GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: כדי להיערך לזה, לא צריך כסף גדול אבל צריך כסף.
משה גפני: אי אפשר להיערך לעניין הזה, וכדי למנוע תופעות כאלה, למשל צריך שלרשויות המקומיות יהיה את המידע על אנשים שנמצאים, קשישים בודדים, הנושא של תשתיות.
משה גפני: יש דברים שצריכים תקציב יותר גבוה ויש דברים שצריכים תקציב יותר קטן.
משה גפני: השאלה האם למשרד האוצר היו פניות בכלל של המשרד להגנת הסביבה, של משרד הבריאות, של משרד הפנים – האם היו פניות לאגף התקציבים במשרד האוצר כדי להגדיל תקציבים לצורך ההיערכות הזאת - ההסתגלות – כפי שזה נקרא, או לא חשוב באיזה מינוח זה מכונה; והאם לכם יש נכונות להוסיף כסף, מעבר למה שהיה עד עכשיו, לצורך הנושא הזה עצמו.
<דור בלוך: אנחנו נמצאים כל העת בשיח עם המשרד להגנת הסביבה, עם משרד הבריאות ועם המשרדים האחרים הרלבנטיים לנושא הזה, כשבשיח הזה כמובן עולות גם בקשות תקציביות שונות, ואנחנו מנהלים את השיח הזה בהתאם לעמדות המקצועיות, בהתאם לסדר העדיפויות של הממשלה.
<דור בלוך: אני לא מכיר פנייה קונקרטית, למרות שיכול להיות שהייתה פניה כזאת, שאני לא מכיר בתחומי.
<דור בלוך: אני לא מכיר פניה קונקרטית כזאת, וככל שתגיע פניה קונקרטית כזאת – אנחנו נבחן אותה בהתאם לסדרי העדיפויות התקציביות של הממשלה והפרמטרים המקצועיים, כמו כל בקשה אחרת.
משה גפני: יש לי חיסרון שהייתי יושב ראש ועדת הכספים, אני מכיר את התשובות הטובות.
משה גפני: זאת אומרת עשית שיעורי בית.
משה גפני: אני רק רוצה לשאול מי מהמשרד להגנת הסביבה - - -
<סיניה נתניהו: אני רוצה לומר משהו על התכנית.
משה גפני: רק על כסף.
<סיניה נתניהו: רק על כסף.
<סיניה נתניהו: אנחנו עוד לא ביקשנו את כל - - -
משה גפני: ביקשתם ממשרד האוצר כסף?
<סיניה נתניהו: על הפחתת פליטות גזי חממה – כן, לא על ההיערכות.
<סיניה נתניהו: על ההיערכות עדיין לא.
<סיניה נתניהו: אנחנו כותבים את התכנית הזאת ואנחנו נביא את זה בפני הממשלה, המלצות לממשלה.
<סיניה נתניהו: אנחנו עובדים עם למעלה מ-15 משרדי ממשלה.
<סיניה נתניהו: יש הרבה נושאים במשרדים השונים, יש אנרגיה, יש מים, יש הרבה נושאים אחרים.
משה גפני: אני מדבר אבל על דבר מאד מוגדר.
משה גפני: זה לא הרבה.
<סיניה נתניהו: שוב, טרם הוגש - - -
משה גפני: אני גם אדבר עם השר.
משה גפני: תדברי גם עם המנכ"ל ועם החשב אצלכם במשרד.
משה גפני: אפשר להגיש בקשה מעבר לתכנית הגדולה.
משה גפני: התכנית הגדולה תיקח הרבה זמן.
משה גפני: אני מדבר על תכנית, שהתכנית הזאת תהיה עם המשרדים, בדברים שצריך היערכות שהיא די פשוטה, היא לא היערכות - את מדברת על הפחתת גזי החממה.
משה גפני: זו תכנית - - -
<סיניה נתניהו: אני מדברת על ההיערכות לשינוי אקלים.
משה גפני: כן, כן, אני מדבר על הדבר הזה.
משה גפני: תדברי במשרד, ודווקא הוא נראה בחור נחמד, שאם אתם תבקשו הוא ייתן.
משה גפני: הוא רק אמר שהוא לא יודע שביקשו, זה הכל.
<סיניה נתניהו: עוד לא הגשנו את הבקשה.
משה גפני: בסדר, אז אני מבקש – תגישו בקשה, תנתקו את הבקשה הזאת מהנושא הכללי.
משה גפני: ההיערכות שעליה את מדברת היא היערכות גדולה מאד, היא תצריך הרבה כסף, עם תקציב גבוה.
משה גפני: לנתק חלק שהוא היערכות מאד פשוטה, שעל זה צריך תקציב לא גדול ואני מבקש רק אם תוכלו לעדכן אותי מה עשיתם בעניין הזה.
משה גפני: כמה כסף מוקצה בכלל לעניין הזה של שינוי אקלים, אתה יודע?
<דור בלוך: זה מוקצה למשרדים שונים ולכן אין איזו שהיא - - -
משה גפני: בסדר, אבל אין תקציב של משרד האוצר שמועבר לנושא הזה של שינוי אקלים עם הדו"חות שמראים על תופעה שהיא מאד סבירה, לצערי הרב?
<דור בלוך: יש לזה תקציבים בנפרד - - -
משה גפני: זה שינוי אקלים שיצרו בעיות.
