GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתמר קורנפלד: מאז שזה הגיע לאינטרנט התחיל אצלנו כל הסיפור מול הרשויות ויש עם זה בעיה מאד גדולה.
<איתמר קורנפלד: מה שקורה זה שהרשויות מתחילות להקים לעצמן את המאגרים לבד וזה עוד יותר גרוע.
<איתמר קורנפלד: בנושא של טיפות החלב, מחשבה בריאה זו מערכת מאד ישנה שאנחנו נפרדנו ממנה לפני כמה שנים והחזרנו אותה למשרד הבריאות.
<איתמר קורנפלד: המערכת של זימון תורים לא זמינה לנו.
<איתמר קורנפלד: זאת אומרת אנחנו כנראה צריכים לרכוש אותה בעתיד.
<איתמר קורנפלד: כדי לרכוש את המערכות האלה, מי כמוך יותר ומכיר מה תקציבי העיריות.
<איתמר קורנפלד: אז להגיד שזה דבש, אנחנו עוד רחוקים משם לפחות בנקודות הקצה.
אורי מקלב: אני יודע שעיריית ירושלים דורשת מאנשים מסוימים שבאים לקבל שירות, טופס ריכוז מקומות העבודה מביטוח לאומי.
אורי מקלב: לקבל טופס כזה, כשאתה שולח את האזרח, אז קודם כל הוא לא יודע מראש שהוא צריך להביא את זה.
אורי מקלב: לקבל את זה מהביטוח הלאומי זה גם דבר מאד קשה, וודאי אם הוא לא מחובר לאינטרנט.
אורי מקלב: קשיים.
אורי מקלב: לא יודעים להשיג אותם בכלל בשביל לבקש ומבלי זה אתה לא יכול לקבל את השירות.
אורי מקלב: זו דרישה שלכם, אולי באישור של השלטון המקומי, אבל אם היה אפשר לתת בהסכמה את המידע הזה, זה היה חוסך זמן רב ומאמצים רבים.
<איתמר קורנפלד: חוק הגנת הפרטיות פוטר, בטקטיקה זה קשה.
אורי מקלב: אנחנו הגענו לסיום הישיבה הזאת.
אורי מקלב: מיד נתחיל את הישיבה הבאה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים ליישם את הנושא ולראות הלכה למעשה ולקחת כדוגמא מתוך ממשל זמין את הנושא של מעונות.
אורי מקלב: אני יודע שהמנמ"רים לא קיבלו כאן מענה.
אורי מקלב: אנחנו חושבים לעשות ישיבה מיוחדת בעניין.
אורי מקלב: אני חושב שזה חשוב.
אורי מקלב: בכל אופן אני מרגיש שבין מערכת רשות התקשוב שלנו לבין המנמ"רים יש מה לקדם.
אורי מקלב: אין לי ספק שצריך שיתוף פעולה הרבה יותר הדוק.
אורי מקלב: אנחנו בכל אופן נשמח לשמוע על כך כדי לקדם את הדברים האלה בשפה אחת.
אורי מקלב: נעשה ישיבה מיוחדת וניתן לכם את ההזדמנות לומר את הדברים שלכם, כל מי שאחראי על המנמ"רים.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, שהנושא שלה הוא ייעול הליך הרישום למעונות יום במשרד הכלכלה בעידן ממשל זמין.
אורי מקלב: כרגע סיימנו ישיבה של ועדת המדע, בנושא ממשל זמין, ישראל דיגיטלית, מערך התקשוב של מדינת ישראל, וכישיבת המשך וכדי לראות איך מיושם בשטח נושא ממשל זמין, לקחנו לדוגמא את המעונות.
אורי מקלב: אנחנו מתכוונים לעשות את זה בעוד משרדים, כפי שדיברנו גם על משרד הבריאות, אבל הבאנו בישיבה את דוגמת טיפות החלב.
אורי מקלב: המידע הנגיש של טיפת החלב, צורת קביעת התורים, המסמכים.
אורי מקלב: טיפות חלב הן שונות במקומות שונים ואינה דומה טיפת חלב בירושלים לטיפת החלב בתל אביב.
אורי מקלב: אין דמיון ביניהן וכל אחת פועלת אחרת – שזה גם חלק מהמשימות שלנו, אבל הרישום למעונות עבר רפורמה או תהליך שינוי בכמה השנים האחרונות.
אורי מקלב: מרישום במעונות עצמם עבר למרכז, שם רושמים.
אורי מקלב: הכל היה במטרה לייעל, לקדם, להנגיש את השירות יותר ולכאורה להכניס אותו לממשל זמין.
אורי מקלב: כעת עונת הרישום, ולכן חשבנו שנכון להביא את הנושא הזה כמקרה בוחן או כדוגמא, כדי לראות איך המערך הזה עובד, כדי שזה מהפרט הזה ילמד את הכלל.
אורי מקלב: הזמנו לצורך כך את המשרד הרלבנטי, שזה משרד הכלכלה.
אורי מקלב: נמצאת כאן צופית חי, מנהלת היחידה לשיפור השירות הממשלתי לציבור, תקשוב ממשלתי וממשל זמין, בו דנו בישיבה הקודמת.
אורי מקלב: יש יחידה שנקראת ממשל זמין, כל מה שהממשלה נותנת – שיהיה זמין לציבור.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שגם הציבור יהיה זמין לממשלה.
