GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יאיר שינדל: שהיא לא רק מוציאה כסף, היא גם חוסכת כסף למדינה.
<יאיר שינדל: אנחנו מוציאים אין סוף כסף על הכשרות מקצועיות היום, גם בתוך שירות המדינה.
<יאיר שינדל: מאות מיליוני שקלים על זה שאנשים באים, יושבים בכיתה, יש מרצה, חלק מזה זה גם גמולי השתלמות שלא תמיד מצדיקים את עצמם והם נכונים.
<יאיר שינדל: היום בתעשייה הכל, או 80% קורה ב-online.
<יאיר שינדל: הוא קורה בלמידה מקוונת.
<יאיר שינדל: למה צריך לשבת שעות בתוך כיתה כשמישהו רושם על הלוח?
<יאיר שינדל: אתה חייב להיות שם, הם חייבים להיות שם.
<יאיר שינדל: עושים את הלימוד online, חוסכים 80% מההוצאות.
<יאיר שינדל: הלימוד הזה online, יכול לעזור לנו בתעסוקת חרדים.
אורי מקלב: הוא יכול לחסוך, אבל הוא יכול גם להוסיף.
אורי מקלב: אתה מדבר על חינוך מקצועי?
<יאיר שינדל: גם הכשרות מקצועיות, גם הכשרות בתוך שירות המדינה למורים, לעובדים סוציאליים, לסגל רפואי.
<יאיר שינדל: אנשים שנכנסים לתוך שירות המדינה, יש להם קליטה לתוך שירות המדינה, יש להם קורס שמכשיר אותם איך להיכנס לשירות המדינה.
<יאיר שינדל: כל הדברים האלה צריכים לקרות online.
<יאיר שינדל: שום דבר לא צריך לקרות ב - - -
אורי מקלב: רק עוד משפט אחד לגבי ממשל זמין.
אורי מקלב: איפה ממשל זמין בא לידי ביטוי ברשויות המקומיות?
אורי מקלב: אני חושב שחלק גדול מהשירות שמקבלים האזרחים במדינת ישראל זה דרך הרשויות המקומיות, חוץ מהמשרדים הממשלתיים.
<יוסי קטריבס: הנושא של רשויות מקומיות עלה בוועדה גם בפעם הקודמת.
<יוסי קטריבס: אני רוצה לחלק בין אחריות לבין מה נכון לעשות.
<יוסי קטריבס: מבחינת אחריות - אנחנו גם באיזה שהוא דו שיח עם השלטון המקומי ועם משרד הפנים, על מנת לבחון דרכים לשפר את השירותים שהשלטון המקומי נותן באמצעות כלים של ממשל זמין או כלים אחרים לאזרחים.
<יוסי קטריבס: וכן חשוב לומר שבהחלטת הממשלה האחרונה שהתקבלה, הוקם גם צוות יישום שעניינו שלטון מקומי, על מנת להסתכל גם על נושא שיפור השירותים של השלטון המקומי לאזרחים.
<יוסי קטריבס: השקף האחרון שלנו מסדיר בהסתכלות כוללת איך זה נראה.
אורי מקלב: למה אי אפשר לתלות תקציבים ברשויות המקומיות על ידי פיתוח ושיפור בדברים האלה?
מיקי רוזנטל: אתה רוצה תשובה אמיתית או תשובה מורכבת?
אורי מקלב: אם אתה יכול לתת תשובה.
מיקי רוזנטל: אי אפשר בגלל מרכז הליכוד, זאת האמת.
גילה גמליאל: איך זה קשור למרכז הליכוד?
מיקי רוזנטל: כי קשה מאד לשנות את הדפוסים של - - -
אורי מקלב: יש דברים שאנשים אוהבים שמכריחים אותם.
אורי מקלב: גם ראש רשות - - -
מיקי רוזנטל: לא, אני לא התכוונתי לפגוע.
גילה גמליאל: אבל למה זה היה קשור?
אורי מקלב: כאילו שראשי הרשויות מתנגדים ואז אי אפשר להכריח אותם, אבל זה פרויקט לאומי, זה לא מול ראש העיר.
אורי מקלב: אם אתה עושה את זה כהחלטת ממשלה, כפרויקט שלהם, שנותן תוספת תקציבית שתהיה תלויה בהתפתחות טכנולוגית כזו או מתן שירות.
אורי מקלב: זה נקרא אצלי קידום, זה לא יכול להיות רק - - -
גילה גמליאל: אני רוצה להגן על כבודם של חברי מרכז הליכוד.
גילה גמליאל: צר לי, אבל אין לי מושג לחלוטין על מה אתה מדבר בנושא הזה.
אורי מקלב: זה מחוץ לפרוטוקול.
גילה גמליאל: זה הפך למותג כזה, שאפשר להדביק אותו לכל דבר.
גילה גמליאל: זה ממש לא רלבנטי הפעם.
אורי מקלב: אני אשם בזה שאני השתמשתי בזמנו להכריח, או לתלות תקציבים.
אורי מקלב: בסך הכל אני מדבר במובן יותר קל, יותר רך של הדברים, לקחת דברים משותפים, תוספת תקציבית שתהיה לשיפור הנושא הזה, לפיתוח הנושא הזה.
מיקי רוזנטל: תיקחי את הדוגמא של התאגידים.