<דור בלוך: יש לזה תקציבים במסגרת המשרד להגנת הסביבה, כמו שהמנכ"ל תיאר את הפעילות הענפה שהמשרד עושה בהקשרים האלה.
<דור בלוך: אז כן יש לזה כסף.
<דור בלוך: אני לא יודע להגיד כאן כמה בדיוק הולך לכל תחום.
משה גפני: טוב, אנחנו מסכמים את החלק הזה.
משה גפני: את תבואי בדברים, או מישהו במשרד אצלכם, מי שעוסק בעניין הזה, אבל לבוא בדברים עם המשרדים הרלבנטיים, במנותק מהנושא הכללי.
משה גפני: הנושא הכללי, אמרתי, הוא נושא כללי ואני רוצה לדעת האם יש התייחסות, האם אנחנו באמת מדינת סמוך כזו, הכל יהיה בסדר, לא נורא, או שנערכים לזה וזה צריך להיות גם מועיל לגבי דברים אחרים, שהם לאו דווקא אסונות טבע או שינויים משמעותיים באקלים.
משה גפני: זה דבר שהוא חשוב מאד ואני אעקוב אחרי הדבר הזה.
<סיניה נתניהו: רק אם יורשה לי עוד משפט.
<סיניה נתניהו: אני מוכרחה לומר, בכל הישיבות שזימנו את מרבית המשרדים, רובם הגיעו, רובם ככולם הגיעו לישיבות שלנו.
<סיניה נתניהו: יש הכנות במשרד החקלאות, יש התכוננות, יש היערכות לפחות במגמה של מה נדרש לעשות, ואנחנו צריכים לתרגם את זה - - -
משה גפני: כן, אבל אין לי את הידע שלך, אבל נדמה לי שמזג האוויר לא מחכה שתגמרו את זה, אז בואו נערך כבר עכשיו, הרי זה יכול לקרות גם מחר.
משה גפני: בסדר, אני מודה לך, תודה רבה.
משה גפני: כן ראובן, בבקשה, עיריית תל אביב.
<ראובן לדיאנסקי: כן, בעיריית תל אביב לא רק עושים מצעדי גאווה - - -
משה גפני: לא, לא, זה סתם.
<ראובן לדיאנסקי: שהשתתפו 130,000 איש ו-25,000 תיירים הגיעו.
משה גפני: תגיד לי, אתה חושב שאני אתן לך פה במה למצעד הגאווה?
משה גפני: תדבר על האקלים.
<ראובן לדיאנסקי: גם נערכים בצורה רצינית.
משה גפני: ויש לי הרבה מה לומר בעניין הזה.
<ראובן לדיאנסקי: אתה מה שנקרא הרמת לי להנחתה.
משה גפני: לא, בגלל שהייתי ביום שישי בתל אביב, בבית ציוני אמריקה.
משה גפני: הגיע אלי חבר הכנסת גלאון, אומר אתה בא?
<ראובן לדיאנסקי: נו, והלכת או לא?
משה גפני: לעוד שיעור תורה.
משה גפני: ראובן, לגבי האקלים.
<ראובן לדיאנסקי: לגבי עניין הרשימה של הקשישים, אז עיריית תל אביב כבר חמש שנים עובדת על רשימה של קשישים ונכים עריריים, שאין להם מערכות תמיכה.
<ראובן לדיאנסקי: אנחנו יודעים ברמת המיפוי, יש אפילו מפה שאפשר לראות חלילה אם נופל טיל – איזה קשישים עריריים, שאין להם גופי תמיכה, נמצאים באותו אזור, שאפשר להגיע אליהם ולפנות אותם בחירום או לסייע להם בחירום.
<ראובן לדיאנסקי: זה לגבי תל אביב.
משה גפני: רשות המים אחריה.
<אורלי רונן: ד"ר אורלי רונן, מרכז השל ובית ספר פורטר.
<אורלי רונן: אני רק רציתי להתייחס בדיוק לנקודה שאדוני זיהה.
<אורלי רונן: זו אולי אחת מנקודות החולשה של היערכות בכלל לנושא אקלים, וזו אי ההתייחסות שלנו בדרך כלל לנושאים היותר קהילתיים, היותר חברתיים, היותר חלשים, דווקא בהיבט של המחקר והמידע.
<אורלי רונן: אין כמעט תקציבים שמופנים להסתכלות, גם ברמה של חוסן קהילתי, גם ברמה של מדיניות.
<אורלי רונן: אנחנו לא מדברים על משהו שיקרה בעתיד.
<אורלי רונן: בתל אביב למשל, כבר היום צריכים להתמודד עם בעיות של פליטי אקלים ברמה של לייצר חוסן קהילתי, לעשות את המערכים ואת החברות, לייצר אולי מנגנונים עירוניים, וכרגע אין כמעט התייחסות, גם בהיערכות, גם של משרד הרווחה וגם של המשרדים שהם יותר המשרדים הקהילתיים.
<אורלי רונן: יש הרבה מאד ארגונים בארץ שעוסקים בחוסן קהילתי ואף אחד מהם לא מחובר להיערכות הזאת, לנושא האקלים.
