GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דוד ברנד: לצאת במערכת חינוכית של מודעות לנושא הזה.
אורי מקלב: בשנה שעברה בשריפה שהיתה ביער ירושלים היה חשש ל"יד ושם".
<דוד ברנד: נכון.
<דוד ברנד: ומה שעוד עשינו, יצאנו עכשיו למכרז, בשיתוף פעולה עם כב"א, לראות אולי נקבל מידע על זה – מערכות מתקדמות לגילוי ובקרה של שריפות.
אורי מקלב: עמק הצבאים בירושלים באחריותכם?
אורי מקלב: פתחו את זה עכשיו, ממש לפני שלושה חודשים.
אורי מקלב: מדברים שם על אגם ועוד דברים כאלה.
<יואב לוי: מי שמקדם את זה זו החברה להגנת הטבע בשיתוף עם עיריית ירושלים.
<יואב לוי: - - -
<דוד ברנד: דרך אגב, מתקיים היום סיור עם אוטובוסים של קק"ל, להראות כמה היערות מסביב לירושלים חשובים ואילו לחצי פיתוח מאיימים עליהם.
אורי מקלב: אתה מרוצה מרמת הייעור בישראל?
<דוד ברנד: מאוד.
אורי מקלב: גם אנחנו.
אורי מקלב: הדובר האחרון - אורי נחמני מ"מגמה ירוקה".
<אורי נחמני: אני מדריכת טיולים, אני מסיימת עכשיו שנה א' באוניברסיטה העברית פה בירושלים תואר במדעי הסביבה וגיאוגרפיה.
<אורי נחמני: חוץ מזה אני פעילה בארגון "מגמה ירוקה", שזה ארגון סביבתי-חברתי.
<אורי נחמני: את כל הדברים האלה שאני עושה אני עושה אהבה גדולה לטבע ולסביבה, אני חושבת שיש להם ערך חשוב.
<אורי נחמני: היום מטרת הוועדה היתה לדון בשינוי האקלים בעידן של שינוי האקלים שאנחנו נמצאים בו ואיך אנחנו יכולים להיערך ולשמור על המערכות האקולוגיות שלנו בארץ בעידן שכזה.
<אורי נחמני: אין ספק שיש שינויי אקלים ויש להם מקום של כבוד שצריך לטפל בו וישראל צריכה, לפי דעתי לפחות, להיות חלק מוועדת האקלים שתתקיים בפריס ולהצטרף לכל ההסכמים שמטפלים בפליטת גזי חממה.
<אורי נחמני: אבל אם אנחנו מדברים על מערכות אקולוגיות, חשוב שנשמור עליהן וגם חשוב שנשים את האצבע על מה פוגע במערכות האקולוגיות עוד הרבה שיגיעו שינויי האקלים ויפגעו בהן.
<אורי נחמני: נאמר פה מספיק ואני חושבת שאנחנו מבינים טוב מאוד שיש חשיבות גדולה למערכות האקולוגיות, שאנחנו חייבים לשמור עליהן, גם בשבילנו עכשיו וגם בשביל העתיד שלנו.
<אורי נחמני: בהקשר הזה אני רוצה להעלות משהו שנציג קק"ל העלה.
<אורי נחמני: אשמח להעלות בתוכניות הבנייה בהרים שממערב להרי ירושלים, תוכניות בנייה שמסתכמות ב-40,000 יחידות דיור, שזה בערך 18,000 דונמים של שטחים פתוחים.
<אורי נחמני: השטחים המתויירים ביותר, היפים ביותר, שטחים בעלי מגוון ביולוגי גדול ונרחב שראוי לשמרו.
<אורי נחמני: מצפה נפתוח, למשל, שהוא חלק מתוכניות הבנייה, יש שם את עדר הצבאים הגדול ביותר באזור המרכז.
<אורי נחמני: אני באה פה בדרישה, אני חושבת מטעם הצעירים במדינה הזאת – אנחנו דורשים מכם עכשיו, בשביל העתיד שלנו במדינה הזאת, תכנון אחראי יותר.
<אורי נחמני: אנחנו מבקשים מכם פיתוח ערים - - -
אורי מקלב: מתי את אומרת "מבקשים" ומתי את אומרת "דורשים"?
אורי מקלב: יש הבדל או שזה - - -?
<אורי נחמני: אני הרבה יותר דורשת ממבקשת.
אורי מקלב: פעם אמרת דורשת ופעם אמרת מבקשת, אז רציתי לדעת - - -
<אורי נחמני: אז אני דורשת באופן נחרץ.
<אורי נחמני: אנחנו מבקשים פיתוח ערים מבפנים ולא מבחוץ, תחבורה ציבורית נגישה ונוחה, חידוש עירוני, תכנון עירוני לטווח ארוך ותכנון בר קיימא – שמעט דובר פה אבל אני חושבת שראוי להרחיב עליו.
<אורי נחמני: אנחנו רוצים לחזק את העיר מבפנים ולא לבנות עוד פרברים מבחוץ על השטחים הפתוחים, שכמו שכבר נאמר יביאו לעוד פגיעה במערכות האקולוגיות האלה.
<אורי נחמני: מימוש התוכניות האלה במערב הרי ירושלים, שזה כל האזור של רכס לבן, הר חרת, מדרונות צור הדסה – כל האישור של התוכניות האלה משמע אנחנו מתרחקים מכל המטרות שדיברתם עליהן היום בוועדה.
