GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אראל מרגלית: נשאלת השאלה, אם מחשבות שיש אצלכם, להתקדמות יותר גדולה שאתם רוצים לעשות, לא עלינו, לקראת המבצע הבא או לקראת בכלל, דרך המבצע הזה, האם יש לכם דרכים נוספות שבהם אתם חושבים שהמערכת צריכה להשתדרג?
אראל מרגלית: בין אם זה אתר וואטסאפ אינטרנטי למאה או בין אם זה דברים אחרים, אז קודם כל אנחנו רוצים למצוא את המקום הנכון שבו כל אחד יעשה את זה בתוך המערכת של עצמו, אבל בסופו של דבר, אנחנו רוצים גם שהוועדה הזאת תקבל את האינפוטים ותמצא את הדרך לדון בזה, בין אם בוועדת חוץ וביטחון אתכם ובין אם זה בוועדת המדע פה.
אראל מרגלית: אז זה דבר אחד.
אראל מרגלית: בנושא החינוך בצה"ל.
אראל מרגלית: כלומר, והיה והמבצע הזה, בעצם גם מבחינת נהלי עבודה וגם מבחינת האחריות שיש לכל חייל וחיילת וגם מבחינות אחרות, אתם רוצים להשתדרג באופן שבו אתם עושים את העבודה החינוכית בתוך הצבא, אז זה גם כן דבר, זה דבר שאני חושב שצריך להיות נדון בוועדת חוץ וביטחון, אבל זה נושא שצריך גם כן לשים על השולחן.
אראל מרגלית: משרד החוץ, קשה להשתחרר מהתחושה שמצד אחד מאוד התקדמתם ואתם כן משתמשים בכלי הזה, ומצד שני, עדיין הרבה מהדברים שאני מקבל מהקונסוליות שלכם או מהנציגויות שלכם במקומות שונים בעולם, עדיין נראה כמו דבר המלכה, Her Majesty Statement, של האימפריה הבריטית בתחילת המאה ה- 20.
אראל מרגלית: כלומר, עדיין רוב הדברים נראים כמו אתרים מאוד רשמיים, עם אמירה מאוד רשמית של המוסדות והרבה דברים שיכול מאוד שיכולים להיות יותר אפקטיביים שנראים טיפה יותר ספונטאניים וטיפה יותר אנשים בשטח, לא תמיד בא לידי ביטוי.
אראל מרגלית: נשאלת השאלה, איך אתם יכולים לעשות את זה, גם ברמות המערכות שלכם?
אראל מרגלית: כלומר, איך אתם יכולים לפתוח את המערכות שלכם?
אראל מרגלית: זה שתחשוב על אתר רוטר של משרד החוץ, שאנשים שמדברים ואתה חושב שזה מאוד אפקטיבי, בוא נניח לקהל האמריקאי בניו-יורק ולקהל היהודי בניו-יורק ואתה רוצה לתת לקול שנשמע או לגורם שמשמיע קול או לתת לו ביטוי יותר גדול, אז איך אתה הופך להיות לאבן שואבת ולא רק לאבן משדרת.
<יורם מורד: כמו שאמרתי קודם, יש הרבה דברים שאני הייתי רוצה לספר אבל לא כאן המקום.
<יורם מורד: יש גם דברים שאני לא רוצה לספר.
<יורם מורד: אני רק אומר שאנחנו מודעים לנושא הזה ואני חושב שבסיבוב הזה, במערכה הזאת, אנחנו איפה שהוא יותר ממוסדים, יותר רשמיים, יותר זהירים ממה שהיינו בעמוד ענן, למשל, כי בעמוד ענן זה היה כמעט רק דובר צה"ל ואנחנו, ונכון לעכשיו יש הרבה יותר גורמים שמשתפים פעולה במשחק והם מספרים את הסיפור של ישראל פחות או יותר באותו כיוון ואז לא אנחנו חייבים לעשות את הכל.
אראל מרגלית: דבר נוסף שעולה מפה וזאת השאלה, כמה מתוך הגורמים הממשלתיים המרכזיים שמטפלים, כמה סנכרון יש בין המערכות ב- Real Time?
אראל מרגלית: האם אתם יודעים אם הוקם עכשיו, גם במשרד ראש הממשלה, ארגון חדש שצריך לתכלל את הדברים בין ה - - -
<פיטר לרנר: יש.
<פיטר לרנר: המטה להסברה לאומי, עוסק גם במימד האינטרנטי.
אראל מרגלית: ואתם נפגשים לפגישות חירום כרגע, ב- real time?
אראל מרגלית: אתם פועלים?
<פיטר לרנר: יש שיח פתוח.
אראל מרגלית: בין המשרדים השונים גם כן?
<פיטר לרנר: כן.
<קרין נהון: אני חושבת שזה נכון לבנות טכנולוגיות מסוימות שיוכלו לפתור את העניין, אבל השאלה היא עדיין שאלה שבעצם הגופים האלה צריכים, צריך להגיע לדיון עמוק איך מטפלים בסוגי מידע שונים שהיום זה כמעט לא קיים.
