GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלי בן אור: אנשי משרד הבריאות יסבירו.
<טליה אגמון: יש היום יותר ויותר, בוודאי הרבה יותר, ומתפתח ענף שלם שכבר הוזכר כאן שהוא ענף חיובי בדרך כלל של בדיקות רפואיות שנועדו לאבחן מחלות או להתאים את הטיפול בצורה מיטבית לאדם מסוים.
<טליה אגמון: אבל אנחנו כן רוצים להבטיח שגורמים טיפוליים, גורמים שקובעים זכויות, יוכלו להסתמך על אותן בדיקות שנעשו כחוק ובדיקות שנעשו במעבדות ראויות ובדיקות שיש להן ולידציה טובה ושנעשו בהסכמה.
<טליה אגמון: לכן אנחנו אומרים רשאים.
<טליה אגמון: רשאים שלא להתחשב בבדיקה, למשל אם מישהו שולח לחוץ לארץ באמצעות הדואר איזושהי דגימה שלו וחוזר ואומר שהנה, אני צריך עכשיו את הטיפול הרפואי הזה שהוא יקר כי יש לי את התוצאה הזאת, קופת החולים לא תהיה חייבת לפעול על סמך אותה בדיקה אלא רק על סמך בדיקה שנעשתה במעבדה מוכרת וכולי.
<טליה אגמון: זה הניסוח של רשאים.
<טליה אגמון: יכול להיות שבנסיבות מסוימות הם יחליטו שכן כדאי להם ושווה להם והם יבואו לקראתו, אבל הם לא יהיו חייבים.
<טליה אגמון: לכן גם, דרך אגב, כותרת השוליים, איסור.
<טליה אגמון: זה לא איסור אלא זאת איזושהי הגנה על גורמים שנותנים טיפול ושנותנים זכויות שהם לא חייבים להתבסס על התוצאות של הבדיקות שנעשו בצורה שהיא לא לפי החוק הזה.
<יהונתן קלינגר: אולי מה שצריך לעשות זה, להעביר את הרשות לבעל המידע.
<טליה אגמון: לא, אבל בעל המידע יש לו אינטרס.
<טליה אגמון: הוא הרי רוצה שיעשו לו את הבדיקה.
<טליה אגמון: הוא רוצה לקבל את הטיפול המותאם האישי היקר יותר כי הוא עשה בדיקה בדואר, באינטרנט.
<טליה אגמון: אין היום שום הוראה שמסדירה את זה.
<טליה אגמון: מתווכחים עם המטופלים.
<טליה אגמון: מתווכחים עם אנשים.
משה גפני: מה הסעיף הזה יוסיף ויתרום לבלגן?\
<טליה אגמון: הוא יקבע במפורש.
משה גפני: מה הוא קובע במפורש?
משה גפני: רשאים.
<טליה אגמון: לא חייב.
מאיר שטרית: שאנשים יהיו חייבים לעשות בדיקות כדין.
מאיר שטרית: הוא לא יכול לשלוח בדיקה בדואר ולומר שיש לו בדיקה גנטית ועכשיו טפלו בי.
<אברהם שיינפלד: זה עושה סדר בבדיקות.
משה גפני: אבל רשאים שלא להתחשב.
מאיר שטרית: רשאים.
<בנימין דוד: הוא ידע שזה לא כופה על קופת חולים.
משה גפני: יבוא המבוטח לקופת חולים ויגיד שהוא מבקש לעשות בדיקה גנטית כדין.
<טליה אגמון: זה משהו אחר.
משה גפני: תאמר קופת חולים שהיא לא רוצה.
<בנימין דוד: לא.
<בנימין דוד: כאן מדובר על שימוש בתוצאות.
<בנימין דוד: להשתמש בתוצאות של בדיקה שנעשתה שלא כדין.
<טליה אגמון: אם עשיתי בדיקה דרך האינטרנט במעבדה בזימבבווה ואני אבוא לקופת חולים עם התוצאות האלה, היא לא תהיה חייבת להשתמש בהן.
משה גפני: פה כתוב בתוצאות שנעשו שלא כדין.
מאיר שטרית: לא להתחשב בתוצאות בדיקה גנטית אם ידוע שנערכה בניגוד לדין.
מאיר שטרית: משה, אני חושב שזה נכון.
מאיר שטרית: זה יועיל לאנשים.
משה גפני: יצטרכו לנסח את זה.
<בנימין דוד: כבודו צודק שיש סכנה שקופת החולים, בגלל שיש לה אינטרסים, היא תגיד שהיא לא תעשה לו את הבדיקה שהוא מבקש.
משה גפני: אבל כאן מדובר על כך שהבדיקה נעשתה שלא כחוק.
משה גפני: אני מודה על הדיון שהיה פורה.
משה גפני: את רוב החוק עברנו.
משה גפני: לא עברנו על הילודים, על הנושא של העונשין, תיקונים עקיפים, חוק שירות ביטחון כאן יורד וכאן לא נשאר לנו הרבה, תחילה ותחולה.
משה גפני: אנחנו בעצם לפני הצבעה על החוק.
משה גפני: משרד המשפטים, משרד הבריאות, משרד הרווחה, אני מבקש עד הישיבה הבאה תשובות ואני מקווה שהתשובות תהיינה חיוביות.