<אורי נחמני: אנחנו מתרחקים משמירה על מגוון מינים, מתרחקים משמירה על מערכות אקולוגיות ואין ספק שבמקום להצטרף למאבק ולשמור על כדור הארץ אנחנו רק מתרחקים ממנו.
<אורי נחמני: כל ההרחבה של הפרברים מסביב לירושלים בלי תכנון של תחבורה ציבורית תביא לתלות ברכבים פרטיים, עוד כבישים, עוד רכבים, עוד פליטה של גזי חממה.
<אורי נחמני: חוץ מזה הבנייה הזאת תביא לחלחול מזהמים למי תהום, כריתה מסיבית של עצים שהם המקור היחיד שלנו לאוויר נקי, ונוסיף לזה גם את קווי המתח ועמודי התאורה שמזמנים אליהם פגיעה בחי, וכמובן, זיהום של אור.
<אורי נחמני: אחד הדברים החשובים שזה מביא אתו זה ריצוף בבטון, שפוגע ברצף האקולוגי ובמסדרונות האקולוגיים החשובים שגם הוזכרו פה קודם.
<אורי נחמני: אישור של תוכניות כאלה ואחרות, זה כאילו ממשלת ישראל אומרת: חבר'ה, אנחנו לא צריכים את הטבע.
<אורי נחמני: עזבו אתכם.
<אורי נחמני: אבל זה בדיוק ההיפך – אנחנו צריכים אותו כל כך והוא חשוב לנו כל כך, וכמו שנאמר פה, בלעדיו לנו אין מה לעשות פה ואנחנו גם לא נהיה פה.
<אורי נחמני: אשמח רק לסיים, סיכום קטן בעוד דקה.
<אורי נחמני: מה שאנחנו מבקשים זה שאת כל הדברים שנאמרו פה היום נעשה הלכה למעשה.
<אורי נחמני: קודם כול, שישראל תצטרף לוועידת האקלים בפריס.
<אורי נחמני: דבר שני, שיהיה פה תכנון אחראי, שיהיה פה תכנון כמו שצריך.
<אורי נחמני: בואו נשאיר את הדמוקרטיה בוועדות המחוזיות ולא נוציא את כל מגוון השיקולים – מה שהולך לקרות בזמן הקרוב, לצערי הרב.
<אורי נחמני: דבר אחרון, אני מבקשת, ואני חושבת שאני מדברת בשם כל הדור הצעיר – בואו נשמור על הטבע שנשאר בארץ ישראל ולא נגיע למצב שהילדים שלי יצטרכו רק לשמוע עליו ולא לראות אותו.
<אורי נחמני: תודה רבה לכם על ההזדמנות.
אורי מקלב: תודה רבה אורי, את באמת ריגשת אותנו.
אורי מקלב: אנחנו רואים את דור העתיד, אם ככה סטודנטית בשנה שניה, בכזאת נחרצות, בכזאת אכפתיות, אז אנחנו יודעים שיש עתיד – לא כמפלגה, אני מדבר על האקולוגיה.
אורי מקלב: אני ממש חייב לסיים, יש לנו גיוס לוועדת החוקה, אבל מי ביקש?
<עפרי גבאי: אני מבינה שזמני קצר אז לא אחזור על דברים שאמרו.
<עפרי גבאי: אני רוצה להעלות נקודה שעוד לא העלו כאן.
<עפרי גבאי: במסגרת המאמצים של ישראל להפחית את הפליטות ולעבור לאנרגיות בלתי מזהמות קורה תהליך של פגיעה בשטחים הפתוחים, תהליך שהוא לא הכרחי.
<עפרי גבאי: אנחנו מדברים בעיקר על חוות סולריות, גם על טורבינות רוח, שיש להן מחיר סביבתי כבד.
<עפרי גבאי: עד היום 30,000 דונם הוסבו לחוות סולריות, זה כמו גודל של העיר פתח תקווה.
<עפרי גבאי: זה דבר שהוא לא הכרחי, כי פאנלים סולריים יכולים להיות גם על גגות.
<עפרי גבאי: אז אנחנו מבקשים לזכור שבחבית הזאת, שכל אחד תורם את חלקו, ישראל צורכת בסך הכול 0.2% מצריכת האנרגיה העולמית.
<עפרי גבאי: לעומת זאת, החשיבות שלה מבחינת תרומה למגוון ביולוגי גדולה לאין ערוך, ולכן כשאנחנו עושים את השיקול של הפחתת פליטות לעומת תרומה למגוון הביולוגי, חשוב מאוד לזכור את הנקודה הזאת ולקחת בחשבון את כלל המרכיבים.
אורי מקלב: תודה רבה, נעמוד בלוח הזמנים.
אורי מקלב: אני מתנצל, יש לנו הצבעה.
אורי מקלב: אנחנו עוברים לחיי היום-יום בשאלה האם מתעדים חקירת חשודים או לא מתעדים חקירת חשודים.
אורי מקלב: יש לנו הצבעה בשעה 13:00 בוועדת החוקה אז אני נאלץ לסיים.
אורי מקלב: אני מאוד מודה לכם על ההשתתפות המעניינת.
אורי מקלב: היה מרתק, חשוב.