<קרין נהון: היום יש, על רוב הנושאים הביטחוניים, צו איסור גורף, או שסוגרים את מה שנקרא את השטח וכמו שאמרת, זה נכנס לוואקום של אנשים אחרים שנכנסים לתוך המשחק וכן צריך להיות דיון, לא רק בטכנולוגיה, בשאלה, איך מטפלים בנושאים שונים, אלא לשנות את הצורה שהממסד מטפל בזה ולאפשר להם להגיב יותר מהר בנקודות מסוימות, להגיב אחרת בנקודות אחרות.
<קרין נהון: אני לא בטוחה שהדיון יכול להתרחש רק בממסד.
<קרין נהון: כלומר, צריך להיות גם ניסיון גם של אנשים שבתחום הזה, שאולי יכולים לעזור לשלב את הכוחות בנושא הזה, בצורה יותר טובה.
אראל מרגלית: מה שאנחנו היינו רוצים כוועדת המדע, זו שיטת ועדה שכוללת גם את הנציגים של כל אחד מהגופים, גם נציגים של החברה האזרחית, כאילו ושל הגורמים הפחות ממוסדים, כמובן שכל אחד יהיה מוגבל לדבר על הדברים שהוא יכול לדבר עליהם, על הדברים שהוא לא יכול לדבר עליהם בתוך הוועדה הזאת, אבל על איזה שהיא דרך שבה גם ברמה הממשלתית וגם ברמה של הכנסת עצמה, כלומר, על דרך פעולה יותר אינטגרטיבית, לקראת הדברים הבאים.
אראל מרגלית: גם ברמה של היכולת לקחת מידע נורמטיבי, בעייתי, שמופץ ולטפל בו בסוג מסוים של צנזורה חדשה, כלומר, התפקידים החדשים של הצנזורה, גם ביכולת להעביר מידע ולהגיב על מידע שאתה כן רוצה להגיב עליו בצורה יותר מהירה באופן כזה שאתם יכולים לקבל גם כוח מאזרחים בשטח שאולי כבר הגיבו על מה שאתם הייתם צריכים להגיב ואתם יכולים פשוט להעצים את זה, אם אתם בוחרים לעשות את זה, לא כל דבר צריך להיות מאוד רשמי.
אראל מרגלית: גם לגבי החינוך, כלומר, צה"ל זה הארגון הכי גדול שמערכת חינוכית, בנושא הזה, יכולה להשיג.
<כרמל דפרין: למרות שיש מקום גם למשרד החינוך לקחת אחריות.
<כרמל דפרין: הנוער מגיע אלינו רק בגיל 18.
<יורם מורד: כבר בגיל 18, התכוונת.
<כרמל דפרין: לא, רציתי להגיד רק בגיל 18.
<יורם מורד: הם עדיין ילדים.
אראל מרגלית: וגם הארגונים האזרחיים.
<יורם מורד: כיוון שהם כבר ברשת, אבל הם מגיעים מבושלים.
<כרמל דפרין: בוא נאמר שאני מקנה לילדים שלי, מדברת אתם על הגבולות שלהם בתוך הרשת החברתית, כי הם בנים או ילדים של שני אנשי צבא והמידע שהם מעבירים הוא מידע נורא מהימן, או הוא נתפש כנורא מהימן ולכן הם צריכים להיות מאוד מאוד אחראיים במה שהם כותבים ברשת החברתית.
<כרמל דפרין: אני חושבת שזה לא רק התפקיד שלי לעשות את זה כהורה שלהם, אלא יש גם למערכת החינוך מקום לקחת חלק.
אראל מרגלית: אז מה שאנחנו מציעים זה שתתכנס פה קבוצה כזאת באופן ספונטאני ותחזור - - -
<ניר הירשמן: אולי כדאי גם שהיא תעסוק גם בנושא של הגנה על מידע אישי.
אראל מרגלית: קרין, מישהו ממשרד הביטחון, ממשרד החוץ, מרוטר, כלומר, אנחנו היינו רוצים, כוועדת המדע, לקבל מחשבה יותר מסודרת.
אראל מרגלית: אנחנו מבינים שעל חלק מהדברים יהיה קשה לדבר, אבל אני מציע שיהיה איזה שהוא כינוס, איזה שהיא ישיבה.
אראל מרגלית: אני אשמח לארח אותה גם מחוץ לוועדה, כדי שאפשר יהיה לדבר ברמות קצת יותר אופרטיביות ושנביא לוועדה הזאת בחזרה איזה סוג של המלצה, כלומר דברים שאפשר לדבר עליהם באופן כללי יותר, נדבר.
אראל מרגלית: דברים שכל אחד רוצה לדבר עליו בתוך המשרד שלו, או רק במערכות הביטחוניות או במערכות הממשלתיות, אז תעשו את זה בעצמכם, אבל שנראה שאנחנו נותנים על זה את הדעת ושנעשה על זה איזה שהוא מעקב.
<ענת לוי: אז לא מתכנסים עכשיו למסקנות, אלא אחרי שתהיה - - -
אראל מרגלית: גם אם אנחנו מתכנסים למסקנות, אז - - -
<קרין נהון: הוואטסאפ ימשיך לעבוד.
אראל מרגלית: כלומר, הם מתכנסים למסקנות, הם ימליצו על מסקנות בתוך משרד הביטחון.
אראל מרגלית: החבר'ה האלה במשרד החוץ מתקדמים בעצמם.
אראל מרגלית: אנחנו כוועדה, כלומר, כדי להביא לפה מסקנות יותר מגובשות על מה אנחנו רוצים לעשות ואיפה אנחנו רוצים לטפל בזה, אז אני חושב שצריך לעשות פה טיפה עבודה.