מיקי רוזנטל: המדינה החליטה לבטל אותם, לצמצם אותם ולא מצמצמים אותם בגלל בין היתר.
מיקי רוזנטל: אבל זה באמת לא הדיון.
אורי מקלב: אם רוצים לראות את הפערים הגדולים ואפשר גם לשבח, אז תיקח חברה ציבורית כמו חברת חשמל במסגרת ממשל זמין והקשר עם הציבור, היכולות שהציבור יתקשר עם חברת החשמל – כמעט הכל אפשר לעשות, את הרוב אפשר לעשות אם לא שופטים, ואני מדבר על התקופה האחרונה.
אורי מקלב: אפשר להשוות זאת אל מול תאגידי המים למשל, ששני הגופים נותנים כמעט אותו שירות.
אורי מקלב: שהרי מה ההבדל בין אם אתה מספק מים או מספק חשמל?
אורי מקלב: הכל עובד עם מערכת של שעונים, מערכת שעונים של מים, מערכת שעונים של חשמל, ותראו איזה פערים אדירים וגדולים מאד בין השירות שאפשר לקבל, בין קידום השירות, בין השירות הטכנולוגי שאפשר לקבל בחברת החשמל לבין תאגידי המים, שהן כבר גם כן חברות פרטיות.
אורי מקלב: העברה של שם של שוכר למשכיר, או דברים מסוג כזה, שיש להם משמעויות לא רק אדמיניסטרטיביות של יכולת או של נגישות.
אורי מקלב: יש כאן גם משמעויות כספיות.
אורי מקלב: אם החוזה הוא על שם המשכיר או אם החוזה הוא על שם השוכר הקודם, זה גורם אחר כך להרבה השלכות – הוא השתמש, הוא לא השתמש, העבירו את השם ולא העבירו את השם ורק אם אתה מוכיח, ורק אם אתה מעביר את השם וכדומה.
אורי מקלב: יש הרבה יותר בירוקרטיה וזה הרבה יותר קשה, לעומת תהליכים שעובדים דרך המחשב.
מיקי רוזנטל: אני רק רוצה לספר לך, בעיר מסוימת שאני לא רוצה לנקוב בשמה, מישהו בדק כמה שירותים אתה יכול לקבל במחשב בעיר ממוצעת במדינת ישראל.
מיקי רוזנטל: לא עיר טובה במיוחד, לא גרועה במיוחד.
מיקי רוזנטל: מתוך 400 שירותים שהעירייה מציעה – 10 שירותים אפשר לקבל בלבד.
מיקי רוזנטל: יש קנסות, אפשר לשלם ארנונה.
אורי מקלב: לשלם?
מיקי רוזנטל: לשלם.
מיקי רוזנטל: אי אפשר להוציא תו חניה.
מיקי רוזנטל: אי אפשר למסור מידע כמו חוזה שכירות.
מיקי רוזנטל: אי אפשר לשנות כתובת.
מיקי רוזנטל: אי אפשר.
מיקי רוזנטל: אז כמעט כל השירותים הם - - -
אורי מקלב: הם בכיוון אחד.
מיקי רוזנטל: אני חושב שזו תמונה.
מיקי רוזנטל: זו לא התמונה בכל העיריות, יש כאלה שמצבן הרבה יותר טוב, אבל זאת התמונה הממוצעת ברשות מקומית במדינת ישראל.
מיקי רוזנטל: עכשיו, רוב המגע של הציבור הוא לא עם הממשלה, הוא עם הרשות העירונית.
מיקי רוזנטל: החינוך של הילדים שלו ו - - -
גילה גמליאל: יש עכשיו שר פנים חדש, אנחנו מקווים לרתום אותו לנושא ואני מאמינה ש - - -
אורי מקלב: אני מעלה בפניכם את הדבר הזה.
אורי מקלב: כדאי לעשות ישיבה בעניין הזה.
גילה גמליאל: יהיו שינויים רציניים סביב הנושא הזה.
אורי מקלב: צריכה להיות מודעות וצריך לקדם זאת, גברתי השרה.
מיקי רוזנטל: עם כל ההערות, אני מקווה שתצליחי.
אורי מקלב: נראה לי שהמנכ"ל יאיר רשם את העניין הזה, של הרשויות המקומיות ושילובן בישראל דיגיטלית.
אורי מקלב: שיתוף הפעולה יכול להיות מאד לתועלת.
אורי מקלב: שאלה אחרונה לפני שאעבור לדובר הבא.
אורי מקלב: השפה בין משרדי הממשלה.
אורי מקלב: בסופו של דבר אתה גם אמרת שיש מנמר"ים בכל מקום, יש אחראים, הסמכות אצלם, לבין זה שאתם רוצים לעשות אחידות.
אורי מקלב: בסופו של דבר אתם יכולים ליצור משהו, אבל כל אחד ייקח את זה לכיוון אחרת.
<יוסי קטריבס: זו הזמנות מצוינת, אני מציע שיאיר פראנק, ראש רשות התקשוב הממשלתית, יתייחס.
אורי מקלב: אנחנו מודים לשרה.
מיקי רוזנטל: אני ממשיך לוועדת הכספים.
אורי מקלב: תודה, מיקי.
אורי מקלב: תדאג לנו לכמה אגורות פה, לכל הפרויקטים האלה.
<יאיר פראנק: צהריים טובים, אני ראש רשות התקשוב הממשלתי מה- 10 במאי השנה.