אורי מקלב: יש גם יחידה לשיפור השירות הממשלתי לציבור, שגם זה נמצא תחת הכותרת הזאת שלנו.
אורי מקלב: זימנו מנהלי מעונות, אנשים שמייצגים וקרובים לתהליך הרישום למעונות.
אורי מקלב: מי מציג את הנושא?
<שמעון ברונר: רק מילה אחת, שמי שמעון ברונר, אני מנהל את אגף מערכות המידע במשרד הכלכלה.
<שמעון ברונר: אכן, כשאתה מדבר על ממשל זמין, אני מסתכל אחורה, מה היה במעונות היום לפני 3-4 שנים ואיפה אנחנו עומדים היום.
<שמעון ברונר: אני מקווה שאחרי שנציג את הדברים, אתה תשתכנע שאכן יש גידול וקידום ומשמעותי ומספיק להשוות בין הרישום דרך האינטרנט בשנה שעברה - שעמד בשנת 2013 על כמעט 30%, לרישום בשנת 2014 – בו הגענו ל-70%, תוך קיצור משמעותי בימי טיפול.
<שמעון ברונר: נמצא כאן הצוות המקצועי, ואיטה, כאחראית על כל המוקד והם יציגו לך את הנתונים.
<שמעון ברונר: נשמע לענות על שאלות.
אורי מקלב: אני מצר על כך שמלי שטרינגלר לא נמצאת פה.
אורי מקלב: אני מבין שהיא אישרה את ההשתתפות שלה.
אורי מקלב: בכל אופן, אני חושב שבדיון בנושא כזה מלי צריכה להיות.
אורי מקלב: מלי היא מנהלת התחום, הוועדה כאן היא ועדה ממשלתית, סטטוטורית.
אורי מקלב: אנחנו מוחים על כך ורואים בזה כזלזול בוועדה.
אורי מקלב: גם אם מישהו חושש שתשמע ביקורת או שיישמעו דברים שלא יהיו נעימים לאוזנו הוא צריך לבוא לשמוע.
אורי מקלב: זה זלזול גם בכנסת.
אורי מקלב: זה זלזול באנשים שבאו לכאן, באנשים שמקבלים את השירות מהאגף שהיא עומדת בראשו או מתיימרת לעמוד בראשו.
אורי מקלב: כשמגיעים לוועדה בכנסת, ועדה שאמונה על הפיקוח ועל יישום תהליכי העבודה, צריך לכבד את זה.
אורי מקלב: אני מקווה שזה לא משליך ולא משקף.
אורי מקלב: אם קשה לנו לתקשר איתה, מה יגידו "אזובי הקיר", מה יגידו האזרחים, מה יגידו מנהלי המעונות, האנשים שצריכים לקבל את השירות.
אורי מקלב: זה קושי בקבלת שירות.
אורי מקלב: זה יועבר לשר ולמנכ"ל במכתב רשמי של הוועדה.
אורי מקלב: אם מישהו חושב שהוא יוכל להתחמק מהדברים שיישמעו פה, ואני דווקא חושב ומקווה שנשמע דברים טובים, ואני לא מבין ממה צריך לחשוש.
אורי מקלב: כאשר מאשרים הגעה ובסוף לא מגיעים, אני רואה את זה כפחדנות, כמגות לב, ואני משתמש בכל מילת גינוי על זה שהיא לא הגיעה, בלי שאני פוגע בנוכחות של האחרים.
אורי מקלב: אני מכבד מאד את הנוכחים.
אורי מקלב: אני מבין שנשלחו אנשים מיומנים אשר מכירים את המערכות, שאמונים, שעובדים קשה.
אורי מקלב: זה לא סותר, זה לא פגיעה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שאנחנו גם מקבלים מענה אצל גברת איטה עטייה כעובדת ותיקה ואצל גברת מישקובסקי ואחרים.
אורי מקלב: בלי לפגוע באף אחד, אנחנו מאד מכבדים את כולם.
אורי מקלב: זו פרשה בפני עצמה, אבל היא לא תפגע, לא תעיב ולא תפגום בזכות הדיון שלנו.
אורי מקלב: בבקשה, גברת מישקובסקי.
<מירי מישקובסקי: הפרויקט הזה הוא פרויקט שהתחלנו בו בשנת 2010.
<מירי מישקובסקי: זה פרויקט של שיתוף פעולה עם אגף מעונות יום ועם האגף שלנו – מערכות מידע במשרד הכלכלה.
<מירי מישקובסקי: המצגת מראה מספרים, בגלל שהמספרים מדברים הרבה בעד עצמם.
<מירי מישקובסקי: 125,336 ילדים נקלטו בשנת 2014, מתוכם יש לנו 86,000 במעונות, 25,000 בצהרונים ו-13,000 במשפחתונים.
<מירי מישקובסקי: נתוני ההרשמה לפי אופן ההגשה זה נתון שאנחנו מלווים לכל אורך הדרך, מהתחלת הפרויקט, ואנחנו הגענו לכך ש-70% מהבקשות נעשו דרך האינטרנט.
<מירי מישקובסקי: כשהתחלנו את הפרויקט זה עמד על 5%, אחר כך 11%, 30% והגענו ל-70% בשנה שעברה.
<מירי מישקובסקי: אני מאד מקווה שהשנה זה יהיה עוד יותר גבוה.
אורי מקלב: אני לא מתפעל, אבל אני רואה כאן נתון שדווקא במגזר החרדי השימוש באינטרנט הוא הכי גבוה.