<אורלי רונן: אז מה שאני הייתי מאד שמחה להציע, זה קודם כל התייחסות בהיבט הזה ובאמת איזו שהיא קריאה, מהשולחן הזה, דווקא להתארגנויות החברתיות הגדולות, של הארגונים שכבר יש להם את הכלים להתמודד עם חוסן, שגם יתחילו להסתכל על ההיבטים של אזור מצוקה חדש, שדורש מענה.
משה גפני: ד"ר עמיר גבעתי, רשות המים, בקצרה.
<עמיר גבעתי: כן, אני אשתדל להיות קצר וברור.
<עמיר גבעתי: אני מרגיש לפעמים שאנחנו חיים בשתי מדינות שונות, לפחות אנחנו מדברים פה על השלג וכל מיני דוגמאות כאלה, אבל אני לא יודע אם אנשים פה מסביב לשולחן מבינים, אבל ישראל השנה נמצאת בבצורת הכי חמורה שהייתה אי פעם, בלי סטטיסטיקות ובלי משחקים, ואולי יש לזה סיבה שאנחנו מרגישים את זה, בדיוק בגלל הנושא הזה שאמרת – ההיערכות.
<עמיר גבעתי: אז לפחות בנושא של המים זו דוגמא באמת טובה לנושא של מדינה שנערכה, בהשקעות באמת של מיליארדים.
<עמיר גבעתי: הנושא של התפלה, השבה של מי קולחין, חיסכון במים, שדרוג מערכות מים, כל הנושאים האלה, אלמלא כל הפעולות בחמש השנים האחרונות האלה, אז היינו יושבים פה היום ולא מדברים על מה צריך לעשות, אלא למה אין מים בברזים.
<ראובן לדיאנסקי: משלמים על זה.
<עמיר גבעתי: אז הנושא הזה שיש מים בברזים זה לא מובן מאליו, זה רק בגלל ההיערכות; ואנחנו כן, בניגוד להרצאות ששמענו מקודם, אנחנו - - -
משה גפני: לא, אנחנו לא בשתי מדינות.
<עמיר גבעתי: אז אני אומר - - -
משה גפני: אנחנו באותה מדינה.
משה גפני: אני יכול להגיד לך, אני לא יודע כמה זמן אתה ברשות המים, הייתה פה מלחמת עולם - - -
<עמיר גבעתי: לא שנה אחת.
<עמיר גבעתי: 10 שנים ואני מכיר את כל - - -
משה גפני: לא, לא, בסדר, הייתה פה מלחמת עולם על הנושא של ההתפלה והממשלה ביטלה התפלה ואנחנו הגענו לשנות בצורת, שהייתה בעיה חמורה ואז העלו מחירים בכלל, ברשות המים עשיתם מלחמה גדולה על מחירי המים - - -
<עמיר גבעתי: אתה מדבר על 2002, כן.
משה גפני: זה שהיום ערוכים, בסדר.
<יובל ארבל: אבל גם השנה רשות המים מצמצמת את ההתפלה.
<יובל ארבל: למרות שנת הבצורת, אתם מצמצמים את ההתפלה.
<עמיר גבעתי: בוא לא ניכנס רגע לנושא הזה.
<עמיר גבעתי: אז עוד שני משפטים ובואו נחשוב רק מה היה קורה אלמלא ההתפלה.
משה גפני: בסדר, אין לי טענות לרשות המים.
משה גפני: אני רק מציע שאל תגיד שזה שתי מדינות.
משה גפני: זאת מדינה אחת.
משה גפני: היה מחדל פה - - -
<עמיר גבעתי: לא, אמרו פה אין שינוי אקלים, יש שינוי אקלים, אני אומר - - -
משה גפני: מחדל חמור בנושא המים.
משה גפני: מחדל חמור.
משה גפני: אני אביא לך את השנים שבהן הייתה פה מלחמה - - -
<עמיר גבעתי: אני מדבר על השנים האחרונות לא על שנת 2002.
<עמיר גבעתי: אני מדבר משנת 2007 ואילך.
משה גפני: בשנים האחרונות, בגלל שאני הייתי יושב ראש ועדת הכספים.
<עמיר גבעתי: אוקי, אז בזכות ועדת הכספים, אוקי.
<עמיר גבעתי: אז אני אומר, שאנחנו מבחינתנו בשנים האחרונות שינינו את הדיסקט.
משה גפני: בטח, אמרנו לכם.
<עמיר גבעתי: לנו ברור שהנושא האקלימי הוא חלק ויש משבר מים והנושא האקלימי הוא חלק מזה.
<עמיר גבעתי: אנחנו לא מסתכלים על תחנה כזו ואחרת, ואם ראיתם את מה שסיניה הראתה בפאנל הבין לאומי, אז כתוב שם - The Basic physicsואנחנו מדברים על פיזיקה ולא על סטטיסטיקה, ולכן ברור לנו שיש פה שינוי דיסקט לחלוטין וזה כבר כאן ועכשיו.
<עמיר גבעתי: אז זה בנושא של ההתפלה והיצע המים.
<עמיר גבעתי: הצד השני של המטבע זה אסונות טבע, שדיברתם גם.
משה גפני: היו שנות בצורת גם קודם.
<עמיר גבעתי: לא ברמה שהייתה השנה.
<עמיר גבעתי: לא הייתה שנה, ואני מזמין אותך לראות מה קורה בצפון, הבניאס והדן, לא היה דבר כזה עוד.
