GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיניה נתניהו: כשיש לנו שיטפונות ואנחנו מאבדים ימי עבודה ופריון במשק, ההשפעות האלה ניכרות.
<סיניה נתניהו: יש הכרה עולמית בחשיבות של שמירה על המערכות האקולוגיות, כחלק מההיערכות לשינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: הפעולות שאנחנו עושים הן פעולות אינסטרומנטליות, אנחנו לא עכשיו הופכים סדרי עולם, אנחנו לא מבקשים את משרדי הממשלה לא להמשיך לעשות את עבודתם, אלא אנחנו מבקשים תרומה שנקראת מיין סטרימיניג, זאת אומרת בתוך המדיניות של המשרדים עצמם, של משרדי הממשלה, לתת גם התייחסות וגם הסתכלות להיערכות של המשרדים לשינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: אנחנו קוראים לזה צעדי אי חרטה.
<סיניה נתניהו: החלק השלישי, ואני אסיים בזה, החלק השלישי שיצא לאחרונה באפריל 2014, מדבר על הפחתת פליטות גזי חממה והדרכים למטיגציה, דרכים אחרות למטיגציה, כולל קיבוע פחמן.
<סיניה נתניהו: פליטות גזי החממה - ברמה העולמית ממשיכים להיענות באופן חסר תקדים, למרות מדיניות הפחתה שאומצה במקומות שונים בעולם.
<סיניה נתניהו: בין 2000 ל-2010 כמות הפליטות גדלה בקצב מהיר יותר מזה שנרשם בכל אחד משלושת העשורים האחרונים, ובנקודה הזאת אני אזכיר שהמשרד שלנו, בשיתוף עם משרדים אחרים, יצא עם תכנית להפחתת פליטות גזי חממה שלצערנו נעצרה והתכנית כרגע לא ממומנת וזה חבל מאד, ולו בכדי כדי להעביר את המסר.
<סיניה נתניהו: גם אם לא נצליח לחולל פה הפחתה דרמטית בפליטות גזי החממה, זה איזה שהוא מסר שאנחנו מעבירים לעולם העסקי בתחום של התנהלות אנרגטית, וגם למגזר הביתי.
<סיניה נתניהו: בשנים 2000 עד 2010 רואים 2.2% בסך גזי החממה הנפלטים ממקורות אנטרופוגנים או ממקורות שהאנושות אחראית.
<סיניה נתניהו: כאן הגרף הזה מייצג התפלגות של מקורות שונים של הפליטות האלה, אבל סך הכל אנחנו לצערנו, למרות כל המאמצים, למרות אמנת האקלים, אנחנו במגמת עלייה.
<סיניה נתניהו: והשקף האחרון, על מנת שלא לחצות את 2 מעלות צלסיוס מעבר לטמפרטורה הקדם תעשייתית, יש להפחית 40 עד 70% מפליטות גזי החממה עד 2050 בהשוואה לשנת 2010, ואפילו הדו"ח אומר, ל-0 פליטות גזי חממה בסוף המאה ה-21.
<סיניה נתניהו: לצורך כך נדרשת מחויבות של המוסדות, שינוי התנהגותי בראש ובראשונה ואימוץ קשת רחבה של טכנולוגיה.
<סיניה נתניהו: אנחנו מדברים על שינוי הרגלי הצריכה של הפרט, שינוי התנהגותי, על הפחתת ייצור אנרגיה, על מעבר לגז טבעי שגם הוא אחראי לפליטות גזי חממה, אבל יקטין את הפליטות.
<סיניה נתניהו: התארגנות אנרגטית בכלל המשק, הפחתת פליטות מתחבורה, ממבנים, בחקלאות.
<סיניה נתניהו: בלימת השינוי בשימושי קרקע וסילוק פחמן דו פחמי מהאטמוספרה על ידי לכידת פחמן וייעור.
משה גפני: מה שחשוב לי, בזה אנחנו כולנו השתכנענו, מה שחשוב זה שצריך להיות ממוקדים מה צריך לעשות.
משה גפני: במהלך ה-10 או ה-20 שנה האחרונות, המודעות לאיכות הסביבה הפכה להיות מודעות יותר רצינית ממה שהיה בעבר.
משה גפני: אני נמצא כאן בכנסת 25 שנה, בהתחלה זה היה נראה דבר הזוי, הנושא של איכות הסביבה.
משה גפני: חשבו שזה דבר שהוא בסדר, זה לכמה אליטיסטים.
משה גפני: אני הייתי אחד האנשים - - -
<קריאה: היית אחד הראשונים בשדולה.
משה גפני: אחד האנשים המשונים בכנסת: גם חרדי, גם איכות הסביבה, גם קיבלתי פרסים על זה.
משה גפני: חשבו שמשהו השתבש לי, אבל אז אני הבאתי הוכחות גם מהתורה וגם מהגמרא וגם מפסקי הלכה של שולחן ערוך, שחייבים לשמור על איכות הסביבה.
משה גפני: היום התברר, ואני אמרתי את זה גם אז, היום התברר שאנחנו מדברים פה בסכנת חיים.
משה גפני: לא מדברים על איזה דבר שאנחנו רוצים לחיות עם איכות סביבה גבוהה יותר.