<מירי מישקובסקי: נכון.
אורי מקלב: איך אתם מסבירים?
<מירי מישקובסקי: אני רואה לומר לכם הבאנו את הנתונים.
אורי מקלב: המסגרות הן שקובעות?
<מירי מישקובסקי: זה לפי מסגרות.
<איטה עטייא: אסור לנו לסמן.
<איטה עטייא: זה סטטיסטי.
<איטה עטייא: אנחנו מסמנים מסגרת כשאנחנו מזהים אותה כחרדית.
אורי מקלב: בגלל שלמנהל יש כיפה על הראש?
<קריאה: המעון מוגדר.
<איטה עטייא: יכולים להיות ילדים חרדים במקום אחר, אז הם לא מוגדרים.
אורי מקלב: ויכולים להיות ילדים חילונים במעון חרדי, או במעונות של אמונה.
<איטה עטייא: הנתון הזה הוא לא אחד לאחד, הוא סטטיסטי.
<איטה עטייא: אני רוצה לחדד משהו.
<איטה עטייא: כשאמורים 30%, זה אומר שאנחנו בכל שנה מנפיקים ערכות ידניות.
<איטה עטייא: זאת אומרת שהן עולות לנו הרבה כסף.
<איטה עטייא: הערכות נשלחות בדואר רשום למוקד, מבצעים סריקה מסוימת ואז הם מגיעים למוקד כנייר והמוקדן בעצמו מקליד אותן.
אורי מקלב: המוקדן עושה את הפעילות באינטרנט.
<איטה עטייא: ב-30% האלה, שזה בעצם ידני, אחוז השגיאות הוא הרבה יותר גדול, כי כשמעלים את זה מקוון יש לך סימולטור מסמכים.
<איטה עטייא: ברגע שהורה רושם המחשב אומר לו איזה מסמכים להגיש.
<איטה עטייא: הוא נותן לו סימולטור.
<איטה עטייא: ברגע שהוא ממלא ידני, אז הוא צריך לקרוא ויש הרבה טעויות וכשאנחנו אומרים למישהו תגיש תעודת זהות, אז הוא מכניס את תעודת הזהות בעצמה ושולח לנו.
אורי מקלב: זאת אומרת לסיכום הנתון הזה, 90% במגזר החרדי מעבירים באינטרנט?
<מירי מישקובסקי: 86%.
<איטה עטייא: וכשאנחנו מבקשים מהמשרד לוותר על הניירת ולהגיד שזה גורם המון בעיות ואנחנו רוצים שיהיה כמה שיותר באינטרנט, אז אומרים לי לא, אבל יש מגזרים כמו המגזר החרדי שהוא לא מגיש.
<איטה עטייא: אז הבאנו דוגמא שהוא אכן כן מגיש וזה טיעון שאנחנו רוצים לקעקע אותו.
אורי מקלב: כן, אנחנו מודדים את המשלוח באינטרנט, זה ברור.
אורי מקלב: צריך לעשות זאת באמצעות הסברה ובכל מיני אמצעים אחרים שיקרבו את האינטרנט לאנשים.
אורי מקלב: דיברנו קודם על עמדות שירות.
<מירי מישקובסקי: כמו מה שעשינו בלהבה.
<שמעון ברונר: פרויקט להבה שהזכירה הגברת ממשרד המדע, זה אותם 31 אתרים שבהם מלמדים את האוכלוסייה החדשה.
<שמעון ברונר: אנחנו התחלנו בשיתוף פעולה עם להבה כאשר בשני מקומות, בשני יישובים כאלה אנחנו תרמנו את הסורקים, איפה שיש מה שנקרא פער דיגיטלי, בקרב האוכלוסיות החלשות.
אורי מקלב: דווקא קהל היעד שלהם הוא אנשים מבוגרים יותר.
<שמעון ברונר: עשינו שיתוף פעולה איתם, כשהם לוקחים את אותן אוכלוסיות שיש להן בעיה לרשום דרך האינטרנט את הילדים למעון.
<שמעון ברונר: באתר עצמו, יחד איתם ממלאים, מלמדים אותם למלא את הטפסים ושולחים אותם בצורה ממוחשבת.
אורי מקלב: שני דברים, השאלה היא אם אלה שלא שולחים באינטרנט זה בגלל שיש להם אינטרנט, אך הם לא יודעים לעבוד איתו ולמלא מסמכים, שזה גם לימוד וגם מיומנות.
<שמעון ברונר: זה גם וגם.
אורי מקלב: לא כל אחד יכול.
אורי מקלב: כדי למלא טפסים באינטרנט צריך מיומנות.
אורי מקלב: יש כאלה שיודעים להשתמש באינטרנט ולא יודעים לסרוק, או שאין להם סורק.
אורי מקלב: הדברים האלה מורכבים.
אורי מקלב: דבר שני, יש אנשים שכלל אין להם נגישות לאינטרנט ואנחנו צריכים להנגיש להם את האינטרנט על ידי עמדות שירות, עמדות מידע, שזה חשוב מאד.
אורי מקלב: השאלה שלי האם אתם פילחתם את ה-"אחר" – שם יש אחוז גבוה של שימוש בדואר, מאיזה מגזר זה מגיע?
אורי מקלב: זה מאפיין משהו?
אורי מקלב: זה פריפריה?
<מירי מישקובסקי: זה הסך הכל.
אורי מקלב: האם אתם פילחתם ועשיתם איזו שהיא עבודה?