<קרין נהון: אני אשמח לארח ועדת מומחים.
אראל מרגלית: תודה לכם, הישיבה נעולה.
משה גפני: על סדר-היום: תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב והוכחת בעלות בכתבי אופציה לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה), התשע"ד-2014.
משה גפני: זה כבר צריך להיות התשע"ה-2014.
משה גפני: אני הבטחתי לרשות לניירות ערך וליושב-ראש הרשות שמוליק האוזר ולאנשים שעוסקים בעניין ברשות, שעד סוף ספטמבר, שזה ו' תשרי התשע"ה, אנחנו נשתדל לאשר את התקנות.
משה גפני: העברנו את זה כאן בחקיקה.
משה גפני: אני אבקש מהיועצת המשפטית, עו"ד גלי בן-אור, שהסכימה לקיים כאן את הייעוץ המשפטי בתקנות הללו, תכף אבקש ממנה להסביר את מה שקרה בחקיקה ואת מה שאנחנו הולכים לעשות כאן בתקנות.
משה גפני: על כל פנים, הבטחתי לאשר את זה, ואבקש לקיים את הדיון על התקנות.
משה גפני: אני מאחל להחלמה מהירה למנהלת הוועדה, לענת, שהיא, ברוך הדם, בריאה ובסדר ותחזור, ואני מאחל לכולם שנה טובה וגמר חתימה טובה, ונתחיל את הדיון.
משה גפני: גלי בן-אור, בבקשה.
משה גפני: אם תוכלי לתת הסבר קצר על הליך החקיקה בעניין הזה, ומה אנחנו נדרשים בתקנות, בבקשה.
<גלי בן-אור: התקנות הללו הן המשך לתיקון 53 שנעשה לחוק ניירות ערך, ושהתקבל בכנסת בסוף אוקטובר 2013.
<גלי בן-אור: התיקון הזה מקים בעיקר את מערכת ההצבעה האלקטרונית שתאפשר הצבעה באמצעות כתב הצבעה אלקטרוני למי שמחזיק בניירות ערך.
<גלי בן-אור: זה בנוסף להצבעה באמצעים האחרים.
<גלי בן-אור: המטרה היא לאפשר הצבעה בצורה נוחה וקלה יותר, שאמורה להרחיב את מעגל המשתתפים בהצבעות הללו, שהיום הוא יחסית מצומצם.
<גלי בן-אור: בתיקון נקבע שהוא ייכנס לתוקפו לאחר שיותקנו התקנות שמונחות בפנינו, מכוח סעיפים 35טז7 ו-35טז9.
<גלי בן-אור: התקנות הללו אמורות להסדיר את האופן שבו מחזיק בכתב אופציה שמעוניין להצביע באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה יהיה זכאי לקבל מאת חבר הבורסה את אישור הבעלות על כתב האופציה.
<גלי בן-אור: האישור הזה נדרש כדי לאפשר את ההצבעה.
<גלי בן-אור: עוד נקבע בתקנות ששר האוצר יקבע הוראות בדבר כתב ההצבעה לגבי אופן ההמצאה, אופן המשלוח של כתבי ההמצאה, צירוף אישור הבעלות ויתר ההוראות שקבועות ב-35טז9.
<גלי בן-אור: נוסח התקנות הועבר.
<גלי בן-אור: אנחנו קיימנו ישיבות עם הרשות לניירות ערך ומשרד המשפטים.
<גלי בן-אור: עברנו עליהם.
<גלי בן-אור: עשינו כמה שינויים קטנים.
<גלי בן-אור: מונחים לפניכם שני סטים: הסט המקורי, שהועבר למשרד האוצר, וסט נוסף, שעליו אפשר לראות בעקוב אחר שינויים את התיקונים הקטנים מהנוסח שהונח.
<גלי בן-אור: אני מציעה שנעבור על הדברים.
<גלי בן-אור: שרה, תרצי להקריא?
<שרה קנדלר: כן, אין בעיה.
<שרה קנדלר: שרה קנדלר, ממונה על החקיקה ברשות לניירות ערך.
<שרה קנדלר: תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב והוכחת בעלות בכתבי אופציה לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה), התשע"ד-2014.
<שרה קנדלר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 35טז7, 35טז9 ו-55א לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (להלן - החוק), לפי הצעת הרשות, בהתייעצות עם שרת המשפטים לעניין פרק ג' ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': כללי.
<שרה קנדלר: בתקנות אלה - "אישור בעלות" – אישור לפי תקנות 2 ו-6; "אישור מסירת הרשימה" – אישור מאת המערכת על קבלה תקינה של רשימת הזכאים להצביע במערכת.
משה גפני: בטוח שצריך בתקנות גם להקריא?
<שרה קנדלר: האמת שלא חייבים להקריא אותם.
<שרה קנדלר: אולי נקריא רק את השינויים שעשינו?
משה גפני: תקריאי, אבל תקריאי מהר.
משה גפני: בוועדת הכספים ברוב המקרים לא הקראתי תקנות.
משה גפני: אבל אני לא רוצה שאחרי זה יהיו הערות על זה.
משה גפני: תתעכבי רק על המקרים שבהם יש הערות לנוכחים או יש שינויים.
משה גפני: את השאר תקריאי מהר.