אורי מקלב: אני חושב שהעשרנו את הידיעות שלנו בצורה מיוחדת, הגברנו את המודעות, וזה מחייב אותנו לפעול ולקדם את הדברים.
אורי מקלב: אני באמת מקווה שנצליח לעשות את זה בשיתוף פעולה של כולם.
אורי מקלב: אין ספק שהישיבות האלה והדיבורים וכל הדיונים האלה מקדמים את הדברים.
אורי מקלב: אם רוצים להתעודד קצת צריך להסתכל אחורנית, כשפעם הנושאים האלה היו נראים רק איזו הטרדה והפרעה, והיום, אם גם לא עושים, אבל כולם כבר מודעים לחשיבות ויש פתיחות לנושאים.
אורי מקלב: פעם זה רק נראה היה שאנחנו עוצרים את ההתפתחות, מדברים על דברים שהם פחות חשובים.
אורי מקלב: אנחנו מקווים שתהיה לנו תועלת בדברים וניפגש בשנה הבאה ביום הזה עם הישגים יותר גדולים.
אורי מקלב: אנחנו המתנו לשרה גילה גמליאל, אבל היא מתעכבת עוד קצת, אז אנחנו נפתח את הדיון והיא תצטרף בהמשך הדיון.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע בנושא ישראל דיגיטלית, רשות התקשוב הממשלתי וממשל זמין.
אורי מקלב: יכול להיות שאפילו נתרחב עוד קצת בעניין הזה.
אורי מקלב: מדובר בשלושה פרויקטים חשובים מאד, כל אחד בתחום שלו.
אורי מקלב: לא ברורה לנו עדיין ההגדרה המדויקת של כל תחום וכל רשות או כל מיזם בפני עצמו, אבל אנחנו נקווה שמי שאמון על זה יודע.
אורי מקלב: בשנה שעברה התקיימה פה ישיבה בוועדת המדע, אשר באה להגדיר את ההגדרות מה בתחום אחריותה של רשות התקשוב הממשלתית, מול ישראל דיגיטלית, שזה היה מיזם חדש שהממשלה החליטה עליו לפני שנה וחצי ולאחר מכן התקיימה ישיבה מיוחדת בעניין הזה.
אורי מקלב: אני לא השתתפתי בישיבה, אך כפי שנמסר לי וכפי שראיתי בפרוטוקולים, נאמרו דברים רבים, כל אחד בתחום שלו, ולכאורה הייתה גם סתירה בין התחומים ובין תחום האחריות.
אורי מקלב: רובכם אנשי מקצוע, לכם אני לא צריך להסביר, אבל אני, אם הייתי אזרח שקורא את זה, בסופו של דבר הגדרת השם של רשות התקשוב הממשלתי מורכבת ממחשוב ותקשורת ואנשים שואלים אותי מה זה רשות התקשוב?
אורי מקלב: למה אתם לא קוראים לזה רשות המחשוב הממשלתי?
אורי מקלב: עניתי להם כפי שהשכילו אותי, רועי במיוחד, שזה תחום שמורכב מתקשורת ומחשוב ביחד.
אורי מקלב: היום זה לא רק מחשוב, היום זה תקשורת.
אורי מקלב: אני מכבד את חבר הכנסת מיקי רוזנטל ואת חבר הכנסת מנואל טרכטנברג.
אורי מקלב: אני לא אאריך בדברי הפתיחה.
אורי מקלב: נגדיר את זה שרשות התקשוב באה לענות על התחום הטכנולוגי ואולי תחום ישראל דיגיטלית באה לענות יותר על תחום התוכן.
אורי מקלב: אני מבין שזה מופשט.
אורי מקלב: נרצה לשמוע לגבי תחום האחריות ואיך אתם פועלים בעניין הזה.
אורי מקלב: נרצה לשמוע על הממשקים, על הסמכויות, מי אחראי.
אורי מקלב: בסך הכל אנחנו נתקלים בריבוי גופים שמתעסקים בזה וחלק מהעבודה של הוועדה היא לשמוע ולקבל דיווח, אבל גם לפקח, לראות איך העסק עובד.
אורי מקלב: אנחנו מסתכלים מבחוץ.
אורי מקלב: יכול להיות שמבפנים התרגלתם, אבל יכול להיות שבסופו של דבר התמונה הכוללת קצת שונה בתוצאה של כל הגופים האלה אשר מטפלים.
אורי מקלב: אנחנו נלמד נושא-נושא.
אורי מקלב: היה שינוי בשנה האחרונה, מאז הייתה הישיבה האמורה והשאלה אם זה רק שינוי של מהות או שינוי של מיקום.
אורי מקלב: ישראל דיגיטלית הועברה לתחום האחריות של המשרד לאזרחים ותיקים, כשהתקשוב הממשלתי נשאר במשרד ראש הממשלה.
אורי מקלב: הגיע הזמן שנקבל סקירה בקצרה, מיוסי קטריבס, אחראי על התקשוב הממשלתי בישראל דיגיטלית, במשרד ראש הממשלה.
אורי מקלב: האם חברי הכנסת רוצים לומר משהו תחילה?
מיקי רוזנטל: לא, נשמע.
מיקי רוזנטל: יש פה חברי כנסת שאוהבים גם לשמוע.
אורי מקלב: זו תופעה נדירה, אבל התקשוב פה, הוא נותן אווירה אחרת.