משה גפני: במידה ולא, אנחנו נחוקק.
משה גפני: זאת אומרת, אם האנשים אצלכם במשרד המשפטים לא מבינים מה שאני אומר בעברית, תגידו להם שאני פשוט מאיים אבל תגידי להם את זה בעדינות.
משה גפני: אני מתכוון בישיבה הבאה לסיים את זה ולכן אני מבקש תשובות חיוביות.
משה גפני: שמעת גם את רוח הדברים.
משה גפני: אנחנו גם רוצים שהחוק יהיה חוק טוב.
משה גפני: אני מתנצל בפני צה"ל לגבי העניין הזה ואני מתנצל בפני אגף שוק ההון במשרד האוצר שם הייתי כל השנים בן בית.
משה גפני: אני מתנצל על העניין הזה.
משה גפני: החוק הזה הוא חוק לא פשוט מבחינת כולם.
משה גפני: חבר הכנסת מאיר שטרית בא במקום הממשלה ומביא את החוק הזה.
משה גפני: מן הראוי היה שזה יהיה חוק ממשלתי.
משה גפני: זה חוק שמסדיר דברים שהם מאוד בתחילת דרכם עם כל מה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: יש בו גם את החשש הגדול של פגיעה בזכויות או בחופש הפרט וכל מה שנלווה לזה ואנחנו מנסים לעשות את האיזון.
משה גפני: לכן אני מבקש גם מאמץ ממשרדי הממשלה.
משה גפני: לפחות לקראת סיום החקיקה הזאת אני מבקש תשובות ואני מבקש שהן תהיינה תשובות חיוביות.
משה גפני: במשרד המשפטים אתם עורכים את הדיונים ביום ראשון ורביעי בשבוע הבא.
<צילי נאה: לעניין העבירות הפליליות.
<צילי נאה: להיבט הפלילי.
משה גפני: אני מבקש לסיים את כל הדברים האחרים.
<שי סומך: ביום ראשון ורביעי זה פורום אחר.
משה גפני: אני לא מתערב בפורומים.
משה גפני: אני מודה לכם על ההשתתפות ואני מודה לכם על הדיון.
מאיר שטרית: אנחנו מאשרים את כל מה שדנו בו היום?
משה גפני: אמרתי את זה בהתחלה.
משה גפני: אנחנו לא נחזור על זה.
משה גפני: אנחנו נצביע הצבעה אחת על הכול.
משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
משה גפני: אנחנו מקדמים בברכה את השר להגנת הסביבה, חבר הכנסת עמיר פרץ.
משה גפני: במסגרת יום הסביבה הבין לאומי, על פי בקשתו של השר להגנת הסביבה, אנחנו נעסוק בנושא חשוב בנושא הזה – החשיבות בהיערכות ישראל לשינויי אקלים בעקבות דו"ח הפאנל הבין ממשלתי לשינויי אקלים, שינוי האקלים שאנחנו עדים לו מעת לעת, אפילו במועדים יותר תכופים מאשר בעבר נדמה לי.
משה גפני: שינוי האקלים עלולים להשפיע על נושאים רבים, גם על המצב הזה שבו אנחנו נתקלים במחלות חדשות שלא היו קודם.
משה גפני: שינויי אקלים שיצרו מצב בעייתי, גם הנושא הזה שבמהלך השנה היו את ארבעה ימי השלג הקשה הזה, שהביא למצב שאנחנו לא היינו ערוכים אליו לחלוטין וצריך להיערך אליו.
משה גפני: על כל פנים, אנחנו נקיים דיון איך ישראל נערכת לשינוי אקלים, ולפני הכל אני מבקש מהשר להגנת הסביבה, חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה, כמה מילים.
עמיר פרץ: אדוני יושב הראש, חבר הכנסת משה גפני, אני מאד מודה לך על כך שוועדת המדע התפנתה לדון בנושאים הסביבתיים.
משה גפני: אנחנו ועדה מאד מאד עמוסה, אבל בגלל שהייתה פנייה שלך, אי אפשר לסרב לך.
עמיר פרץ: אני מודה לך.
עמיר פרץ: אני מאוד מודה לך ואני בטוח שכל הנוכחים לא יצטערו, כי צריך באמת להדגיש את הקשר הזה בין מדע, טכנולוגיה ובין סביבה.
עמיר פרץ: נמצאת איתנו כאן המדענית הראשית של המשרד, נמצאים פה גורמים שונים, שכולם עוסקים בעניינים האלה של הקשר בין מדע, טכנולוגיה וסביבה, אבל אין ספק שהטריגר המרכזי, כפי שאתה הצגת אותו, בכל מה שקשור בסוגית שינוי האקלים, הוא נושא חשוב מאד, נושא מקיף מאד, ואני באמת חושב שגם מדינת ישראל לא יכולה יותר לטמון את ראשה בחול ולחשוב שאיתני הטבע תלויים רק בשאלה של מה יגידו בבתי הכנסת.
עמיר פרץ: איתני הטבע תלויים גם במידה מסוימת בכמה אנחנו מזיקים להם, ואני בטוח שגם כבוד הרב גפני מסכים איתי, שמול כל התופעות האלה יש לנו סיבה טובה לבוא ולבדוק מה המקורות שלהם, כיצד תהיה ההשפעה שלהם על מדינת ישראל, והדו"ח שהוכן במשרד הוא באמת דו"ח שצריך להדליק נורה אדומה ומהר ככל האפשר.