<גלי בן-אור: אפשר גם על ההגדרות לעבור.
<גלי בן-אור: אין לנו כאן שום דבר מיוחד.
משה גפני: תקנות הדוחות- - - -
<גלי בן-אור: זה הקיצור של השם.
משה גפני: פרק ב', בסדר.
<שרה קנדלר: הוכחת בעלות.
<שרה קנדלר: מחזיק לא רשום זכאי להוכיח את בעלותו בכתב אופציה לצורך הצבעה באסיפה, בדרך של המצאת אישור לחברה מאת חבר הבורסה שאצלו רשומה זכותו לכתב האופציה, בדבר בעלותו של המחזיק הלא רשום על כתב האופציה במועד הקובע כאמור בתקנה 7. 3.
<שרה קנדלר: מתן אישור בעלות.
<שרה קנדלר: (א) לבקשת מחזיק לא רשום המעוניין להמציא אישור בעלות כאמור בתקנה 2, חבר בורסה שאצלו רשומים כתבי האופציה לזכותו של המחזיק, ייתן אישור בעלות במועד מתאים כדי שמחזיק כתב האופציה יוכל להצביע באסיפה, או לשלוח כתב הצבעה במועד כנדרש; אישור הבעלות ייערך לפי הטופס שבתוספת.
<שרה קנדלר: קיבלתי הערה ממשרד המשפטים הבוקר – התוספת הראשונה, כי יש יותר מאחת - ובו יפורטו פרטים אלה: (1) שמו של המחזיק בכתב האופציה ומספר הזהות שלו; אם המחזיק אינו בעל תעודת זהות ישראלית, יצוין מספר דרכונו, תקופת תוקפו והמדינה שבה הוצא; אם המחזיק תאגיד, יצוין מספר הרישום של התאגיד והמדינה שבה התאגד; (2) התאריך שבו חל המועד הקובע ושלגביו ניתן אישור הבעלות; (3) שם כתב האופציה, ומספר כתבי האופציה הרשומים לזכותו של מחזיק כתבי האופציה אצל חבר הבורסה למועד מתן אישור הבעלות.
<שרה קנדלר: (ב) אישור בעלות ייחתם בידי חבר הבורסה הנותן אותו.
<שרה קנדלר: אישור בעלות בעת השאלה.
<שרה קנדלר: לא יינתן אישור בעלות למי שכתבי האופציה שבבעלותו מושאלים למסחר בבורסה במועד הקובע.
<שרה קנדלר: אישור בעלות במועד הקובע.
<שרה קנדלר: (א) חבר בורסה ייתן למחזיק בכתב האופציה ללא תמורה אישור בעלות אחד לגבי החזקותיו בכתב האופציה, שהוא נכון לרישומי חבר הבורסה בתום המועד הקובע.
<שרה קנדלר: (ב) מחזיק בכתב האופציה רשאי לקבל אישור בעלות נוסף לאותו מועד קובע לגבי החזקותיו בכתב האופציה כאמור בתקנת משנה (א), וחבר הבורסה רשאי לדרוש תמורה בעד הפקת אישור הבעלות הנוסף.
<שרה קנדלר: הוכחת בעלות באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית.
<שרה קנדלר: מבלי לגרוע מהאמור בתקנות 2 ו-3, מסר אלקטרוני מאושר לפי סעיף 44יא5 לחוק שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית – דינו כדין אישור בעלות לגבי כל מחזיק בכתבי אופציה הנכלל בו.
<ציפי בנר: אפשר פה שאלה, הערה?
<ציפי בנר: ציפי בנר מחטיבת שוק הון, לאומי.
<ציפי בנר: בסעיף (ב): אישור בעלות ייחתם בידי חבר הבורסה - גם בפעם הקודמת ביקשנו להסיר את החתימה הזאת, כי זה מאוד מקשה על התפעול מול הלקוחות.
<ציפי בנר: ברור שהמערכת האינטרנטית תפחית הרבה, אבל עדיין אנחנו רוצים שהלקוחות יציעו במשרדם, כי אתם יודעים – יהיו מקרים שאי-אפשר יהיה להצביע דרך המערכת.
<ציפי בנר: אני מדברת על זה שחבר בורסה צריך לחתום על אישור בעלות.
<ציפי בנר: במקום שאשלח לו דרך המערכת, כמו שאנחנו עושים את כל שאר המסמכים.
<ציפי בנר: הוא צריך לבוא לסניף במיוחד, שהסניף יחתום לו ביד, ואז הוא ממשיך הלאה.
משה גפני: דיברנו על זה בחקיקה.
משה גפני: תוותרו על זה.
<שרה קנדלר: אני לא רוצה לסטות ממה שקיים- - -
משה גפני: מה לא לסטות?
משה גפני: אם היא אומרת הגיוני, נמחוק.
משה גפני: בסדר, תתייעצי ותמחקו.
<ציפי בנר: תודה רבה.
משה גפני: חשבתי גם אז, אני חושב גם עכשיו, שההערה נכונה.
משה גפני: אם הרשות לניירות ערך תטיל וטו, אז יתקיים דיון.
משה גפני: אם היא לא תטיל וטו, ואני מקווה שלא תטיל וטו, זה יימחק.
<שרה קנדלר: לגבי מניות, אנחנו לא יכולים לעשות את השינוי פה.