<יאיר פראנק: תודה רבה.
<יאיר פראנק: לפני כן הייתי במשך חמש שנים מנהל מערכות מידע, מנמ"ר של משרד המשפטים.
<יאיר פראנק: המשפט האחרון שלי בדיוק מתחבר יופי עם השאלה ששאלת.
<יאיר פראנק: כמי שצמח מתוך המנמ"רים הממשלתיים לתוך התפקיד הזה, בוודאי אני מבין מה צריכה להיות מערכת יחסי עבודה ומה צריכה להיות מערכת התן וקח בין רשות התקשוב הממשלתית לבין מנהלי מערכות המידע.
<יאיר פראנק: אני חייב לציין שמנהלי מערכות המידע, כאורגן, זה אורגן שמתנהל כבר כמה שנים ביחד.
<יאיר פראנק: הם נפגשים במפגשים שנתיים, בשותפות בוועדות של הסיעה ביחד.
<יאיר פראנק: יש דו שיח שוטף בין רשות התקשוב הממשלתית על גלגוליה הקודמים וגם עכשיו, לבין המנמ"רים.
<יאיר פראנק: אני רוצה לציין נקודות שעלו במהלך הדיון הזה, רק בשביל קצת לסבר אולי מספרים לגבי מיקומה של מדינת ישראל בכל מה שקשור לשירותים מקוונים.
<יאיר פראנק: אין ספק שיש לנו עוד הרבה מאד מה לעשות, אבל אם 600,000 איש מחדשים את רישיונות הנהיגה שלהם בעמדות שירות שפרושות בסניפי סופר פארם, שזה עבודה משותפת של משרד התחבורה יחד עם ממשל זמין, שהוא חלק מרשות התקשוב הממשלתית, זה הישג נאה.
<יאיר פראנק: אם 5.5 מיליון טפסים מקוונים ממולאים כל שנה, זה גם משהו יפה.
<יאיר פראנק: 70,000 נרשמים למעונות יום בצורה מקוונת, שזה פעילות משותפת עם משרד הכלכלה.
אורי מקלב: אתה עוד חדש בתפקיד, אבל הישיבה הבאה שלנו היא בנושא הזה.
אורי מקלב: אני לא בטוח שהנתונים שם כל כך מעודדים.
<יאיר פראנק: אני יודע אדוני, לכן אמרתי את הנתון הזה, זה בהמשך.
<יאיר פראנק: וסתם מתוך איזו שהיא חוויה אישית שלי, נולד לי נכד לפני כחודש וחצי.
<יאיר פראנק: תודה רבה, מספר שלוש.
<יאיר פראנק: את שם היילוד החתן שלי נתן באחת לפנות בוקר מהכורסא בבית, כשהוא מחזיק את הילד.
<יאיר פראנק: עד לא מזמן היית צריך לעמוד בתורים בשביל לעשות את הדבר הזה.
אורי מקלב: מעניין באמת איזה שם הוא נתן באחת בלילה.
<יאיר פראנק: השם הוא טל צבי.
<יאיר פראנק: לעניין קשרי עבודה וחלוקת הסמכויות בין ישראל דיגיטלית לבין רשות התקשוב הממשלתית, שבהמשך למה שאמר המשנה למנכ"ל ראש הממשלה, מר יוסי קטריבס, אני חושב שאנחנו צריכים להבין שישראל דיגיטלית, כגוף יוזם, בסיכומו של דבר את היוזמות שלו מישהו צריך לבצע.
<יאיר פראנק: הביצוע נעשה על ידי גופי המחשוב בתוך הממשלה, בין אם זה בתוך המשרד עצמו, כשמי שאחראי על הביצוע זה המנמ"ר בתוך המשרד, ובין אם זה נעשה על ידי גוף מרכזי, כמו לצורך העניין ממשל זמין.
<יאיר פראנק: ולכן יש כאן תהליך של השלמה ולא תהליך של ניגוד וצריך גם לזכור שיש לא מעט פעילויות שנעשות על ידי רשות התקשוב הממשלתית, שאינן משרתות דווקא את ישראל דיגיטלית.
<יאיר פראנק: העשייה היא רחבת היקף גם מעבר לפעילות הזאת.
<יאיר פראנק: אם ניקח לדוגמא, את פעילויות המטה של רשות התקשוב הממשלתית, במשרדי הממשלה יש משרדים שבהם אנחנו נמצאים בתהליכים של החלפת דורות של טכנולוגיה.
<יאיר פראנק: יש מערכות מאד ותיקות.
<יאיר פראנק: נכנסות מערכות חדשות.
<יאיר פראנק: נכון ורצוי שניצור איזה שהוא סטנדרט טכנולוגי, כדי שהמערכות האלה בסיכומו של דבר יוכלו ביתר קלות אחר כך לדבר אחת עם השנייה, כדי שזה ישרת את מה ששאלת את מר קטריבס – איך אנחנו נגיע למצב שבו האזרח אומר לנו נתון פעם אחת ולא כל רשות שואלת אותו כמה פעמים.
אורי מקלב: אז כמה אתרים באמת עברו לשרתים הממשלתיים?
<יאיר פראנק: זו שאלה אחרת.
<יאיר פראנק: נכון להיום יש חלק מכובד מאד.
<יאיר פראנק: אני לא רוצה להגיד שזה 60%, 70% או 50%, אבל יש חלק מכובד מאד של אתרים שנמצאים בתוך חוות השרתים של ממשל זמין.