משה גפני: אם אנחנו לא מקפידים על הדברים האלה, אנחנו עלולים להגיע למצבים שהם יכולים גם לעלות בחיי אדם, ומה שאת תיארת כאן זה תיאור נכון.
משה גפני: אני על זה העברתי את חוק חופי הים התיכון, שזה גם כן היה מאד מעניין להעביר את הזה.
משה גפני: הממשלה תמכה בחוק וכולם תמכו וכולם היו בעד איכות הסביבה, אבל כל משרד התנגד למה שנוגע למשרד שלו, והיה גם תהליך מאד מעניין כדי להעביר, אבל העברתי את החוק.
משה גפני: העברנו אז את חוק אוויר נקי, העברנו מספר חוקים שבעבר היה בלתי אפשרי להעביר אותם.
משה גפני: זה היה נראה דבר הזוי, בגלל שכל חוק כזה הוא גם עולה כסף, הוא בסופו של דבר מונע ממשרדים לפעול, אלא אם כן הם משקיעים השקעות כאלה, שיגרמו להפחתה בפגיעה גם באוויר, גם באדמה, גם בחוף, גם במקומות אחרים.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, האם אתה מבקש לדבר?
משה גפני: אבנר אורשפן, מנהל אגף האקלים.
<אבנר פורשפן: נכון, אם אפשר להחליף את סיניה אני אשמח, או שאני אעשה את זה מפה?
משה גפני: לא, רגע, רגע, אותה לא מחליפים כל כך מהר, אנחנו רק מחליפים את הכסא.
<אבנר פורשפן: בוודאי לא, רק את הכיסא.
משה גפני: בבקשה, אבנר פורשפן.
<אבנר פורשפן: אז תודה.
משה גפני: אם אפשר להתמקד, בגלל שאני רוצה שכמה שיותר ידברו, זה מאד חשוב.
<אבנר פורשפן: בסדר.
<אבנר פורשפן: לפני שאני מתחיל, רציתי להזכיר באמת את השנה המאד נדירה שעברה, בהחלט חריגה כמעט בכל קנה מידה, אם זה השלג הכבד שירד, שמה שמיוחד בו זה לא שהוא היה כבד כל כך, כי היו כאלה כבדים בעבר, אבל שהוא ירד במחצית הראשונה של חודש דצמבר וזה חסר תקדים.
<אבנר פורשפן: היובש שהגיע לאחר מכן ושאר האירועים.
<אבנר פורשפן: זה בהחלט אירוע קיצוני וחריג ושאלת מיליון הדולר היא האם באמת אירוע כזה הוא ביטוי לשינוי אקלימי, אז בהחלט יכול להיות שכן אבל זה לא בהכרח.
<אבנר פורשפן: כי אולי ברמה העולמית לא היו אירועים קיצוניים כאלה כמו שיש ב-50 השנים האחרונות, אבל צריך לזכור שבהיסטוריה האקלימית של ארץ ישראל, היו אירועים שהיו חסרי תקדים, לדוגמא השלג שירד בתל אביב בשנת 1950; לדוגמא 3 ימים עם טמפרטורה מעל 44 מעלות בעיר הזאת בסוף אוגוסט 1881, בתחנה בעיר העתיקה, ולכן אנחנו צריכים בהחלט לבדוק את העניין הזה, אבל לא להגיע למסקנות חד משמעיות לגבי העניין ולהמשיך לבדוק את העניין ועל זה אני אדבר בהמשך.
משה גפני: מה אני עושה, אני לא מומחה בזה, מה אני עושה עם אמירה כזאת שלך?
<אבנר פורשפן: אני אומר כך - - -
משה גפני: אז זה כן או לא?
<אבנר פורשפן: זה כן ואני אסביר למה.
משה גפני: זה כן?
משה גפני: אבל זה כבר היה בעבר.
<אבנר פורשפן: אני אסביר למה.
<אבנר פורשפן: אז אני אומר, בישראל זה היה בעבר, והדבר השני - - -
משה גפני: למישהו יש תשובה לזה?
<נאור ירושלמי: זה לא עניין של תשובה, זה זמן לעשייה.
<נאור ירושלמי: יש ידע, יש מדע, יש כאן מרכז ידע שלם שאני מקווה שידברו - - -
משה גפני: אז תיכף ניתן לו.
<נאור ירושלמי: זה זמן להחלטות.
<נאור ירושלמי: אנחנו יכולים לחקור והאקדמיה תחקור עוד הרבה מאד שנים, אבל את המשברים אנחנו רואים ואתה שמת את האצבע על הנקודה.
<נאור ירושלמי: החורף הזה זה משבר.
<נאור ירושלמי: לא העלייה ההדרגתית של מילימטר - - -
<אבנר פורשפן: אז אני אמשיך בהמשך למה שהוא אומר, גם אם האירוע הזה הוא לא ביטוי לשינוי אקלימי ובהחלט יכול להיות אמרתי שהוא כן ביטוי לשינוי אקלימי, עדיין, גם ההשתנות הטבעית של האקלים יכולה לגרום לנו לאירועים כאלה שאנחנו צריכים להיערך אליהם, ואפשר לראות את זה גם בעבר, ולכן אני בפירוש תומך במגמה של המשרד להגנת הסביבה להיערכות מלאה לעניין הזה.
<אבנר פורשפן: נתחיל מזה.
<אבנר פורשפן: עכשיו לגבי העובדות עצמן.
