחבורה הציבורית, במקומות הציבוריים, ברשתות השיווק.
<משה בר: אף אחד לא העלה את העניין הזה.
<קריאה: זאת לא הוועדה המתאימה.
<משה בר: לא ייתכן שכולנו נסבול.
<משה בר: אני פונה לרשתות הגדולות.
<משה בר: רק "סופר דיל" הסכימה לעשות בשביל הנכים.
<משה בר: השאר לא עושים.
<משה בר: צריך לצאת מהוועדה אמירה לרשתות.
<משה בר: זאת טכנולוגיה שמתאימה לרשתות – שנכה שבא למקום יידע איפה הוא נמצא ויקבל קופה מיוחדת.
<משה בר: אני מודה לכם ומברך את היושב-ראש.
אורי מקלב: משה, תודה על שיתוף הפעולה תמיד.
אורי מקלב: אתה מציג את זה בכבוד.
<טוביה שיינפלד: אני חייב להגיד לגבי המתכנתים – אני עם אנשי השטח בשטח.
<טוביה שיינפלד: אני מלמד אותם בקורס להנגשת אתרים של עמותת "נגישות ישראל", ואנחנו עובדים מאוד קשה.
<טוביה שיינפלד: אני יכול להגיד לכם שהמתכנתים לא רוצים להנגיש מסיבות מאוד פשוטות - -
<טוביה שיינפלד: קודם כול כל אחד יודע להגיד למה אתר אינטרנט לא נגיש; כולם יודעים לצאת מנקודת הנחה שאין דבר כזה מאה אחוז נגישות באינטרנט, אבל אף אחד וגם החוק - -
<טוביה שיינפלד: הסיבה היא שאף אחד לא אמר מהו אתר נגיש באמת.
<אילנה בניש: סליחה, טוביה, אני הרציתי בקורס שלכם לא פעם ולא פעמיים.
<אילנה בניש: עבדתי ב"נגישות ישראל" שנתיים.
<אילנה בניש: אף אחד לא יכול להגיד שאין ידע מה זה אתר נגיש.
<טוביה שיינפלד: לא, אילנה, מחילה מכבודך.
<טוביה שיינפלד: זה לא הידע אם אין ידע או יש ידע.
<טוביה שיינפלד: יש ידע.
<טוביה שיינפלד: אבל מה ההגדרה?
<טוביה שיינפלד: אם אני כבעל מקצוע מתחייב ללקוח ומשלם - -
<אילנה בניש: ההגדרה היא עמידה בהנחיות 2.0.
אורי מקלב: אילנה, סליחה.
אורי מקלב: מי הגוף שצריך להגדיר?
<טוביה שיינפלד: הנציבות לשוויון זכויות עם מוגבלויות שהיא אחראית על התקן.
<טוביה שיינפלד: חייבים לעשות את זה.
<אילנה בניש: אני בוועדת מומחים - -
אורי מקלב: אילנה, סליחה, בלי קריאות ביניים.
<קריאה: הם לא רוצים לעשות את זה, לא שאין תקן.
אורי מקלב: שמרתי על זכות הדיבור שלך, גם על האחרים.
<יוסי שקד: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להביא ידע מהעולם.
<יוסי שקד: אני מייצג חברה שמותקנת ב-500 אתרים בעולם ומנגישה, לפי הסטנדרט והתקן W3C ברמות של A ו-AA, על-פי דרישות התקן כפי שנקבעו גם בארץ; מותקנת בעיריות ברחבי העולם, בבנקים ובחברות ביטוח ומנגישה היום בארצות-הברית, דרום אמריקה ובאירופה.
<קריאה: אנחנו מדברים על הארץ, לא על העולם.
<יוסי שקד: אני מביא אותה, ויש לזה פתרון.
<יוסי שקד: אין צורך בספק יחיד.
<יוסי שקד: יש פה תהליך מאוד פשוט של טכנולוגיה קיימת שניתנת להטמעה על-ידינו בצורה מסודרת.
אורי מקלב: חשוב מאוד.
אורי מקלב: שמואל חיימוביץ', בבקשה.
<שמואל חיימוביץ': אני ממונה נגישות ארצי בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים.