אורי מקלב: זה לא קשור אחד לשני, שכמה שיותר יהיו ככה התשובה תהיה אחת?
אורי מקלב: מסמך אחד יכול להיות טוב לכולם.
<יאיר פראנק: אדוני, אני חושב שאנחנו צריכים להפריד בין חוות ...
<יאיר פראנק: של אתרי הממשלה, לבין דו-שיח בין המערכות של המשרדים.
<יאיר פראנק: אלה שני נדבכים שונים.
<יאיר פראנק: אנחנו למעשה מטפלים בשלושה נדבכים.
<יאיר פראנק: אנחנו מטפלים פעם אחת בנדבך של המערכות הייעודיות של המשרד.
<יאיר פראנק: למשרד המשפטים יש מערכת ייעודית שעוסקת במיכון הפרקליטות.
<יאיר פראנק: במשרד הכלכלה יש מערכת ייעודית שעוסקת במיכון מסוים של גוף מסוים שלו.
<יאיר פראנק: יש לנו רובד מעל זה, מערכות שיש להן תפיסה שהיא תפיסה רוחבית.
<יאיר פראנק: בכל משרדי הממשלה אנחנו רוצים לנהל מסמכים.
<יאיר פראנק: לא נכון שנפתח את זה 20 פעם, אלא נכון שניצור איזו שהיא מערכת אחת.
<יאיר פראנק: יש לנו מערכת אחת שעוסקת בתכניות עבודה.
<יאיר פראנק: אנחנו רוצים יותר ויותר לקחת מערכות כאלה רוחביות.
<יאיר פראנק: והנדבך השלישי, זה אותם אתרי אינטרנט, שהם סוג של ממשק למול האזרחים וצריך לזכור, גם למול העסקים.
<יאיר פראנק: וגם כאן אנחנו רוצים לבוא לבשורה והבשורה אומרת, שאם היום אתה כאזרח רוצה להוציא נניח נסח טאבו על דירתך, אז אתה מחפש איך אני מוציא נסח טאבו, ומגיע לתוך אתר משרד המשפטים ומוציא את זה בצורה מסוימת.
<יאיר פראנק: יש שם דרך מסוימת להוציא.
<יאיר פראנק: אבל, אם אתה רוצה לעשות פעולה אחרת שנופלת בתוך הביטוח הלאומי, לצורך העניין, אז כל דרך ההתנהלות שלך היא אחרת.
<יאיר פראנק: אז אנחנו מדברים היום על ליצור אתר אחוד לשירותי הממשלה ולמידעי הממשלה, שהוא מנקודת המבט של האזרח.
<יאיר פראנק: האזרח הוא במרכז והוא ניגש לשירותים והחלוקה בין המשרדים איננה מעניינת אותו.
<יאיר פראנק: מבחינתנו יש ממשלה אחת.
<יאיר פראנק: זה נכון, ואם נגיד שכל משרד רוצה גם לשמור על גאוות היחידה שלנו, אז אנחנו לא מבטלים את המשרד בתהליך הזה.
<יאיר פראנק: עדיין למשרד יש מקום חשוב ומהותי בדבר הזה, אבל כאזרח אתה צורך את השירותים מנקודה אחת.
<יאיר פראנק: צדקת אדוני, כל הקשר למול הרשויות המקומיות הוא קשר משמעותי, וכמו שציין מר קטריבס, הסמכות והאחריות לא אצלנו, אבל יש לנו בהחלט כוונה לעסוק בזה ולעשות בזה, כדי שבסוף האזרח יוכל לקבל את כל השירות ממקום אחד.
אורי מקלב: אותן מכונות שדיברת עליהן, הן בפרישה ארצית?
אורי מקלב: זה פיילוט?
<יאיר פראנק: לא, יש מכונות כאלה שפרושות שהן אינן פיילוט.
אורי מקלב: השם שניתן להם זה קיוסקים, זה נכון להגיד את זה?
<יאיר פראנק: כן, אפשר לקרוא לזה קיוסק, על אף שזה לא מוכר גזוז.
<יאיר פראנק: עמדות שירות זה מונח יותר נחמד.
<יאיר פראנק: יש לנו כרגע היום 44 עמדות כאלה שנמצאות בתוך הסופר פארם, 64 תחנות כאלה שנמצאות בתחנות המשטרה.
<יאיר פראנק: אתה יכול לראות את זה בהרבה מאד לשכות, למשל בלשכת טאבו תל אביב, שם תראה יחידות כאלה.
<יאיר פראנק: תראה את זה גם ביחידות נוספות.
<יאיר פראנק: אנחנו מדברים היום על - - -
אורי מקלב: זה מיזם מאד חשוב ומיוחד שיש להנגיש לכלל הציבור.
אורי מקלב: ההכוונה שלכם צריכה להיות, דווקא באזורים ששם יש פחות שימוש ביתי באינטרנט ופחות נגישות לאינטרנט, לתת להם את זה, כשזה יכול להיות משהו במקום ציבורי – בסניפי דואר, אולי בסניפי בנקים.
אורי מקלב: אני חושב שזה דבר שצריך לעשות.
<יאיר פראנק: אתה צודק ביותר.
<יאיר פראנק: יש לנו למשל עמדה כזאת גם במודיעין עילית.