<אבנר פורשפן: אז אני אדבר בקצרה על הטמפרטורות ב-60 השנים האחרונות ואני אעדכן לאור בדיקות הומוגניות, ואני אסביר מה זה, מה המגמה במשקעים ב-90 השנים האחרונות, רק על תחזיות ה-IPCC, ומה המאמצים - - -
משה גפני: ממתי מודדים את המשקעים?
משה גפני: 100 שנה?
משה גפני: 200 שנה?
<אבנר פורשפן: אז אני אומר, בירושלים יש מדידת משקעים מהמאה ה-19.
<אבנר פורשפן: דרך אגב, כל המידע שלנו מפורסם באתר האינטרנט בממשל זמין, למי שרוצה, אפשר.
משה גפני: אבל אני אין לי זמן להסתכל באינטרנט ועכשיו אתה פה, אז מה?
<אבנר פורשפן: כן, אוקיי, אז אני אומר.
<אבנר פורשפן: בירושלים זה 150 שנה, במקומות אחרים זה 90 שנה, במקומות אחרים זה פחות, אבל יש קבוצה די גדולה של תחנות שהן פעילות כבר 90 שנה ואפשר לעשות לגביהן ניתוח ואנחנו נראה אותו, ותחזיות ה-IPCC וכמו שאמרתי ... כרגע.
<אבנר פורשפן: אני רוצה להדגיש משהו לגבי הנושא של טמפרטורות.
<אבנר פורשפן: אנחנו בשנת 2014 ביצענו לראשונה בדיקות הומוגניות לסדרות נתונים נבחרות.
<אבנר פורשפן: מה שחשוב להבין בנתונים אקלימיים, זה שנתוני טמפרטורות בעיקר, אבל לא רק, מושפעים לא רק על ידי שינוי אקלים אלא מושפעים גם מכל מיני גורמים אחרים שאינם אקלימיים.
<אבנר פורשפן: למשל, מכשור, אתם רואים פה הבדלים בין מכשירים: מכשיר חדש אלקטרוני לעומת מכשיר אחר, ואני שואל את עצמי את השאלה האם אני יכול להשוות בין הנתונים שהיו בשנות ה-50, שמדדו בציוד ישן, לעומת הנתונים עכשיו.
<אבנר פורשפן: זו שאלה שמטרידה מאד את העולם המדעי המטאורולוגי, והיום אומרים אם רוצים לעשות ניתוח אקלימי ראוי לטובת שינוי אקלים, חייבים לבצע בדיקות הומוגניות לפני כן ואנחנו התחלנו בתהליך הזה.
<אבנר פורשפן: אני יכול להראות דוגמא נוספת.
<אבנר פורשפן: שימו לב לתחנה בצפת, איך היא נראתה בשנת 1939, ואיך היא נראית היום, בשנת 2005, לפני 10 שנים – חל שינוי מאד משמעותי.
<אבנר פורשפן: אני לא בטוח שזה משפיע - - -
משה גפני: זה בשחור לבן.
<אבנר פורשפן: אני לא בטוח שזה משפיע, אבל זה בהחלט דבר שצריך לקחת אותו בחשבון.
משה גפני: אבל בשנת 1969 זה היה נראה לא רע.
<אבנר פורשפן: לא אמרתי שזה לא.
<אבנר פורשפן: חברה, אני לא נגד שינוי, אני בעד שינוי.
משה גפני: אני דווקא פעם הייתי בעד שינוי, אבל היום לא.
<אבנר פורשפן: אני רק אומר שכשמנתחים נתוני אקלים, צריך להתייחס לדברים האלה ולשאול את השאלה עד כמה הם משפיעים אם בכלל.
<אבנר פורשפן: אז בתהליך הומוגניזציה, מה שאנחנו מנסים לעשות זה לסלק או לנטרל את השינוי, שהוא לא אקלים.
<אבנר פורשפן: זה התפקיד שלנו.
<אבנר פורשפן: זה לא המקום להסביר את התהליך מכיוון שמדובר בתהליך סטטיסטי מורכב, משולב במידע על התחנה, אבל לדוגמא אתם יכולים לראות פה את הנתונים של התחנה שלנו בצפת.
<אבנר פורשפן: הקו האדום המקווקו זה הנתונים שאנחנו פרסמנו לפני 4 שנים, נתונים שהם לא מתוקנים.
<אבנר פורשפן: זה מה שאתם תקבלו אם תשלפו את הנתונים ממאגר ממשל זמין היום ותייצרו את הגרף הזה; והקו הכחול הוא הקו המתוקן, לאחר שביצענו תיקונים של הומוגניות.
משה גפני: מה זה הומוגניות?
<אבנר פורשפן: הומוגניות זה מה שהסברתי, זה סילוק או נטרול הסיגנל הלא אקלימי.
<אבנר פורשפן: למשל, מכשיר, ואני אתן דוגמא קלאסית.
<אבנר פורשפן: באירוע האחרון בשבועות נמדדה בתחנה בנגבה טמפרטורה של 42.2 מעלות צלסיוס.
<אבנר פורשפן: השיא הקודם ליוני - במאי נמדדו טמפרטורות גבוהות יותר – השיא הקודם ליוני היה 42 מעלות.
<אבנר פורשפן: האם זה שיא או לא שיא?