<שמואל חיימוביץ': כשקבעו את התקנות של נגישות השירות יש שם גם הפרק של נגישות לאינטרנט, וקבעו שם כללים.
<שמואל חיימוביץ': בין השאר קבעו שברגע שיהיה תקן יפעלו על-פי התקן.
<שמואל חיימוביץ': יש היום אימוץ של תקן בינלאומי לנגישות לאינטרנט.
<שמואל חיימוביץ': אז להגיד שלא יודעים מה זה, זה נשמע מפתיע מאוד.
<שמואל חיימוביץ': שנית, קשה לי להבין את איגוד האינטרנט שנותן פה גושפנקה להתנגדות רבתי של כולם מלהנגיש את אתרי האינטרנט.
<שמואל חיימוביץ': זאת שערורייה.
<קריאה: אמרת דבר מדהים.
<מי-טל גרייבר שורץ: ממש אין גושפנקה של האיגוד.
<מי-טל גרייבר שורץ: זה לא נכון.
<קריאה: אמרת את זה.
<מי-טל גרייבר שורץ: אני לא אמרתי - - -
אורי מקלב: אי אפשר להיתלות בהפרעות ובקשיים כאלה.
אורי מקלב: החוק נחקק.
אורי מקלב: שמענו את כל הדוברים.
אורי מקלב: אנחנו צריכים ליישם אותו, ואנחנו נעשה הכול.
אורי מקלב: אם צריך תיקונים מסוימים אנחנו פתוחים לשמוע.
אורי מקלב: אבל מכאן ועד פטור כולל וגורף – לא לזה התכוון המחוקק, ואנחנו גם לא ניתן שזה יהיה.
אורי מקלב: אנחנו נעמוד על כך שהחוק ייושם.
<איתן עמרם: אני טכנולוג ועורך-דין.
<איתן עמרם: אני משמש יושב-ראש הוועדה לקידום עורכי דין ואנשים עם מוגבלויות בלשכת עורכי הדין.
<איתן עמרם: שני דברים.
<איתן עמרם: קודם כול טרמינולוגית: אני מבקש לומר "אנשים עם מוגבלויות" או "אנשים עם צרכים מיוחדים" ולא אנשים בעלי מוגבלויות כי אף אחד לא קנה את המוגבלות שלו.
<איתן עמרם: שנית, אני רואה פה תמונה עגומה מאוד במדינת ישראל של אתרים לא נגישים ומשרדים לא נגישים – שלא לדבר על יחידות הסמך.
<איתן עמרם: יתרה מזאת – ציון אפס למוסד לביטוח לאומי אומר דרשני.
<איתן עמרם: אני מבקש לחדד: התקנות יחלו ויתפסו בעוד ארבעה חודשים – לא להתבלבל.
<איתן עמרם: זה לא באוקטובר 2016, זה אוקטובר 2015 לגבי מסמכים חדשים.
<איתן עמרם: ארבעה חודשים.
<איתן עמרם: לסיום – לא יאה היום לבוא כאשר התקנות נודעו עוד ב-2013 ולהתחיל לספר סיפורים למה לא הספקנו.
<מי-טל גרייבר שוורץ: אני רק אבקש לקיים דיון ספציפי רק על תקנות הנגישות.
<מי-טל גרייבר שוורץ: זה נושא שיש הרבה מה להגיד עליו.
אורי מקלב: אני מרים את הכפפה.
אורי מקלב: מאוד התרשמתי מהדיון הזה.
אורי מקלב: אני יודע שיש הרגשה שלא מיצינו ואפילו החמצה מסוימת, אבל מטבע הדברים דיון משודר הוא גם מוגבל.
אורי מקלב: יש לו יתרונות, ויש לו חסרונות – הוא מוגבל בזמן, ואנחנו לא יכולים לעשות עד הסוף.
אורי מקלב: אנחנו כבר בפתחה של ישיבה אחרת.
אורי מקלב: אנחנו מבטיחכם נאמנה – בעזרתה של מנהלת הוועדה ובעזרת חברי חברי הכנסת ששותפים לכל העניין נקיים עוד דיונים בעקבות הדיון הזה.