<עמיר גבעתי: זה חד משמעית.
<עמיר גבעתי: אי אפשר להתווכח על המספרים, אפשר להתווכח על האינטרפרטציה.
<עמיר גבעתי: הצד השני של המטבע זה הנושא של השיטפונות.
<עמיר גבעתי: אז בגלל שאנחנו מבינים את הנושא הזה, שזה קשור אחד לשני - בצורת ושיטפונות זה שני צדדים של אותו מטבע וגם כאן צריך להיערך וגם כאן נעשו השקעות כספיות ודווקא פה האוצר כן נתן תקציבים למערכות ניטור חדשות ולמערכות בכל הנושא של שדרוג הניקוז.
<עמיר גבעתי: ואם אתה מחפש המלצות פרקטיות, אז מה שאנחנו מציעים זה לקחת את הנושא הזה של אסונות טבע, דיברו פה קודם על השלג, אבל שוכחים את הנושא של שיטפונות.
<עמיר גבעתי: דווקא הדוגמאות שנתנו של בת חפר, זה לא דוגמא טובה, כל הנושא של תל אביב ואיילון, ותל אביב זו דוגמא מצוינת.
<עמיר גבעתי: בתל אביב יש מערכת מסודרת, כל אחד יודע מה הוא עושה אם איילון עולה על גדותיו; ובסופה של דצמבר, שוב, דיברתם על השלג, אבל זו הייתה פעם ראשונה שהיה קשר בין השירות ההידרולוגי לבין עיריית תל אביב על גובה המים שזורם באילון.
<עמיר גבעתי: את הדבר הזה צריך לקחת ולשדרג ולהקים מרכז לאומי, כמו שיש בכל מדינה בעולם, של מערכות ב-ON LINE, ומה גובה הנחלים ומה גובה ההצפה ולשדרג את זה.
משה גפני: משרד הביטחון, מי נמצא?
<איתן ארם: שמי איתן ארם.
<איתן ארם: אני מניח שאתה מתכוון להקשרים של מתן - - -
משה גפני: אני רוצה לדעת מה קרה אחרי שנסגר המשרד לפיקוד העורף.
משה גפני: בבקשה, איתן ארם.
<איתן ארם: כן, המשרד לפיקוד העורף נסגר נדמה לי ברמה הפורמאלית אתמול, או שלשום, בהתאם להחלטת ממשלה.
<איתן ארם: לפני זה הדברים לא היו ברורים והמענה שמשרד הביטחון נתן לא היה מוגדר עד הסוף.
<איתן ארם: עכשיו נערכים להקמה של רשות להגנת העורף שתשב במשרד הביטחון.
<איתן ארם: זה משהו שכרגע הוא בהתהוות.
<איתן ארם: אני מניח ש - - -
משה גפני: תגיד לי, ואתם נערכים לעניין הזה של שינוי באקלים?
<איתן ארם: בהקשר של משרד הביטחון, אתה מדבר בהקשרים הצבאיים?
משה גפני: של פיקוד העורף.
משה גפני: זה לא צבאי.
משה גפני: כל מה ש - - -
<איתן ארם: אז אני אומר, בהקשרים של פיקוד העורף, של - - -
משה גפני: הצבא היה מעורב, כשהיו שינוי אקלים שגרמו למצבים קיצוניים, הצבא היה מעורב.
<איתן ארם: כן, בשלג האחרון היינו מעורבים, בשריפה בכרמל - - -
משה גפני: אני שואל האם אתם לומדים את הדו"ח, האם יש איזה מטה שעוסק בעניין הזה?
<איתן ארם: שוב, מה שיעסוק ב - - -
משה גפני: לזה נועדה הישיבה הזאת.
משה גפני: תכנסו מטה.
<איתן ארם: לא, אני אומר מה שיעשו זה בצורה הרבה יותר מסודרת, זה אותה רשות שתוקם עכשיו בצורה מסודרת, מובנית, מתוקצבת - - -
משה גפני: כמה זמן עד שהיא תוקם?
משה גפני: אנחנו כל הזמן היינו בטוחים שיש את המשרד לפיקוד העורף, אנחנו האזרחים, שיש את המשרד לפיקוד העורף ויש לו שר, אז היינו בטוחים שהכל מסודר.
משה גפני: עכשיו אתה אומר שהיה בלגן, אז מתי הולכת להיות הרשות?
<איתן ארם: כרגע מונה יושב ראש זמני, או ממלא מקום לתפקיד הזה, קוראים לו בצלאל טרייבר.
<איתן ארם: הוא מונה לתפקיד הזה ועכשיו הוא מתחיל לעבוד.
משה גפני: טוב, אוקיי, הבנתי, בסדר, תודה.
משה גפני: אני מבקש שתגיד לבצלאל טרייבר שהיית פה ואני הייתי יושב ראש הוועדה.
משה גפני: אני מבקש ממנו לקחת את הדו"ח של המשרד להגנת הסביבה, של המדענית הראשית.
משה גפני: פיקוד העורף הוא חלק מהעניין הזה, ללמוד את הדו"ח הזה, ולהגיד לו שאנחנו הולכים לדבר שלא דיברנו עליו כל כך בשנים עברו והיום אנחנו מדברים.
משה גפני: והרשות לפיקוד העורף, ככה יקראו לזה?