<יאיר פראנק: אנחנו בהחלט חושבים שזו דרך להנגיש שירותים למי שפחות נגיש לעולם האינטרנט.
אורי מקלב: אין ספק שזו העמדה הכי פעילה, במודיעין עילית.
<יאיר פראנק: כן, בנושא מתן שם ליילוד, כן יירבו, היא פעילה מאד.
אורי מקלב: אני חושב שזה המקום שיש בו את היילודה הכי גבוהה.
<יוסי קטריבס: סליחה שאני מפריע, חשוב גם לומר שאחד היתרונות הגדולים בהסתכלות רוחבית-מערכתית, זה שבמקום שכל משרד יציב קיוסק או עמדת שירות משלו, הגיע הזמן שנסתכל כממשלה.
<יוסי קטריבס: ואז, בעמדת שירות אחת אתה יכול לקבל רישיון נהיגה ואתה יכול לקבל שירות של משרד אחר - - -
אורי מקלב: כולל גם הרשויות המקומיות.
אורי מקלב: זה צריך להיות על יד.
אורי מקלב: אבל אם דיברת כבר על מודיעין עילית ועל מתן שמות, האמן לי שהשם זה הדבר הקטן בכל העניין, אבל אם אתה גם תלווה את הנכד הטרי (גם לי נולדה נכדה לפני שישה שבועות, נוכל לעשות שידוך), או אם יבוא אילך החתן והכלה ויגידו – נורא ואיום מה שהולך בטיפת חלב.
אורי מקלב: הם יספרו - בגיל 3 חודשים קבעו לנו תור לקבל חיסון כזה או אחר, באתי, טרחתי, כן הפסדתי יום עבודה, לא הפסדתי יום עבודה, המתנתי וכל מה שכרוך סביב, ואם יש עוד ילדים אז צריך למצוא סידור אחר לילדים – ובאתי ואמרו לי לא, את לא יכולה לקבל את החיסון עכשיו כי חסר יום אחד.
אורי מקלב: הוא לא בן 3 חודשים אלא בן חודשיים ושלושים יום ולא שלושים ואחד יום.
אורי מקלב: היא אומרת, אבל אתם קבעתם את התור.
אורי מקלב: וככה היא חוזרת הביתה.
אורי מקלב: אומרים לה עכשיו אין מי שיקבע את התור, תתקשרי בבוקר ותקבעי תור.
אורי מקלב: היא ממתינה לקבוע את התור, יש שעות, וכן עונים ולא עונים ואז התאריך הבא כבר עובר את התאריך המומלץ לקבל את החיסון הזה.
אורי מקלב: זה דבר אחד שאנחנו חושבים עליו כשאנחנו מדברים על ממשל זמין, שאני רואה את זה כפרויקט חשוב.
אורי מקלב: ומי שמלווה היום את הנכדים או את הילדים, הוא יעצים את הדבר הרבה יותר מאשר אני העצמתי אותו.
אורי מקלב: מצד שני אני גם רואה, בישראל דיגיטלית לדוגמא, שיש הרבה מידע.
אורי מקלב: הרי היום השירות הזה נמצא בטיפת חלב ולא נמצא בקופת חולים ואם זה כן טוב או לא טוב, יש דיונים על זה.
אורי מקלב: יכול להיות שיש מקומות שזה כן נמצא בקופות החולים.
אורי מקלב: אם ניקח את עיר הבירה שלנו כדוגמא, שם טיפות החלב לא נמצאות בקופות החולים, והיה דיון אז, כשראש עיריית ירושלים היה אהוד אולמרט, הוא שימש גם פעם כשר הבריאות והיה אחרי זה גם ראש ממשלה, והוא הסביר מדוע הוא משאיר את טיפות החלב ולא מעביר אותן לקופות החולים.
אורי מקלב: הוא אמר שהוא חושב שצריך משהו שיישאר אימהי, מסורתי, שהאמא באה עם הילד הקטן ומלווים אותה.
אורי מקלב: בקופת חולים השירות הוא יותר מקצועי, הוא פחות אבהי, פחות משפחתי ובטיפת החלב יש את זה.
אורי מקלב: ולכן הוא חשב שכדאי להשקיע ועל אף שהשירות היום הוא הרבה יותר מצומצם ופחות נגיש ממה שהיה פעם, צמצמנו את מספרי טיפות החלב, התורים אחרים.
אורי מקלב: אולי הרחיבו אותם לקבלה גם אחרי הצהריים, אבל מעבר לזה יש הרבה מה לשפר.
אורי מקלב: בכרטס, במחשוב שיש, בידע שאתה רוצה לקבל.
אורי מקלב: אם שואלים את האמא עכשיו מתי התינוק קיבל חיסון, או לא קיבל – אם היא אצל רופא אחר הצהריים, אין לה את האפשרות לקבל את המידע הזה, מידע שאנו יודעים כמה חשיבות יש בו.
אורי מקלב: ועכשיו, העיקר, מה שנוגע אליך כישראל דיגיטלית, המון המידע שנותנים בטיפות החלב ליילודים, לאימהות, להורים, אפשר לתת אותו היום כבר בצורה ממוחשבת.
אורי מקלב: זה לא חייב להיות מידע שמוסתר אצל האחות הוותיקה.
אורי מקלב: זה בסדר גמור, זה טוב מאד שהיא מלווה אותם, אבל יש עוד הרבה דברים שאפשר.
