GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עופר רימון: מר רז הייפרמן, מאז שהוא נכנס לתפקיד, אני חייב להגיד שמהזווית שלנו אנחנו מרגישים שאנחנו בעידן של עבודה מדהימה: דברים עובדים ביעילות רבה ומתקדמים מאוד יפה, וזה חשוב להזכיר את זה.
<עופר רימון: תראה, העניין של מערכת חינוך דיגיטלית, מערכת חינוך מתוקשבת, זו תכנית שאנחנו עובדים עליה כבר כמה שנים.
<עופר רימון: אנחנו יצאנו עכשיו לגישה חדשה, למחשוב ענן, והצגנו אותה בהרבה מקומות.
<עופר רימון: מיזם כמו "ישראל דיגיטלית" מאפשר לנו לחשוב יותר בגדול, מאפשר לנו לעשות סינרגיה יותר טובה עם עוד משרדים ממשלתיים.
<עופר רימון: ושוב, רק מוסיף למהלכים שאנחנו עושים.
<עופר רימון: אני רציתי לעשות רגע brake.
<עופר רימון: נמצא איתי מר רוני דיין, מנהל אגף המערכות הטכנולוגיות שלנו, התקשוב בבתי הספר, ורציתי רק שהוא ייתן לך, התבקשתי תמונת מצב על מה קורה עכשיו, איך אנחנו עובדים מול בתי ספר במצב של חירום.
<רוני דיין: במהלך היום עשרות אלפי תלמידים נמצאים במערכות האינטרנטיות בארבע מסגרות: מסגרת אחת חשובה מאוד היא מרחבי למידה כיתתיים באתרי בתי הספר שתכננו ובנינו אותם עוד מלכתחילה.
<רוני דיין: התלמידים במהלך השנה גם תורגלו לעבוד בהם.
<רוני דיין: ובתוך המסגרת הזאת, המחנכים של הכיתות ביחד עם היועצים והפסיכולוגים מתקשרים עם התלמידים.
<רוני דיין: דרך זה גם ההורים יכולים לתקשר.
<רוני דיין: עשרות אלפים של תלמידים נמצאים באותו רגע בתוך האתרים האלה בטווח של 40-0, שהוא הטווח שכרגע אנחנו מאוד רגישים אליו.
<רוני דיין: שלוש מסגרות נוספות הן אחת שחלק גדול מהאנשים שיושבים פה שותפים לנו בו, זה אתרים של ספקי התוכן שמספקים לאורך השנה סביבות למידה מתוקשבות לתלמידים, ואנחנו פתחנו אותן לכל אוכלוסיית ישראל.
<רוני דיין: כלומר, גם אלה שלא נמצאים בטווח 40-0.
<רוני דיין: כולם יכולים להיכנס באופן חופשי לאתרים האלה.
<רוני דיין: ואנחנו רואים שם עשרות רבות גם כן של, כלומר אלפים.
<רוני דיין: פשוט זה מספרים מאוד-מאוד גדולים.
<רוני דיין: פתחנו קייטנות שאנחנו ברגע נתון רואים שאלפי תלמידים נמצאים באותו רגע בקייטנות ספציפיות שאנחנו קוראים להן קייטנות וירטואליות, שזה מורה ברשת שעובד עם ילדים על נושאים שקשורים אמנם לתחום התקשוב אבל מעשירים את הידע שלהם, כמו סקראץ' ועוד כל מיני כאלה פעילויות שמושכים גם את הילדים בהיבטים של מחשבים וגם בנושאים של הפגה.
<רוני דיין: ובאתר הרשמי של משרד החינוך שאנחנו רואים כניסות עצומות של הורים ותלמידים.
<רוני דיין: מכיוון ששם, באתר הזה, אנחנו מרכזים למעשה את כל המידע שקשור לפעילויות השונות, ואנחנו רואים את הכניסות הרבות של ההורים, כמו שאמרתי, ושל התלמידים, שהם יכולים לעשות בזה שימוש.
<רוני דיין: בסך הכול, אנחנו מודדים את ההיקפים האלה ואנחנו רואים שאוכלוסייה רבה של ישראל מכל מיני אזורים בארץ, לאו דווקא מאלה שבאזור 40-0, נכנסים ועושים בזה שימוש, ואנחנו רואים בזה - - -
אראל מרגלית: דוקטור עדי קפליוק ממרכז השלטון המקומי.