משה גפני: היא תהיה חלק מהעניין וצריך ללמוד את הדבר הזה ואני מבקש גם לעקוב אחרי זה.
<איתן ארם: אני אעביר את המסר.
<נעמי צור: נעמי צור, יושבת ראש המרכז הביו אזורי לניהול מערכות אקולוגיות במרחב ירושלים כיום.
<נעמי צור: בעבר כיהנתי כסגנית ראש עיריית ירושלים ולפני כן בחברה להגנת הטבע.
<נעמי צור: אני רוצה לשאול שאלה, כי זה עולה מהדיון הזה, וגם מהדברים שאתה אמרת, כשעצרת חלק מהדוברים.
<נעמי צור: אמרת נדרשנו להוציא כסף אחרי השריפה בכרמל - - -
משה גפני: זה שעצרתי זה דבר קבוע אצלי, זה סתם, אני איש לא מנומס.
<נעמי צור: לא, לא, לא, זה בסדר, אבל השאלה הגדולה בנושא המניעה לעומת הטיפול, זה עולה בכל המערכות ובכל משרדי הממשלה.
<נעמי צור: ופקיד האוצר נכנס ביתר קלות ויצא ביתר קלות מהישיבה הזו.
<נעמי צור: עליהם צריך להטיל את החובה לבדוק כלכלית את היתרון למדינת ישראל, של השקעה במניעת אסונות וגם במניעת - - -
<נעמי צור: והשאלה אם מותר לוועדה הזו לדרוש את הדבר הזה, והאם כולנו ביחד יכולים להתאחד בעניין הזה, כי זו המטרה הלאומית.
<נעמי צור: כי גם העלייה של מעלה בחום וההשלכות על מערכת הבריאות, האוויר המזוהם וההשלכות על מערכת הבריאות והעלות הכלכלית.
<נעמי צור: יש מקומות בעולם שיודעים להטמיע את זה במדיניות הכלכלה הלאומית.
משה גפני: איילת רוזן.
משה גפני: אני פשוט רוצה להתכנס.
משה גפני: אני אאפשר לכולם, אבל אני מאד מבקש בקצרה עכשיו.
<איילת רוזן: כן, תודה אדוני יושב הראש.
משה גפני: מה זה, ראש אגף אמנות?
<איילת רוזן: אמנות בין לאומיות, כן.
<איילת רוזן: אני יודעת שההתמקדות של הדיון הבוקר היא על הסתגלות ועל הצעדים המאד פרקטיים, אבל בכל זאת אני חוזרת למה שאמר ד"ר ונגר.
<איילת רוזן: יש גם את הנושא של מיטיגציה, של הפחתה, שיש לצידו יתרונות מעשיים מורגשים גם לכלכלה הישראלית וגם על זה אנחנו חייבים דגש.
<איילת רוזן: עכשיו מתקיימים דיונים ועל ישראל, עד סוף 2015 תוטל החובה להתחייב להפחתת גזי חממה.
<איילת רוזן: ישראל כבר איננה מדינה מתפתחת בעיני אמנת האקלים ואנחנו נצטרך להתחייב ואנחנו ניבחן על המחויבות הזאת.
<איילת רוזן: ומה שצריך לזכור, שבאמת יש יתרונות מיידים לארץ, מבחינת התייעלות אנרגטית, הפחתת תחלואה.
<איילת רוזן: ומה שקרה, מה שד"ר ונגר התייחס אליו, הייתה מחויבות ממשלתית, אבל האוצר ביטל תמיכה בחלק מהתכנית, וצריכה להימצא דרך שאנשים כמוך וכמו הוועדה, יעקבו אחר המחויבות שישראל תיתן ותדאג לכך שהיא תבוצע בפועל.
משה גפני: אני רק רציתי בישיבה הזאת למקד את הדיון ואני לא חולק על מה שאמרת ואני אעקוב אחרי זה.
משה גפני: ד"ר דוד אסף, משרד הכלכלה.
<דוד אסף: כן.
<דוד אסף: מנהל תחום סביבה בתעשייה במנהל סביבה.
<דוד אסף: טוב, רק לתת נקודת אור אולי לכל הדיון שמתקיים כאן היום.
<דוד אסף: בסופו של דבר, כל התופעות של שינוי הקלים מניבות איזה שהוא פוטנציאל לתעשייה הישראלית, שהיא נחשבת למתקדמות בעולם בתחום הקלינטק (Cleantech), יש לנו כאן מעל 350 חברות קלינטק, שהן בעצם יכולות לתת ולהציע את הפתרונות שלן ברחבי העולם, לבעיות גם של מיטיגציה וגם אדפטציה.
<דוד אסף: אז בהיבט הזה יש לנו כאן פתרונות בתחום השמש שאנחנו מפתחים כאן; המים – אנחנו נחשבים למספר אחת בעולם במים; מפתחים פה גם את תעשיית המזון ובעצם עם כל הצער שבדבר, בעצם זו גם איזו שהיא פלטפורמה כאן לקדם את התעשייה והאו"ם עכשיו מגבש איזה שהם מרכזים טכנולוגיים שנקראים - Climate technology centers, שיתנו איזה שהוא פיתרון למדינות מבחינת הטכנולוגיות הללו, ואנחנו רוצים לנסות לשלב - - -
משה גפני: זה ההיבט החיובי של הדיון.