עמיר פרץ: אנחנו מקווים לקיים דיונים מול הממשלה, לנסות להקצות לזה את התקציבים הראויים, גם ברמה הממלכתית, גם ברמה המקומית.
עמיר פרץ: בנושאים האחרים שהם בחיי היום יום, מה שמדהים שבכל פעם שיש מפגש של אנשי סביבה בארץ ובעולם, היקף היצירתיות, היקף הטכנולוגיות החדשות שמוצגות, הפתרונות הבלתי רגילים שאתה רואה חדשות לבקרים שמציעים לך, מסתבר שמדובר לא רק בשוק שהוא עניין של אידיאולוגיה.
עמיר פרץ: הוא שוק שהולך והופך ותופס נפח כלכלי מאד משמעותי בהרבה מאד גזרות.
עמיר פרץ: אני אתן לך דוגמא, אנחנו היום הולכים לפרויקט של מה שנקרא ניהול משאבי הפסולת, שאנחנו מקווים מאד שהאוניברסיטאות בישראל ייקחו את זה על עצמן.
עמיר פרץ: הקצנו לזה 40 מיליון שקלים, כדי שהאוניברסיטאות יוכלו לבצע את המחקר.
עמיר פרץ: יש לנו ויכוח עם האוניברסיטאות כמה תהיה ההשתתפות שלהן.
עמיר פרץ: הן כמובן מעדיפות לא להשתתף בכלל, אבל אנחנו דורשים שבצד ה-40 מיליון שקלים שאנחנו מקצים, גם הן תקצנה חלק מהכסף, כדי שיהיה סכום יותר גדול, אבל זה באמת סכום שנופל בול לתוך אותן הגדרות שמוגדרות בוועדה שלך, של ההשקעה במידע, השקעה בטכנולוגיה.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר לך שכל הזמן שהקצאת, אם היינו מתחילים לעבור נושא-נושא, תחום-תחום בנושאים של הגנת הסביבה, ומהם לנסות להקיש מה בעצם, איזה אתגרים מדעיים יש, איזה אתגרים טכנולוגיים יש, היינו עוברים תחום-תחום ומוצאים תשובות עולם ומלואו.
עמיר פרץ: אבל מכיוון שדיברנו על הרף הגבוה של האוניברסיטאות, של המחקר, של התפיסה שלעתים עושה מחקרים לשם מחקרים, לעתים המחקרים הם מחקרים יישומיים ולא אחת אתה צריך להגדיר האם אתה רוצה מחקר יישמו או מחקר לשם מחקר, ואלה שני מסלולים שונים לחלוטין.
עמיר פרץ: אנחנו פוגשים התעוררות מאד גדולה באוניברסיטאות עצמן, שרואות בזה אתגר שלהן.
עמיר פרץ: איך קוראים למתקן שהיינו בו בתל אביב?
<סיניה נתניהו: אוספי הטבע.
<סיניה נתניהו: פרופסור תמר דיין גם נמצאת פה.
<תמר דיין: עם כל הופעות החרקים.
עמיר פרץ: אז אני מציע לך לבקר שם.
עמיר פרץ: זה פשוט לא להאמין.
עמיר פרץ: היא תיכף תתאר בעצמה.
עמיר פרץ: כל מה שאתה רוצה, חקר מהרמש הכי קטן ועד לבעל החיים הכי גדול שאתה יכול לדמיין לך.
עמיר פרץ: פשוט אתה נכנס לשם ואתה מרותק.
עמיר פרץ: יש עכשיו שדרוג של המכון הזה והולכת גם להיות השקעה של עשרות מיליוני שקלים ואנחנו גם משתדלים לתת את חלקנו.
עמיר פרץ: בעבר נתנו את חלקנו, גם הפעם אנחנו מקווים לתת את חלקנו.
משה גפני: אתם הופעתם פעם בוועדת הכספים?
משה גפני: לא, כי הרמשים נכנסו לי בראש.
משה גפני: אבל אישרנו לכם כסף.
עמיר פרץ: זה מדהים, תלך ותראה.
משה גפני: לא הייתי.
משה גפני: אני צריך למצוא זמן ללכת.
עמיר פרץ: אז לכן אני רוצה מהספירה הגבוה הזאת גם לרדת לשני פרויקטים קטנים, שמראים שבסוף גם צריך לגשת, דווקא באוכלוסיות היותר נמוכות.
עמיר פרץ: למשל, אני מקווה מאד שנצליח להגיע לסיכומים עם האוכלוסייה החרדית, בכל מה שקשור לטיפול באותו חשמל כשר, החשמל שלצערנו במהלך סוף שבוע נמצא על ידי אותם גנראטורים, ולא תמיד גנראטורים ברמה.
משה גפני: זה השתכלל כבר מאד.
עמיר פרץ: נכון, אבל אנחנו הצענו להם פרויקט משותף, לכל המפעילים למיניהם, כי זה גם זיהום אוויר, גם סיכונים בטיחותיים.
עמיר פרץ: לעבור למהלך של יצירת אגירת חשמל באמצעות סוללות, בהיקפים מאד גדולים.