<מירי מישקובסקי: לא פילחנו.
אורי מקלב: אם את רוצה באמת לקדם ולצמצם את השימוש בדואר, אתם צריכים לעשות את העבודה שלכם.
אורי מקלב: לפלח איזה אוכלוסיות ומדוע הן לא משתמשות, וכך להתקדם.
<איטה עטייא: בסדר גמור.
אורי מקלב: אפשר לעבור הלאה.
<מירי מישקובסקי: רק בקשר ללהבה, אנחנו שמנו את זה במודיעין עילית, וההיענות הייתה מאד מאד גבוהה, אנשים הגיעו ומלאו את הטפסים.
<ליזה רבקין: יש לי שאלה.
<ליזה רבקין: אני ליזה רבקין, מנהלת רשת הגיל הרך בנעמ"ת.
אורי מקלב: שאלה שואלים ברשות, והשאלה אם השאלה הזאת לא יכולה לחכות עוד מעט, שהיא תגמור את המצגת ואז ניתן לך רשות דיבור בצורה מסודרת.
<ליזה רבקין: אני יכולה לחכות.
<ליזה רבקין: מכבדת.
אורי מקלב: נא לרשום את השאלות.
אורי מקלב: צריך סדר בדיון.
<מירי מישקובסקי: עשינו פילוח של הטיפול בבקשות ומתוכן – 121,845 קיבלו דרגה תוך 3 ימים.
<מירי מישקובסקי: זאת אומרת 13% קיבלו דרגה ו-13% מהם קיבלו את הדרגה תוך 3 ימים.
<מירי מישקובסקי: זאת אומרת שהתהליך היה תקין ומיידי לטובת קבלת הדרגה.
אורי מקלב: תסבירי שוב את הנתון הזה.
<מירי מישקובסקי: 121,000 קיבלו דרגה.
<מירי מישקובסקי: מתוכם – 13% שזה 15,000 – קיבלו את הדרגה תוך 3 ימים בממוצע.
<מירי מישקובסקי: זה מצביע על אוכלוסייה שמלאה את הטופס בצורה תקינה מהתחלה ועד הסוף והתהליך היה תקין מהתחלה ועד הסוף.
<מירי מישקובסקי: זאת אומרת לא הייתה בקשה להשלמת מסמכים.
אורי מקלב: האם את מרוצה מהנתון הזה?
<מירי מישקובסקי: אני רוצה לשפר אותו, אבל כן.
אורי מקלב: זה נקרא הישג?
אורי מקלב: 13%?
<מירי מישקובסקי: כן.
<מירי מישקובסקי: יש תחנות.
<מירי מישקובסקי: אני מדברת על דרגות שאינן 12.
<מירי מישקובסקי: מדובר בדרגות קבועות.
אורי מקלב: כמה מתוך ה-13% נשארו עם הדרגה שלהם?
<איטה עטייא: נשארו, כן.
אורי מקלב: אז זה נתון טוב וחשוב.
<מירי מישקובסקי: וזה ממוצע.
<מירי מישקובסקי: יש כאלה שקיבלו - - -
אורי מקלב: מה קורה עם ה-2-3% האלה שלא קיבלו בכלל דרגה, בין ה-125,000 ל-121,000?
<איטה עטייא: זה דרגה 12.
<שמעון ברונר: זה לא שהם לא קיבלו.
<שמעון ברונר: זה פשוט, על סמך כל המסמכים שהם צרפו הם לא זכאים לסבסוד.
אורי מקלב: גברת מישקובסקי עונה.
אורי מקלב: אני קיבלתי תשובה מתוך בליל הדברים שעלה פה.
אורי מקלב: הבנתי שהפער בין ה-121,000 ל-125,000 זה כאלה שבעצם הגישו, אבל לא קיבלו, ובסוף 121,000 קיבלו דרגה.
אורי מקלב: זה אלה שנשרו בדרך.
<מירי מישקובסקי: עכשיו, היתר שלא קיבלו את הדרגה תוך 3 ימים מתחלקים לשתי קבוצות.
<מירי מישקובסקי: יש קבוצה שהטיפול בה היה בממוצע עד 12 ימים ויש קבוצה שהטיפול בה בהמשך היה בממוצע 20 יום.
<מירי מישקובסקי: הטיפול הממוצע של 12 יום היה של אלה שעשו רישום באינטרנט.
<מירי מישקובסקי: הטיפול שארך יותר מ-12 יום, זאת אומרת 20 יום בממוצע, אך לפעמים הרבה יותר, זה היה של רישום דרך הדואר.
<מירי מישקובסקי: רצינו להראות פה שיש הבדל משמעותי בין זמן הטיפול - - -
אורי מקלב: אם מישהו שלח מסמך לא נכון או לא מתאים, אז באינטרנט מיד אומרים לו שזה לא טוב, ואם זה דרך הדואר, הוא צריך לשלוח שוב.
<מירי מישקובסקי: נכון, יש בדיקות.
<ליזה רבקין: סליחה, שאלת הבהרה.
אורי מקלב: אני רואה שקשה לך להתאפק.
<ליזה רבקין: כן, קשה לי להתאפק.
<ליזה רבקין: יש לי היסטוריה.
<ליזה רבקין: שאלת הבהרה, כשאומרים ימי טיפול הכוונה עד גמר קבלת הדרגה?
אורי מקלב: זה נכון גם לגבי שלושה ימים וזה נכון גם לגבי 12 יום.