<יוסי קטריבס: בוקר טוב כבוד יושב הראש, חברי הכנסת, אורחים.
<יוסי קטריבס: אני מברך על ההזדמנות השנייה שניתנת לי להופיע בפני הוועדה הזו.
<יוסי קטריבס: אני הופעתי כאן גם ביולי שנה שעברה.
<יוסי קטריבס: מה שהשתנה מאז, אחד - זה שהתקדמנו בחלק מהדברים שאנחנו רוצים לעשות, ושניים – הכנסת השתנתה, חברי הכנסת, חברי הוועדה השתנו, אז בהחלט בכל מקום שאנשים רוצים להבין יותר ולהבחין יותר בהבדלים בין הגופים שפועלים בתחום ולראות מה הממשלה החליטה ואיזה כלים היא מעמידה לטובת מימוש ההחלטות שלה – אני שמח להופיע ולהרחיב ולהבהיר.
<יוסי קטריבס: ככל שהדברים תלויים בי, כמה שתשאלו - אנחנו נשמח לענות ולהבהיר.
<יוסי קטריבס: ברשותכם, אני אפתח בסקירה קצרה על הכרונולוגיה, עוד לפני הכניסה לאחריות של כל אחד מהגופים.
<יוסי קטריבס: בשנת 2011 קמה ועדה שעמד בראשה חיים שני, מנכ"ל משרד האוצר לשעבר, שעניינה הסתכלות על איך נכון שממשלה תטפל בנושא התקשורת והמחשבים שלה – התקשוב.
<יוסי קטריבס: הוועדה הזו ישבה על המדוכה, כתבה דו"ח ולמעשה החליטה שנכון יהיה – כמו שאגב היום זה די מובן מאליו, בוודאי במגזרים העסקיים, שנכון יהיה שלממשלה יהיה – CIO - Chief Information Officer, או ממונה על התקשוב הממשלתי.
<יוסי קטריבס: החלופות שהוועדה הזאת הצביעה עליהן, המומלצות היו שתי חלופות אפשריות.
<יוסי קטריבס: האחת, שהגוף הזה יקום במשרד האוצר, השנייה שהגוף הזה יקום במשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: הממשלה החליטה לאמץ את החלופה של משרד האוצר, והתקשוב הממשלתי הוקם במשרד האוצר.
<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי פעל במשרד האוצר לאורך תקופה מסוימת, עם הצלחות יותר, פחות, ולאחר תקופה מסוימת, עם הבנות של הקשב והיכולת לקדם את התהליכים בתוך משרד האוצר, בחנו פעם נוספת את מיקומו האופטימאלי של הגוף הזה, והבאנו לממשלה המלצה להעבירו ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה, בהבנה שהיכולת להוביל תהליך חשוב, רוחבי, משמעותי מהסוג הזה דרך משרד ראש הממשלה, יכול להביא להצלחה טובה יותר מהאופן שבו הגוף הזה פעל והשיג הישגים במשרד האוצר.
<יוסי קטריבס: היו על כך דיונים.
<יוסי קטריבס: היו על כך דעות שונות.
<יוסי קטריבס: הממשלה ישיבה והחליטה שהיא מעבירה את הממונה על התקשוב הממשלתי, ועוד מעט אני אגיד מה הוא, כי זה לא יותר מדי גופים.
<יוסי קטריבס: זה נשמע כמו יותר מדי גופים, אבל זה שני גופים מרכזיים, שבתוכם יש יחידות.
<יוסי קטריבס: אז התקשוב הממשלתי עבר ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה ולמעשה פועל היום במשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: זה אחד הגופים.
<יוסי קטריבס: עכשיו אני אגיד מילה לגביו, ולאחר מכן אני אסביר על גוף נוסף שקם, שנקרא ישראל דיגיטלית, שלמעשה הוא לא גוף.
<יוסי קטריבס: הגוף שהוקם זה מטה תיאום, אבל מה שהממשלה החליטה עליו זה על מיזם לאומי ואני אגיד עליו מילה בהמשך; ובסוף הדברים אני אראה את המאמץ הכולל הזה ומה חלקו של כל אחד מהגופים בתוך המאמץ.
<יוסי קטריבס: אז אתם יכולים לראות בשקף את תפקידה של רשות התקשוב הממשלתית, את ייעודה.
<יוסי קטריבס: בסוף, אם הייתי צריך לעשות הבחנה, ועשיתי אותה גם בהופעתי הקודמת בוועדה, בין ישראל דיגיטלית לבין התקשוב הממשלתי, ההבחנה שעשיתי בפעם הקודמת ואני עומד מאחוריה, אומרת ככה: אסטרטגיה בכל אחת מתחומי העיסוק: חינוך, בריאות, רפואה – לא צריך להוביל טכנולוג, את האסטרטגיה.
<יוסי קטריבס: הטכנולוג צריך להיות חלק מהמהלך, אבל הוא לא צריך להוביל אותו.
<יוסי קטריבס: ולכן, אנחנו חשבנו שלא נכון שהתקשוב הממשלתי, כגוף טכנולוגי בעיקרו, יוביל מאמץ אסטרטגי בכל אחד מהתחומים.
<יוסי קטריבס: זו הסיבה שקם מיזם שנקרא ישראל דיגיטלית ועוד מעט אני אציג את המבנה שלו, ששם יש צוותי יישום בכל אחד מתחומי העיסוק, שהם מומחי תוכן.