עמיר פרץ: אנחנו מגייסים את התעשייה, פרסמנו קול קורא לתעשייה, לכל העוסקים במלאכה, כדי שיביאו הצעות ואנחנו מקווים לחבר ביניהם.
עמיר פרץ: נושא נוסף שהוא אולי נראה יותר פרטי, אבל זה מצביע על איך הטכנולוגיה מגיעה גם לפרט.
עמיר פרץ: אנחנו היום עוסקים במהפכה בתוך המגזר הבדואי.
עמיר פרץ: אחד הדברים שעשינו, שכנראה בתוך שבועיים ואני לא רוצה להתחייב, אבל בתוך זמן קצר אנחנו הולכים להכניס לתוך משפחות בדואיות בכפרים מסוימים, מתקן שהוא מתקן שהופך את הפסולת האורגנית של הבית, של המשפחה, לגז לשימוש ביתי – גם לבישול, גם לתאורה וגם לצרכים נוספים, כמובן לא להפעלת מקררים ואחרים, אבל זה שילוב.
עמיר פרץ: זה בעצם משקף את התפיסה שלנו שצדק סביבתי וצדק חברתי הולכים ביחד.
עמיר פרץ: שאי אפשר להשאיר את הצדק הסביבתי שיהיה נחלתם של אוכלוסיות מסוימות בלבד, אי אפשר להשאיר צדק חברתי שישרת רק את התפיסות של מה המשמעות של שינוי אקלים וכמה סנטימטר בשנה אנחנו יכולים לחזות בירידת גובה ועליית גובה פני הים וכו' והשפעתו, אלא לדבר גם במונחים המאד מאד דרמטיים שיוצגו כאן, אבל גם לבדוק כל העת כיצד גם האזרח הבודד, בקצה הטיפול, מקבל את הטכנולוגיה לביתו ואת המדע כמשרת את האדם.
משה גפני: תודה רבה, תודה אדוני השר.
משה גפני: זה נכון, האמת היא שגם אצלנו, כשלומדים על הנושא הזה של איתני הטבע, אז ברור, האדם לא יכול לסמוך על הנס וברגע שהוא עושה נזקים, וזה גם כתוב במדרש – כשהקדוש ברוך הוא ברא את האדם, אז הוא לקח אותו והראה לו את העולם והוא אמר לו – תראה איזה בראתי, תן דעתך, שלא תקלקל ותחריב את עולמי.
משה גפני: אנחנו במו ידינו יוצרים, הרי זה גם בגלל ההתפתחות הטכנולוגית, גם בגלל דברים שאנחנו עושים בפועל.
משה גפני: אנחנו פוגעים גם באקלים, אנחנו פוגעים בכדור הארץ ופוגעים בכל מה שצריך לשמור עליו וחשובה מאד העבודה שאתם עושים.
משה גפני: עכשיו את הצגת הדו"ח.
משה גפני: ד"ר סיניה נתניהו, המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.
משה גפני: אגב, אנחנו קיימנו על זה דיון ביום 4 ביוני 2013.
משה גפני: אנחנו לא מפרים מזה.
<סיניה נתניהו: נכון, ועל זה אנחנו רוצים להודות, גם על ההזדמנות השנייה לעדכן ולספר על הדו"ח החמישי שהתפרסם בחודשים האחרונים בכמה חלקים ועוד צפוי לנו באוקטובר פרסומו של החלק הרביעי שלו.
<סיניה נתניהו: זה הדו"ח החמישי של הפאנל הבין ממשלתי לשינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: הפאנל הבין ממשלתי לשינוי האקלים הוא גוף מדעי, בין ממשלתי, הפועל מטעם האו"ם.
<סיניה נתניהו: שותפים בו ה-WMO, השירות המטאורולוגי העולמי, וגם ארגון נוסף - תכנית הסביבה של האו"ם.
<סיניה נתניהו: הוא החל לפעול בשנת 1988 והדו"ח הראשון שלו כבר יצא בשנת 1990.
<סיניה נתניהו: זה היה הדו"ח הראשון וכרגע יצא הדו"ח החמישי.
<סיניה נתניהו: העבודה שלו היא הבסיס המדעי לאמנת האקלים שישראל חתומה עליה גם כן.
<סיניה נתניהו: הוא נשען על ממצאים של רבבות דו"חות מדעיים, בעצם עשרות אלפי דו"חות מדעיים וידע של מדענים ומומחים מכ-20 מדינות.
<סיניה נתניהו: מדווחת לי פה הגברת איילת רוזן, ראש אגף יחסים בינלאומיים שלנו במשרד, שחזרה מהתכנסות בבון, שבהמשך יצפו שכל מדינה ומדינה תבסס את הידע המדעי שלה ותעמוד מאחורי המספרים שהיא מוסרת בהקשר של עלייה של הטמפרטורה, עלייה במפלס פני הים וכו', מה שיחייב את ישראל להמשיך לעשות עוד ניטור ולפתח את הידע המדעי ולא להסתמך רק על ידע בין לאומי או אזורי.
<סיניה נתניהו: הדו"ח בדרך כלל מתמקד בכמה חלקים, שלושה חלקים.
<סיניה נתניהו: אחד זה שינוי האקלים שנגרמים מפעילות אנוש, ההשפעה של שינוי האקלים עלינו והאופציות להסתגלות לשינוי האקלים ולפעילויות של מיטיגציה.
