GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב פרי: אני אוסיף לדבריה של נורית, כאשר ניגשנו בפעם הראשונה לנושא של אם ישנה הצדקה להקמתם של מכוני מחקר חדשים, הכוונה היא מכוני מחקר שבתקציב שלהם שליש תישא הממשלה, שליש האקדמיה ושליש התעשייה.
יעקב פרי: אלה הם דוגמאות של מכוני מחקר שישנם בחוץ לארץ, במיוחד בדגש באירופה לרוב, אולי המוליכים או המוכרים יותר אלה מכוני פראונהופר בגרמניה שתורמים תרומה מאוד משמעותית לתעשייה ולכלכלה הגרמנית ובאירופה.
יעקב פרי: אמרו לי, אל תכניס בכלל את היד לנושא הזה, שאלתי למה?
יעקב פרי: אמרו לי ככה.
יעקב פרי: מאז שנות ה-50 הוקמו במדינת ישראל די הרבה מכוני מחקר, או מכונים מדעיים, או מכונים לחקר שלוש נקודות, חקר ימים ואגמים, המכון הגיאולוגי, המכון לגיאו פיזיקה, המכון המטאורולוגי, you name it.
יעקב פרי: חלקם מכונים מוצלחים, עשו את עבודתם, חלקם שקעו במהלך השנים מסיבות שונות ומשונות, שאיך אומרים?
יעקב פרי: חס וחלילה להצביע באצבע מאשימה, אבל הם לא היו מודל מובהק של הצלחה.
יעקב פרי: למעשה מכון החקר או מכון המחקר שהכי הצליח בכל השורה הזאת הוא מכון וולקני לחקר חקלאות שהוא באמת דוגמה מופלאה ליכולות מחקר ולמוצרים חקלאיים שהוא מייצר.
שמעון אוחיון: והמבנה התקציבי, הוא מחולק כך לשלושה, במכון וולקני?
יעקב פרי: אמרתי, במודל שעכשיו נורית בודקת את שני מכוני הפיילוט.
יעקב פרי: למרות הנבואה, או האזהרה שלא לגשת לעניין, אנחנו כן בודקים את הנושא, ואחד המכונים שאנחנו חושבים שצריך להקים זה מכון לאומי לרובוטיקה.
יעקב פרי: אבל אני לא יכול לבשר לכם שזה קרם עור וגידים, אנחנו יודעים שיהיו לנו כל מיני קשיים, ולאו דווקא מהעניין התקציבי, זה איפה למקם את המכון, לקדם אותו בתוך אקדמיה, לקדם אותו על יד האקדמיה, להקים אותו בצמוד לאקדמיה ואנחנו עוד לא יודעים איך התעשייה תסתכל על מכונים כאלה.
יעקב פרי: למכון הזה לא תהיה זכות קיום אם התעשייה לא תבקש ממנו לחקור עבורה נושאים שמעניינים אותה או הם תקועים בה.
יעקב פרי: לכן זה די בחיתוליו, אבל אנחנו לא הרמנו ידיים.
יעקב פרי: אנחנו בודקים את הנושא וכאשר נגיע למסקנות, אז או נקים או נודיע לכם למה החלטנו לא להקים.
יעקב פרי: נכון, נורית?
בועז טופורובסקי: שאלה נוספת, אני כבר אפתח את זה לשאלות, כחבר כנסת, וגם אליי פנו מספר עובדים במדען הראשי במשרד הכלכלה, לגבי השינוי שמתעתד להיעשות שם, אשמח לדעת את הגישה של משרד המדע.
יעקב פרי: למשרד המדע יש כמה הערות.
יעקב פרי: חבר הכנסת טופורובסקי מדבר על הקמת רשות המדען הראשי במשרד הכלכלה, שהוא ייצא ממשרד הכלכלה, יהיה רשות נפרדת, התקציב יהיה כנראה בתוך משרד הכלכלה, אבל הוא יועבר איכשהו כחבילה לרשות הזאת, בראשו יעמוד מה שקוראים היום המדען הראשי במשרד הכלכלה.
יעקב פרי: יש למשרד המדע כמה הערות, די מהותיות, למבנה הזה.
יעקב פרי: המבנה הזה אמור לעבור, הרשות הזאת אמורה לעבור, בחוק ההסדרים לקראת תקציב 2015.
יעקב פרי: אני לא יודע אם נפלה בחלקי הזכות להצטער על כך שהתמניתי להיות גם חבר בקבינט החברתי כלכלי, שם אמורים לדון בחוק ההסדרים ואני את ההערות של משרד המדע אומר בדיונים על חוק ההסדרים.
יעקב פרי: יש כמה נושאים שאנחנו חושבים שהם נופלים על סמכויות במשרד המדע ואנחנו כמובן נשמור על הטריטוריה שלנו, איך אומרים?
יעקב פרי: באומץ.
יעקב פרי: אני לא יודע אם זה יעלה בידינו או לא יעלה בידינו, על כל פנים אני ערוך אלי קרב.
בועז טופורובסקי: זה קצת לא במקום, לדעתי, שזה יגיע דרך חוק ההסדרים, אבל בכל מקרה אנחנו מבקשים ממך, כחבר ממשלה שמייצג את נושא המדע והטכנולוגיה, שתעזור ותדאג שהסעיף הזה יגיע לדיון בוועדת המדע.