אורי מקלב: מידע מוסמך ולא רק ספר מסוים.
אורי מקלב: כך רואים איך הממשלה, איך מערכת הבריאות רואה את הדברים האלה.
אורי מקלב: הבאתי לכם דוגמא משירות אחד שהוא לכאורה קטן בתוך כל משרד הבריאות שנקרא טיפות החלב, וכמה שהוא חברתי מאד וגם מבחינת ממשל זמין שקיים בו, במתן השירות הטוב, האמין והנכון, ומצד שני, ישראל דיגיטלית שנותנת לך מידעים, מקדמת, מביאה מחקרים, מביאה חדשות שיש בתחום הזה, התפתחויות שיש בתחום הזה.
<יאיר שינדל: כבוד יושב הראש, אני שמח לבשר לך שפרויקט טיפות החלב - - -
אורי מקלב: הוא הפרויקט הבא שלכם?
<יאיר שינדל: הוא לא הפרויקט הבא, הוא הפרויקט הנוכחי.
<יאיר שינדל: הוא כבר קורה.
<יאיר שינדל: נמצא פה נציג משרד הבריאות, הוא יכול לומר כמה מילים על הפתרון.
אורי מקלב: אנחנו גולשים כבר לזמן של הוועדה השנייה.
<ניר ינובסקי: שמי ניר ינובסקי, אני מאגף מחשוב של משרד הבריאות, פרויקט בריאות דיגיטלית.
<ניר ינובסקי: אז קודם כל אני מאד שמח שהרבה מהדוגמאות כאן הן מתחום הבריאות.
<ניר ינובסקי: אני חושב שבאמת זה אחד התחומים שבו המהפכה הדיגיטלית יכולה לגעת בכל אחד ואחת מאיתנו, בכל תקופות החיים.
<ניר ינובסקי: ובאמת, הרבה פעמים בתוך משרד הבריאות אני צריך להסביר למה טיפות החלב צריכות להיות חלק מישראל דיגיטלית.
<ניר ינובסקי: זה צריך להיות חלק מישראל דיגיטלית בדיוק בגלל הסיפורים האלה ובדיוק בגלל שזה נוגע בכל אחד ואחד וזה שירות שהוא כל כך בסיסי וכל כך חשוב.
<ניר ינובסקי: אני חושב שהסיפור שלך הוא באמת סיפור user קלאסי.
<ניר ינובסקי: היום יש זימון תורים אינטרנטי לטיפות החלב.
אורי מקלב: לכל טיפות החלב?
<ניר ינובסקי: לא לכל טיפות החלב.
<ניר ינובסקי: אנחנו עדיין בהטמעה ראשונית של הדבר הזה.
<ניר ינובסקי: יש רשויות מקומיות שיש טיפות חלב שנמצאות בקופות החולים ויש טיפות חלב שנמצאות במשרד הבריאות.
<ניר ינובסקי: אנחנו בהטעמה הדרגתית גם של הנושא של זימון תורים אינטרנטי, גם של מערכת שנקראת מחשבה בריאה, שהיא מערכת שמאפשרת לאחות, למשל כשהיא קובעת תור, לראות בדיוק מה מצב החיסון, מתי אפשר לעשות את החיסון הזה.
<ניר ינובסקי: זה נקרא DSS - - Decision support system – וזה אומר אני לא אקבע חיסון לילד בתאריך שהוא מוקדם מדי או חיסון שהוא אלרגי אליו, הוא כל דבר אחר.
<ניר ינובסקי: יש לנו גם את הנושא של זימון תורים טלפוני דרך מוקד קול הבריאות.
<ניר ינובסקי: זה משהו שבעצם מאפשר לחסוך את כל ההגעה הפיזית לטיפות החלב, ולנהל תיק רפואי בתוך טיפות החלב.
<ניר ינובסקי: כמו שדיברנו קודם, חלק מאד מאד משמעותי בזה זה שיתוף המידע בין המידע שעובר בטיפות החלב לבין מידע שנמצא למשל בלשכות הבריאות לגבי חיסונים, או מידע שנמצא בקופות החולים, או מידע שנמצא בבתי החולים.
אורי מקלב: או מסמך שהאמא רוצה להעביר לטיפת חלב, שהיא לא צריכה לבוא באופן פיזי.
<רועי גולדשמיט: אבל אם מחפשים לחסוך כסף, אז תזכורות ב-SMS זו דוגמא קלאסית של עלות מאד נמוכה לחיסונים, בפרט כשזה בטווחים של שלושה, חמישה חודשים.
אורי מקלב: בהקשר הזה, אותה אימא שמספרת את הסיפור שלה שהיא הגיעה, אבל הרופא לא הגיע, ואף אחד לא הודיע לה, או לא מצא את הדרך והיא הגיעה לריק.
אורי מקלב: אני חושב שאי אפשר לתת חיסון בלי שרופא נמצא.
<ניר ינובסקי: עוד פעם, הרגל המסיימת של הדבר הזה זו אפליקציה שנקראת שתי טיפות.
<ניר ינובסקי: אני מזמין את כולם לחפש בגוגל play עכשיו, היא זמינה להורדה.
<ניר ינובסקי: האפליקציה הזאת בעצם מאפשרת לכם לעשות מעין waze של טיפות חלב, למצוא את טיפת החלב הקרובה למקום מגוריכם, לראות איזה שירותים בדיוק ניתנים בטיפת החלב הזאת ובעתיד גם לזמן שם תורים.