אורי מקלב: זו אומנם לא הישיבה הראשונה, אבל זוהי הישיבה השנייה בראשותו של מכובדנו שר המדע, הטכנולוגיה והחלל.
אורי מקלב: אמרו לי שאתה מקפיד שיגידו את כל שלושת שמות המשרד ואנחנו נפנים את זה.
אורי מקלב: גם הוועדה תיקרא כך משום שאנחנו רוצים שתהיה הלימה בין הוועדה למשרד.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להתאים את עצמנו.
אורי מקלב: קודם כל, אנחנו באמת מברכים אותך בברכת הצלחה במינוי ובפעילות שלך.
אורי מקלב: אני לא יודע אם כל שר בליכוד קיבל מה שהוא ביקש.
אורי מקלב: בכל אופן, ביהדות התורה יש רצף שלטוני בוועדה הזו, קודמי היה חבר הכנסת גפני.
אורי מקלב: אנחנו מופתעים ממרחב הפעילות והעשייה ומתחום האחריות האין סופיים שיש בוועדה.
אורי מקלב: אני בטוח שאתה מרגיש בדיוק כמוני בחלק הזה של גודל האחריות, מרחב הפעולה, תחומי הנושאים שבהם צריך לטפל ולקדם.
אורי מקלב: אני בטוח בשיתוף הפעולה של הוועדה והמשרד ואני מאחל שיתוף פעולה.
אורי מקלב: לא סתם נגזר עלינו במירכאות להיות ביחד, אנחנו חברים טובים גם מקודם.
אורי מקלב: כנראה שבגלל הקיזוזים הרבים שנתתי לדני בקדנציה הקודמת לא הצלחנו להיות ביחד.
אורי מקלב: תקופה קצרה דני היה בקואליציה ואנחנו היינו באופוזיציה.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו נשלים את זה וזו תהיה תשובת המשקל לכך שנוכל להיות ביחד.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, יש עוד משהו ביחד.
ישראל אייכלר: אמרת שהמדע והחלל זה משהו אין סופי.
ישראל אייכלר: החלל הוא הדבר הכי קרוב לאין סופי.
אורי מקלב: אדוני השר, מכובדי כולם, השינוי בוועדה הוא שלראשונה תחום המדע מנוהל בתחום האחריות של הקואליציה כשעד עכשיו ועדת המדע היתה אחת משלוש הועדות של האופוזיציה.
אורי מקלב: הסיבה המרכזית לשינוי היא שגם הממשלה הזו מבינה שתחומי האחריות והפעולה שיש היום למשרד, ובמקביל גם לוועדה, הם מאוד אקוטיים וחשובים וזה על סדר-היום של הממשלה.
אורי מקלב: זו לא תהיה הפתעה אם נאמר שמעבר לכל הדברים הגדולים שיש והדברים שנמצאים בתחום האחריות עד היום, שני נושאים מרכזיים שהם גם דחופים וגם נצרכים מאוד והם: המאבק בחרם והפסקת שיתוף הפעולה או ניתוק הקשרים בין מדינות וגופים שונים, בין מוסדות אקדמאיים, חוקרים, מדענים, כשהיום הדבר הזה מתרחב יותר ויותר.
אורי מקלב: אתה תפעל בזה ואנחנו גם נהיה חייבים בהתאם.
אורי מקלב: אנחנו עוקבים אחרי זה ונתרום את חלקנו ואת מה שאנחנו יכולים לעשות בעניין הזה.
אורי מקלב: ישנו עוד נושא אחד שנהיה מאוד אקוטי והוא המלחמה, המתקפה או האיומים בסייבר או במרחב הווירטואלי.
אורי מקלב: אלו שני הנושאים שוודאי יהיו מעבר לעוד נושאים שאולי נציין בהמשך.
אורי מקלב: אדוני השר, אנחנו מאוד מעוניינים לשמוע ממך סקירה על תחום האחריות ועל התוכניות שלך במשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
דני דנון: בוקר טוב לכולם, מכובדי וחברי יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת אורי מקלב, חבר הכנסת אייכלר וחבר הכנסת ילין, הנהלת המשרד, מנכ"ל המשרד עו"ד עידו שריר, המדענית הראשית שנמצאת איתנו, מכובדים מהתעשיות, משרדי הממשלה.