יעקב פרי: כך ייעשה.
בועז טופורובסקי: וכך ראוי, לדעתנו.
בועז טופורובסקי: אילנה, שאלה לי אלייך, כל הפעילות המבורכת שנעשית בנושא קשרי החוץ, יש איזה שהוא קישור למשרד החוץ, עם גורמי ההסברה?
בועז טופורובסקי: במיוחד היום עם הפרסום השלילי שיש למדינת ישראל.
<אילנה לוי: כמובן שיש עבודה שוטפת עם משרד החוץ.
<אילנה לוי: יש למעשה איזה שהיא הסכמה בינינו לבין משרד החוץ שבנושאים של מדע אנחנו מובילים, תוך התייעצות איתם, בנושאים של קשרי מדע.
<אילנה לוי: אנחנו לא כל כך עוסקים בהסברה, אני חושבת שההסברה הטובה שלנו היא שקשרי המדע מתקיימים ומדינות שאנחנו דווקא לא תמיד חושבים שהן הידידות הגדולות שלנו, דווקא כאשר זה מגיע לנושא של קשרי מדע, ברמה הממלכתית אנחנו מדברים, בהחלט מקדמים קשרים והסכמים.
<אילנה לוי: אבל כן יש לנו, כיוון שישנם הרבה ביקורים של שרים ושל מדענים, אנחנו בהחלט מקבלים סיוע ומתייעצים גם עם מחלקת הדיפלומטיה הציבורית, כפי שהיא נקראת היום, במשרד החוץ.
יעקב פרי: אני חושב שיש בינינו לבין משרד החוץ, לאו דווקא בנושא של קשרי המדע השוטפים, למשל בכל העבודה על הורייזן 2020, בנושאים שיש בהם מכשולים כמו סעיף טריטוריאלי שרצתה ממשלת גרמניה להכניס להסכם המדעי, יש שיתוף פעולה מאוד ערני בינינו לבין משרד החוץ.
יעקב פרי: כמובן שאין כמעט שר או שרה למדע, טכנולוגיה, השכלה גבוהה ודברים נוספים, שלא מרבים לבקר כאן ולכן יש לנו מערכת די ענפה של ביקורי שרים מחו"ל שבאים להתרשם מהישגי המדע הישראלי ומהישגי הטכנולוגיה והיצירתיות הישראלית.
יעקב פרי: ישנה מערכת מאוד ענפה, שמנהלים אותה השגרירים במדינת ישראל, השגרירים במדינת ישראל כמעט מכל מדינות העולם, שדרכם אנחנו גם מתחזקים את קשרי המדע, אלה שחתומים ואלה שייחתמו, כך שהמערכת היא מאוד ענפה, מאוד מתואמת עם משרד החוץ ובסך הכול עובדת, עד כמה שאני יכול להגיד, לשביעות רצוננו.
יעקב פרי: לשאלה שלך בנושא של ההסברה, יש שגרירים שלא מגיעים, מטעמים שכמובן מובנים להם, לא מובנים לי, למשרדי, שהוא שוכן מאחורי המטה הארצי במזרח ירושלים.
יעקב פרי: יש שגרירים, לא רק שגרירים, שרים ואחרים, שמנועים על פי החלטות הממשלות שלהם מקשרים כאלה או קשרים אחרים, אבל בסך הכול אני חושב שאנחנו יכולים להגיד שהמדע, הטכנולוגיה, החלל, נמצאים מעל הפוליטיקה.
יעקב פרי: לא לגמרי, אבל בגדול זה אחד הנושאים שמדינת ישראל זוכה בו להערכה בינלאומית מקיר לקיר ואני חושב שאנחנו מנצלים את זה בצורה יותר מִסְבירה.
<בינה בר-און: אני מבקשת להוסיף שההסכמים שיש לנו עם המדינות הם הסכמים אקטיביים, זאת אומרת קורים דברים, זה לא רק חתימה ושגר ושכח, אלא יש משלחות, יש קונסורציום של מדענים בנושאים מסוימים, יש כנסים, יש הרבה פעילות און גואינג.
בועז טופורובסקי: אוקיי, יפה מאוד.
בועז טופורובסקי: מישהו רוצה להגיד משהו, לשאול?
<רבקה אמית: בעניין המכונים אני מרגישה את עצמי נציגה, אני לא רואה שחבריי - - -
יעקב פרי: וטוב שכך.
<רבקה אמית: הייתי מאוד רוצה לראות חיזוק הקשר עם משרד המדע, אנחנו כמובן אין לנו את הפן התעשייתי, או הפטנטים של מכון וולקני והחוקרים, אנחנו פונים לקרנות, אם זה ה-ISF, BSF, GIF וכדומה, מקבלים קצת תמיכה מהממשלה שלא מספיקה, משום שאין מוצר מוצק, אבל התרומה שלנו, אני חושבת שהיא מאוד רצינית, אם זה בנושאי אנרגיה, תחנות כוח גרעיניות, מערכות התרעה לרעידות אדמה, כל נושא קידום הטיפול ברעידות אדמה, תשתיות ים המלח וכו', חלק מהדברים שמעניינים את המדינה כמובן, מעבר למחקר בסיסי.
<רבקה אמית: היינו רוצים לראות חיזוק או בכיוון הקולות קוראים איך לחזק את הקשרים, אני חושבת שאז זה ירים את המכונים וכדאי להשקיע במכונים הקיימים.