<סיניה נתניהו: הפאנל הבין ממשלתי חלק בשנת 2007 את פרס נובל יחד עם אל גור.
<סיניה נתניהו: הדו"ח הזה אולי מנסה לתקשר, שאת הבחירות, והכוונה לא לבחירות המוניציפאליות, אבל הבחירות שאנחנו נעשה ברמה הלוקאלית, האזורית, גלובאלית, ביחס לשינוי האקלים וביחס לצורת החיים שלנו, הם אלה שישפיעו על סיכונים משינוי אקלים לאורך כל המאה ה-21.
<סיניה נתניהו: זה Statement מאד מאד חזק, הצהרה מאד מאד חזקה.
<סיניה נתניהו: הם מדברים על סיכונים, על סוג הסיכונים, על רמת הסיכונים ועל השפעה של הסיכונים האלה.
<סיניה נתניהו: החלק הראשון שפורסם לאחרונה בספטמבר 2013, מדבר על המדע הפיזי של שינוי האקלים והשפעת פעילות האדם על האקלים.
<סיניה נתניהו: אדוני יושב הראש, אני לא אוכל לסכם עשרות אלפי דו"חות ו/או עשרות אלפי מאמרים שעליהם מסתמך הדו"ח, ואנחנו רק ניגע אולי בדבר או שניים שהדו"ח הזה מבקש למסור.
משה גפני: יש לי שאלה לפני שאת ממשיכה.
משה גפני: אם היינו לוקחים את זה יותר ברצינות, את מה שאתם עושים, היה אפשר להיערך לימים האלה של השלג אחרת?
<סיניה נתניהו: כן, בהחלט כן.
<סיניה נתניהו: אנחנו נדבר על זה, ונמצאת כאן פרופסור אופירה אילון שתפרט על ההיערכות של השלטון המקומי ומה השלטון המקומי יכול לעשות.
<סיניה נתניהו: הדו"ח הזה מבקש - - -
<סיניה נתניהו: בוודאי, בוודאי, גם כמדינה וגם כשלטון מקומי.
<סיניה נתניהו: הדו"ח מבקש למסור שאירועי קיצון, מאז שנת 1950 אנחנו צופים באירועים אקלימיים שלא התרחשו במאות קודמות, הוא הולך אפילו אלף שנה אחורה, ויש פה אירועים קיצוניים של גלי חום, של בצורת, של גלי קור וכו' שלא נצפו, התחממות.
<סיניה נתניהו: כל אחד משלושת העשורים האחרונים, משנת 1880 ואילך, היה חם יותר על פני כדור הארץ מאשר עשורים קודמים וכל זה מאז שנת 1850.
<סיניה נתניהו: האטמוספרה והאוקיינוסים התחממו, כמויות השלג פחתו, גובה פני הים עלה, ריכוזי גזי חממה עלו.
<סיניה נתניהו: עד סוף המאה ה-21 צפויה עליה לפחות של 1.5 מעלות צלסיוס ויש הצופים אפילו הרבה יותר, וזה ביחס לממוצע של 1850-1990.
<סיניה נתניהו: השונות על פני הגלובוס היא מאד מאד גדולה.
<סיניה נתניהו: השפעות שינוי אקלים אינן אחידות על פי הגלובוס וגם לא בין עונות השנה.
<סיניה נתניהו: התרחישים האקלימים במאה ה-21 שצופה הדו"ח הם כאלה, ולא נכנס למודלים האקלימיים האלה.
<סיניה נתניהו: אולי טיפה יזכיר את זה אבנר מהשירות המטאורולוגי.
<סיניה נתניהו: הם מדברים אפילו על שינויים של עד 4 מעלות או אפילו שצופים של יותר, אפילו של 5 או 6 מעלות, כאשר הממוצע שמדברים עליו הוא 1.5 מעלות, אבל שוב, התרחישים היותר ריאליים הם כנראה 2 מעלות, אם אנחנו לא נעשה דבר בנושא של הפחתת פליטות גזי חממה, ולדבר הזה יש הרבה מאד השלכות.
<סיניה נתניהו: אנחנו נעמוד עליהן עוד מעט.
<סיניה נתניהו: אני אתן רק דוגמא אחת לגבי עליית מפלס פני הים.
<סיניה נתניהו: באמצע המאה ה-19 קצב עליית מפלס פני הים ברמה הגלובאלית - - -
משה גפני: רגע, בכמה עלה עד היום?
<סיניה נתניהו: ברמה הגלובאלית אנחנו מדברים על 0.19 מטר - - -
משה גפני: לא, לא על זה.
משה גפני: את אומרת שלפי התחזית הממוצע זה 1.5 מעלות צלסיוס שזה יעלה.
משה גפני: עד היום זה עלה?
<סיניה נתניהו: כן, בוודאי, רואים בשנים האחרונות.
<סיניה נתניהו: 0.5-0.6, אבל הממוצעים הגלובליים הם לא רלבנטיים.
<סיניה נתניהו: מה שחשוב זה אחר כך לדעת את הפרטים ברמה הלוקאלית.
<סיניה נתניהו: אז אני חושבת שהממוצע הגלובאלי מתאים גם כן ואני חושבת שחשוב להסתכל מה קורה במקומות שונים בעולם.