<אבנר פורשפן: טכנית זה שיא, אבל אני יודע שהמכשיר היום הוא הרבה יותר רגיש ונוטה לפלוקטואציות הרבה יותר חריפות.
<אבנר פורשפן: אם אני רוצה להביא אותו לבסיס שווה עם המכשירים שלפני 50 שנה, יכול להיות שהם לבסיס שווה ובעצם השיא לא נשבר.
<אבנר פורשפן: אז זה סוגיות שאנחנו מתמודדים איתן וכל העולם המדעי המטאורולוגי מתמודד איתן.
<אבנר פורשפן: אני נותן פה כרגע את הגרף הסופי בעצם של הטמפרטורות, ומה שאנחנו רואים פה זה קודם כל את הקווים המקווקווים שהיו לפני תיקוני ההומוגניות, לפני הטיפול הסטטיסטי המורכב הזה, שמנסה להביא את הנתונים לבסיס שווה, והקווים המלאים הם מייצגים את השינויים שהיו לאחר תיקוני ההומוגניות, ומה שרואים בתוצאה הסופית את התופעה הברורה, ש - - -
משה גפני: מה זה, זה כזאת עלייה בטמפרטורות?
<אבנר פורשפן: כן, כן, כן.
<אבנר פורשפן: תראו, הגרף הזה הוא קצת מטעה.
<אבנר פורשפן: מה שאם רואים זה קו האפס - - -
משה גפני: מה זה השנה?
משה גפני: תחזור.
משה גפני: אתה יכול להגיד לוועדה מה אנחנו רואים בגרף הזה?
<אבנר פורשפן: בהחלט.
<אבנר פורשפן: מה שאנחנו רואים פה בגרף הזה זה קודם כל את הממוצע של 5 תחנות שמייצגות את הטמפרטורה הממוצעת ברחבי ארץ ישראל.
<אבנר פורשפן: כלומר, חמש תחנות – צפת, ירושלים, בית שאן, נגבה ואילת.
<אבנר פורשפן: אנחנו מצאנו שממוצע של התחנות האלה מייצג בקירוב טוב מאד את הממוצע של כל שטח המדינה, ועשינו כמה בדיקות רגישות כדי לבדוק את זה.
<אבנר פורשפן: מה שאנחנו עוד רואים בגרף הזה, אנחנו רואים את ההפרש בין הנתונים בכל שנה, אבל את ההפרש של הנתונים בכל שנה מהממוצע של תקופת התקן 6190 ולכן הגרף לא מראה טמפרטורות אבסולוטיות, אלא הוא מראה אפס, שהוא קו של סביב 6190 ומעל או מתחת.
<אבנר פורשפן: אנומליה.
<אבנר פורשפן: כלומר, אפשר מול הממוצע הזה.
<אבנר פורשפן: ומה שאנחנו רואים זו תופעה מעניינת.
<אבנר פורשפן: בשנות ה-50 היו שנים חמות, אבל בשנות ה-2000 אנחנו עדים לטמפרטורות יותר גבוהות אפילו מאלה של שנות ה-50, ופה אני מוכרח להגיד שזה תואם בגדול את המגמה של ה-IPCC, את המגמה העולמית.
<אבנר פורשפן: כלומר, אני לא רואה את זה כדבר מקרי.
<אבנר פורשפן: אם מדברים על שינוי אקלימי, מדברים על עלייה בטמפרטורות בשלושת העשורים האחרונים, אז אמנם היו עשורים – אתם רואים בשנות ה-50 שהיו טמפרטורות גבוהות יותר - - -
<ענת לוי: עליה בכמה?
<אבנר פורשפן: אז אני אומר, מסתכלים על הגרף, זה סדר גודל בממוצע רץ, ביחס ל-6190 – של בערך מעלה.
<ענת לוי: מעלה?
<אבנר פורשפן: בערך מעלה.
<ענת לוי: בישראל?
<אבנר פורשפן: בישראל.
<אבנר פורשפן: ואת הדבר הזה צריך להבין, ומדובר פה על ממוצע רץ, אבל עדיין זאת המגמה ואת הדבר הזה צריך לקחת בחשבון.
<אבנר פורשפן: אז זה לגבי נושא של טמפרטורות, שפה זה התאמה מלאה - - -
משה גפני: מעלה זה הרבה?
<סיניה נתניהו: כן, מעלה זה נחשב הרבה.
משה גפני: מה הממוצע העולמי?
<אבנר פורשפן: לא, שנייה.
<אבנר פורשפן: צריך פה להסביר.
<אבנר פורשפן: ככל שאתה ממצה יותר תחנות, הממוצע הוא יותר יציב ולכן שינוי של 0.2 מעלות בממוצע עולמי, זה שינוי מאד משמעותי, ושינוי של 2 מ עלות בתחנה בודדת, זה שינוי אולי פחות משמעותי, כי זה תלוי.
<אבנר פורשפן: פה אנחנו מדברים על חמש תחנות ואנחנו מדברים על הממוצע של הממוצעים.
<אבנר פורשפן: אנחנו לא לוקחים רק מקסימום או מינימום, אז מעלה זה בהחלט משמעותי ודבר שצריך להביא אותו בחשבון.