דני דנון: קודם כל, אני שמח לחזור לחדר הוועדה וגם לענת מנהל הוועדה.
<ענת לוי: תודה רבה.
דני דנון: אנחנו שמחים להיות פה בקומה, הינו שכנים תקופה ארוכה בכהונתי כיו"ר ועדת העלייה והקליטה.
דני דנון: אני בהחלט שמח להיות פה.
דני דנון: אני מודע לחשיבות של העבודה עם ועדה – לטוב ולרע, גם לקבל ביקורת ורעיונות וגם לקדם נושאים ולעבוד בשיתוף פעולה מול משרד האוצר ומשרדים נוספים.
דני דנון: יש חשיבות רבה לעבודה הפרלמנטרית, וכמי שבא מהכנסת אחרי שתי קדנציות פעילות אני חושב שזה משמעותי ביותר היום לקדם שיתוף פעולה עם חברי הוועדה ועם הוועדה.
דני דנון: אני מדבר בשם המשרד – אנחנו ערוכים ומכונים לעבוד ביחד ולקבל את ההערות ואת תובנות חברי הוועדה ומוזמני הוועדה.
דני דנון: אדוני היושב-ראש, אני שמח מאוד במשרד שקיבלתי.
דני דנון: קודם כל, כמוכן אני מאמין שהכול מגיע ממקום מסוים ואני חושב שהמשרד הזה הוא משרד חשוב ומעניין.
דני דנון: באופן אישי אני לומד כל יום וכל שעה ויש בהחלט יש דברים רבים להיות גאים בהם ודברים רבים לעשות.
דני דנון: בהמשך לדבריי, המנכ"ל יציג בסקירה, ככל שהיושב-ראש ירצה, את פעילות המשרד ואשמח שגם המדענית תתייחס למספר נושאים שבהם אנו עוסקים.
דני דנון: כמי שבא למשרד הזה עם רצון לשנות אני מוכרח לדבר על שני נושאים שכבר צדו את תשומת ליבי, ואני לא מדבר כרגע בנתונים אלא ממבט למעלה: האחד, כל נושא שילוב הנשים.
דני דנון: אנחנו רואים במשרד, ובכלל בכל תחומי האקדמיה ובייחוד בנושאים המדעיים, שנשים לא משולבות מספיק בכל התפקידים.
דני דנון: אפשר ללמוד בכנסת על שילוב נשים בתפקידים של מנהלות וועדות, חברות כנסת.
דני דנון: מפלגתי עברה אתמול יום ארוך ולילה סוער, אבל אפשר ללמוד ממפלגתי על זה שאנחנו משלבים נשים בתפקידים רבים.
דני דנון: בתחומי המדע והטכנולוגיה צריך לעשות יותר.
דני דנון: אנחנו כרגע במשרד הכרזנו על השנה הקרובה כשנה של נשים במדע בסימן של נשים פורצות דרך.
דני דנון: אשמח מאוד שנקיים דיון ייחודי בוועדה לראות מה נעשה בעולם, מה אפשר לעשות יותר בארץ.
דני דנון: זה קשור לאקדמיה, למגזר הפרטי, למגזר הממשלתי.
דני דנון: אבל לא ייתכן שניכנס לבתי-ספר להנדסאים ונראה רק בנים, לא ייתכן שנכנס לאקדמיה ונראה בדרגים הגבוהים רק גברים.
דני דנון: צריך לעשות שינוי מהותי ומשמעותי, ולכן אשמח מאוד שהוועדה תיקח חלק בנושא המשמעותי של שילוב נשים.
דני דנון: הנושא השני קשור לפריפריה.
דני דנון: אנחנו רוצים להנגיש את המדע לכלל עם ישראל, לכלל ילדי ישראל.
דני דנון: כאב לשלושה ילדים אנחנו רוצים שהילדים יתעניינו וילמדו יותר את הנושאים הללו.
דני דנון: מדברים הרבה מאוד על חמש יחידות בגרות ועל מחסור במהנדסים, ואני בטוח שתדונו בוועדה.
דני דנון: כולנו מברכים על העלייה המבורכת מברית-המועצות, אבל המהנדסים התבגרו והם פורשים וצריך מהנדים ומהנדסות.