<שרה קנדלר: פה זה רק כתבי אופציה.
<ציפי בנר: מספיק שתוציאו הנחיה או CLB - זה גם מספק אותנו.
<ציפי בנר: העיקר שנוכל- - -
קריאה: גם אפשר לחזור לוועדה שם.
משה גפני: ועדת חוקה?
<ציפי בנר: לא, מספיק לי הנחיה.
<ציפי בנר: עם החוק נסתדר.
<ציפי בנר: תודה.
<שרה קנדלר: נחזור לעניין הזה בסוף?
משה גפני: כן, אני רק מבקש שתסכימו לזה.
משה גפני: אם לא תסכימו, נקיים על זה דיון, מה לעשות?
<שרה קנדלר: תיקון אחד, שעכשיו שמנו לב – ב-3(א)(3), זה צריך להיות שם ומספר כתב האופציה.
<שרה קנדלר: פרק ג': הצבעה בכתב.
<שרה קנדלר: המועד הקובע.
<שרה קנדלר: התקבלה החלטה על כינוס אסיפה, תקבע החברה את המועד הקובע בהחלטה לזימון האסיפה, ובלבד שמועד זה לא יעלה על ארבעה עשרה ימים לפני מועד כינוס האסיפה, ולא יפחת משבעה ימים לפני מועד הכינוס.
<שרה קנדלר: 8.
<שרה קנדלר: המצאת כתבי הצבעה.
<שרה קנדלר: (א) הודעה בדבר זימון אסיפה, כאמור בתקנה 36ב לתקנות הדוחות, תפורסם 21 ימים לפחות לפני כינוס האסיפה ולפחות יומיים לפני המועד הקובע.
<שרה קנדלר: חברה תכלול בהודעה בדבר זימון אסיפה נוסח של כתב ההצבעה לפי תקנות הדיווח האלקטרוני.
<שרה קנדלר: (ב) חברה תמציא לרשות ולבורסה, בהתאם לתקנות הדיווח האלקטרוני, נוסח של כתב הצבעה ביום פרסום ההודעה על כינוס האסיפה; חובה זו לא תחול על כתבי אופציה שהוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד או שכתבי האופציה רשומים בבורסה מחוץ לישראל בלבד.
<שרה קנדלר: (ג) מחזיק רשאי לפנות לחברה ישירות ולקבל ממנה, בלא תמורה, את נוסח כתב ההצבעה, או בהסכמתו, קישורית לנוסח כתב ההצבעה באתר ההפצה.
<שרה קנדלר: (ד) חברה תשלח, בלא תמורה, למחזיקי כתבי האופציה הרשומים במרשם המחזיקים בכתבי אופציה, כתב הצבעה ביום פרסום ההודעה על אסיפת המחזיקים בכתבי אופציה.
<שרה קנדלר: חובות חבר בורסה.
<שרה קנדלר: 9.
<שרה קנדלר: (א) חבר הבורסה – (1) יזין למערכת ההצבעה האלקטרונית את רשימת הזכאים להצביע במערכת, אשר תוזן במועד ובאופן שייקבע לפי סעיף 44יא4(א)(1) לחוק; (2) על אף האמור בתקנת משנה (א)(1), לא יכלול ברשימת הזכאים להצביע במערכת מחזיק שהעביר לו עד השעה 12:00 בצהרים של המועד הקובע הודעה כי אינו מעוניין להיכלל ברשימת הזכאים להצביע במערכת, לפי תקנה 14; (3) יעביר, סמוך ככל האפשר לאחר קבלת אישור מסירת הרשימה, לכל אחד מהמחזיקים המנויים ברשימת הזכאים להצביע במערכת ושמקבלים מחבר הבורסה הודעות באמצעים אלקטרוניים או באמצעות מערכות התקשורת המקושרות למחשב חבר הבורסה את הפרטים הנדרשים לשם הצבעה במערכת; (4) שמצא כי נפלה טעות ברשימה שהעביר למערכת ההצבעה האלקטרונית לפי תקנת משנה (א)(1), יעביר בהקדם האפשרי רשימה מתוקנת לפי תקנת המשנה האמורה.
<שרה קנדלר: (ב) מחזיק לא רשום זכאי לקבל את אישור הבעלות לשם הצבעה באסיפה, בסניף של חבר הבורסה או באמצעות הדואר אל מענו תמורת תשלום דמי משלוח בלבד, אם ביקש זאת.
<ליאת עדי: סליחה, לגבי סעיף 8(ד).
<ליאת עדי: אני מבנק מזרחי.
<ליאת עדי: חברה תשלח – החברה, הכוונה היא לחברה המכנסת האסיפה?
<שרה קנדלר: כן, לא לחבר בורסה.
<גלי בן-אור: התקנות נוקטות – חבר בורסה זה חבר בורסה, חברה זה החברה, מזמנת האסיפה.
<שרה קנדלר: אופן ההצבעה באמצעות כתב הצבעה.
<שרה קנדלר: (א) מחזיק לא רשום המעוניין להצביע באסיפה בלי להגיע לאסיפה ובלי לשלוח מיופה כוח, רשאי להצביע בכתב לפי תקנת משנה (ב), או במערכת ההצבעה האלקטרונית לפי תקנת משנה (ג).