אורי מקלב: המדדים של 12 יום ו-3 ימים זה אותם מדדים.
<איטה עטייא: אותם מדדים בדיוק.
<מירי מישקובסקי: אני רוצה לחדד.
<מירי מישקובסקי: ימי הטיפול כוללים גם את הימים שממתינים להורה שישלח את המסמכים.
<מירי מישקובסקי: יכול להיות מצב שמבקשים מההורה להביא תלוש וזה לוקח לו זמן.
אורי מקלב: אם עד קבלת הדרגה, אני מבין שהוא השלים את המסמך.
אורי מקלב: למדנו את הדברים האלה, זה ברור מאד.
אורי מקלב: אנחנו גם מבינים שמי ששולח באינטרנט, יום הטיפול נמדד מהיום שהוא שלח.
אורי מקלב: מי ששולח בדואר - נמדד לפי היום שהמסמך התקבל אצלכם.
<מירי מישקובסקי: בדקנו את הסיבות לעיכוב.
אורי מקלב: רבותי, למה יש לחשושים?
<גולדי קינג: אנחנו פשוט רותחים.
<גולדי קינג: זה לא ממש לא מחובר למציאות.
<גולדי קינג: אנחנו אנשי השטח שמתמודדים וזה נתונים - - -
אורי מקלב: אתם באתם ואתם תקבלו את רשות הדיבור, אבל אנחנו רוצים ללמוד.
אורי מקלב: הם יודעים את הדברים ואנחנו רוצים ללמוד.
<גולדי קינג: אחלה מצגת, אבל היא לא קשורה.
אורי מקלב: סליחה, להתמתן בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להתייעל, ללמוד את הדברים.
אורי מקלב: אני מבין שיש כמה סיבות לעיכובים.
<מירי מישקובסקי: הסיבות לעיכוב הן חופשת לידה, הורה שעוסק ביותר מעבודה אחת, הורה לומד ועובד, אי התאמת מסמכים.
אורי מקלב: מה הבעיה עם הורה שעובד ולומד?
<מירי מישקובסקי: בגלל שהוא צריך להביא גם מסמכים המוכיחים שהוא עובד וגם מסמכים שמוכיחים שהוא לומד.
<מירי מישקובסקי: ברגע שיש יותר מסמכים, מטבע הדברים זה דורש יותר השלמות.
אורי מקלב: אבל כתוב לו שהוא צריך לשלוח את המסמכים ובכל אופן הוא לא למד את זה?
<מירי מישקובסקי: אם לדוגמא הורה עובד בשלושה מקומות, אז צריך 9 תלושים, 3 חודשים לכל מקום עבודה.
<מירי מישקובסקי: אם חסר לו תלוש, זה מעכב את התהליך.
אורי מקלב: מה זה אי התאמת המסמכים למבחני התמיכה?
אורי מקלב: הכוונה אם שולחים מסמכים לא רלבנטיים?
<מירי מישקובסקי: יש כאן תמונה של הקלט.
<קריאה: יש נתונים כמה מכל סיבה?
<איטה עטייא: יש לנו במשרד, לא הבאנו את זה לפה.
<איטה עטייא: לא ירדנו לרזולוציה הזאת במצגת, אבל יש את זה בהחלט במשרד, בוודאי.
אורי מקלב: אני חושב שחופשת לידה זה עניין שצריך דיון בפני עצמו לגבי כל התהליך.
אורי מקלב: אני יכול לתת לכם דוגמא לחופשת לידה שמעכבת את קבלת הדרגה, שהגיעה ללשכה שלנו.
אורי מקלב: אישה ילדה, חזרה לעבודה מיד ביום הראשון כשהיא יכלה לחזור אחרי חופשת הלידה.
אורי מקלב: היא סיימה את חופשת הלידה ביום חמישי.
אורי מקלב: ביום שישי לא עבדו אצלה במשרד, המעסיק שלה לא עובד ביום שישי, היא התחילה לעבוד ביום ראשון ולא קיבלו את הדרגה שלה מכיוון שאמרו לה – אין לך רצף.
אורי מקלב: את הפסקת את העבודה.
<קריאה: או שאת מתחילה באמצע חודש.
אורי מקלב: זה עוד סיפור, אמצע חודש, זו מדיניות אחרת, שתיכף נגיע אליה.
אורי מקלב: אני רוצה לתת לכם דוגמא לעיכוב בגלל חופשת לידה.
אורי מקלב: מי יכול לענות על זה?
<איטה עטייא: אני רוצה לבדוק את המקרה הזה.
<איטה עטייא: אני צריכה להבין אם זה משהו סיסטמתי או מקרי.
אורי מקלב: מי שמקבל את המסמך לא מבין.
אורי מקלב: הוא רואה תאריך מול תאריך.
אורי מקלב: זה כמו רובוט.
אורי מקלב: אני תמיד אומר שבחודש כסלו אנחנו מחכים לדמי חנוכה.
אורי מקלב: אז למה דווקא בחודש הזה?
אורי מקלב: כיס ולב.
אורי מקלב: הכסף צריך לבוא, התשלומים צריכים לבוא מתוך הלב.
אורי מקלב: כל הפעילות שלנו צריכה לבוא מתוך משהו שהוא גם פנימי.
אורי מקלב: זה לא דברים שנחתכים – תאריך – הפסקת עבודה.
<איטה עטייא: על מנת לעקוף את הסיפור הזה, הקימו לנו דו"ח יולדות.