<דוד אסף: זה ההיבט החיובי, ופרסמנו באמת את המאגר, כמו שסיניה ציינה, ואנחנו באמת מפיצים את זה.
משה גפני: אתה רצית, בבקשה.
<יונתן אייקבאום: כן, ד"ר יונתן אייקבאום מארגון גרינפיס.
<יונתן אייקבאום: הדיון מרתק, אבל קפאתי מקור לכל אורך הדיון ואני חייב להגיד שזה - - -
<יונתן אייקבאום: קפאתי מקור.
<יונתן אייקבאום: אני חושב שבדיון על ההתחממות ושינוי אקלים, אפשר להשתדל ולסבול קצת יותר חום ולהפעיל פחות מזגן ולהיות אחד בפה אחד בלב.
<ענת לוי: זה החדר המוגן, אין פה חלונות.
<יונתן אייקבאום: אה, בסדר.
משה גפני: גרינפיס?
<יונתן אייקבאום: גרינפיס, כן.
<יונתן אייקבאום: אדוני יושב הראש, הזכרת בהתחלה את המדרש - - -
משה גפני: שלא יהיה מזגן?
<יונתן אייקבאום: לא, לא שלא יהיה מזגן.
<יונתן אייקבאום: אדוני יושב הראש, הזכרת בהתחלה את המדרש של קהלת רבה שמבוסס על הפסוק רְאֵה אֶת מַעֲשֵׂה השם כִּי מִי יוּכַל לְתַקֵּן אֵת אֲשֶׁר עִוְּתוֹ.
משה גפני: לא דיברתי על מדרש רבה, אבל אתה צודק.
<יונתן אייקבאום: המדרש של קהלת רבה, וגם מהמדרש וגם מהפסוק עצמו, מתקבל איזה שהוא רושם מעורב – האם אנחנו מסוגלים לתקן או לא מסוגלים לתקן, ואני רוצה לומר שבנושא של שינוי אקלים, השיח שלנו לאורך השנים זז מרצון למזער את תופעת שינוי האקלים למצב הרבה יותר פטליסטי, והיום שם הדיון הוא היערכות לשינוי האקלים, זה כבר לא מזעור שינוי האקלים, למרות שדיברו על זה והזכירו את זה, את הצורך בזה.
משה גפני: לא, לא, לא, אתה טועה בעניין הזה.
משה גפני: אני אמרתי כבר כמה פעמים, אבל כנראה לא הבינו אותי.
משה גפני: אני עוסק גם בעניין, גם בחקיקה, גם בדברים, אני עוסק בלמנוע את הפגיעה באקלים.
משה גפני: הדיון הזה התמקד בעניין של איך אנחנו נערכים כאשר יש פגיעה, פגיעה כתוצאה משינוי האקלים.
משה גפני: אבל זו הייתה התמקדות, זה לא אומר שמכלל אין אתה שומע לאו.
משה גפני: ומי שיבדוק את מה שאני עשיתי, גם בחקיקה, גם בדיונים אחרים, פשוט לא, זה לא הובן לא נכון.
<יונתן אייקבאום: לא, אני מדבר ספציפית על הדיון הזה - - -
משה גפני: על זה היה הדיון.
<יונתן אייקבאום: אני מדבר באופן כללי על השיח בישראל וגם בעולם.
<יונתן אייקבאום: השיח הולך לכיוון של פטאליות, וצריך להבין גם מה זה אומר לגבי החברה שלנו ומה זה אומר לגבי המסרים שאנחנו מוסרים לילדים שלנו.
<יונתן אייקבאום: הזכרת, ואני מאד התחברתי לזה, צעדים פשוטים שאפשר לעשות.
<יונתן אייקבאום: צעד מאד פשוט שאפשר לעשות למזעור של שינוי האקלים בישראל זה לא ללכת להרפתקאות אנרגטיות, כמו פצלי שמן.
<יונתן אייקבאום: זה דבר שהוא מאד פשוט, אפשר להימנע מזה, כי הדבר הזה יעלה לנו ביוקר גם בתחום של שינוי אקלים.
<יונתן אייקבאום: אפשר להימנע מזה עוד היום.
<יונתן אייקבאום: זה מאד פשוט.
<יונתן אייקבאום: תודה.
משה גפני: גיל שאקי, ממשרד המדען הראשי במשרד הכלכלה, אם אפשר משפט.
משה גפני: ויש עוד מישהו שרוצה?
<יובל ארבל: כן, ד"ר יובל ארבל, אני מופיע אצלך ברשימה.
משה גפני: אוקיי, בקצרה.
<גיל שאקי: משפט קצר ומאד תכליתי לגבי הצדדים החיוביים, ואני מצטרף בזה לדברי חברי, דוד אסף.
משה גפני: אצלכם במשרד הכלכלה הכל חיובי.
<אופירה אילון: שם זה אופרטיוניטי.
<גיל שאקי: יש צדדים חיוביים לנושאים האלה, אבל אדוני יושב הראש, הממשלה על כל פעולותיה גם צריכה להיות קונסיסטנטית וצריכה לצאת אמירה מפה.
<גיל שאקי: יצאה תכנית הפחתת פליטות גזי חממה, זה תכנית שיש לה גם תועלות סביבתיות וגם תועלות כלכליות לעידוד פיתוח והטמעה של טכנולוגיות ישראליות חדשניות בנושאים של סביבה וצריך להמשיך את התכנית הזאת.