יעקב פרי: קודם כל את מתקבלת בברכה רבה, לפחות על ידי, אני מניח שגם על ידי יושב ראש ועדת המדע.
יעקב פרי: אני מציע שתקשרי קשר, יש לך פה, עם המדענית הראשית שלנו.
יעקב פרי: אנחנו מכירים את המכון, אני מכיר את המכון הגיאולוגי, יש גם אבי - - -
<אבי ענתי: אנחנו גם מממנים מחקרים.
<רבקה אמית: כן, יש לנו מחקרים ממומנים - - -
יעקב פרי: שנייה, מעבר לעניין של מימון המחקרים, אם אנחנו "נצליח במלחמתנו", במרכאות, עם האוצר ואנחנו נצליח להגדיל באופן משמעותי את קרן התשתיות, תכנית התשתיות שלנו, אין לי בכלל ספק שגם אתם תיהנו וגם אחרים.
יעקב פרי: אבל אני חושב שהאינפוט שלכם בנושא של מכוני מחקר, הקמתם, ניהולם, תחזוקם, יכול להיות מאוד מבורך ואני יותר מאשמח לקשר בינינו לביניכם באמצעות המדענית הראשית, באמצעות אבי, באמצעות המנהלים המדעיים.
יעקב פרי: אתם מתקבלים בברכה.
<רבקה אמית: נשמח, תודה.
בועז טופורובסקי: גם חשוב מאד, ברגע שתוקם קרן הגז, בכל זאת מכון גיאולוגי, חשוב מאוד יהיה לעשות את הקישור.
בועז טופורובסקי: אני בטוח שירצו איזה שהוא קשר.
שמעון אוחיון: במילים אחרות, כדאי לכם.
בועז טופורובסקי: כן, יש שם גם קצת כסף.
יעקב פרי: אני מקווה שכדאי לך וכדאי לנו.
<רבקה אמית: לכם נראה לי שכדאי, המכון - - -
בועז טופורובסקי: מישהו נוסף רוצה לשאול או להגיד משהו?
<עפר דורון: אני רוצה לברך על הפעילות הענפה שהתבצעה בשנתיים האחרונות תחת תכנית החלל הלאומית שיצאה לדרך בהנהגת סוכנות החלל בראשות מנחם והשר שנכנס באופן מאוד אקטיבי לנושא הזה.
<עפר דורון: תכנית החלל הזאת הראתה שיש לאן להתקדם, אנחנו נמצאים עכשיו על פרשת דרכים, מאוד לא טריוויאלית, שבה הוגשה בקשה לתקציב של השנים הבאות ולתכנית ההמשך, ובהינתן שהתכנית הזאת תצא אל הפועל כפי שמתוכנן, אני חושב שאפשר יהיה להצמיח מאוד רחוק את תעשיית החלל כקטר טכנולוגי מדעי לכלל עם ישראל.
<עפר דורון: אנחנו היום בעלי הישגים מאוד מרשימים בעולם ובהשקעות שמסתמנות באופק אפשר להגיע להישגים מרשימים עוד יותר, חלקם נוגעים בדברים שהעלו אותם חברי הכנסת, חינוכיים וחברתיים, הרבה מעבר לטכנולוגיה הישירה.
<עפר דורון: כנראה שקלענו לדעת גדולים, ערכנו השנה קורס למורים של בית ספר אורט להנדסת חלל כדי שיוכלו ללמד את הילדים הנדסת חלל במגמות המדעיות של בית ספר אורט.
<עפר דורון: הראינו לחברי הכנסת בסיור שהם עשו לפני חודשיים השתלבות חרדים וחרדיות בכל הגילאים בתוך תעשיית החלל, נושא שאנחנו משקיעים בו באופן מאוד ממוקד, ומנסים לקחת את החלל הרבה מעבר לטכנולוגיה עצמה.
<עפר דורון: עם זאת, כדי להגיע ליעדים המאוד שאפתניים ששמה לעצמה תכנית החלל, צריך להשקיע את המשאבים ולמצוא את המנגנונים המנהליים שיאפשרו להוציא אותה אל הפועל, נושא שהיה בעייתי בשנים האחרונות.
<עפר דורון: אני חושב שאם נפתור את שני הדברים האלה, אפשר לעשות קפיצת מדרגה מאוד גדולה קדימה.
בועז טופורובסקי: אני גם הייתי בסיור של ועדת המדע בתעשייה האווירית, זה היה מרתק, מדהים וחשוב מאוד.
יעקב פרי: החלל הוא נושא פורץ דמיון וסוכנות החלל הגישה לאגף התקציבים תכנית ארבע שנתית, אם אינני טועה, עם מספרים מרשימים ודרישה מרשימה שקשה לי להאמין שהיא תיענה במלואה, אבל אנחנו נדע את זה בימים הקרובים, בשבועות הקרובים.
יעקב פרי: אין ספק שתעשיית החלל האזרחי שמשיקה מטבע הדברים לתעשייה הביטחונית היא מאוד מרשימה והיא טומנת בחובה פוטנציאל אדיר, גם בנושא של קהילה וחינוך למדעים וגם במסגרת של שיתוף פעולה דו לאומי, כפי שציינתי, עם סוכנויות החלל העולמיות.