<איטה עטייא: אנחנו עושים טלפונים יזומים להורים, לאמהות שאנחנו יודעים שהם יצאו לחופשת לידה והדרגה שלהן השתנתה ל-12, ואומרים להן – את צריכה לחזור לעבודה ביום זה וזה, יש לך את המסמכים?
<איטה עטייא: תשלחי לנו אותם כמה שיותר מהר.
<איטה עטייא: רובן מגיבות בסדר ורובן חוששים.
אורי מקלב: ברשותכם, נושא חופשות לידה, רצף העבודה ומתי חזרת – נקיים על זה דיון בהמשך.
אורי מקלב: אני מניח שמי שאחראי על זה ירצה לדבר על זה.
אורי מקלב: אני רואה כאן לפי שפת הגוף שיש מה להגיד בנושא הזה, נושא ההתייחסות לאם שיוצאת לחופשת לידה.
אורי מקלב: יש לנו עדכון מסמכים.
אורי מקלב: עדכונט?
<מירי מישקובסקי: עדכונט.
<מירי מישקובסקי: בשנת 2014 הגיעו למוקד 400,000 מסמכים להשלמת מסמכים.
<מירי מישקובסקי: מתוכם 218,000 הגיעו דרך עדכונט.
<מירי מישקובסקי: זו מערכת מובנת שבודקת שגיאות לוגיות וכו'.
<מירי מישקובסקי: היתר הגיעו דרך פקסים.
<מירי מישקובסקי: מתוך אלה שהגיעו דרך פקסים, הגיעו כ-5,000 פקסים שלא היו מזוהים.
<מירי מישקובסקי: אפילו לא הגיעה מספר תעודת הזהות של הילד על המסמך, או תעודת זהות של ההורה.
אורי מקלב: אני מבין מהנתון הזה שחלק גדול מאלה שהיו צריכים להשלים מסמכים, הגם שהם נרשמו באינטרנט, עשו את ההשלמה דרך הפקס.
אורי מקלב: את העדכון.
<מירי מישקובסקי: זה נכון.
אורי מקלב: אחרת יש פער.
אורי מקלב: הפער שם הוא יותר גדול וכאן הפערים הם פחות גדולים.
אורי מקלב: זה אומר שגם מי שנרשם, צריך למצוא את הסיבה שהוא שולח מסמכים חדשים דרך הפקס והוא לא ממשיך את התהליך דרך האינטרנט.
אורי מקלב: חלק מהבעיות הקשות שקיימות קיימות בפקסים.
אורי מקלב: הצורה שבה מובנה אצלכם הפקס במתן השירות מביא לדעתי לחלק גדול מהבעיות ומהקשיים בתהליכים, מכיוון שמי ששולח פקס לא מקבל משוב האם הפקס התקבל.
אורי מקלב: הוא גם לא מקבל מענה גם אם הוא טלפן.
אורי מקלב: הוא מקבל מענה רק יומיים אחר כך, ויומיים אחר כך התשובה היא לא מאותה אדם שקיבל את הפקס והוא כן יודע, לא יודע, זה נמצא בתיק, לא נמצא, וכאן מתחיל חלק מהמרמור שקיים בתהליך הזה.
אורי מקלב: יאיר, בבקשה.
<יאיר אייפרמן: גם באינטרנט וגם בשליחה על ידי ההורה, בכל מצב מבחינת הנתונים יש צורך בהשלמת מסמכים.
<יאיר אייפרמן: זאת אומרת גם כששולחים דרך האינטרנט - - -
<יאיר אייפרמן: יש 184,00 השלמות מסמכים.
<איטה עטייא: אתה יודע למה?
<איטה עטייא: הרי במעונות יום אתה מקבל את הדרגה חודש ההגשה וחודש ה... ואנחנו מאפשרים במבחנים להגיד קודם אתה יודע מה, תשלח את השאלון ואת תעודת הזהות.
<איטה עטייא: קודם כל תרשם ומפה מתחילה הספירה.
<איטה עטייא: קודם כל תשלח את זה ואחרי זה תשלח את היתר.
<איטה עטייא: אנחנו לא מצפים שתשלח את הכל בפעם הראשונה.
<איטה עטייא: אנחנו מאפשרים לך לשלוח בתשלומים, אבל כאשר שלחת שאלון ותעודת זהות, מהרגע הזה סופרים.
<איטה עטייא: אנחנו לא רוצים שהוא ייפגע.
אורי מקלב: זאת אומרת המערכת מאפשרת לשלוח דרך האינטרנט, גם אם היא לא מושלמת?
<איטה עטייא: כן.
אורי מקלב: זאת אומרת אם אדם ישלח במקום שלושה תלושים רק שני תלושים - - -
<איטה עטייא: בלי המסמכים.
<איטה עטייא: הוא חייב לתת שלושה מסמכי יסוד: שאלון, תעודת זהות ואישור קבלה למעון.
<איטה עטייא: שלחת את השלושה האלה – נכנסת למערכת, מתחילים לספור.
<איטה עטייא: זה מצוין.
אורי מקלב: אוקיי, אבל נלך עוד יותר, עוד קצת.
אורי מקלב: אם אדם הביא מסמכים רק ממקום עבודה אחד ולא הביא ממקום עבודה שני, המערכת אחרי זה תגיד לו תשמע, אתה לא השלמת את המסמכים, אתה צריך להביא גם ממקום העבודה השני?