<גיל שאקי: וצריכה כמה שיותר, אדוני יושב הראש, לצאת אמירה ברורה מפה, מעבר לתכניות.
<גיל שאקי: שאלת מה עושים, אז קודם כל ליישם את מה שהוחלט עליו.
<גיל שאקי: הייתה ועדה מאד מכובדת ברשות מנכ"ל האוצר, שישבה ובנתה תכנית.
<גיל שאקי: צריך פשוט ליישם אותה ולא להקפיא אותה.
משה גפני: מה, אתה עושה צחוק?
<גיל שאקי: למה אני עושה צחוק?
משה גפני: לא, מה ועדה?
<אופירה אילון: יש תקציב?
<גיל שאקי: לא, סליחה, ברשות המנכ"ל.
<גיל שאקי: משפט המפתח הוא: בראשות מנכ"ל משרד האוצר.
<גיל שאקי: צריכה לצאת אמירה.
משה גפני: לא, אני סתם, אני לא מתכוון.
משה גפני: אני מכיר את הוועדות שיושבות ובסוף - - -
<גיל שאקי: אבל שוב, ברשות מנכ"ל משרד האוצר.
<גיל שאקי: לא סתם היא הייתה ברשות מנכ"ל משרד האוצר - - -
משה גפני: ועל זה שאלתי – אתה עושה צחוק?
<יובל ארבל: גם התקציב של ....
<יובל ארבל: שנכנס למגירה השנה - - -
משה גפני: אז היא אומרת שתקצבו את זה וביטלו את התקצוב.
<יובל ארבל: צריכה לצאת אמירה.
<יובל ארבל: הוחלט להקפיא את התכנית לשלוש שנים.
משה גפני: להקפיא, בסדר.
משה גפני: אנחנו דורשים לחדש את זה.
<יובל ארבל: אם יש השפעה לדיון הזה.
משה גפני: תהיה השפעה.
<שרון ברקת: אני נציגה של משרד הפנים.
<שרון ברקת: שמי שרון ברקת ממחוז חיפה.
<שרון ברקת: אני רוצה דווקא להתייחס לנושא של התכנון.
משה גפני: יש לך דקה וחצי או שתי דקות.
<שרון ברקת: אוקיי, אני אספיק.
<שרון ברקת: אנחנו לא מחכים למחקרים ולמסקנות אלא אנחנו עושים בתכנון.
<שרון ברקת: אנחנו מפיקים את לקחי השריפה בכרמל ואת כל ההצפות במגזר העירוני ואנחנו פועלים במסגרת תכניות כדי למנוע את זה בעתיד, ככל שניתן.
<שרון ברקת: בנושא של השריפות, אנחנו מחייבים כל ממשק של שטח בנוי לשטח פתוח ודרך היקפית ודילול של צמחייה.
<שרון ברקת: פקיד היערות גם נותן סוג של מענה לתחום הזה.
<שרון ברקת: בנושא של הצפות, אנחנו עושים הצפה מכוונת של שטחים חקלאיים ומשהים את המים כדי למנוע משיטפונות של שטח עירוני.
<שרון ברקת: והנושא האחרון שאני רוצה להעלות זה הנושא של הבנייה הירוקה, הוא כרגע תקן וולונטרי ולנו קשה לקחת ולאמץ אותו.
<שרון ברקת: אם הייתה אפשרות לדחוף אותו ולהפוך אותו לתקן מחייב, זה היה עוזר לכולם פה.
משה גפני: כן, אבל אתם משרד הפנים.
משה גפני: מה אתם עושים בעניין הזה של התקן?
<שרון ברקת: אני לא יכולה לחייב.
<שרון ברקת: מה שאני יכולה ולפעמים אני מחייבת, זה ברגע שאני נותנת הטבות ליזם, בדלת האחורית אני מכניסה את הבנייה הירוקה, אבל זה - - -
<יובל ארבל: ד"ר יובל ארבל מארגון ידידי כדור הארץ, מזרח תיכון.
<יובל ארבל: אני רוצה להתייחס לשתי סוגיות.
<יובל ארבל: קודם כל לגבי ההיבט האזורי.
<יובל ארבל: אנחנו נמצאים באזור של מצוקת מים קשה, גם מדינת ישראל.
<יובל ארבל: נכון שמחסור המים בחלקו הגדול נסגר בזכות ההתפלה, אבל יש עוד הרבה צעדים אחרים שלא נעשים.
<יובל ארבל: המדינה מונעת מחזור מים אפורים, מונעת תפיסת מי גשמים, מעכבת או לא מקדמת מספיק חידור נגר.
<יובל ארבל: זאת אומרת יש הרבה צעדים אחרים שאפשר לצמצם את המסחור, שלא נעשים; וגם בתחום ההתפלה כבר שנעשית וכבר יש קיבולת של 500 מיליון מטר קוב בשנה, החליטו דווקא השנה, בגלל שבנובמבר הייתה איזו שהיא תחזית שאולי תהיה שנה ממוצעת או אפילו טיפה יותר, לצמצם את כמות ההתפלה ועד לרגע זה זה לא שונה.