<סיניה נתניהו: אנחנו, שיושבים ליד המדבר, בגבול שבין אפריקה לצפון, יש חשיבות מאד גדולה לראות את המגמה של ההשפעות הגלובאליות כאן אצלנו בישראל.
<סיניה נתניהו: לגבי מפלס פני הים, אנחנו מדברים על 0.19 מטר משנת 1901 עד שנת 2010, ובעצם יש עדות למהירות גדולה יותר מהקצב הממוצע ב-2000 השנים האחרונות.
<סיניה נתניהו: גם בישראל אנחנו רואים עלייה בקצב עליית מפלס פני הים, ומדברים על 12-16 סנטימטרים ב-20 השנה האחרונות, או אפילו פחות לדעתי, גם כאן בחופי ישראל.
<סיניה נתניהו: זה אומר הרבה מאד על איך אנחנו צריכים להיערך מבחינת תשתיות.
<סיניה נתניהו: אני בקצרה אעבור לחלק השני של הדו"ח, שהוא מדבר על ההשפעות של שינוי האקלים בעקבות מערכות אנושיות וטבעיות, סקירה של האפשרות להיערכות לשינוי האקלים, הקשרים בין שינוי אקלים ללחצים חברתיים, כלכליים, דמוגרפיים, קונפליקטים והזדמנויות לעתיד, כאשר יש דגש מאד גדול בדו"ח על כך שבעצם שינוי האקלים הופכים להיות מכפלות לחץ ומכפלות לחץ בעיקר על אוכלוסיות עניות ברחבי העולם, שהן הרבה יותר פגיעות, הרבה יותר חשופות, יש להם הרבה פחות אמצעים להתמודד ולהגן על עצמן מפני שינוי אקלים קיצוניים.
<סיניה נתניהו: הדו"ח מדבר על סיכון, על הסיכון מפני שינוי אקלים כתלות במפגשים, בחשיפות שלנו למפגעים.
<סיניה נתניהו: שוב, אזורים שונים בעולם חשופים פחות או חשופים יותר, תלוי אם אתה מדינת אי או לא, וכמובן ברמת הפגיעות.
<סיניה נתניהו: שוב, ככל שהתשתיות, ככל שהמכונות נמוכה יותר, רמת הפגיעות גבוהה יותר וזה משתנה בין אזורים שונים לעולם.
<סיניה נתניהו: לגבי ההשפעות השליליות שמיוחסות לשינוי האקלים, שהדו"ח בוחר להסתכל על שלוש מערכות: מערכות פיזיות, הוא מסתכל על קצב המסת השלגים בעולם, הצפות, בצורות, בליה של חופים, וזה מסומן בצבע תכלת במפה.
<סיניה נתניהו: הוא בוחן את המערכות הביולוגיות, את ההשפעה על מערכות אקולוגיות יבשתיות וימיות והוא מסתכל על שריפות יער ברחבי העולם – זה מסומן בצבע ירוק.
<סיניה נתניהו: הוא מסתכל על מערכות אנוש, מה קורה ליכולת שלנו לייצר מזון, ליכולת שלנו להתפרנס, לבריאות שלנו ולכלכלה והוא מונה אותם בעצמויות שונות.
<סיניה נתניהו: שוב, אני רק נותנת טעימה של הדו"ח, לא ניכנס לפרטים מה קורה בכל אזור ואזור, אבל זה היקף הדו"ח.
<סיניה נתניהו: ומה שזה אומר רק בהסתכלות על ישראל, שאלה דברים שאנחנו צריכים לעשות ולהעמיק ברמה של ישראל גם כן.
<סיניה נתניהו: אני אתן דוגמא נוספת להשפעות שליליות המיוחסות בתחום החקלאי.
<סיניה נתניהו: הם בחנו את ההשפעה של ארבעה סוגים של יבולים: חיטה, סויה, אורז ותירס ומייז, והערכה של השפעת שינוי האקלים על היבולים בשנים 1960 עד 2013 באזורים המוזגים, הטרופיים יש צפי לירידה עד כ-2%.
<סיניה נתניהו: 0.2% עד 2% ירידה ביבולים, ספציפית חיטה.
<סיניה נתניהו: הם מדברים על 2% שיכולים להיגרם.
<סיניה נתניהו: מאידך, אם נערך, אם נשנה את צורת ההתנהלות החקלאית שלנו, אנחנו גם יכולים להעלות את היבולים עד כדי 17 ו-18%.
<סיניה נתניהו: הדבר הזה גורר בעקבותיו גם עלייה במחירי המזון.
<סיניה נתניהו: זה חשוב לישראל, כי אנחנו חשופים, אנחנו לא מייצרים את כל המזון שלנו, ומה שקורה באקלים ברוסיה או מה שקורה באקלים במקום אחר, בקנדה או במקומות אחרים בעולם, משם אנחנו מביאים את התבואות שלנו ואת המזון שלנו, משפיע עלינו, משפיע על מחירי המזון, משפיע על אורחות החיים שלנו וכו'.
<סיניה נתניהו: יש רגישות אקלימית כמובן, כמו שציינתי, באזורי מפתח של ייצור מזון ברחבי העולם, ואת זה גם כן מדגיש הדו"ח.