אורי מקלב: שלחת שני תלושים ואנחנו צריכים את הנוספים, או שלחת תלושים לא של החודש הרלבנטי.
<שמעון ברונר: אבל עדיין, אם הוא ישלים אחר כך את החסר, הוא יתחיל לקבל את הזכאות מהיום שהוא נקלט בהתחלה.
<איטה עטייא: אין לו בעיה.
<מירי מישקובסקי: בפקסים אין בדיקות לוגיות, אז יש הרבה טעויות בפקסים.
<מירי מישקובסקי: כשההורה ממלא בעדכונט הוא ממלא עוד פרטים וההשלמה מחוברת אוטומטית, בלי יד אדם לבקשה הקודמת ואז הכל ממשיך לזרום.
<מירי מישקובסקי: עם הפקס יש איזה שהוא נתק.
<מירי מישקובסקי: יש את הנושא של קידום מתן הדרגה על ידי יצירת קשר טלפוני יזום עם ההורה.
<מירי מישקובסקי: אנחנו החלטנו, אף מעונות היום החליט שהמוקד ייזום שיחות טלפוניות להורים כדי לקדם את הנושא.
<איטה עטייא: אני רוצה לחדד את זה.
<איטה עטייא: במכרז הקודם לא הייתה אופציה של שיחת טלפון, היו רק שיחות נכנסות.
<איטה עטייא: אחרי שהבנו שהחיים יותר קשים ממה שחשבנו, אז הכנסנו במכרז החדש גם שיחות טלפוניות יוצאות.
<איטה עטייא: המוקדנים במשמרת הערב מקבלים את ההנחיות ומתחילים ליזום טלפונים להורים, לכל דרגות 12, השלמת מסמכים ותשלחו ותשלחו ותשלחו.
<איטה עטייא: האמת שזה מאד עוזר.
אורי מקלב: זה חוזר על עצמו.
אורי מקלב: מה זה בקשות בדרגה 12 ללא חתימה על ויתור סבסוד?
<איטה עטייא: יש הורים שלא זכאים, אבל בכל מקרה הם צריכים למלא שאלון, כדי שנדע שהילד נמצא שם.
<איטה עטייא: חלקם לא מסמנים את ה-X ואז ממשיכים לנדנד להם – תשלים מסמכים, תשלים מסמכים.
<איטה עטייא: הוא אומר – אבל אני לא רוצה מכם כלום, אז אומרים לו – אז למה לא סימנת שאתה לא רוצה מאיתנו שום דבר?
אורי מקלב: מה זה נוהל נורה אדומה?
<איטה עטייא: נוהל נורה אדומה זה עוד אחד מהפתרונות שאנחנו עשינו במוקד.
<איטה עטייא: הורה שמתקשר יותר משלוש פעמים, אז הוא מסומן אצלנו ואז מבינים שלהורה הזה חייבים לחזור, כי יש פה בעיה קריטית.
<איטה עטייא: ואז המנהל מקבל את כל השיחות האלה וחוזר לכל ההורים האלה.
אורי מקלב: בחברות הסלולר, מי שמתקשר שלוש פעמים בשבוע נחשב לקוח מטריד ואז מעיפים אותו מהמערכת.
<מירי מישקובסקי: אצלנו זה חיובי.
<איטה עטייא: אז אצלנו זה חיובי.
<איטה עטייא: מתקשרים ומנסים לפתור את הבעיה.
אורי מקלב: מה זה שיחות ננטשות?
<איטה עטייא: כל מי שמתקשר ומתייאש מאיתנו, אנחנו חוזרים אליו בערב.
<איטה עטייא: יש לנו נוהל שיחות ננטשות, כל מי שהתקשר ולא ענינו לו, בערב חוזרים אליו המוקדנים.
<איטה עטייא: הרי אין מענה טלפוני בערב, אז המוקדנים שעובדים בערב חוזרים לכולם.
<איטה עטייא: משתדלים, בכל אופן.
אורי מקלב: מנגנון בקרה מובנה?
<מירי מישקובסקי: יש מנגנון בקרה שבודק אם יש אחים שלא קיבלו אותה דרגה ואם לא קיבלו אותה דרגה, אנחנו מבינים שיש איזו שהיא בעיה, אז הם חוזרים להורה, בודקים את שתי הבקשות כדי לראות שהדרגה תהיה זהה אצל שני האחים.
אורי מקלב: יש לכם גם שיחות יזומות כדי לבטל דרגות, כגון ביולדות?
אורי מקלב: אני קיבלתי פניות כאלה.
אורי מקלב: הרי איך אתם יודעים אם אישה ילדה או לא חזרה מחופשה?
<איטה עטייא: מרשם משרד הפנים.
<איטה עטייא: אנחנו מסונכרנים.
אורי מקלב: זאת אומרת כל זמן שהיא בתוך חופשת הלידה, אז הדרגה נמשכת?
<מירי מישקובסקי: כן, ויש זכאות.
<מירי מישקובסקי: יש דו"ח.
אורי מקלב: ואתם יוזמים שיחות.
<איטה עטייא: אנחנו מתקשרים ואומרים גברת, היית צריכה לחזור.
אורי מקלב: דוד, אתה מכיר את הדו"ח לביטול דרגות?
אורי מקלב: אתה מכיר את השיחות היזומות ליולדות לשם ביטול דרגות?
<איטה עטייא: זה לא לבטל.