יעקב פרי: וצריך עוד פעם לציין, מדינת ישראל נבחרה להיות המדינה שבה תהיה תערוכת החלל העולמית, אסטרונאוטיקה העולמית ב-2015.
יעקב פרי: אנחנו מקווים שיגיעו לירושלים, אנחנו מקווים שיהיה כאן שקט ונעים, ויגיעו למעלה מ-3,000, 3,500 מומחי החלל המובילים בעולם, סוכנויות החלל מכל העולם, אנחנו נארח אותם בירושלים - - -
שמעון אוחיון: אל תשכח להביא אותם למשרד שלך.
יעקב פרי: איפה?
שמעון אוחיון: במזרח ירושלים.
יעקב פרי: זה רק מראה על המקום שמדינת ישראל מקבלת, המעמד שהיא מקבלת, בקרב סוכנויות החלל בעולם, וצודק עפר, ככל שאנחנו נשקיע וככל שאנחנו נעמיק, ההישגים יהיו בהתאם.
יעקב פרי: אני מוכרח לומר לך, דיברה כאן בינה קודם, על השיגור שעשו התלמידים מהרצליה, של לוויין במשקל של 800 או 700 גרם, שמסובב את כדור הארץ ומשגר אותות ויש להם תחנת חלל בבית ספר למדעים במרכז המדעים בהרצליה, יש את הקבוצה של הנוער של ספייס האל, שמשתדלת לבנות לוויין שייסע לכיוון הירח במסגרת תחרות של גוגל, שאנחנו, מה שמותר לנו, מתקצבים, נדמה לי שזה 10% מסך כל הפרויקט, ונרתמו לכך נדבנים ישראלים ויהודים שירימו את כל הסיפור הזה.
יעקב פרי: יש דוגמאות כאלה בלי סוף, ככל שאנחנו נעודד יותר כך ההישגים יהיו בהתאם.
<עפר דורון: ומרביתם בשיתוף פעולה הדוק בין התעשייה ובין החינוך, לטובת כל הצדדים.
<עפר דורון: אני רוצה להודות בהזדמנות זו לממשלה על הסיוע ההולך ומתגבר בנושא יצוא של לוויינים, נושא שהוא פוליטי מעיקרו, יש מאבק גדול בין המדינות השונות על מי מסייע יותר לתעשיית החלל שלו.
<עפר דורון: ממשלת ישראל החלה להירתם לנושא הזה, השר מוביל את הפעילות עם משרד החוץ, אני מברך על כך ואני מקווה שזה יתחיל לשאת פרי בתחרויות הקרובות, ויש כמה חזקות על הפרק.
יעקב פרי: אני מקווה שגם נמכור.
בועז טופורובסקי: עוד מישהו רוצה לשאול, להגיד משהו?
בועז טופורובסקי: לפני שאני מסיים רק נושא נוסף, אם יש התייחסות לנושא הסייבר שלא עלה.
בועז טופורובסקי: יש איזה שהיא התייחסות?
בועז טופורובסקי: התקדמות?
בועז טופורובסקי: איזה שהיא פעילות של המשרד, או שזה רק כיחידה נפרדת במשרד ראש הממשלה ועם פחות התייחסות של משרד המדע?
יעקב פרי: אני רואה שהתקדמת לכיוון המיקרופון.
יעקב פרי: בבקשה, תתחילי ואני אשלים.
<נורית ירמיה: אז במסגרת שנת התקציב של 2014, קודם כל יש לנו קול קורא משותף עם בריטניה בתחום הסייבר.
<נורית ירמיה: בנוסף בשבועות האחרונים ממש נפגשנו עם המטה הקיברנטי במשרד ראש הממשלה וכרגע משרד המדע בראשות השר והמנכ"לית כן קיבל החלטה להצטרף להקמה של מספר מרכזי סייבר נוספים.
<נורית ירמיה: עד כה הוקמו שני מרכזים, אחד באוניברסיטת תל אביב ואחד באוניברסיטת בן גוריון, וכעת יש בקשות מעוד כמה וכמה מוסדות להשכלה גבוהה להקים מרכז סייבר ואנחנו בוחנים את ההצעות הללו.
<נורית ירמיה: אנחנו נצטרף כשותף שווה בשווה עם משרד ראש הממשלה, עם המטה בהקמה של המרכזים הבאים.
יעקב פרי: תשובה מושלמת.
<אבי ענתי: אני אומר שכדאי להוסיף שבשנים 2012-2013 היה לנו שיתוף פעולה מאוד הדוק עם המטה הקיברנטי, מימנו מחקרים ומלגות בסכומים מאוד גדולים.
<נורית ירמיה: רק להוסיף שאנחנו כרגע גם בפועל מחפשים מנהל מדעי בתחום הסייבר.
<נורית ירמיה: זה יהיה בתוך המינהל המדעי.
<נורית ירמיה: כך שהמשרד נכנס גם לתחום הזה.
בועז טופורובסקי: אף אחד לא רוצה לשאול, להעיר הערות?
<יהודה גרמן: אולי אני נציג המו"פים האזוריים, אני רוצה להעלות על נס את המו"פים האזוריים שהולך לדעתי ב-2015 עם התקנה החדשה לעשות איזה שהיא קפיצת מדרגה מאוד משמעותית מבחינת ההתייחסות של המשרד וממילא של כולם לכל המו"פים האזוריים, איפה שהם נמצאים.