דני דנון: לכן, הנושא הזה מתחיל בגני-הילדים.
דני דנון: פה אנחנו צריכים לראות איך מושכים את הילדים.
דני דנון: גילו שישנם שלושה נושאים שמעניינים ילדים ובדרך זו ניתן למשוך אותם למדע: הנושא הראשון זה חלל, כפי שציינת ילדים מתעניינים בחלל.
דני דנון: הנושא השני הוא רובוטיקה, והנושא השלישי הוא דינוזאורים.
דני דנון: אני חושב שאם נוכל להמציא חללית רובוטית בצורת דינוזאור ושבה יהיו שתי אסטרונאוטיות מישראל נגיע למקום טוב.
דני דנון: אנחנו בהחלט רוצים שילדי ישראל יתעניינו וירצו ללמוד מדעים וכך באמת להרחיב את הפעילות.
דני דנון: הנושא האחרון שציין היושב-ראש הוא כל נושא החרמות.
דני דנון: זה נושא משמעותי וחשוב.
דני דנון: קודם כל, צריך להסתכל על חצי הכוס המלאה.
דני דנון: מדינת ישראל היא עדיין אור לגויים בכל נושא של מדע וטכנולוגיה.
דני דנון: עדיין רוצים לבוא למדינת ישראל ללמוד, להתחבר ולהשקיע ביחד.
דני דנון: המשרד משקיע תקציבים משותפים עם מדינות נוספות.
דני דנון: זה כמובן תלוי תקציב וננסה להרחיב זאת.
דני דנון: אנחנו תמיד אוהבים להסתכל על הצד השלילי, על הבעיות.
דני דנון: אבל בנושא מדע וטכנולוגיה צריך להרים את הראש ולהגיד שאנחנו מקור לגאווה ולשיתוף פעולה.
דני דנון: אני באופן אישי נפגשתי עם הרבה מאוד שגרירים בשבועיים האחרונים וכולם באים ואומרים: אנחנו רוצים לעשות עוד.
דני דנון: באוקטובר הקרוב אנחנו מארחים את כנס החלל הבין-לאומי בירושלים וזו פעם ראשונה בתולדות מדינת ישראל.
דני דנון: זה כנס חשוב מאוד שאליו מגיעים מנהיגים ואנשי חלל מכל העולם.
דני דנון: אנחנו רואים בהחלט חשיבות לכך שמדינת ישראל היא מעצמת חלל.
דני דנון: אגב, אני חייב לומר במישור האישי שכניסתי לתפקיד לוותה רבות באמירה על החלל.
דני דנון: קודם כל, הקרדיט חייב להינתן לחברי השר הקודם יעקב פרי.
דני דנון: הוא התעקש על כך שהשם "חלל" יצטרף למשרד ואני חושב שזה היה צעד נכון.
דני דנון: גם תקציבים הופנו לסוכנות החלל.
דני דנון: אנחנו צריכים להיות גאים בנושא החלל ולראות איך אנחנו מושכים רבים לפעילות דרך החלל.
דני דנון: בנושא החרמות יש מה לעשות.
דני דנון: צריך להרחיב בעשייה.
דני דנון: ככל שיהיו יותר כנסים בישראל, מחקרים משותפים, פעילות משותפת עם עמיתים שלנו, גם במזרח התיכון, באירופה ובכל העולם, כך זו תהיה התשובה האמיתית לחרם.
דני דנון: אדוני היושב-ראש, אנחנו נשמח להגיע לפה במהלך המושב ולסקור פעילות ספציפית ובאמת לשלב את הוועדה בפעילות המשרד.
דני דנון: במישור האישי, גם הוועדה וגם המשרד לא נחשבים כמשרדים והוועדות העוצמתיים בכנסת ובממשלה.
אורי מקלב: הם לא נחשבו.
אורי מקלב: מכאן ואילך זה ישתנה.
דני דנון: קודם כל, אנחנו יכולים רק להבטיח.
דני דנון: זה נותן לנו גם את ההזדמנות להתמקד בנושאים שאפשר לפרוץ בהם ולהוביל שינוי.