<אבנר פורשפן: אם אנחנו מדברים על משקעים ומשקעים בדגש אזורי, אנחנו ראינו את השנה האחרונה שהייתה מאד מאד חריגה ואנחנו יכולים לראות את הנקודות.
<אבנר פורשפן: מה שאנחנו רואים פה זה ממוצע של כל התחנות שקיימות במשך 70 או 80 או 90 שנה, תלוי באזור, ורואים את הנקודות השונות, כל נקודה מייצגת שנה.
<אבנר פורשפן: רואים את שנת 2014 בקצה הימני בכל גרף.
<אבנר פורשפן: למה אני מציג בדגש אזורי, מכיוון שאנחנו פרסמנו בשנת 2011 דו"ח של שינוי אקלים ברמה הכלל ארצית ואמרנו שרואים פחיתה בכמויות המשקעים ב-30 השנים האחרונות, אבל כשמסתכלים על 90 שנה, אין שינוי משמעותי.
<אבנר פורשפן: אני חושב שאפשר לראות זה גם ברמה האזורית.
<אבנר פורשפן: לא רואים קו שינוי מאד משמעותי בכמויות המשקעים ואני מדגיש - זה כמויות המשקעים ועדיין אנחנו נדרשים לעבוד על נושא של ערכי קיצון וכל הדברים האחרים.
משה גפני: אבנר, כמה זמן אתה עוד צריך?
<אבנר פורשפן: אני צריך עוד שתי דקות.
<אבנר פורשפן: בסדר?
<אבנר פורשפן: ואם אנחנו מדברים על הרמה הכלל ארצית, מה שאתם רואים פה זה תקופות תקן שונות.
<אבנר פורשפן: בצד השמאלי תקופה 2150, 3160 וכן הלאה.
<אבנר פורשפן: התקופה ה-81-2010 שהיא התקופה האחרונה היא בצד ימין.
<אבנר פורשפן: אנחנו רואים, למרות שהכמויות לא משתנות לאורך השנים, רואים בכל זאת ש-9190 יותר נוגעת בקו ה-500 ויותר גבוהה מ-81-2010, אבל 3160 שקדמה לה, אפילו יותר יבשה, וזה לא רק עניין של כלל ארצי.
<אבנר פורשפן: אם ניקח את הנתונים של תחנה בכפר גלעדי, אתם תראו שהממוצע של כפר גלעדי לתקופה האחרונה הוא 768, ירידה מאד משמעותית ביחס לתקופה 6190, אבל בתקופה שקדמה לה – 3160 – הממוצע דומה לממוצע שקיים.
<אבנר פורשפן: דרך אגב, זה דומה מאד למה שה-IPCC אומר, כי הוא אומר הממצה הבולט ביותר ב-IPCC - אני מדבר על מוניטורים, לא על תחזית לעתיד – זה עלייה בכמויות המשקעים במרחבים הבינוניים בשטחי היבשה במחצית הצפונית, כלומר צפון אמריקה וצפון אירופה, ובשאר האזורים הם אומרים – יש שינויים, אנחנו צריכים להתייחס אליהם, אבל עדיין זה לא ברמת ודאות גבוהה.
<אבנר פורשפן: זה עדיין לא אומר מה יהיה בעתיד.
<אבנר פורשפן: אם אנחנו מדברים על טמפרטורות, בתחזיות של ה-IPCC, וזה לא הדו"ח האחרון, אלא דו"ח שיצא לפני שנה על ערכי קיצון, אנחנו רואים פה מה הסבירות שאירוע שקרה פעם ב-20 שנה, ב-30 השנים האחרונות שקרה פעם ב-20 שנה, מה תהיה השכיחות שלו באמצע המאה או בסוף המאה, ואנחנו רואים שבאזור שנוגע לנו, האזור של אירופה ואזור הים התיכון, אירוע שקורה פעם ב-20 שנה היום, צפוי להיות הרבה יותר שכיח בהמשך הדרך לגבי ההתחממות.
<אבנר פורשפן: זה בהחלט דבר שצריך להיערך לגביו.
<אבנר פורשפן: בנושא של משקעים שואלים את אותה שאלה לגבי עוצמות הגשם, ואז רואים שהתמונה היא מעט שונה.
<אבנר פורשפן: באזור של אירופה רואים את השינוי.
<אבנר פורשפן: אצלנו לא רואים שינוי מאד משמעותי במידה הזאת, אבל שוב, זה אירוע שהוא ממוצע וצריך להתייחס לנתונים.
<אבנר פורשפן: אני רוצה לסיים בשקף של מה שאנחנו רוצים לעשות בתקופה הקרובה.
<אבנר פורשפן: אלף בנושא של אקלים אנחנו רוצים לעשות בדיקות הומוגניות לתחנות נוספות, כי אנחנו שוב אומרים, זה בסיס לכל עבודה אקלימטולוגית, וזה גם בנושא של משקעים ואנחנו רוצים לעבוד על הנושא של ערכי קיצון, כי על זה לא דיברתי עכשיו, ובהחלט יכול להיות שמה שאנחנו לא רואים בממוצע, נראה בערכי קיצור, אבל בשביל זה צריך לעשות הומוגניזציה של אינדקסים של ערכי קיצון.
<אבנר פורשפן: בנושא של מחקר ופיתוח מערכות חיזוי, אנחנו מכיילים מודל אקלימי לאזור שלנו.