<ניר ינובסקי: כך שבסופו של דבר יהיה אפשר לעשות את זה מהספה.
מיקי רוזנטל: מה זה בעתיד?
אורי מקלב: רבי עקיבא אמר עוד טיפה ועוד טיפה, בסוף אבנים שחקו מים או מים שחקו אבנים.
<ניר ינובסקי: אבל זו דוגמא אחת ל-150 פרויקטים.
אורי מקלב: בדיון הבא, עם משרד הבריאות, נכניס גם את הנושא הזה, מעבר למידע הרפואי.
אורי מקלב: מורן קוגן, מנהלת תחום רגולציה ופרויקטים במשרד המידע, בבקשה.
<מורן קוגן גרינברג: שמי מורן ממשרד המדע.
<מורן קוגן גרינברג: המשרד מברך על כל תכנית ממשלתית להרחבת שירותים דיגיטליים.
<מורן קוגן גרינברג: נגענו פה בכל הנושא הזה של פערים דיגיטליים בין הטכנולוגיה הקיימת לבין מה שיש לממשלה להציע ואיך צריך להתמודד עם זה.
<מורן קוגן גרינברג: אני רוצה לגעת בנקודה קטנה שפחות נגענו בה כרגע, וזה הפערים הקיימים עדיין באוכלוסייה.
<מורן קוגן גרינברג: כשאנחנו מדברים על הגברת הזמינות של השירותים שאנחנו נותנים, חשוב שלא נשכח ונזכור שיש אוכלוסייה רבה שעדיין לא זמינה ואפילו אין לה גישה לאותם מחשבים, לאותן מערכות מתוחכמות.
<מורן קוגן גרינברג: משרד המדע מפעיל פרויקט שנקרא פרויקט להבה.
<מורן קוגן גרינברג: זה מיזם ממשלתי שמטרתו לצמצם את הפערים הדיגיטליים האלה.
<מורן קוגן גרינברג: הוא מטפל החל בלתת את הברזלים לאותם אוכלוסיות שאין להן גישה, אתם אותם מחשבים, והחל במתן כלים שזה כל מיני קורסים של הכרת מחשב, שימושים בסיסיים ואחר כך גם לתת כל מיני כלים בשביל לעשות בזה שימוש לעתיד.
אורי מקלב: את מדברת על פרויקט להבה?
<מורן קוגן גרינברג: נכון.
<מורן קוגן גרינברג: הוא קיים בפרישה ארצית של 30 מרכזים והיד עוד נטויה, לפחות מבחינת התכניות שלנו.
<מורן קוגן גרינברג: המרכזים האלה, לפחות להשקפתנו, יכולים להיות כר מאד מאד טוב לאותם ניסויים לשם שיפור שירותים, כי באמת זה יינתן לאוכלוסיית קצה אולטימטיבית, שצריכה את השירותים האלה ולאו דווקא יש לה את הידע ואת הכלים איך להתמודד עם דברים מאד מאד מתוחכמים, זאת אומרת שדות רבים, ברירות מחדל, כל הדברים שאנחנו מתמודדים איתם כשאנחנו מאפיינים טפסים.
אורי מקלב: אנחנו שמענו על זה גם בסקירה של השר.
אורי מקלב: אנחנו חושבים ששיתוף הפעולה בעניין הזה חשוב מאד.
אורי מקלב: הצטרף אלינו לדיון חבר הכנסת חיים ילין, אנחנו מקדמים אותו בברכה.
אורי מקלב: וודאי היה לך מה להגיד לגבי עמדות המידע שדיברנו עליהן קודם, גם ביישובים שאתה בא מהם, היישובים המרוחקים יותר.
אורי מקלב: זה לאו דווקא פערים חברתיים או אנשים שאין להם נגישות לאינטרנט.
אורי מקלב: יכול להיות שיש להם אינטרנט, אבל הגישה לאותם קיוסקים או לאותם עמדות מידע או עמדות שירות, כמה הם יכולים להועיל כשאתה יכול באותה עמדת שירות לקבל חלק גדול מהשירות שאתה צריך, אם זה רישיונות נהיגה, אם זה אישורים אחרים לביטוח לאומי.
אורי מקלב: אתה מדבר על בנקים, אבל אנחנו מדברים על משרדים ממשלתיים ורשויות מקומיות.
אורי מקלב: משה פרידמן מחברת קמאייטק.
<משה פרידמן: אני אגיד רק מילה אחת.
<משה פרידמן: אני מוביל מיזם שנקרא קמאייטק, לשילוב חרדים בהייטק ומיזם של הכשרות שנקרא טיק-טק, וגם זכיתי להיות בקבוצה של מובילים דיגיטליים.
<משה פרידמן: אני חושב שהסיפור של ישראל דיגיטלית, ביחס לציבור החרדי, טומן בחובו הזדמנות ובעיה.
<משה פרידמן: ההזדמנות היא בעיקר בתחום ההכשרה והחינוך.
<משה פרידמן: הרבה מאד הנגשה של חינוך לחרדים יכולה להתבצע באמצעות ישראל דיגיטלית וזו ההזדמנות הגדולה וכדאי להשקיע בזה המון מחשבה.
<משה פרידמן: דרכים שחרדים יוכלו ללמוד מרחוק, לא בתוך האוניברסיטאות וכו'.