<יהודה גרמן: ברכה גדולה שחיכינו לה הרבה מאוד זמן ולהודות באמת על העובדה שרואים בנו פרטנרים משמעותיים, תכל'ס בשטח, רוב המו"פים האזוריים לא נמצאים במרכז הארץ, הם נמצאים במה שקשור לעולם הפריפריאלי, אבל בשורה התחתונה אני מרגיש שגם בתחום החוקרים, שלא נמצא שם בצורה כל כך מלאה כמו באוניברסיטאות ובמקומות האלה, וגם בתחום החינוך, מצוינות מדעית, אנחנו עושים דברים חשובים ובהחלט אני מרגיש שהמשרד מבין את זה ומתוך זה מקדם אותנו.
<יהודה גרמן: ב-2015, אני מקווה לקראת דברים משמעותיים מאוד.
<יהודה גרמן: תודה רבה.
בועז טופורובסקי: אני, ברשותכם, אסכם.
בועז טופורובסקי: אני רוצה להודות לשר המדע, הטכנולוגיה והחלל, על הדיווח על פעילות משרדו ולמנכ"לית בינה בר-און, גם על הדיווח וגם על שירותה הנאמן והמעולה.
בועז טופורובסקי: כמה נושאים שעלו, נושא עיגון סוכנות החלל בחוק, אנחנו מבקשים לדעת כיצד הנושא הזה יתקדם, עכשיו כשזה הובא לידיעת השר.
בועז טופורובסקי: גם הנושא התקציבי, אנחנו רואים חשיבות מאוד מאוד גבוהה בכל נושא תקצוב כל הפעילות בחלל וסוכנות החלל, מהניסיון שיש לנו, גם מהסיור שהיה לנו וגם מהתכניות העתידיות שיש למדינת ישראל ואנחנו בהחלט תומכים בכך.
בועז טופורובסקי: אנחנו תומכים בתוספת תקצוב, כפי שהעלה כאן שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, לקרן המחקר היישומי וההנדסי והמחקר בכלל ולחיזוק נושא המדע בכל המגזרים באוכלוסייה במדינת ישראל.
בועז טופורובסקי: רשות המדען הראשי בכלכלה, אנחנו מדגישים כאן שאנחנו מבקשים שהנושא הזה, ברגע שהוא יגיע לדיון באחת מוועדות הכנסת, שיגיע לדיון בוועדה הזו, בוועדת המדע והטכנולוגיה.
בועז טופורובסקי: כנס מומחי החלל הבינלאומי, איך קוראים לו בדיוק?
<מנחם קידרון: IAC 2015.
יעקב פרי: אבל מה בעברית?
<מנחם קידרון: כנס החלל הבינלאומי של האגודה האסטרונאוטית הבינלאומית.
בועז טופורובסקי: אנחנו מזמינים אתכם להזמין את החוקרים שיגיעו, את האורחים שיגיעו, לוועדת המדע בכנסת לעשות דיון חגיגי.
בועז טופורובסקי: אם יבואו הרבה מאוד אנשים, אנחנו גם נעשה את זה באולם ראוי, עם כל הכבוד ומה שנדרש לכך.
<מנחם קידרון: הם מתכננים כנס פרלמנטרי בנושא אצלכם.
בועז טופורובסקי: מעולה, אז אנחנו כמובן נשמח לשתף פעולה ולהיות בורג, או ציר מרכזי, בנושא הזה.
בועז טופורובסקי: ואני חייב גם לתת קצת שיעורי בית ליושב ראש הוועדה, שביקש ממני להחליף אותו, אז אני אראה לו מה זה.
בועז טופורובסקי: אנחנו רוצים שהוועדה תקיים דיונים, והוועדה מחליטה כאן, כיוון שיש לי רוב קולות כאן, אז הוועדה מחליטה לקיים דיונים גם בדוח המולמו"פ שהוגש לנו עכשיו בנושא המחקר הימי, שאמנם הורדתי את ההסתייגות שלי משום מה, בסופו של דבר, אבל חשוב שנקיים דיון על כל נושא המחקר הימי, בטח לאור חגיגת הקרן לאזרחי ישראל, הקרן שתפעל מתמלוגי רווחי הגז.
בועז טופורובסקי: הוועדה תקיים דיון על הדוח העתידי שאמור להיות מוגש במהלך חודש אוגוסט, של פורום המדענים הראשיים.
בועז טופורובסקי: הוועדה צריכה לקיים דיון נוסף, למרות שהיא כבר קיימה דיון על נושא בריחת המוחות, עלו כאן סוגיות חשובות וזו תמיד סוגיה חשובה ושתמיד חשוב שנהיה עם יד על הדופק בנוגע אליה.
בועז טופורובסקי: גם נושא החינוך הטכנולוגי, הוועדה מתבקשת ותקיים דיון בנושא הזה.
בועז טופורובסקי: הרובוטיקה, ממלא מקום יושב ראש הוועדה מאוד אוהב את נושא הרובוטיקה ואני חושב שכדאי וחשוב מאוד שהוועדה תקיים דיון בנושא הזה, במיוחד לאור מה שנאמר כאן על ידי שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, ואנחנו רוצים גם לקיים דיון בנושא מכוני המחקר הממשלתיים.