אראל מרגלית: בוא, תגיד לנו איך אתה מתממשק עם התכנית הלאומית הזאת, ואיך אתם רואים את עצמכם משתלבים.
<עדי קפליוק: אני אחזור על דברים שאני אמרתי בוועדה של סגן השר אופיר אקוניס.
<עדי קפליוק: אנחנו כמובן מברכים על כל תכנית לצמצום פער דיגיטלי.
<עדי קפליוק: מדינת ישראל בנויה מכ-250 רשויות מקומיות, ואני מניח שאם לא יהיה פער דיגיטלי בין הרשויות המקומיות אז זה ישליך על האזרחים, אבל הבעיה היא שיש לנו פער מאוד-מאוד גדול בין הרשויות המקומיות, ואני חושב שיש קורלציה בין הדיגיטליות של הרשות המקומית, השירותים הדיגיטליים שהיא נותנת, לבין ההשלכה על התושבים.
<עדי קפליוק: ולכן לפני מספר שנים אני הייתי בין אלה שזימנו שיתוף פעולה עם התקשוב הממשלתי, ואף הבאנו את זה לוועדה הזאת.
<עדי קפליוק: הוועדה הזאת הטילה עלינו לכתוב מסמך שמגדיר את שיתוף הפעולה בינינו.
<עדי קפליוק: המסמך הוגש לפני שנה.
<עדי קפליוק: אני אקריא לכם את החזון: יצירת מסגרת פתרון לשירותים דיגיטליים משותפים לממשל המרכזי והמקומי, ממוקד לקוח, אשר יאפשר גישה מלאה לכל השירותים הנדרשים לו במקום, בזמן ובאמצעי הנוח לו, ובאמצעות כך להביא לשיפור משמעותי ומתמשך ברמת היעילות והשירות לציבור.
<עדי קפליוק: זה נכתב לפני שנה.
<עדי קפליוק: מאז הרבה לא נעשה, לצערי, ואפילו יש דברים שהלכו אחורה.
<עדי קפליוק: ישנם גם הרבה מיזמים ממשלתיים שאנחנו בעדם ואנחנו מברכים עליהם, אבל לעיתים דרישות הסף ובעיות תקציביות, בעיקר של הרשויות החלשות, לא נותנות להן להיכנס לכך, וזה מגדיל את הפער הדיגיטלי.
<עדי קפליוק: ואני חושב שאם אנחנו רוצים להיות יותר, לא יודע אם להגיד את המילה תכלס, אבל צריך להיכנס פה יותר לשורש הבעיה כי הממשל הזמין נמצא בשלטון המקומי, והאזרח מגיע לשלטון המקומי כמעט בכל בעיה, ושם נמצאים הממשקים, ושם צריך להביא הרבה מאוד משאבים ולמקד את הפתרונות.
אראל מרגלית: זה נושא גדול.
אראל מרגלית: כלומר, אנחנו רואים את זה כשאנחנו מתעסקים בנושא של משרד החינוך והפערים בין הרשויות, כשאנחנו רואים את זה כרגע לגבי גודל הכיתות.
אראל מרגלית: אז יש איזושהי דילמה בתוך הממשלה, שהרבה מאוד פעמים פונים לרשויות החזקות יותר שיעזרו לממן את הרשויות המוחלשות יותר, והרשויות החזקות יותר מתקוממות ואומרות: תקשיבו, אתם רוצים לממן את הפערים ואתם רוצים לבוא חשבון על זה שילד בקטמון ח' מקבל 3,300 שקל לשנה השקעה, וילד ברמת השרון מקבל 9,700 שקל השקעה בשנה, אז בואו תתקצבו את זה מהתקציב המרכזי של מדינת ישראל ותשלימו את הפער.
אראל מרגלית: אל תיקחו על חשבוננו.
אראל מרגלית: הרי היה גם את כל הקטע הזה עם הארנונה של 430 מיליון שקל, שבוועדת הכספים אישרנו הלוואה.
אראל מרגלית: בתנאים נוראיים אמנם, אבל מהרשויות החזקות לרשויות החלשות יותר.
אראל מרגלית: אז באמת, איך אתה?
אראל מרגלית: זה באמת נושא גדול.
אראל מרגלית: כלומר, זה יכול להיות עוד מקום שבו או חלק מהפערים נותנים עליהם את הדעת ברמה המרכזית.
אראל מרגלית: כי קשה מאוד לעשות את זה ברשות אחרי רשות אם רשות מסוימת מפגרת בצורה דרמטית אחרי רשות אחרת בדיגיטציה וביכולת של הנגישות של האזרחים לחינוך, לשירותים וכולי.