<משה פרידמן: מצד שני יש פה בעיה.
<משה פרידמן: הציבור החרדי לא מחובר לאינטרנט.
<משה פרידמן: 60% מהציבור החרדי לא מחוברים בכלל לאינטרנט.
<משה פרידמן: מתוך ה-40% שכן מחוברים, בערך 25% מחוברים באינטרנט מסונן.
<משה פרידמן: אז הנגישות שלהם בכלל לאינטרנט היא - - -
אורי מקלב: ה-40% האלה זה נגישות מלאה לכל הפרויקטים האלה.
אורי מקלב: האינטרנט פתוח לכל המשרדים הממשלתיים.
אורי מקלב: בכל אופן, הוא אומר שנשאר אחוז גבוה מאד שאין להם בכלל, שהם לא נגישים בכלל.
<משה פרידמן: לכן בעצם חלק מהמטרות של ישראל דיגיטלית זה לחבר אוכלוסיות באמצעות הדיגיטציה, אבל יש לנו פה אוכלוסייה שבאופן אידיאולוגי היא נגד האינטרנט ולכן צריך למצוא פתרונות יצירתיים.
<משה פרידמן: נגיד אולי באמצעות קיוסקים כאלה או עמדות, כך שגם חרדים שאולי אין להם אינטרנט בבית - - -
אורי מקלב: זה חשוב מאד.
אורי מקלב: דיברנו על זה, שצריך שעמדות השירות צריכות להיות ממוקמות באזורים שהדרישה אליהן הרבה יותר גבוהה.
אורי מקלב: זה הרבה יותר אפקטיבי.
אורי מקלב: זה יכול להיות אפקטיבי לכולם.
אורי מקלב: הבן שלי הוציא רישיון נהיגה והוא קיבל את רישיון הנהיגה בסופר פארם.
אורי מקלב: זה באמת חידוש וזה חידוש חשוב מאד, נגיש מאד ומתקדם מאד.
<משה פרידמן: יכול להיות שכדאי להקים תחנות של ישראל דיגיטלית שישרתו את הציבור.
אורי מקלב: זיקה אב צוק, סמנכ"לית פיתוח עסקי, חברת סיסקו.
<זיקה אב צוק: שלום.
<זיקה אב צוק: רציתי להגיד קודם כל שהשרה בעצם זכתה שהיא קיבלה את הצוות של יאיר שינדל.
<זיקה אב צוק: זה רגע נדיר עכשיו, כי אני משבחת את הממשלה, כי הם באמת עושים עבודה טובה והם חושבים על החלק של זה שהממשלה צריכה לעבוד בצורה רוחבית.
<זיקה אב צוק: אני רוצה גם להגיד שמכיוון שהעתיד כבר כאן ואנחנו בתעשייה רואים אותו ומביאים אותו, אני חושבת שכל המפעל הזה של ישראל דיגיטלית דורש שיתוף פעולה מאד הדוק עם התעשייה ואנחנו כאן בשביל לעזור ולעשות את זה, ואם אנחנו מסתכלים למשל על החלק של החינוך ומה שקורה בבתי הספר, גם עם הכיתות הצפופות, עם שחיקת המורים, עם הפערים שיש בין בתי ספר שונים, את כל הדברים האלה דווקא ישראל דיגיטלית יכולה לפתור היום ואפשר בעצם להשפיע על הפתרונות שהממשלה נותנת כבר היום, עם שימוש בטכנולוגיה והסתכלות על הצורך של הילדים.
אורי מקלב: חשוב מאד, זה באמת יכול לקדם את הדברים.
אורי מקלב: איתמר קורנפלד, ראיתי אותך מרחוק, אחרי הרבה שנים שלא ראיתי אותך.
אורי מקלב: אני עוד לא יודע אפילו למה הגעת לוועדה.
אורי מקלב: ראית שיש לך הערה לגבי טיפות החלב.
אורי מקלב: אתה עדיין בעיריית ירושלים?
<איתמר קורנפלד: כן.
אורי מקלב: אני זוכר לפני למעלה מ-20 שנה, אתה זה שקידמת את המחשוב בעיריות.
אורי מקלב: הטכנולוגיה הייתה אז עוד בחיתוליה ואתה קידמת את זה והיית אחראי על זה.
<איתמר קורנפלד: שני דברים, אחד אנחנו גם נמצאים במיזם של ישראל דיגיטלית, מיזם בשם ירושלים דיגיטלית שאני מוביל אותו בעירייה, כמובן.
<איתמר קורנפלד: אנחנו היינו שמחים מאד אם היה יותר שיתוף של מאגרי המידע בין הממשלה לרשויות.
<איתמר קורנפלד: אני חושב שזה היה עוזר מאד.
<איתמר קורנפלד: אנחנו נמצאים די במשבר גם מול משרד הפנים, הנושא של קובץ האוכלוסין.
<איתמר קורנפלד: אני מדבר על דברים הרבה יותר פשוטים מאשר חיבורים ונושאים שהם נושאים של בריאות.
<איתמר קורנפלד: מילה אחת על נושא טיפות החלב.
<רועי גולדשמיט: הורידו באינטרנט את נושא קובץ האוכלוסין.
<איתמר קורנפלד: לא, זה לא פשוט.
<איתמר קורנפלד: זה לא פשוט גם באינטרנט.