דני דנון: אתמול הגיעו למשרדי ילדים ממראר ומקריית מלאכי שזכו באולימפיאדת הרובוטיקה ואמרתי להם שאני כנראה לא אהיה שר מדע בעוד עשר שנים, אבל הם הולכים להיות מדענים וחוקרים ומה שהם ימציאו יביא אותנו לגבהים חדשים.
דני דנון: אדוני היושב-ראש, אני באמת מחכה לעבודה משותפת איתך, עם חברי הוועדה, עם צוות הוועדה.
דני דנון: אשמח אם מנכ"ל המשרד עו"ד עידו שריר יציג את פעילות המשרד.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך על הדברים ואנחנו באמת גם מלאי תקווה בעניין.
אורי מקלב: בנושא החרמות – משרד המדע צריך להיות שותף לכל הוועדה שהממשלה רוצה להקים לעניין המלחמה.
אורי מקלב: יש לכם חלק נכבד בעניין הזה.
אורי מקלב: מדינות אירופה וגופים כאלה ואחרים מתמקדים בפגיעה במדענים ובמוסדות אקדמאיים.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שמדינות מחרימות אותנו ומנתקות את שיתוף הפעולה לא סובלות פחות מאיתנו, אפילו אף יותר, כי באמת כאן נמצא הרבה מהכוח ומהידע.
אורי מקלב: אבל ההיגיון הרי לא פועל ולא עובד בנושאים האלה, ולכן אנחנו צריכים לנקוט באמצעים ובפעולות שיעקפו את זה.
אורי מקלב: ראיתי שבאחת התגובות שלך או במאמר שלך ציינת שהמוסדות האקדמיים והמדענים והחוקרים מאוד חשופים.
אורי מקלב: שיתוף הפעולה לא מתבטא רק בהגעה למדינה, אלא הוא נעשה באופן אישי ופרטני ומידי, וזה שונה מאיומים אחרים.
אורי מקלב: שנית, דיברת על קידום נשים ונשתף גם פעולה בעניין הזה.
אורי מקלב: יש כאן הצעה של מנהלת הוועדה שאולי נאמץ אותה והיא שהיום הלאומי למדע שלא מצוין ביומני השנה, ואולי צריך גם לפעול בנושא הזה, ייוחד לנושא קידום ושילוב נשים בתוך עולם המדע.
אורי מקלב: אני חושב שזה יהיה גם מסר בעניין הזה.
אורי מקלב: דיברת על כינוס מאוד מיוחד היסטורי ויוקרתי שיהיה באוקטובר בירושלים של 3,000 אנשי החלל מכל העולם.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לפעול לכך שיהיה בכנסת יום פרלמנטרי שיוקדש לכך, הגוף שמארגן את זה הביע נכונות, כי זה מאוד יעצים את העניין וזה יביא לחשיפה יותר גדולה מכינוס בירושלים.
אורי מקלב: ברשותך אדוני המנכ"ל, שני חברי כנסת ידברו.
ישראל אייכלר: אני באתי לברך ברכה מכופלת: קודם כל, כבוד שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, וחברי הרב אורי מקלב שזו פעם שנייה שלו, אבל זו הפעם הראשונה שלי פה אצלך כיושב-ראש הוועדה והמדע והטכנולוגיה.
ישראל אייכלר: אתם מדברים על החשיבות שהיתה ושתהיה למשרד ולוועדה ונזכרתי שהגמרא אומרת שכשאונקלוס הגר בא לדוד שלו טיטוס הרומאי ושאל אותו: האם להתגייר ולהצטרף לעם ישראל?
ישראל אייכלר: זה מצא חן בעיניו, אבל הוא פחד שזה עם שפל ומסכן ונרדף אחרי החורבן.
ישראל אייכלר: הוא אמר לו: אם אתה יוצא לשוק, תבדוק מה הסחורה הכי זולה והכי פחות מתבקשת על-ידי אנשים ואותה תקנה כי זו הסחורה שתעלה ותעלה ותעלה.
ישראל אייכלר: אני חושב שמשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל והוועדה הזו – היום זו סחורה כאילו זולה בשוק.