<שרה קנדלר: (ב) בהצבעה בכתב יציין מחזיק על גבי החלק השני של כתב ההצבעה האמור בתקנה 11, את אופן הצבעתו וימסור אותו לחברה בהתאם לפרטים שצוינו על גבי כתב ההצבעה, בצירוף אישור בעלות, כך שכתב ההצבעה יגיע לחברה לא יאוחר מארבע שעות לפני מועד כינוס האסיפה.
<שרה קנדלר: (ג) מחזיק המופיע ברשימת הזכאים להצביע במערכת, רשאי למלא את אופן הצבעתו ולהעביר אותה לחברה באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית באופן שייקבע לפי סעיף 44יא4(א) לחוק ובתנאים הבאים: (1) ההצבעה תתאפשר ממועד אישור מסירת הרשימה עד ארבע שעות לפני מועד כינוס האסיפה, או עד מועד מוקדם יותר שתורה רשות ניירות ערך, ובלבד שלא יעלה על שתיים עשרה שעות לפני כינוס האסיפה (בתקנה זו – מועד נעילת המערכת); (2) כתב ההצבעה במערכת ההצבעה האלקטרונית יכלול את כל הפרטים הנדרשים לפי תקנות אלה, בהתאמות הנדרשות לשם תפעול המערכת שייקבעו לפי סעיף 44יא4(א) לחוק; ההצבעה במערכת ההצבעה האלקטרונית תהיה ניתנת לשינוי או לביטול עד מועד נעילת המערכת, ולא ניתן יהיה לשנותה אחרי מועד זה.
<אילן פלטו: אילן פלטו, מנכ"ל איגוד החברות הציבוריות.
<אילן פלטו: נושא של העברת תוצאות ההצבעה לחברה כבר נידון גם בזמנו, ואז דובר שהוא יחזור לדיון בוועדה במסגרת התקנות.
<אילן פלטו: מה שעושים פה בעצם, דווקא בעידן שבו אמורים קצת להקל על החברות הציבוריות, יש החלטות ממשלה על הפחתה ברגולציה אפילו, ואפילו רשות ניירות ערך מדברת על ההקלה, פה בעצם מקשים מאוד על החברה.
<אילן פלטו: ברגע שמעבירים את התוצאות - אגב, גם פה זה לא בטוח ארבע שעות; ארבע שעות נסגרת ההצבעה.
<אילן פלטו: עדיין יש פרק זמן שבו רשות ניירות ערך או הגוף צריך להעביר את התוצאות לחברה, שלא מוגדר אגב בזמן בכלל.
<אילן פלטו: תיאורטית זה גם יכול להיות דקה לפני מועד ההצבעה.
<אילן פלטו: בעצם גם ברמה הרעיונית, שאם רוצים שאנשים יצביעו באסיפה הכללית, והרי לא מתקיים ממש דיון באסיפה הכללית, אלא זה הצבעה באינטרנט, אין בכלל סיכוי לחברה להידבר עם חלק מהמצביעים או לפחות- - -
משה גפני: למה אתם צריכים להידבר עם חלק מהמצביעים?
<אילן פלטו: כי נניח שיש הצבעה מאוד חשובה, וחלק מהמצביעים מצביעים נגד, והחברה רוצה להידבר עם אותם מצביעים, ולנסות לשכנע אותם או להבין מהם למה הצביעו נגד.
משה גפני: ארבע שעות – הבנתי.
משה גפני: יש עוד נושאים שנויים במחלוקת?
<אילן פלטו: חוץ מהנושא הזה, שהיה שנוי במחלוקת גם בתקנות האחרות, אנחנו דיברנו עם הרשות כמה פעמים בעניין הזה.
<אילן פלטו: בסופו של דבר זה החמרה לעומת המצב היום.
<אילן פלטו: נכון שתמיד יגידו ברשות: תיאורטית יכול להגיע מצביע להצבעה עצמה, אבל בפועל מצביעים לא מגיעים להצבעה, חוץ מאלה שחייבים.
<אילן פלטו: כלומר מנקודת ראות החברות, זאת החמרה לעומת המצב היום.
<אילן פלטו: זה גם מנוגד להיגיון אפילו של הרשות.
<אילן פלטו: אם באמת רצו דרך המערכת סוג של- - -
משה גפני: אתה בטוח שאין עוד נושאים?
<אילן פלטו: לי.
<אילן פלטו: אני לא מדבר פה- - -
<ליאת עדי: באותו עניין, גם אם מישהו מחליט להצביע באינטרנט, ואז מגיע פיזית לאסיפה להצביע, למזכיר החברה אין מספיק זמן לראות, אם יש פה כפל הצבעה.
<ליאת עדי: אני מדברת גם בכובע של חברה שמכנסת אסיפה מעת לעת, ולמזכיר החברה, אם אתה מקבל את זה ארבע שעות, אולי אפילו שלוש או שעתיים- - -
משה גפני: אבל אם מגיע מצביע בעצמו, אם הוא מגיע בעצמו?
<ליאת עדי: אם הוא מגיע מעצמו, אני כביכול צריכה להתייחס להצבעה המאוחרת שלו, אבל לא אוכל לבדוק אם הוא כבר הצביע באינטרנט.
משה גפני: אני שואל סתם.
משה גפני: אין הצבעה אלקטרונית.
<ליאת עדי: אז אין לי בעיה.
<ליאת עדי: הוא לא יכול להצביע פעמיים באסיפה.