<יוסי קטריבס: את צוות היישום של משרד החינוך מובילים אנשי פדגוגיה ואסטרטגיה, לא מוביל המנמ"ר (ממונה מחשוב) של משרד החינוך.
<יוסי קטריבס: וכנ"ל במשרד הבריאות וכנ"ל במשרד הרווחה.
<יוסי קטריבס: ואת הדבר הזה אני חושב שכשאני אסכם את הסקירה שלי, אם אני אצטרך להעביר את המסר הזה, אז הבנתם את ההבדל בין זה לבין זה.
<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי הוא גוף שאתם יכולים לראות את ייעודו.
<יוסי קטריבס: משימתו העיקרית, מה שאתם קוראים ממשל זמין, זה הנגשה של שירותים לאזרח.
<יוסי קטריבס: כל התשלומים לממשלה, הטפסים, הממשק שבין ממשלה לבין האזרחים מתנהל באמצעות הגוף הזה.
<יוסי קטריבס: אתם יכולים לראות כאן ועוד מעט אגיע לתכנית.
<יוסי קטריבס: אנחנו רוצים לשפר את הממשק הזה, להפוך אותו לפחות בירוקראטי, להפוך אותו ליותר ידידותי למשתמש, להפוך אותו ליותר נגיש בכל מקום ובכל אמצעי.
<יוסי קטריבס: מה הכוונה?
<יוסי קטריבס: לא צריך היום לתקשר עם הממשלה רק כשאתה מגיע למחשב הנייח בבית.
<יוסי קטריבס: אתה צריך לתקשר עם הממשלה במובייל, כמו שעושים גופים עסקיים, ובכל אמצעי המובייל ובצורה ידידותית, פשוטה.
<יוסי קטריבס: טפסים ממשלתיים: הגיע הזמן שהממשלה, כמו המגזר העסקי, תפתח יכולת לתקשר לא עם PDF שאתה צריך למלא ואז להדפיס ולשלוח בפקס, אלא לתקשר בתוך הרשת ולשם אנחנו מכוונים וזה ייעודו העיקרי של התקשוב.
<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי מורכב משלוש יחידות עיקריות וזה קצת עונה אולי לבלבול או ליותר מדי גופים.
<יוסי קטריבס: אחד זה המטה.
<יוסי קטריבס: אתם יכולים לראות כאן את משימותיו העיקריות של המטה.
<יוסי קטריבס: אלה משימות תשתיתיות.
<יוסי קטריבס: הוא גוף מנחה למנמ"רים במשרדי הממשלה.
<יוסי קטריבס: גם על זה אני רוצה לומר מילה, כי בתוך החלטת הממשלה האחרונה אנחנו רצינו להעצים את הממונה על התקשוב הממשלתי, את ראש רשות התקשוב.
<יוסי קטריבס: הוא לא המנהל של המנמ"רים במשרדים.
<יוסי קטריבס: חשוב לעשות את ההבחנה הזאת, אבל הוא כן מנחה מקצועי.
<יוסי קטריבס: לטובת העניין, כל מי שגדל כאן בצבא או במקומות היררכיים הוא מנחה מקצועי.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת יש לו אמירה בהתפתחויות בתחום הזה, יש לו אמירה בתכניות העבודה.
אורי מקלב: הוא נשאר בהגדרה של ממליץ, בסופו של דבר.
<יוסי קטריבס: כתוב: חובת היוועצות ופעולה בשים לב לחוות דעתו.
<יוסי קטריבס: כך כתוב בהחלטת הממשלה.
<יוסי קטריבס: ואנחנו חושבים שזה דבר נכון.
<יוסי קטריבס: לטובת העניין, מעולם התוכן שאני גדלתי בו 23 שנה, שזה הצבא – קצין חיל ראשי, בעיקר בנושאים של בניין כוח.
<יוסי קטריבס: בפיתוח כוח אדם, בהצטיידות, בתכניות עבודה, ברור שקצין חיל ראשי כזה, כשהוא מתסכל רוחבית – יש לזה יתרון גדול מאד.
<יוסי קטריבס: היחידה השנייה היא יחידת ממשל זמין.
<יוסי קטריבס: די מפורסמת, די ידועה.
<יוסי קטריבס: רוב מי שמדבר על תקשוב בממשלה מדבר על ממשל זמין.
<יוסי קטריבס: זה אותו גוף שאמון על הספקת שירותים רוחביים ואמון על הקשר והנגשת המידע בין הממשלה לבין האזרחים.
<יוסי קטריבס: הגוף השלישי, יחידה שעומדת בראשו צופית, שנמצאת איתנו כאן.
<יוסי קטריבס: אגב, לא הזכרתי, בראש יחידת ממשל זמין עומד אופיר בן אבי, ועומד מעט אציג את שני ראשי המטות.
<יוסי קטריבס: צופית עומדת בראש היחידה לשיפור שירות ממשלתי לציבור.
<יוסי קטריבס: גם כאן אנחנו מנסים ללמוד מהמגזר העסקי.
אורי מקלב: אני אומר מראש, אנחנו לא יכולים כל שנה מחדש לעשות את הטקסים החגיגיים.
<יוסי קטריבס: זו היכרות.
אורי מקלב: כולנו חדשים, אבל יחד עם זה אנחנו רוצים להיכנס קצת פנימה, איפה נתקלים, איפה אתם מניעים תהליכים ואיפה לא.