בועז טופורובסקי: לחבר הכנסת גפני תהיה הרבה מאוד עבודה ואנחנו, כחברי הוועדה שלו, נבוא ונעזור לו לקיים את הוועדה הזאת.
בועז טופורובסקי: אלה דיונים חשובים, אני חושב שוועדת המדע והטכנולוגיה, ראוי שיהיה בה יותר בשר, יותר פעילות ויותר עבודה, לאור חשיבות המחקר, המדע והטכנולוגיה והחלל במדינת ישראל לעתיד המדינה.
בועז טופורובסקי: אני מודה מאוד לכל הנוכחים שהגיעו, לכל מי שכיבד אותנו בנוכחותו תודה רבה והמון המון בהצלחה.
אראל מרגלית: בוקר טוב לכולם.
אראל מרגלית: אני רואה שיש פה נציגות נכבדה ממשרדי הממשלה, מגזרים שונים.
אראל מרגלית: חבר הכנסת משה גפני, יושב ראש הוועדה, נמצא בוועדת הכספים עם הצעת חוק שלו, אז הוא ביקש ממני למלא את מקומו הבוקר והוא מתנצל.
אראל מרגלית: יכול להיות שהוא יצטרף אלינו בהמשך.
אראל מרגלית: אנחנו מאוד שמחים, כבר הרבה זמן אנחנו מחכים לנושא של המיזם הלאומי – "ישראל דיגיטלית".
אראל מרגלית: אנחנו יודעים שנעשתה הרבה מאוד עבודה במשרדי הממשלה השונים, ואנחנו יודעים שאתם רוצים לעשות, להעביר חלק מהאחריויות למשרד ראש הממשלה, ויש תפיסה שלמה וחדשה, ורצינו לתת לכם את ההזדמנות להציג את זה, פנינו אליכם בשאילתה, ולתת הזדמנות גם למשרדי הממשלה האחרים להגיד איך הם רואים את הדברים, ולשמוע מהחברות הטכנולוגיות איך הן רוצות לעזור לבצע את הדברים.
אראל מרגלית: אז בבקשה, מר יוסי קטריבס, המשנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: טוב, תודה רבה על הזמן ועל ההזדמנות.
<יוסי קטריבס: אנחנו נציג בדקות הקרובות מיזם שממשלת ישראל החליטה עליו בדצמבר בשנה שעברה, מיזם לאומי שנקרא "ישראל דיגיטלית", ואני אנסה להציג את הרקע להחלטה למיזם הזה, את מה שהוחלט בהחלטת הממשלה, את העקרונות, ומה הספקנו לעשות מאז שהממשלה החליטה על המיזם הזה ועד עכשיו בחצי השנה האחרונה.
<יוסי קטריבס: יושב לצידי דוקטור יאיר שינדל, שזו הזדמנות להציג אותו: הוא ראש המטה של "ישראל דיגיטלית" במשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: התחיל את תפקידו אתמול.
<יוסי קטריבס: אתם מכירים את תהליך האיתור בשירות הציבורי, הוא לוקח קצת זמן.
<יוסי קטריבס: אז בשעה טובה יש למטה "ישראל דיגיטלית" ראש.
<יוסי קטריבס: הוא פועל בתוך משרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: ואני מניח שבשם כולכם ובשם עם ישראל נאחל לו הצלחה בתפקיד, כי הצלחה של המטה הזה היא הצלחה שלנו.
<יוסי קטריבס: אז הרקע לגבי מה זה "ישראל דיגיטלית": אני הזמנתי אבל הוא, לצערי, נבצר ממנו, את מר סול זינגר, מר שאול זינגר, אחד מכותבי הספר START-UP NATION.
<יוסי קטריבס: מדינת ישראל היא מדינה שנתפסת ולא במקרה כמדינת סטארט-אפ, אבל בסוף, כשאתה מסתכל על הדימוי הזה של המדינה, שהוא דימוי נכון, ואיך הוא בא לידי ביטוי בחלק מהדברים שהמדינה עושה, אז אנחנו זיהינו פער.
<יוסי קטריבס: זיהינו פער.
<יוסי קטריבס: אתם יכולים, בלי לעבור על כל - - -, אבל אפשר לראות איפה אנחנו נמצאים בהשוואה למדינות ה-.D.C.E.O, למשל בניצול תשתיות אינטרנט בבתי הספר או במתכונת שבה אנחנו נותנים שירותי בריאות לאזרחים שלנו, ומול הדימוי שלנו כמדינת סטארט אפ ומול היכולות שקיימות פה, במדינת ישראל, אנחנו חושבים, חשבנו, הממשלה חשבה שיש מה לעשות צריך לעשות, ומשם יצאנו לדרך.
<יוסי קטריבס: כאשר הממשלה כשהיא דנה במאי בשנה שעברה על הסוגיות האסטרטגיות הרוחביות שמעסיקות אותה, אז אני יכול לומר שסוגיית "ישראל דיגיטלית" כ-issue זוהתה וסוכמה על ידי הממשלה כאחת מששת הסוגיות האסטרטגיות שרוצים לעסוק בהן.
<יוסי קטריבס: וחשוב פה לומר שזה לא רק כפרויקט או כמיזם אלא גם בהשלכה שלו על כל התחומים שבהם עוסקת הממשלה.
<יוסי קטריבס: מפני שכשעוסקים ב"ישראל דיגיטלית" – אני עוד מעט ארחיב על זה – אנחנו לא מדברים על זה כפרויקט טכנולוגי.