<סיניה נתניהו: הדו"ח מדבר על סוגי הסיכונים, על מוות, פציעות, יכולת קיום כפי שהזכרתי קודם באזורי חוף נמוכים, באיים קטנים, במדינות מתפתחות, עקב עלייה במפלס פני הים, הצפות של חופים וסערות.
<סיניה נתניהו: במובן הזה, מדוע אני מזכירה את המדינות המתפתחות – לא רק בגלל שהדו"ח מזכיר את זה, אלא גם זה רלבנטי עבורנו במדינת ישראל.
<סיניה נתניהו: יושבים פה נציגים ממשרד החוץ, ובסיוע החוץ שלנו הרבה פעמים אנחנו מסייעים למדינות כאלה.
<סיניה נתניהו: היום נדרש הרבה סיוע בתחום של מים, של חקלאות וכו', והכל בתוך הפריזמה הזאת שקוראים לה שינוי אקלים וההשפעות שלהם.
<סיניה נתניהו: סוגי סיכונים נוספים זה אי ביטחון, היעדר ביטחון של מזון שקשורים בהתחממות, פגיעה קשה באוכלוסיות עירוניות כתוצאה משיטפונות בתוך המדינה.
<סיניה נתניהו: אנחנו מכירים את השיטפונות בדרום תל אביב, אנחנו מכירים את השיטפונות בהרצלייה, אנחנו מכירים את השיטפונות בנהרייה, אנחנו מכירים את השיטפונות באזורים אחרים.
<סיניה נתניהו: סיכונים של אובדן פרנסה בגלל היעדר מים לשתייה והשקיה וירידה בייצור חקלאי.
<סיניה נתניהו: הדברים האלה, בעיקר עבור חקלאים עם הון מינימאלי באזורים יבשים למחצה, הדבר הזה מאד חשוב כי זה משפיע על ישראל מבחינת ההגירה.
<סיניה נתניהו: הרבה מהגרים מהגרים בגלל בעיה של העדר מים, העדר יכולת פרנסה.
<סיניה נתניהו: הם מהגרים למדינות צפון, ואנחנו גם חווים את זה פה במדינת ישראל, ולזה גם מתייחס פרופסור ארנון סופר בדו"ח שכתב מרכז הידע שלנו באוניברסיטת חיפה.
<סיניה נתניהו: אירועי קיצון ישפיעו גם על קשר ברשתות תשתית, בשירותים.
<סיניה נתניהו: ראינו את ההשפעות שיכולות להיות במערכת החשמל, על מערכת המים ועל מערכות הבריאות שלנו.
עמיר פרץ: פשוט המנכ"ל שלי, הוא היה מנכ"ל משרד המדע קודם, אז פשוט אני הולך לוועדת כספים.
משה גפני: כן, כן, אני יודע, הגנת הסביבה לשמחתנו שם.
<סיניה נתניהו: ברשותך אני אחזור על הנקודה האחרונה, כי אני מוצאת אותה חשובה.
<סיניה נתניהו: יש אירועי קיצון בכנסת, בסדר, צריך להיערך גם אליהם.
משה גפני: אני מתנצל, זה גם נוגע אליכם מה שאנחנו מדברים.
<סיניה נתניהו: בסדר גמור, אם זה נוגע אלינו זה בסדר גמור.
משה גפני: ששון ושמחה.
משה גפני: כאן אנחנו מדברים על דברים רוחניים, שם הם מדברים על דברים חומריים.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שאלה דברים גשמיים גם כן.
<סיניה נתניהו: זה יקרה מתי שהוא בסוף המאה ה-21, אדוני יושב הראש, וזה כבר קורה עכשיו.
<סיניה נתניהו: ברשותך, אני שוב אחזור על המשפט האחרון – על אירועי קיצון שישפיעו על קשר ברשתות, תשתית.
<סיניה נתניהו: אתה שאלת בתחילת הדברים איך אנחנו נערכים, איך אפשר להיערך.
משה גפני: זה הדבר הכי חשוב שאני רוצה לדעת.
משה גפני: הסיכונים קיימים, זה ברור, שכנעת אותנו, אבל מה עושים?
<סיניה נתניהו: אוקיי, אז אנחנו קודם כל נציג את היקף הבעיה.
<סיניה נתניהו: אז שוב, זה ברשתות תשתית של החשמל, של המים, של מערכות הבריאות, של יכולת הרווחה שלנו לספק שירותים ברגע של מצור בגלל 4 או 5 ימי שלג וכו'.
<סיניה נתניהו: עוד סוגי סיכונים, אובדן מערכות אקולוגיות ימיות והשירותים שהם מספקים עבור קיום מחיה באזורי החוף, בעיקר בקהילות שעוסקות בדיג, אבל גם בארץ.
<סיניה נתניהו: אנחנו רואים ועדים לאובדן מערכות אקולוגיות יבשתיות ושירותים שהם מספקים עבור קיום מחיה ביבשה, ההשפעות שלהם על החקלאות וכו'.
<סיניה נתניהו: יש פה מדענים שעוסקים בתחום ואני אשמח אם הם יוכלו להרחיב על הנושא הזה.
<סיניה נתניהו: מוות ומחלות בגלל אירועי חום קיצוניים, כמו למשל לפני 10 שנים, חודש שלם של גל חום באירופה, מתקיף את אירופה ומביא לתמותה של כמעט 70,000 איש.