<איטה עטייא: ההיפך, לומר לה גברת, הזכאות מסתיימת, תשלחי מסמכים.
<מירי מישקובסקי: זה תזכורת.
אורי מקלב: מסמכים שהיא צריכה להגיש אם היא חזרה לעבודה?
אורי מקלב: אז לנושא הזה נגיע בהמשך.
<איטה עטייא: תוספת ילד בתלוש החדש.
אורי מקלב: אוקיי, לנושא חופשות לידה נתייחס בהמשך.
<מירי מישקובסקי: יש דו"ח פילוח לפי גובה סבסוד – כמה ילדים נרשמו ולפי איזה דרגות, לפי המסגרות.
אורי מקלב: איזו דרגה הכי פופולארית?
<איטה עטייא: הכי נמוך 3 ושני אחים זה 14, שלושה אחים זה 15.
אורי מקלב: הכי הרבה דרגות נמצאות בדרגה 3?
<מירי מישקובסקי: ב-3 וב-12.
<שמעון ברונר: 3 זה הסבסוד הכי גבוה.
<איטה עטייא: לא, אבל שלושה אחים זה 15 ושני אחים זה 14.
<איטה עטייא: 15, 14 ו-3 זה אותו דבר.
אורי מקלב: גם 14 זה אותו דבר?
<איטה עטייא: כן, כי זה שני ילדים ו-15 זה שלושה ילדים ואז יש הנחה נוספת.
אורי מקלב: ודרגה 12?
<איטה עטייא: דרגה 12 זה ללא זכאות.
אורי מקלב: אוקיי, אז החיבור של 3, 14, ו-15 זה סה"כ המספר.
<איטה עטייא: הגבוהות.
אורי מקלב: מה זה נתוני מוקד?
<מירי מישקובסקי: זה ההתפלגות של הנציגים בשנת 2015.
<איטה עטייא: כמה נציגים יש במוקד.
<איטה עטייא: מראים את הגידול במספר הנציגים.
אורי מקלב: אין לכם נתון לגבי שנות הוותק שלהם?
אורי מקלב: אני מבין שוותק ארוך לא יכול להיות, אם יש הכפלה של הנציגים משנת 2012 ל-2015.
אורי מקלב: לא הכפלה, אבל חלק גדול הם חדשים.
<מירי מישקובסקי: זה נפתח בשנת 2010.
<איטה עטייא: דווקא בטבריה, שלצערנו אין שם הרבה מקומות עבודה, אז יחסית זה ותק של שנתיים, שלוש.
<איטה עטייא: אין להם פשוט אופציות אחרות.
אורי מקלב: יש איש מטעם המשרד שנמצא כל הזמן?
<איטה עטייא: בוודאי, אלכס.
<איטה עטייא: יש לנו מנהל מוקד.
<איטה עטייא: הוא נמצא פיזית במוקד.
<שמעון ברונר: הוא עובד המשרד, שיושב שם קבוע ומנהל את המוקד.
אורי מקלב: הוא גר בטבריה?
<איטה עטייא: לא, הוא גר בחיפה.
אורי מקלב: אז אני חושב שסיימנו פה.
<שמעון ברונר: לא, יש עוד מה שיפרנו בשנת 2015.
<איטה עטייא: איזה שינויים עשינו.
אורי מקלב: הגידול הוא באמת דרמטי במספר המוקדנים.
אורי מקלב: יש נתונים שזכורים לי, כמו במספר מספר הנרשמים, שם אין גידול דרמטי.
אורי מקלב: כמה היו בשנת 2012?
<שמעון ברונר: זה אותם מספרים.
<מירי מישקובסקי: סביב ה-120.
אורי מקלב: כשדנו בזה בכנסת ה-18 בוועדה לפניות הציבור, אני זוכר את המספר הזה פחות או יותר.
<מירי מישקובסקי: זה אותו מספר.
<מירי מישקובסקי: אנחנו עשינו שיפורים בטפסי ההרשמה ביחד עם ממשל זמין.
<מירי מישקובסקי: השנה עשינו שדרוג לטפסים.
<מירי מישקובסקי: אלף עשינו שדרוג שזה ללא סרגל.
<מירי מישקובסקי: ההורה לא צריך להוריד סרגל, עניין שגרם להרבה בעיות, במיוחד לאנשים שניסו למלא את הטופס במקום העבודה ואז מקום העבודה לא נתן להם להוריד את הסרגל, מה שגרם להרבה בעיות.
<מירי מישקובסקי: עשינו התאמה למובייל.
<מירי מישקובסקי: זה יעלה לאוויר באוגוסט.
<מירי מישקובסקי: תהיה אפשרות במובייל, בטלפון, יוכלו למלא ולצלם את המסמכים.
<מירי מישקובסקי: לא צריך סורק.
<מירי מישקובסקי: אדם שיש לו פלאפון או טאבלט יוכל לצלם ולשלוח את הטופס.
<מירי מישקובסקי: בנוסף זה עובד בכל הדפדפנים.
<מירי מישקובסקי: מה שמעניין, קיבלנו נתונים ממשל זמין שבשנים הקודמות היו הרבה תלונות על נוחות השימוש בטופס, והשנה התלונות ירדו, אני לא אגיד לאפס, אבל התלונות על הטופס קרובות לאפס, אז גם זה שיפור מאד גדול השנה.
<מירי מישקובסקי: יש לנו שירותים נוספים שאנחנו מפרסמים באתר שלנו, שעוזרים להורה להירשם.