<יוסי קטריבס: מבחינת ממשלת ישראל מדובר במיזם חברתי.
<יוסי קטריבס: וזה המהות שלו, זה התכלית שלו.
<יוסי קטריבס: טכנולוגיה יש הרבה, בסוף התכלית.
<יוסי קטריבס: ההישג הנדרש הוא שיפור השירותים שהממשלה נותנת לאזרחים שלה במגוון תחומי העיסוק, מה שראש הממשלה נוהג לכנות "נתיבי ישראל חברתיים", ואני ארחיב על זה במהלך הסקירה.
<יוסי קטריבס: אבל כמובן שהמיזם הזה הוא משרת תכליות אסטרטגיות אחרות, כמו, למשל: היערכות להזדקנות אוכלוסייה.
<יוסי קטריבס: כי ברור שככל שהאוכלוסייה מזדקנת אתה צריך לעסוק בשירותים הרפואיים שאתה נותן בצורה יותר טובה.
<יוסי קטריבס: אתה צריך להגביר את האוריינות הדיגיטלית על מנת לוודא שהנגישות של האוכלוסיות האלה לאינטרנט או לשירותים שאתה רוצה לתת להם באינטרנט היא מספיק טובה, וכהנה וכהנה דברים שהממשלה שמה לה ליעד לעסוק בהם.
<יוסי קטריבס: מילה לגבי כלכלת האינטרנט וצמיחה, ויושב פה שלי תשובה מ"טריגר פורסייט", שהם עשו מחקר בהזמנת Google לגבי תעשיית ה-.I.C.T.
<יוסי קטריבס: אז מי שירצה להרחיב מוזמן, אני מניח, לראות את המחקר הזה שנקרא Inovet ברשת.
<יוסי קטריבס: אבל בסוף, כשאנחנו מסתכלים על נושא כלכלת האינטרנט אז אנחנו יכולים לראות שמדינות שעסקו בזה כמיזם לאומי; כי הרי מאמצים ספורדיים כאלה ואחרים יש בכל מיני משרדים ויש בכל מיני מקומות, אבל הסתכלות על מיזם כזה כמיזם לאומי – ועוד מעט אני אראה איך אנחנו מסתכלים על זה – עם מאמצים מסונכרנים, ותחת מדיניות לאומית אחת כוללת, ועם מנגנונים להסרת חסמים שהם חסמים רוחביים; כי בסוף כל המשרדים יצטרכו לעסוק עם הגנת הפרטיות, וכל המשרדים יצטרכו לעסוק עם אבטחת מידע, וכל המשרדים יצטרכו לטפל בסוגיית ההזדהות החזקה ב-mobile, ועוד כהנה וכהנה נושאי רוחב שכשאתה מטפל בהם כמיזם לאומי ועוסק בהם בצורה של מטה שמוביל את המהלך הזה, את המאמץ הזה, מתוך משרד ראש הממשלה, בשיתוף עם כלל המשרדים ועם שחקנים נוספים, שזה התעשיות, ה-multi nationals, המגזר השלישי.
<יוסי קטריבס: כולם פה רתומים למאמץ הזה.
<יוסי קטריבס: ובאמת, רק מילים טובות, כי בחצי השנה שאנחנו עובדים על הדבר הזה אנחנו רואים איזו הזדמנות יש פה לשנות, וכמה כולם רוצים להיות שותפים לדבר הזה.
<יוסי קטריבס: אני רוצה להראות בצד השמאלי מה עושה כלכלת אינטרנט מפותחת לגידול בתמ"ג.
<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות פה את הממוצע של הגידול בתמ"ג במדינות המתפתחות, ואפשר לראות מה זה עשה במדינות שבהן יש מדיניות לאומית דיגיטלית.
<יוסי קטריבס: ציינו בצד הימני את שוודיה אבל אני חושב שאפשר לציין גם את דנמרק, ואפשר לציין מדינות נוספות שיצאו לדרך עם מדיניות לאומית אחת כוללת שמובילים אותה.
<יוסי קטריבס: זה על סדר היום.
<יוסי קטריבס: אני השתתפתי בכנס של ה-.D.C.E.O בפאריז לאחרונה.
<יוסי קטריבס: סוגיית הדיגיטציה, ומדיניות ופעילות של ממשלות במרחב הזה נמצאת על סדר היום בכל העולם.
<יוסי קטריבס: קצת על המטרות והיעדים המרכזיים של המיזם הזה: כמו שאמרתי, ממשלת ישראל רואה במיזם הזה מיזם חברתי, ולכן אתם יכולים לראות את המטרות והיעדים שהחלטת הממשלה הזאת נועדה לשרת.
<יוסי קטריבס: אחת, זה קידום צמיחה כלכלית.
<יוסי קטריבס: הראיתי בשקף הקודם מה הפעילות במרחב הזה עושה.
<יוסי קטריבס: אנחנו חושבים שכשהממשלה תקדם ותפתח שירותים בתחום הזה זה יפתח גם את המגזר האזרחי, ואנחנו נוכל להפוך למדינה שיתרונה הוא הקוטן.
<יוסי קטריבס: מה שג'ון צ'יימברס, כשביקר פה, בארץ, נשיא Cisco, יחד עם ראש הממשלה, הם קראו לזה: transformation of a country, ובצדק.