<אבנר פורשפן: אנחנו הצטרפנו לפרויקט של קורדט, שזה הרצת מודלים אקלימיים בסטנדרט קבוע, כדי לעשות השוואות ומשתפים פעולה עם השרת הסרבי.
<אבנר פורשפן: אני רוצה להגיד בעניין הזה מילה לסיום.
<אבנר פורשפן: אנחנו התקדמנו מאד בחמש השנים האחרונות, אבל אין לנו מספיק כוח אדם כדי לעשות את כל העבודות האלה בקצב הראוי - - -
משה גפני: מי זה לנו?
<אבנר פורשפן: לשירות המטאורולוגי.
<אבנר פורשפן: אני אתן דוגמא.
<אבנר פורשפן: בדו"ח מבקר המדינה הוא הציע להוסיף לשירות המטאורולוגי שלוש משרות בנושא של שינוי אקלים, אנחנו קיבלנו רק משרה אחרת, זה אותו ניטור שינוי אקלים, אותם גרפים של הומוגניות שראית.
<אבנר פורשפן: זו עבודה מבורכת, הבחור היה לפני חודש בסמינר בבודפשט, הציג את התכניות וזכה לשבחים, אבל הוא רק אחד ואי אפשר לעשות את זה רק עם בן אדם אחד, צריך יותר אנשים כדי לעשות את העבודה הזאת.
<אבנר פורשפן: ובזה אני גם אסיים.
משה גפני: נאור ירושלמי, מנכ"ל חיים וסביבה אתה ביקשת להגיד משהו בקצרה, בבקשה.
<נאור ירושלמי: כן.
<נאור ירושלמי: ראשית אני לא יכול בלי להזכיר את השותפים לארגון יום הסביבה בכנסת, יחד עם השדולה לסביבה חברתית.
<נאור ירושלמי: אני לא יכול בלי להגיד בהתחלה תודה לך, כבוד יושב הראש.
<נאור ירושלמי: מדי יום סביבה אתה מקפיד לקיים דיון בוועדה שלך ולא משנה מה היא הוועדה שלך.
<נאור ירושלמי: בוועדת הכספים היינו אצלך כמה פעמים וגם בוועדת המדע, גם השנה, גם שנה שעברה.
משה גפני: בוועדת הפנים הייתי יותר יעיל בעניין של הסביבה.
משה גפני: הגעתי לכספים, אז שם נהיה - - -
<נאור ירושלמי: אני אנסה להגיד באמת מאד בקצרה, אבל אני אחזור על המסר שאמרתי קודם ולאן אנחנו צריכים ללכת לדעתי.
<נאור ירושלמי: הידע לעולם אינו מספק, אבל המדע בעניין של שינוי אקלים הוא חד משמעי.
<נאור ירושלמי: יש פאנל מדענים בינלאומי של אלפי מדענים מכל מדינות העולם ובהם גם מדענים מישראל, שקבעו את התפיסה שהיא מקובלת כיום על האו"ם ועל כל מדינות העולם, וגם על ממשלת ישראל מקובלת באופן עקרוני וצריך לזכור שאנחנו לא רק יכולים לבחון את זה בשינויים ההדרגתיים הקטנים שאולי באמת בעוד 100 שנה, יהיו ניתנים לראייה.
<נאור ירושלמי: כמו שנרמז כאן, הקיצון הוא השגרה.
<נאור ירושלמי: במשבר האקלים בשינוי האקלים יהיו יותר ויותר אירועים קיצוניים לכל הכיוונים.
משה גפני: המדינה נערכת לזה לפי דעתך?
<נאור ירושלמי: וכאן בדיוק העניין.
<נאור ירושלמי: משרד הגנת הסביבה, שהמנכ"ל והמדענית הראשית יושבים כאן, הם הגורם, למיטב הבנתנו, שדוחף את העניין הזה, אבל אנחנו עוד מאד רחוקים מקבלת החלטה ממשלתית ותקצוב ממשלתי מחייב.
<נאור ירושלמי: עכשיו, לכאורה תגיד תקצוב הוא בלתי מוגבל, כי מה, כיפת ברזל מעל כולנו.
<נאור ירושלמי: השיטה המקובלת היום, וגם זה כבר הוזכר כאן, היא שיטת האין חרטות.
<נאור ירושלמי: באנגלית קוראים לזה – No Regret - תעשה דברים שלא תצטער עליהם, גם אם לא תקרא עוד שריפה בכרמל.
<נאור ירושלמי: אני לא סתם אומר את זה.
<נאור ירושלמי: השריפה בכרמל, ההצפה של היישוב בת חפר, החורף האחרון, עם מה שקרה בירושלים, בצפת, במקומות אחרים, הם אירועי קיצון שכמותם חריגים – שוב, אחד חום, אחד קור – יהיו לנו יותר ויותר.
<נאור ירושלמי: צריך להיערך לאירועי הקיצון האלה.
<נאור ירושלמי: צריך לעשות מיפוי מסודר, צריך להשקיע בזה משאבים, ואחרי זה להתחיל ולראות איך בונים תשתיות, בעיקר איך בונים והמונח המשלים לזה הוא חוסן.
<נאור ירושלמי: חוסן חברתי, כלומר שעירייה לא תצטרך לפנות לתושבים שלה – אם אתם יודעים על קשישים גלמודים שאין להם חימום בבית, בשלג – תפנו לעירייה.