<ליאת עדי: הוא בא פעם אחת.
<ליאת עדי: אבל אם הוא הצביע גם בערוץ האינטרנטי, וגם בא פיזית- - -
משה גפני: נניח שאין הצבעה אלקטרונית.
משה גפני: לא ארבע שעות.
משה גפני: אדם מגיע בעצמו.
משה גפני: איך את יכלה לבדוק את זה?
<ליאת עדי: הוא מגיע עם אישור בעלות.
<ליאת עדי: אני יודעת כמה הוא מחזיק.
<ליאת עדי: אני סופרת את הבחירה שלו לפי היחסים.
<אילן פלטו: פה צריך להדגיש עוד נקודה.
<אילן פלטו: זה לא שלא נותנים למצביעים מספיק זמן לשקול ולחשוב על הצבעתם, כי הם מקבלים הודעה הרבה מראש.
<אילן פלטו: כך שאין פה בעיה שאתה אומר: לא נתתי להם מספיק זמן לחשוב.
<אילן פלטו: זה סתם התעקשות - הייתי אומר קטנונית אפילו של רשות ניירות ערך בעניין הזה.
<אילן פלטו: אמנם הם הכניסו אופציה להגדיל את זה עד 12 שעות, כי כתוב פה מארבע עד 12, זה אופציה.
<אילן פלטו: אנחנו אגב בשיחות כבר היינו מוכנים להתפשר על 24 שעות, למרות שדרשנו 72 שעות.
<אילן פלטו: כבר היתה כאילו התקרבות לעניין הזה, אבל זה נפל באיזשהו שלב.
<אילן פלטו: סתם עוד הצקה.
משה גפני: גברת שרה.
<שרה קנדלר: קודם כל, ההחמרה זה בעיני המתבונן, כי אנחנו חושבים שהמערכת היא לטובת ציבור המשקיעים, שיוכלו להצביע עד ארבע שעות לפני האסיפה.
<שרה קנדלר: זה מדמה כמה שיותר השתתפות באסיפה עצמה.
<שרה קנדלר: זה כמו שאדם יכול להגיע לאסיפה, והם לא יודעים מה הוא יצביע באסיפה, ככה ארבע שעות לפני כן.
משה גפני: מה עם פשרה בזה?
<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים להתפשר בזה, מה גם שלגבי מניות ארבע שעות- - -
משה גפני: לא לגבי מניות.
<שרה קנדלר: קודם כל, כתבי האופציה - יש הרבה פחות אספות.
<שרה קנדלר: זה בשוליים של העניין, לכן סטייה לא תהיה נכונה לטעמי.
משה גפני: למה אתם לא רוצים להתפשר?
משה גפני: למה לדעתכם זה צריך להיות ארבע שעות?
<שרה קנדלר: כפי שאמרתי, אנחנו רוצים לתת למשקיע כמה שיותר זמן.
<שרה קנדלר: יש משקיעים שיקראו רק באותו בוקר בעיתון שיש איזו אסיפה, כלומר שבכלל לא היו מודעים לזה.
<שרה קנדלר: פתאום הם קיבלו.
<שרה קנדלר: לא לתת להם את האפשרות להצביע?
<שרה קנדלר: הוא רואה את זה בעיני החברה.
<שרה קנדלר: אני לא חושבת שיש להם זכות קנויה לערוך משא ומתן עם המצביע.
<גלי בן-אור: מה הנושאים שנדונים באספות של כתבי אופציה?
<גלי בן-אור: יש בכלל על מה לדבר?
<אמיר וסרמן: אמיר וסרמן, היועץ המשפטי של הרשות.
<אמיר וסרמן: אילן צודק בכך שבדרך כלל באסיפות כלליות של חברות אין דיון, אלא פשוט נערכת ההצבעה עצמה; הייתי אומר בחריג של אספות מחזיקי אג"ח, ששם הרבה פעמים יש דיונים.
<אמיר וסרמן: רוב האספות הן של מניות, אגרות חוב ויחידות השתתפות.
<אמיר וסרמן: יש מעט מאוד אספות של כתבי אופציה.
<אמיר וסרמן: זה בדרך כלל קורה אם החברה מבקשת לערוך שינוי בתנאי כתבי האופציה – למשל, להאריך את התקופה, לשנות את ההצמדה בכתבי האופציה, לשנות התאמות שנעשות לדיבידנד, למניות הטבה.
<אמיר וסרמן: זה די נדיר.
<אמיר וסרמן: היום הנושא של כתבי אופציה בכלל לא מוסדר בחוק.
<אמיר וסרמן: הסיבה לכך, שאין כל כך הרבה אספות כאלה.
<אמיר וסרמן: בדרך כלל בתשקיפים של החברות כותבים שיחולו כל הכללים שחלים על מניות בהתאמה על כתבי האופציה.
<אמיר וסרמן: אבל כאן היינו צריכים להסדיר את הנושא.
<אמיר וסרמן: אני רק רוצה להוסיף לגבי העניין של ההצבעה באסיפה - זה לא גחמה; יש מאחורי זה הרבה חשיבה.
<אמיר וסרמן: ראשית, היום יש כמה שיטות להצביע באסיפה: הצבעה פיזית, שאינה כל כך שכיחה – אותו אדם ממש מגיע בעצמו; הצבעה באמצעות מיופה כוח, שהיא די שכיחה.