אורי מקלב: מה ההגדרה, הסמכות, שיתוף הפעולה שיש בין הגופים הממשלתיים.
<יוסי קטריבס: אלה הפרויקטים המרכזיים שכבר אושרו בממשלה.
<יוסי קטריבס: אני רוצה לומר, למרות שתקציב המדינה לשנת 2015 טרם אושר - - -
אורי מקלב: אם חברי הכנסת כאן רוצים יותר הרחבה, אז בבקשה, אבל מבחינתנו - - -
<יוסי קטריבס: ככל שתרצו אני אענה לשאלות ואתעמק.
<יוסי קטריבס: אז אתם יכולים לראות, כי אני לא אעבור על כל הדברים.
<יוסי קטריבס: אלה פרויקטים שאושרו בתכנית העבודה.
<יוסי קטריבס: לגבי התקשוב הממשלתי, עדיין לא אושר התקציב.
<יוסי קטריבס: אני יכול להגיד לכם, כמו שאמרתי בישיבה הקודמת, הוא לא יפחת מהתקציב של התקשוב הממשלתי בשנים קודמות.
<יוסי קטריבס: וזה בהכי understatement שאני יכול להתבטא והתכנית הזאת תהיה מתוקצבת.
<יוסי קטריבס: לגבי ישראל דיגיטלית – התכנית כבר מתוקצבת, אני חייב לומר בנדיבות ובאמונה של אגף התקציבים באוצר במה שאנחנו עושים.
מנואל טרכטנברג: סליחה, יש לי שאלה.
מנואל טרכטנברג: לגבי הקמת היחידה הממשלתית להגנה בסייבר.
<יוסי קטריבס: כן, אני אגיד מילה, זו שאלה במקום.
<יוסי קטריבס: יש מטה סייבר לאומי שהוא רגולטור לכל המדינה.
<יוסי קטריבס: מתחתיו יש רגולטורים לתחומים.
<יוסי קטריבס: יש את המפקח על הביטוח, אז הוא אחראי על הביטוח.
<יוסי קטריבס: יש את המפקח על הבנקים שהוא הרגולטור לבנקים בתחום הזה.
<יוסי קטריבס: בממשלה זה מודל של שלוש שכבות: מטה סייבר לאומי, מתחתיו רגולטורים ומתחתיו גופים שפועלים.
<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי הוקם בו.
<יוסי קטריבס: הוא גוף קטן, מספר תקנים מצומצם, שהוא הרגולטור של משרדי הממשלה בנושא אבטחת מידע.
<יוסי קטריבס: הוא מונחה מקצועי בחלק מהדברים על ידי - - -
מנואל טרכטנברג: באותה מידה זה יכול היה להיות במטה הסייבר, כי זה - - -
<יוסי קטריבס: כן, אבל רצינו לשמור על מעמדו ותפקידו של גוף התקשוב כלפי משרדי הממשלה גם בתחום הזה.
אורי מקלב: אני מניח שהתקפות סייבר יכולות להיות ממוקדות על החלקים האלה שבסך הכל התקשוב הממשלתי אחראי עליהם.
אורי מקלב: הגם שאתה צודק בשאלה שלך, זה לא משנה, אבל זה יכול להיות מישהו שבמטה הסייבר הכללי אחראי.
<יוסי קטריבס: הגופים פועלים בשיתוף פעולה מלא.
<יוסי קטריבס: רשות התקשוב מונחית מקצועית גם על ידי מטה הסייבר וגם על ידי שב"כ, כל אחד בתחומו הוא.
אורי מקלב: תגיד מילה על גיבוש מדיניות בדבר קבלת מידע מאזרחים פעם אחת בלבד ושיתופו בין משרדי הממשלה.
אורי מקלב: איך התקדמתם בעניין הזה.
אורי מקלב: הנושא זה מעניין אותנו.
<יוסי קטריבס: נתן אתמול אחד השרים בישיבת ממשלה, אגב, אני אעדכן אתכם שאתמול בישיבת הממשלה הייתה הערכת מצב אסטרטגית שהעביר פרופסור יוג'ין קנדל.
<יוסי קטריבס: עושים את זה מדי הקמתה של ממשלה חדשה.
<יוסי קטריבס: ישראל דיגיטלית תוקף שם כאחד מהפרויקטים האסטרטגיים גם של הממשלה החדשה.
<יוסי קטריבס: כמעט כל השרים, לא כמעט, כל מי שהתבטא תומך במיזם הזה, רואה בו חשיבות רבה, חושב שצריך לקדמו.
<יוסי קטריבס: השר נתן דוגמא למה כשאזרח פונה למקום מסוים, הוא צריך לצלם תעודת זהות ולשלוח בפקס, כדי שלמשטרה יהיה צילום תעודת זהות, כשלמשטרה יש נגישות למאגרים עם תעודת הזהות.
<יוסי קטריבס: את הדברים האלה אנחנו רוצים לשנות.
<יוסי קטריבס: הדברים האלה נמצאים בתוך תכניות העבודה של הגופים.
<יוסי קטריבס: אני לא רוצה להיכנס כאן לפירוט של ממש לגבי הפרויקטים.
<יוסי קטריבס: יש כוונה שלאזרח ובוודאי בתהליכים בין משרדיים, יהיה One stop shop.