ישראל אייכלר: אבל בדור ובתקופה הזו הטכנולוגיה כל כך מתפתחת והחלל כבר הופך ממשהו רחפני למשהו מאוד מאוד מוחשי כי רוב החידושים הטכנולוגיים של העשורים האחרונים החלו בחקר החלל בנאס"א.
ישראל אייכלר: רוב הצרכים הטכנולוגיים שהם היו צריכים בשביל החלל, מיושמים היום.
ישראל אייכלר: לכל רכב יש WAZE וכל הרעיונות הטכנולוגיים האלה באו מחקר החלל.
ישראל אייכלר: אני לא רוצה לפרט אותם, אתם יודעים יותר טוב ממני.
ישראל אייכלר: אולי דרך החלל יגיעו גם לאין סופי ואנשים יגיעו גם לאמונה.
ישראל אייכלר: שאלו את איינשטיין: מה קורה אחרי כל הקוסמוס וכל מה שתיארת?
ישראל אייכלר: והוא ענה: משם מתחילה הדרך לבית-הכנסת.
ישראל אייכלר: לכן, המשרד הזה הוא מאוד חשוב ויש לו עתיד.
ישראל אייכלר: דיברת על המהנדסים ואתמול שמעתי מחברים שיש לאקדמיה של תל-אביב שלוחה בבני-ברק ובה יושבים אברכים שלומדים עכשיו את תחום ההנדסה ואיך לנתב שבילים בים לביצוע העברת הגז ליבשה.
ישראל אייכלר: אמרתי שבחיים לא שמעתי שאברכים חרדיים יושבים ומתכננים נתיבים כאלה והמהנדסים מאוד מתקדמים.
אורי מקלב: לרב הראשי הרב הרצוג, הסבא של בוז'י, שהיה פרופסור או דוקטור באקדמיה היה מכון הים לחקר הים.
אורי מקלב: בזה הוא קיבל את הדוקטורט שלו.
ישראל אייכלר: הרבי מלובביץ' למד בסורבון הנדסת אוניות.
אורי מקלב: הטבע הפוך מהמדע כיוון שהקור היה צריך ליפול למטה, אבל אנחנו רואים שאגמים שקופאים קופאים רק בחלק העליון שלהם.
אורי מקלב: הם נותנים לבעלי-החיים לחיות מתחת לקרח, על אף שבאופן מדעי היה צריך להיות בדיוק הפוך – שהחלק התחתון של האגם והימים היו צריכים לקפוא והחלק העליון היה צריך להיות יותר מופשר.
אורי מקלב: זה חלק מהמחקר שהוא עשה גם בעניין הזה של חיים מתחת לפני המים והמבחן של המדע והאמונה ביחד.
ישראל אייכלר: לכן, אני מברך אתכם ואת כולנו שתצליחו ותוכלו לקדם את המדע, הטכנולוגיה ואת חקר החלל.
ישראל אייכלר: בעזרת השם תעשו ותצליחו.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך, חבר הכנסת ישראל אייכלר.
אורי מקלב: חבר הכנסת חיים ילין, בבקשה.
חיים ילין: קודם כל, למה אנחנו רק שניים?
חיים ילין: לא פרסמו?
אורי מקלב: לאט, לאט.
אורי מקלב: עוד לא יודעים.
אורי מקלב: אמרתי שזה - - -
חיים ילין: זה האיכות, לא הכמות – הבנתי.
חיים ילין: ברכותיי.
חיים ילין: אני רוצה להתייחס קצת למה שאמרת לגבי זה שאנחנו אור לגויים ולהסתכל על חצי הכוס המלאה.
חיים ילין: אני חושב שבאמת אנחנו טובים.
חיים ילין: יש לנו על מה להתגאות.
חיים ילין: אנחנו באמת ממציאים ואנחנו יכולים להביא פתרונות טכניים כמעט לכל העולם.
חיים ילין: אבל שימו לב, בסכסוך היחידי, בסכסוך האנושי, אין לנו פתרונות.
חיים ילין: המדע לא יכול לפתור סכסוך בינינו לבין השכנים שלנו.
חיים ילין: זה סכסוך אנושי שרק בני אדם יכולים לפתור.