<יוסי קטריבס: כי המדינה הקטנה הזאת, עם היכולת לעשות שינויים, מרמת הממשל המרכזי, דרך הרשויות המקומיות, עד לרמת האזרח, היא יכולת שיש במדינות קטנות, מה שקשה יותר במדינות יותר גדולות.
אראל מרגלית: אבל מר יוסי קטריבס, רק תתייחס בפרזנטציה שלך, אתה מתייחס כאילו אנחנו לוקחים ועכשיו מרימים את הפרויקט הזה מאפס.
אראל מרגלית: והרי סך כל הפרויקט, חלק גדול מהמרכיבים שלו היו במשרד האוצר ובמקומות אחרים.
אראל מרגלית: אז חשוב לנו כשאתה מתייחס שתיתן הדגש מה השתנה הלילה הזה.
<יוסי קטריבס: אני אתייחס.
<יוסי קטריבס: קודם כל, הפרויקט הזה, במשרד האוצר היה ויש עדיין גוף שנקרא התקשוב הממשלתי, עם תחומי אחריות.
<יוסי קטריבס: קיבלנו את מכתב יושב ראש הוועדה והשבנו עליו, ואני אתייחס גם בפרזנטציה – מה תפקידו של התקשוב הממשלתי, גם במסגרת "ישראל דיגיטלית", אבל גם בכלל.
<יוסי קטריבס: ונמצא פה גם מר רז הייפרמן, ממלא מקום של התקשוב הממשלתי.
<יוסי קטריבס: אז אם הוא ירצה להתייחס אני מניח שהוא יעשה את זה בהמשך.
<יוסי קטריבס: אז אני בהמשך לדברים אתייחס למה תפקידו של התקשוב הממשלתי בתוך "ישראל דיגיטלית" ובכלל, ומה ההבדל בין המטה שהוקם במשרד ראש הממשלה לבין הגוף הזה שנקרא תקשוב ממשלתי.
<יוסי קטריבס: אז לגבי המטרות והיעדים אני חוזר - - -
אראל מרגלית: כי גם בנושא הסייבר, הרי במשרד האוצר יש מטה סייבר, ובמשרד הביטחון יש מטה סייבר, וגם במשרד ראש הממשלה הוקם מטה סייבר.
אראל מרגלית: אז כולנו סייבר.
אראל מרגלית: אבל אנחנו רוצים לדעת כאילו מה התפקיד?
אראל מרגלית: למה זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה?
אראל מרגלית: ומה בעצם יחסי הגומלין בין המטות האלה?
<יוסי קטריבס: מבטיח להתייחס.
<יוסי קטריבס: אגב, די דומה כי מטה הסייבר הוא גם מטה סייבר לאומי, והמטה הזה שהוקם במשרד ראש הממשלה הוא מטה למיזם לאומי.
<יוסי קטריבס: כל המאמצים שנעשים במשרדים אחרים בהתאם לתחומי אחריותם של המשרדים ובהתאם להכוונה של המשרדים זה בסדר, אבל אני אתייחס, מבטיח שאני אענה על כל שאלה שתהיה לגבי תחומי האחריות והממשקים בין הגופים.
<יוסי קטריבס: אני לא אעבור על הכול.
<יוסי קטריבס: בסוף, אתם יכולים לראות, למשל, בשורה השלישית מלמעלה: "אספקת שירותים ציבורים חדשניים, לרבות בתחומי חינוך, בריאות ורווחה".
<יוסי קטריבס: אז אולי כאן אני כבר אענה לשאלתך, אדוני.
<יוסי קטריבס: בעוד התקשוב הממשלתי יש לו משימה שעניינה, רק לטובת הדוגמה: ממשל זמין בתוך התקשוב הממשלתי הוא גוף שאמור לתת, בוא נקרא לזה שירותים בתחום הטפסים, בתחום התשלומים, לאזרחים באמצעות אתר האינטרנט.
<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי, ואגב זה אחד מהשיקולים המרכזיים שעמד גם לנגד ממשלת ישראל כשהיא דנה בזה.
<יוסי קטריבס: הנושא עלה גם על שולחן הממשלה.
<יוסי קטריבס: זה לא סוד שהיו דעות במשרד האוצר שצריך להקים את "ישראל דיגיטלית" בתוך התקשוב הממשלתי שבמשרד האוצר.
<יוסי קטריבס: המהות של השוני היא שמטה "ישראל דיגיטלית" במשרד ראש הממשלה מוביל מאמץ לאומי שעניינו מומחיות תוכן, וכמו שאמרתי, לאו דווקא בפן הטכנולוגי.
<יוסי קטריבס: ואני מסביר למה אני מתכוון: אנחנו חושבים שאת המאמץ בשינוי האופן שבו מחנכים לך תלמידים במדינת ישראל צריכים להוביל מומחי תוכן בתחום החינוך; ואת המאמץ איך תיראה מערכת הרפואה בעוד כמה שנים באמצעות ההזדמנות שהמערכת הדיגיטלית מאפשרת צריכים להוביל מומחי תוכן בתחום הרפואי.
אראל מרגלית: אז את זה יש לנו במשרד הבריאות ובמשרד החינוך.
<יוסי קטריבס: נכון.
<יוסי קטריבס: ולכן את זה לא צריך להוביל מטה תקשוב שעניינו הוא טכנולוגי.