<יוסי קטריבס: אתה נכנס בנקודה מסוימת ואתה יוצא בנקודה אחרת ואתה מקבל את השירות ב-Back office, בלי שאתה צריך לעבור את כל התהליך.
אורי מקלב: אני בכלל לא מכיר התקשרות עם המשטרה דרך המחשב.
אורי מקלב: אי אפשר לשלם דו"ח דרך המחשב, הדבר המינימאלי שקיים בכל ארגון הכי קטן.
אורי מקלב: זה אפשרי היום?
אורי מקלב: אתה יכול לערער דרך המחשב?
מיקי רוזנטל: לא, רק לשלם.
מיקי רוזנטל: אתה לא מדבר עם הממשלה, אתה משלם.
<יוסי קטריבס: אז לנגד עיניכם זה נמצא לצורך רענון למי שזה רענון ולידיעה לפי מי שטרם מכיר את זה.
<יוסי קטריבס: זה מופיע בתוך החלטת הממשלה, למי שירצה להתעמק.
<יוסי קטריבס: זה הייעוד של המיזם ישראל דיגיטלית.
<יוסי קטריבס: אני חוזר ואומר, כי ההבחנה הזאת חשובה – ההבדל כאן הוא השירותים המשמעותיים – ה-substance – איך מחנכים במאה ה-21, איך נותנים שירותי בריאות במאה ה-21, איך נותנים שירותי רווחה במאה ה-21.
<יוסי קטריבס: זה לא האקט הטכני של ממשק בין הממשל הזמין לבין האזרח.
<יוסי קטריבס: זה כבר ה-substance של איזה שירותים ואיך הם ניתנים.
אורי מקלב: אתה יכול לתת דוגמא, כדי לסבר את האוזן?
<יוסי קטריבס: כן, אני יכול לתת דוגמא מתחום הבריאות.
<יוסי קטריבס: אתה היום הולך לבית חולים, יש נתונים רפואיים מסוימים לגביך.
<יוסי קטריבס: אחרי זה אתה תלך לקופת חולים, יש נתונים אחרים, מה שאגרה קופת החולים במגעים איתך.
<יוסי קטריבס: ואתה תלך לרופא, אז יש לו נתונים רפואיים אחרים לגביך.
<יוסי קטריבס: ואנחנו פועלים על מנת להסדיר שתהיה רשומה רפואית אחידה, כשהאזרח יכול ללכת לכל מקום כזה ושיהיה לגביו את כל הרקורד הרפואי.
אורי מקלב: בנושא הזה יש שאלה עקרונית.
מיקי רוזנטל: זה קצת מפחיד.
אורי מקלב: זה קודם כל נושא עקרוני, הדבר הזה.
מיקי רוזנטל: זה כמו אח גדול.
מיקי רוזנטל: איך אתה מבטיח?
מיקי רוזנטל: הרי כל אחד שמתגייס לצה"ל מוסר את ה-DNA שלו, את טביעות האצבעות שלו, את תצלום השיניים שלו ואתה אומר אוקיי, עכשיו כולם יחגגו על המידע הזה שאמור להיות מידע ספון ופרטי.
אורי מקלב: אני לא יודע אם זה הדוגמא הנכונה.
אורי מקלב: אני מקבל בברכה את השרה גילה גמליאל.
אורי מקלב: כבר קודם אמרנו שאת קצת מאחרת.
אורי מקלב: בדיוק עכשיו נכנסנו לנושא של ישראל דיגיטלית ודיברנו על כך שלפני שנה הוועדה קיימה ישיבה בנושא מיזם ישראל דיגיטלית והתקצוב הממשלתי היה שינוי חשוב לא בתוכן של המשימות, אלא באכסניה והאכסניה היום זה המשרד לאזרחים ותיקים, שאנחנו בטוחים שזה נעשה כדי לקדם את הנושא, כדי לקבל משרד שלם.
אורי מקלב: זה לא משהו קטן רק בתוך משרד ראש הממשלה.
אורי מקלב: יוסי בדיוק נותן סקירה ואחר כך נשמח ונתכבד בדברים שלך.
אורי מקלב: הדוגמא שאתה הבאת על רשומה רפואית, כפי שאמר חבר הכנסת רוזנטל, אני לא חושב שזה הדוגמא הנכונה, מכיוון שכאן יש ויכוח או שאלה מהותית ועקרונית האם הרשומה הרפואית של כל בן אדם אמורה להיות פתוחה בכל מקום, שכל אחד יכול להיכנס אליה.
אורי מקלב: זו השאלה מצד אחד.
אורי מקלב: מצד שני, התועלת שיש בה, ויכול להיות אפילו שהיא תועלת שמצילה חיים.
אורי מקלב: יש את החלק של הערכיות והחשיבות של הנושא הזה, שגם אם קורה משהו איפה שהוא נמצא, יש לו איזה מגע או אם הוא רוצה לקבל טיפול רפואי או אבחנה רפואית, אז כל מי שאמור לטפל בו רואה את הכל לפניו, מצב שלא קורה כשהמידע אינו חשוף.
אורי מקלב: זו שאלה מהותית יותר.
אורי מקלב: תתייחס לדוגמא של המשטרה.
אורי מקלב: או דוגמא בנושא חינוך.
<יוסי קטריבס: אני אתן דוגמא מתחום החינוך.