<נאור ירושלמי: העירייה צריכה לדעת איפה הקשישים הגלמודים האלה, או איפה החולים, או איפה האנשים שאין להם מיזוג בקיץ למשל, נמצאים.
<נאור ירושלמי: זה חוסן חברתי, חוסן בריאותי, עם מרבית המידע למערכת הבריאות על תחלואה, כדי שנוכל לזהות התפרצויות של מגפות לא אחרי חודשיים אלא בזמן מאד מאד קרוב; וחוסן בתשתיות, כמו שלהבדיל, אבל זה אותו דבר, בנינו חוסן בתשתיות להתקפות של קאסמים.
<נאור ירושלמי: אז זה דבר נקודתי שנופל ונעלם.
<נאור ירושלמי: המשברים האלה המשמעות שלהם תהיה הרבה יותר מרחיקת לכת וצריך להתחיל לפתח את התשתיות האלה, בין אם זה הגנה על המצוק החופי, על הכורכר, שלא יתמוטט לנו כל מה שבנוי בבני ברק, סליחה בבת ים על החוף - -
משה גפני: מה היה בבני ברק?
<נאור ירושלמי: לא, לא, לא, בבני ברק לא היה כלום.
<דוד לפלר: הוא בודק את הערנות שלך.
<נאור ירושלמי: בהחלט, בני ברק שוכנת לה בבטחה, אבל בת ים או נתניה - - -
משה גפני: צודק המנכ"ל, אתה בדקת את הערנות שלי.
משה גפני: נו, כן, לא חשוב.
<נאור ירושלמי: זה משפיע פשוט על הדיון.
<נאור ירושלמי: אז תשתיות כאלה, תשתיות של ניקוז.
<נאור ירושלמי: תשמע, מה שקרה בבת חפר זה מאד פשוט, חסמו ערוץ של נחל ויום אחד הוא פשוט התפרץ והציף יישוב שנבנה במורד הערוץ.
<נאור ירושלמי: אלה הדברים, צריך להתחיל לקבל החלטות ולדחוף אותן בממשלה.
משה גפני: פרופסור אופירה אילון, מרכז ידע להיערכות לשינוי אקלים בישראל.
משה גפני: מה שאני מבקש, אמרתי למנהלת הוועדה, על הדברים שאמרת – להוציא מכתב לשרים הרלבנטיים.
משה גפני: למשל לגבי הנושא הזה, האם השלטון המקומי יודע איפה נמצאים קשישים.
משה גפני: זאת אומרת האם יש איזה מטה שבודק את הדברים האלה.
משה גפני: צריך לשלוח את זה לשר, צריך לשלוח את זה ליושב ראש השלטון המקומי.
משה גפני: גם בנושא התשתיות – לשלוח לראש הממשלה.
משה גפני: היה פה דיון ביום הסביבה הבינלאומי, יש פה דברים שאנחנו רואים את מצבי הקיצון שהיו גם השנה, אבל שהם קיימים ושהם עלולים להגיע בתדירות יותר גבוהה, ושלא נגיע ונאמר.
משה גפני: על כל פנים, המכתב שאת שולחת לשרים האלה יהיה מסמך מחייב, אם יצטרכו אי פעם להשתמש בו, ואנחנו התרענו.
משה גפני: והתרענו אני לא אומר את זה בגלל ראש קטן, לא, אלא בגלל שזה באמת דבר שלא מצריך היערכות מי יודע מה.
משה גפני: יש את שירותי הרווחה, יש את הרישומים של משרד הפנים.
משה גפני: עירייה מסודרת צריכה להיות ערוכה לדעת איפה נמצאים הקשישים.
משה גפני: מה עם המחלות?
משה גפני: גם משרד הבריאות צריך לדעת.
משה גפני: כל נושא עם השר הרלבנטי ואנחנו נוציא את המכתב הזה.
משה גפני: פרופסור אילון, בבקשה.
<אופירה אילון: תודה רבה אדוני יושב הראש, כבוד המנכ"ל, המדענית.
<אופירה אילון: מרכז הידע לשינוי אקלים לא לחינם בחר את נוח כמסתגל הראשון לנושא של שינוי האקלים ומשמר המגוון הביולוגי, כי הוא ידע שיגיע המבול והוא נערך למבול הזה.
<אופירה אילון: וזה בעצם המהות של ההיערכות לשינוי אקלים.
<אופירה אילון: מרכז הידע הזה הוקם באוניברסיטת חיפה על ידי המשרד להגנת הסביבה.
<אופירה אילון: כמובן שלא כל החכמה התרכזה בבניין אשכול באוניברסיטת חיפה, ולכן צרפנו גם מדענים מאוניברסיטת תל אביב, מהטכניון וממוסד מימן, שאני מגיעה ממנו גם.
<אופירה אילון: הרעיון של המרכז הזה היה בעצם לייצר מאגר ידע, מאגר מומחים שבעצם יוכל לסייע לממשלה לפתח תכנית לאומית להיערכות לנושא של שינוי האקלים, שהתכנית הזאת תהיה מבוססת על מידע, על מחקרים קיימים ולא על אינטואיציות ודברים נוספים.