<יובל ארבל: זאת אומרת יש 120 מיליון מטר קוב, שבמקום לעשות אותם בהתפלה, שואבים אותם מהכנרת ומהאקוויפרים, וכל אחד פה שילך בקיץ עם המשפחה שלו לכנרת, ירגיש את זה טוב מאד.
<יובל ארבל: ועוד שנה אנחנו נשב פה בעוד ישיבה על המחדל הגדול, שאם חס וחלילה תהיה עוד שנת בצורת, אז אנחנו נחזור לקווים האדומים, אם לא מתחת לזה.
<יובל ארבל: אז אם מדברים על היערכות מיידית, זו ההיערכות המיידית: אותם 120 מיליון שאפשר עכשיו להתפיל אותם ולא לחזור לאותה מדיניות של הליכה על הסף, כי זה המשבר שאתה דיברת עליו, אוקיי?
<יובל ארבל: שהלכו שנים הליכה על הסף, אז לא צריכים לחזור לשם.
<יובל ארבל: יש לנו מתקני התפלה – תפעילו אותם.
<יובל ארבל: יש לנו ויכוח על מה יהיה בעתיד, אם צריכים בשנת 2050 – 1,400 ממ"ק או רק 1,800.
<יובל ארבל: אז אנחנו חושבים שאפשר לצמצם בשנת 2050 לפחות התפלה, אבל כרגע תנצלו את מה שיש.
<יובל ארבל: והנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו, באמת בהיבט האזורי.
<יובל ארבל: אז ישראל דווקא עשתה גם החלטה חשובה וטובה ובעידוד הבנק העולמי הייתה חתימה על הסכם עם הירדנים, לגבי מתקן התפלה בעקבה ואנחנו נקנה 50 מיליון מטר קוב, ובתמורה ניתן מהכינרת מים לצפון ירדן, ששם יש מצוקת מים מאד גדולה וגם קיבלו את כל הפליטים הסורים.
<יובל ארבל: צריך לזכור, גם חלק מאותו מרד, מאותה מלחמה שנמשכת כבר שלוש שנים בסוריה, התחילה בגלל אותה מצוקת מים ופגיעה בחוות ובעיירות ובכפרים שנסמכים על מקורות המים.
<יובל ארבל: זה חלק מאותו ערעור שקורה גם בגלל שינוי האקלים.
<יובל ארבל: אז בהקשר לאותו הסכם, צריכים להסתכל בראייה באמת לטווח ארוך, על זה שבמדינות שכנות שלנו, למשל ירדן, יש שטחי מדבר עצומים, שיכולים בעתיד לשמש כן גם כמקור אנרגיה, גם עבורנו.
<יובל ארבל: לא מקור יחידי, אבל כאיזה שהוא מקור אנרגיה בעזרת פאנלים סולאריים, תרמו-סולאריים, ובתמורה ישראל בעצם תוכל לתת, דרך מתקני ההתפלה, עוד מים לשכנים שלה וליצור בעצם איזה שהוא לינקג', שגם מבחינה אסטרטגית יש בו איזה שהוא יתרון לישראל.
<אילת כהן: אילת כהן מגרינפיס.
<אילת כהן: אני חושבת שכולנו פה מדברים על מניעה ואיך אפשר למנוע את כל מה שקורה, ויש דברים שהם מאד מאד קלים.
<אילת כהן: ישראל מקום 8 בייבוא עץ איפאה מהאמזונס.
<אילת כהן: האמזונס, יערות הגשם, הם הריאה הירוקה שלנו ואנחנו רוצים דקים יותר יפים, אז אנחנו פשוט כורתים את העצים.
<אילת כהן: אני לא יודעת אם נשארו פה אנשים מעיריית תל אביב, אבל לה כמובן יש תפקיד מאד גדול ומשמעותי והיא לא היחידה, גם ירושלים, גם חיפה ו - - -
משה גפני: במה יש לה נושא משמעותי?
משה גפני: ראובן הלך?
<אילת כהן: ראובן הלך.
<אילת כהן: הוא יודע, הוא מכיר.
משה גפני: במה יש לך טענות על עיריית תל אביב?
<אילת כהן: מאד פשוט.
משה גפני: לי יש טענות, אבל מה יש לך?
<אילת כהן: עיריית תל אביב היא צרכנית האיפאה הגדולה ביותר בישראל.
<אילת כהן: עץ איפאה הוא עץ מאד מאד מאד נדיר.
<אילת כהן: מה שקורה זה שכשאתה כורת אתה הורס יער שלם כדי להגיע לעץ אחד שהוא מאד נחמד ומאד יפה, אבל יש גם אלטרנטיבות.
<אילן פלוס: כן, תודה, ביקשתי מקודם, שמי אילן פלוס ממשה"ב, משרד החוץ.
<אילן פלוס: רק רציתי להוסיף וזה כבר עלה בעקיפין בכל מיני התבטאויות, שכל הנושא הזה של שינוי אקלים מתקשר קודם כל למחויבויות ולאמנות בינלאומיות, אם זה בנושא של הפחתות, אבל אמנות מדבור, מגוון ביולוגי שאנחנו חברים באמנות האלה, ומעבר לזה אנחנו חברים בארגונים בינלאומיים שנוגעים גם כן בעשייה בנושא הזה, אם זה ארגון הסביבה, אם זה ארגון אונידו.