חיים ילין: אנחנו יודעים להמציא את ה"חץ", אנחנו יכולים להמציא את "כיפת ברזל", ואת כל הכלים האלה שמגינים על עם ישראל בפני הטרור, אבל אנחנו לא מצליחים לפתור את הסכסוך האנושי.
חיים ילין: אני לא סתם אומר את הדברים האלה, אלא כי אני כן חושב שדרך המדע והטכנולוגיה אנחנו יכולים לנסות להסביר לעולם שאנחנו אחרים.
חיים ילין: אני כן מקבל את זה שאת החרמות ואת הכול אתה יכול דרך זה שאתה מפתח דברים.
חיים ילין: לא אשכח שלפני 17 שנה, פחות או יותר, הייתי גזבר קיבוץ בארי.
חיים ילין: הגעתי לבנק הפועלים ובא אדם והפקיד צ'ק של 9 מיליון שקל.
חיים ילין: כשראיתי את הצ'ק הזה שאלתי את הפקיד מי זה האדם הזה.
חיים ילין: מסתבר שהוא המציא את הצנטר במדינת ישראל.
חיים ילין: הוא הפקיד את הצ'ק הראשון שהיה לו מתוך זה שהוא מכר את זה.
חיים ילין: זאת אומרת, אנחנו לא מודעים אבל אנחנו הצלנו חיים של אלפי ומיליוני אנשים בעולם.
חיים ילין: דני, כבן אדם שנמצא בממשלה, אני מאוד מקווה שיהיה לך את הכוח ואת התבונה לא רק להוביל את המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל, אלא שבאמת תוכל להוביל לזה שאנחנו לא נצטרך להמשיך לטפל בילדים ובנשים שעוברים טראומות ממלחמות, ושבאמת תוכל למצוא את הדרך להביא את הטוב שאתה רוצה להביא לעם פה.
חיים ילין: אם נבנה התנחלות בחלל כנראה שאהיה איתך ממש לאורך כל הדרך.
חיים ילין: אני חושב שזו תהיה מצווה, ואולי גם פתרון לעולם כולו.
חיים ילין: אז ברכותיי ובהצלחה באמת לכולנו.
חיים ילין: הדבר האחרון הוא לגבי מלחמת הסייבר.
חיים ילין: זה אחד הנושאים החשובים ביותר שיש.
חיים ילין: אני בא מתפיסה שהמדינה צריכה לתת הגנה כמדינה ולא להתחשב במה כל אחד עושה.
חיים ילין: אם אתה מבין למה שאני אומר, המשמעות היא שגם כשיש צוות חירום יישובי ביישוב, משרד הביטחון עושה את העבודה שלו.
חיים ילין: אני חושב שאנחנו חייבים לתת מעטפת לכל מדינת ישראל בלי קשר למה שכל חברה עושה.
חיים ילין: יש לנו אחריות על העם ועל הכלכלה של מדינת ישראל והמלחמות הבאות בעתיד ינסו לפגוע בכלכלה כי בדברים האחרים אנחנו איכשהו יודעים להתמודד.
חיים ילין: לדעתי, זה אחד הנושאים החשובים.
חיים ילין: דע לך, זו הסיבה שאני רציתי להיות בוועדה זו, מעבר לזה שיש גם את הגז.
חיים ילין: אבל מישהו כנראה שאב וגנב לנו את הגז מהוועדה.
אורי מקלב: אנחנו נחזיר את זה.
אורי מקלב: יש דיבורים על זה.
חיים ילין: אורי, אני מבקש להחזיר עטרה ליושנה ולהחזיר את הגז לוועדה שצריכה לטפל בו ולא בגלל אינטרסים פוליטיים ואחרים ילכו לנו הדברים האלה.
אורי מקלב: אנחנו מקווים שהפה אסר הוא הפה שהתיר.
אורי מקלב: חבר הכנסת גפני כשהוא ישב כאן כיושב-ראש ועדת המדע הוציא מהמדע את החוק.
אורי מקלב: בכל אופן, היתה פנייה אליו ונתן את ידו.
אורי מקלב: אנחנו עכשיו מדברים שזה לא יעבור לוועדת הכספים אלא יעבור חזרה לוועדת המדע.
אורי מקלב: אנחנו פועלים בעניין.