<אופירה אילון: המרכז הזה הוקם בשנת 2011 והוא בעצם סיפק על היום שלושה דו"חות שעסקו בנושא של זיהוי פערי ידע מחקריים, בהמלצות והעבודה האחרונה – שעליה אני קצת ארחיב היום – זה כל הנושא של ההיערכות של השלטון המקומי לנושא של שינוי האקלים.
<אופירה אילון: מה שחשוב לי להגיד זה שבמרכז הידע הזה פעלו לאורך השנתיים שהמרכז הזה היה קיים, למעלה מ-100 מדענים שחברו איתנו לעבודות.
<אופירה אילון: אם אנחנו לוקחים את הדו"ח של ה-IPCC, שיש שם 1,500 מדענים מכל העולם, אז 100 מישראל זאת סטטיסטיקה מצוינת ומאד מאד מכובדת, מה שאומר שבעצם העבודה שלנו היא עבודה מבוססת ואמיתית.
<אופירה אילון: חוץ מזה, אנחנו הקמנו מרכז אינטרנט פנימי לרשות המדענים, כדי לאסוף שם נתונים, שלא כל אחד פתאום יגלה את הדו"ח הזה והזה, כדי שהעסק יהיה מסודר.
<אופירה אילון: כרגע האתר הזה לא פתוח לציבור הרחב והאתר הזה יש לו משך חיים בזמן שהוא פועל.
<אופירה אילון: מאחר שאנחנו כבר שנה ומשהו לא מתחזקים את האתר הזה, האתר הזה כבר לא מעודכן, ולכן אני גם אגיע כמובן לבקשות בסוף - - -
משה גפני: כן, אבל אם אפשר, יש פה גם את מרכז השלטון המקומי ואני רואה שיש פה גם מהעיריות וגם ממשרד הביטחון, שאני רוצה שגם הם יתייחסו למה שנאמר עד עכשיו.
משה גפני: תנסי לתמצת.
<אופירה אילון: אני מתמצתת.
<אופירה אילון: אנחנו עוסקים בעבודה הזה במשק המים בנושאי הבריאות, המגוון הביולוגי, הבנייה העירונית וכמובן כוללים בתוך הנושא הזה את ההיבטים הכלכליים.
<אופירה אילון: אני, כדי לא להיכנס ליותר מדי פרטים, עשיתי פשוט איזה שהוא ניתוח סווט לתהליך שאנחנו עברנו ולכל הנושא הזה של ההיערכות לשינוי האקלים.
<אופירה אילון: מבחינת החולשות שלנו, אמנם ישראל היא תורמת קטנה לסך הפליטות של גזי החממה, אבל היא מדינה, בגלל המבנה שלה, בגלל המיקום שלה, היא מדינה שמאד מאד חשופה לשינוי האקלים האלה.
<אופירה אילון: אז מבחינת חולשות, אנחנו רגישים וכפי שנאמר קודם על ידי אבנר וגם מהממצאים שלנו, אנחנו כן רואים עלייה ממוצעת בטמפרטורות, אנחנו כן רואים ירידה קטנה בכמות המשקעים, אנחנו כן רואים עלייה בשכיחות ובעוצמה של גלי החום, אירועי קיצון, שריפות יער, על הדברים האלה כבר דיברנו, לרבות הנושא של עליית מפלס פני הים וכבר דיברנו על השריפה בכרמל ודיברנו על בת חפר ודיברנו על אלכסה ומזל שלא הגענו לבנג'מין, אלא הסתפקנו בא' הזה של האלכסה, אבל אין ספק שלא היינו ערוכים לדברים האלה.
<אופירה אילון: בעצם מה שאנחנו עשינו בעבודה הזאת עבור הרשויות המקומיות, זה קודם כל לייצר אטלס עם מיפוי של הסיכונים.
<אופירה אילון: חי יקותיאל ועופרה קארו מהאוניברסיטה, בעצם הכינו אטלס שבו אנחנו יכולים לחזות או לראות את אותם אזורים שנמצאים בסכנה לנושא של עליית מפלס פני הים, הצפות, שריפות, סופות אבק וזיהום אוויר.
<אופירה אילון: בכל אחת מהמפות האלה אנחנו גם רואים את מספר האנשים שחשופים או עלולים להיות פגיעים, אם במקרה הדברים האלה יתרחשו.
<אופירה אילון: מבחינת חוזקות, אני רואה את ישראל וקצת דיברנו על זה קודם, היא מודעת לנושא של חירום ולכן ניתן לשלב מערכי חירום קיימים – רח"ל ואחרים – לנושא הזה של היערכות לשינוי אקלים.
<אופירה אילון: כל החשיבה שלנו, במהלך השנתיים שעבדנו על הנושא הזה ודובר על זה, זו חשיבה של – No Regret.
<אופירה אילון: זאת אומרת אנחנו עכשיו לא ממציאים מנגנונים חדשים, רשויות חדשות, תקציבים נוספים, אלא אנחנו נערכים על המצב הקיים וממנפים אותו, כי הוא נדרש בגלל הנושא של שינוי האקלים.
משה גפני: עוד כמה זמן?
<אופירה אילון: עוד.
<אופירה אילון: מבחינת עלויות, ברור לנו לחלוטין - - -
משה גפני: לא מבחינת עלויות, כמה זמן?
<אופירה אילון: כמה זמן לי יש?
<אופירה אילון: שלוש דקות.