<אמיר וסרמן: יש הרבה גופים מוסדיים שמשתמשים בה, ששולחים אדם אחד להצביע בשם כמה גופים; הצבעה באמצעות כתבי הצבעה, שזו בעצם הצבעה בכתב, לא במערכת אלקטרונית, אלא שולחים את כתב ההצבעה; ותיתוסף השיטה שאנחנו מוסיפים כאן.
<אמיר וסרמן: בכל השיטות הללו האידיאל הוא להצביע ממש במועד האסיפה.
<אמיר וסרמן: זו הזכות שחוק החברות מקנה.
<אמיר וסרמן: לכן כשאנחנו יוצרים מערכת הצבעה- - -
משה גפני: אז למה ארבע שעות?
משה גפני: אז כלום.
<אמיר וסרמן: היינו מעדיפים שזה יהיה ממש במועד האסיפה.
<אמיר וסרמן: זו אגב היתה ההצעה המקורית, אבל מזכירי חברות אמרו:
<אמיר וסרמן: אנחנו רוצים בכל זאת לעבד את הנתונים.
משה גפני: אז תנו להם עוד קצת.
<אמיר וסרמן: אני רוצה להסביר מה עומד מאחורי הבקשה של איגוד החברות, כי אני חושב שהיא לא כל כך תמימה.
<אמיר וסרמן: צריך להבין מה יהיו ההשלכות.
<אמיר וסרמן: בעצם מה שהחברות רוצות, זה לראות את תוצאות ההצבעה לפני האסיפה.
משה גפני: אבל בארבע שעות הם גם יראו.
<ציפי בנר: צריך זמן להיערך.
<אילן פלטו: מה לא תמים בזה?
<אמיר וסרמן: אין זכות מוקנית כזאת בחוק החברות.
משה גפני: אני לא הולך לפתוח פה דיון מי יודע מה.
משה גפני: אני לא רואה חשיבות רבה בכל העניין הזה של ארבע שעות או יהיה שש שעות או שעתיים.
משה גפני: החברה רוצה שתהיה לה אופציה בהצבעה חשובה שלה, שהיא תוכל לדבר עם האנשים.
משה גפני: גם בארבע שעות היא יכולה לדבר.
משה גפני: זה לא מספיק לה.
משה גפני: אני גם מסכים אתכם, שבעצם למה החברה צריכה להתערב, וגם אין הרבה הצבעות בנושא של כתבי האופציה וכל הדברים האלה.
משה גפני: אבל אני מפא"יניק מצוי, ואני רוצה פשרה.
משה גפני: אחרי זה תדברו אתם.
משה גפני: אני לא הולך לעשות מזה דרמה.
משה גפני: רק זה שבוועדת החוקה אישרו את הארבע שעות, ואתם שכנעתם אותם – בסדר.
משה גפני: אני צריך להיות חריג באיזושהי צורה.
משה גפני: אם יתברר לי שאין לי ברירה ואני צריך לאשר ארבע שעות, נעשה את זה, אבל אני חושב שאפשר לתת להם עוד קצת, ולומר: אצל גפני היה יותר טוב.
משה גפני: .. זה לא דרמטי.
משה גפני: נמשיך ואז נחזור לזה.
<אמיר וסרמן: דבר אחרון.
<אמיר וסרמן: האפשרות הזאת לראות את התוצאות לפני, יכולה גם להביא לשיטת מצליח.
<אמיר וסרמן: נניח שחברה רוצה לאשר תגמול בכירים, והיא יודעת שהיא הולכת כאן למשהו די אגרסיבי, שאולי לא יתקבל.
<אמיר וסרמן: היא אומרת: אנסה.
<אמיר וסרמן: אני רוצה לראות את התוצאות.
<אמיר וסרמן: אם אראה שהמוסדיים מתנגדים, או הגופים הגדולים מתנגדים- - -
משה גפני: מי מזמן את האסיפה?
<אמיר וסרמן: החברה.
<אילן פלטו: אני חייב להעיר, כי הוא משתמש פה בביטויים קצת מקוממים אפילו – העניין הזה של שיטת מצליח או חוסר תמימות – אלה ביטויים לא במקום.
<אילן פלטו: ההפך בדיוק.
<אילן פלטו: הרי אתה רוצה שהחברה תשמע את בעלי המניות שלה.
<אילן פלטו: הרי זו כל המטרה.
<אילן פלטו: אז למה לקרוא לזה שיטת מצליח?
<אילן פלטו: החברה רוצה לשמוע את בעלי המניות.
<אילן פלטו: אם בעלי המניות אומרים על משהו: לא, החברה שומעת, ואז יכולה אולי לשנות.
<אילן פלטו: אני לא מבין מה זה פה שיטת מצליח או חוסר תמימות.
<אילן פלטו: הפוך בדיוק.
<גלי בן-אור: השאלה אם זה רוב בעלי המניות, או זה עלול להביא למצב שיש בעלי מניות שדווקא ייפגעו כתוצאה מהמשחק הזה.
<גלי בן-אור: כל המטרה של תיקון 53 היתה לאפשר לכמה שיותר בעלי מניות להצביע ולהביא את עמדתם.
<גלי בן-אור: השאלה, אם יש פה משהו שאתם רואים, שעלול להביא לפגיעה בזכויות, ביכולת המשחק הזאת של החברה.