<סיניה נתניהו: רק בצרפת לבד כ-30,000 איש.
<סיניה נתניהו: למעלה מ-40 מעלות, מערכות קירור לא מסוגלות להתמודד עם הדברים האלה, אנשים מגיעים לבתי חולים, נפגעות מערכות פיזיות בגוף שלהם, אלה דברים שצריך להיערך אליהם.
<סיניה נתניהו: שוב, כל המערכות צריכות להתכונן.
<סיניה נתניהו: אנחנו נדבר על זה.
<סיניה נתניהו: גם מערכת הבריאות, במקרה הזה מערכת הבריאות.
משה גפני: זה הדבר הכי חשוב, בגלל שאני השתכנעתי שיש סכנות בעניין הזה, זה ברור, כולם כבר יודעים את זה, כבר לא צריך לשכנע בזה.
משה גפני: מה הממשלה צריכה לעשות, מה הרשויות צריכות לעשות?
משה גפני: מה הציבור לעשות?
משה גפני: מה האדם הפרטי צריך לעשות?
<סיניה נתניהו: אוקיי, אנחנו נדבר על זה, אנחנו רק מציגים כרגע את הדו"ח בכללותו.
<סיניה נתניהו: פרופסור אופירה אילון תדבר על המוכנות ועל הצורך בהיערכות.
<סיניה נתניהו: נושא נוסף זה ביטחון אישי, הגירה.
<סיניה נתניהו: אנחנו רואים הרבה אי סדר ברמה המוניציפאלית הרבה פעמים, כשיש מחסור במים וכו' במקומות מסוימים בעולם.
<סיניה נתניהו: מלכודות עוני חדשות, כפי שהזכרנו קודם והאטה וצניחה כלכלית.
<סיניה נתניהו: אז ראשית, אנחנו מחויבים לתכניות להיערכות לשינוי אקלים, כדי למזער את הנזק הצפוי.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת אנחנו לא נוכל בהכרח לשנות את הטמפרטורות או להפחית ברמה הלוקאלית שלנו כאן במדינת ישראל, כי אנחנו שחקן קטן באופן יחסי, אבל כפי שאמרנו, אנחנו כן צריכים להכין את המערכות השונות שלנו.
<סיניה נתניהו: התכנית מתמקדת - - -
משה גפני: למסתננים שמגיעים לכאן יש השפעה?
<סיניה נתניהו: אז כפי שאמרתי קודם, בהחלט.
<סיניה נתניהו: אחת מתופעות ההגירה שרואים בעולם, גם בישראל, יש אנשים שמשייכים את זה להיעדר מים ואז להיעדר היכולת להתפרנס וקיום ומחיה וחקלאות וכו', במדינות מאד מאד יבשות ואנשים בסופו של דבר רוצים לחיות, רוצים להתפרנס ודואגים לעצמם ומהגרים צפונה.
משה גפני: לא, אבל אני מדבר על המסתננים שנכנסים לפה, הם יכולים לגרום לבעיות האלה?
<סיניה נתניהו: אולי הם באים בגלל הבעיה הזאת במדינות אחרות, שלא נערכו ושהן חשופות הרבה יותר.
<סיניה נתניהו: מדינת ישראל בהרבה תחומים כן ערוכה.
<סיניה נתניהו: בנושא של המים אנחנו מאד מתקדמים, רשות המים עושה את עבודתה בעניין הזה, אבל יש מדינות ששוב, המים לא בנמצא, או שיש בצורת ואין בכלל מקורות מים או שהמים פשוט לא מובלים למקומות - - -
<קריאה: ואז יש מלחמות ואז מהגרים.
<סיניה נתניהו: ואז יש מלחמות ויש מחלות ואין מזון ואנשים בכל זאת רוצים להתקיים והם מצפינים ואנחנו רואים את זה בהרבה מקומות בעולם.
<סיניה נתניהו: אז התכניות בדרך כלל מתמקדות בהפחתה ובניהול הסיכונים מאסונות, כמו למשל אפשר לומר שחיסכון במים, התפלה וכל ההיערכות שלנו במשק המים, היא דרך אחת להפחית את החשיפה שלנו לסיכונים של בצורת, כי יש לנו איזה שהוא מנגנון תומך למקרה שלא יהיו מים בטבע.
<סיניה נתניהו: יש לנו מים שמותפלים ובכך אנחנו מוגנים.
<סיניה נתניהו: אז ישראל היא באמת מתקדמת מבחינה טכנולוגית, אבל אסור לנו להישען רק על טכנולוגיות, כי כשל במערכות מים יכול לקרות גם כשיש כשל במערכת חשמל בגלל כמה ימים של חום או קור וכו'.
<סיניה נתניהו: אימוץ טכנולוגיות ותשתית, חקלאות, חופים, משאבי מים, תכנון רגיש לעליית מפלס הים, הבנייה הירוקה שלא מוזכרת פה, אבל היא גם בנייה שמתמודדת עם שינוי אקלים, היערכות ברמה העירונית, שאופירה תדבר עליה, השקעות ארוכות טווח ותכנון במשק האנרגיה והתשתית הציבורית.
<סיניה נתניהו: אם לא נעשה כלום, הנזקים הנאמדים ברמה הגלובלית מבחינת התל"ג הם עד כ-2%.