<יוסי קטריבס: אני יכול לסבר את האוזן.
<יוסי קטריבס: היום התכנית שהממשלה אישרה הולכת לכיוונים של יצירת תכנים דיגיטליים כחלופה, ואני בכוונה עושה הבחנה, כי יש פה שלוש רמות.
<יוסי קטריבס: אחד זה לקחת את הטקסט בוק שאתם מכירים היום במערכת החינוך ולהפוך אותו ל-PDF.
אורי מקלב: אבל זה כבר לא דרככם, אני מניח.
אורי מקלב: אשתי מורה בישראל, והיום חלק גדול מהשיעורים נעשים עם מחשב, עם תכניות.
<יוסי קטריבס: אדוני, זה עדיין לא מספיק.
<יוסי קטריבס: עדיין אנשים קונים ספרי לימוד בהיקפים יקרים מאד.
<יוסי קטריבס: אני לא רוצה לצטט את משרד החינוך כאן, אבל משרד החינוך יכול להציג לכם את הנתונים כמה הורים במדינת ישראל מוציאים מדי שנה על ספרי לימוד.
<יוסי קטריבס: אתם תופתעו.
<יוסי קטריבס: אז ברור שאפשר למשל להוריד יוקר מחייה על ידי זה שחלק מהספרים אתה שם כ-PDF כבר בענן ונותן לילד איזה טאבלט PC, שעולה היום 50 דולר ואתה צריך להחליף אותו אחת לשלוש שנים ולא כל מהדורה חדשה של ספר שיוצאת אתה צריך לרכוש ספר חדש.
<יוסי קטריבס: יש תכנית שלמה כזאת על מערכת החינוך, אבל יש לה חזון יותר מאשר להפוך ספר ל-PDF, אלא כבר להתחיל לייצר את תכני הלימוד כדיגיטליים.
<יוסי קטריבס: לשם צריך לכוון.
גילה גמליאל: מכיוון שעדיין לא התחלתם להציג את המיזם של ישראל דיגיטלית, אני חושבת שמן הראוי שיאיר יציג את המיזם, כמי שאמון על כך מטעם המשרד.
גילה גמליאל: לדעתי זה דבר יותר נכון לעשות.
אורי מקלב: השרה גם באה לזמן קצוב, לכן היא מבקשת שתדונו בחלק שלה בזמן שהיא נמצאת.
אורי מקלב: אחרי זה אנחנו נמשיך בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רק אומר, אנחנו מעריכים את בואך.
אורי מקלב: הישיבה נקבעה לא מזמן להיום ואת היית צריכה לבטל הרבה דברים בשביל הישיבה הזאת ולכן אנחנו גם מגלים גמישות גדולה.
גילה גמליאל: בגלל חשיבותה.
<יאיר שינדל: תודה, בוקר טוב, אני ראש מטה ישראל דיגיטלית.
<יאיר שינדל: המטה הוקם בשביל לשמש כאיזה שהוא יזם ממשלתי וקטלי
<יאיר שינדל: זאטור לחדשנות משמעותית גם בתוך התחומים של בריאות, חינוך, רווחה, גם עסקים קטנים, בינוניים וגם לעבודה בנדבכים רוחביים, כמו השינויים שאנחנו צריכים לעשות ברכש, בהון אנושי, בתשתיות טכנולוגיות וכו'.
<יאיר שינדל: אני רוצה להתרכז בנושאים שבהם אנחנו רואים קפיצת מדרגה משמעותית.
<יאיר שינדל: מה שקורה עכשיו בכל תעשיית המידע בעולם זה סוג של מהפכה אקספוננציאלית, שיש עליה הרבה מאד נתונים, אבל בגדול לא חווינו מהפיכה כזאת, שיש אומרים שהיא יותר גדולה מהמהפכה התעשייתית, מהמהפכה החקלאית.
<יאיר שינדל: אנחנו רואים חברות שפושטות רגל בגלל מודלים שהתבטלו ותעשיות שנעלמות.
<יאיר שינדל: אם לתת את הדוגמא הקונקרטית בנושא הבריאות, קפיצת המדרגה המשמעותית היא לאו דווקא במקומות שהם מזוהים, אלא דווקא במקומות שה DATA הוא אנונימי לגמרי והוא בכמות ענקית שיש לנו היום.
<יאיר שינדל: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל מדינת ישראל מובילה בתחום ה DATA הדיגיטלי הרפואי.
<יאיר שינדל: שתי קופות החולים הגדולות שלנו – קופת חולים כללית ומכבי, הן מאגרי המידע הרפואיים הדיגיטליים השני והשלישי בגודלם בעולם.
<יאיר שינדל: בארצות הברית נמצא המאגר הכי גדול ואחרי זה קופת חולים כללית ואחרי זה קופת חולים מכבי.
<יאיר שינדל: מבחינת רשומה רפואית ממוחשבת - Electronic health record – יש למעל 90% מאזרחי ישראל תיקים רפואיים ממוחשבים.
<יאיר שינדל: האמריקאיים מגרדים את ה-50%, אחרי שהם היו ב-30% לפני כמה שנים והיתרון הדרמטי בסיפור הזה, זה שכשהיום מישהו או מישהי צריכים לקבל טיפולים כימותרפיים, שבדרך כלל עולים עשרות ומאות אלפי דולרים בשנה.