אראל מרגלית: אז איך?
אראל מרגלית: איזה שיניים יהיה למאמץ הזה כדי לתת לרשויות שנמצאות כרגע מאחור או מקומות שנמצאים מאחור בארץ כדי להיכנס ולהשלים חלק מהפערים?
<יוסי קטריבס: קודם כל, אני חושב שיש פה אתגר.
<יוסי קטריבס: אני חושב שהאתגר הבסיסי או הראשוני הוא הפריסה.
<יוסי קטריבס: אנחנו צריכים קודם כל לראות שזה.
<יוסי קטריבס: אנחנו מנסים בכל דרך אפשרית.
<יוסי קטריבס: בסוף יש זכיין, יש לו תנאי רישיון.
<יוסי קטריבס: ואני יודע ששר התקשורת משקיע מאמצים רבים מאוד על מנת לעודד ולקצר את לוחות הזמנים של הפריסה ולהשפיע על פריסה רחבה, כי בסוף זו מדיניות של הממשלה להגיע לשטחים הכי נרחבים של מדינת ישראל בלוח זמנים הכי קצר.
<יוסי קטריבס: זה אתגר ראשון שהממשלה מודעת לו ועוסקת בו.
<יוסי קטריבס: זה אחד.
<יוסי קטריבס: הדבר השני שאני רוצה לומר, ואני מסכים לחלוטין עם מה שאמר כאן מר עדי קפליוק: אני דווקא חושב אבל שהדיגיטציה היא לא סיכון, אני חושב שהיא הזדמנות.
<יוסי קטריבס: מפני שאם אתה רוצה להגיע בחינוך איכותי לילד בשדרות, לילד בקריית שמונה, ולתת להם את אותה איכות חינוך של הילד בתל אביב או במרכז הארץ, אז אני חושב שהרשת היא הזדמנות, היא לא איום, מפני שהתכנים יהיו תכנים זהים, והיכולת לשתף בתכנים תהיה טובה יותר; ואפילו היכולת להשתמש במורים, בין אם בסינכרוני ובין אם באסינכרוני, בשיעורים לילדים בכל קצווי הארץ – היא תשתפר, היא לא תיחלש.
<יוסי קטריבס: ואפילו אני לא רוצה להיכנס כאן אפילו למיזמים או דברים שאנחנו חושבים עליהם.
<יוסי קטריבס: אפילו לחזק אוכלוסיות חלשות בשיעורי עזר.
<יוסי קטריבס: אתה תוכל לתת שיעור ברשת עם מורה שיושב בתל אביב ותלמידים משתי קצוות הארץ.
<יוסי קטריבס: ואני אפילו מקווה כי זה עוד לא סוכם – אני מזכיר, אנחנו חצי שנה אחרי שיצאנו לדרך וראש מטה אחרי יום בתפקיד – אנחנו גם רוצים שהשירותים האלה יהיו חינם אין כסף, אם זה יתאפשר.
<יוסי קטריבס: אז אני חושב, ואמרתי את זה כשהתחלנו את הסקירה: הממשלה רואה במיזם הזה מיזם חברתי.
<יוסי קטריבס: ברור לחלוטין שהשלטון המקומי, בתוך השירותים שהממשלה נותנת לאזרחים שלה, הוא שחקן חשוב.
<יוסי קטריבס: אני לא רוצה להסתכל מה היה שנה אחורה.
<יוסי קטריבס: קשה לי להעיד על הדברים שהיו שנה אחורה.
<יוסי קטריבס: אנחנו מבינים שלא כל מה שהיה בשנה האחרונה הוא הכי טוב שאפשר.
<יוסי קטריבס: אנחנו גם מנסים לתקן.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, המהלכים שאנחנו רואים כאן, גם בהקמה של מטה במשרד ראש הממשלה ויציאה למיזם לאומי; גם בהסתכלות על איפה נכון שיישב התקשוב הממשלתי כחלק ממאמץ כולל; וגם בשירותים שאנחנו רוצים לתת לאזרחים שלה.
<יוסי קטריבס: אני חושב שיש פה הסתכלות שעליה דיברתי, הסתכלות לאומית אחת, מתואמת, מסונכרנת, ששותפים לה כל מי שיושב כאן סביב השולחן וכאלה שלא נמצאים כאן.
אראל מרגלית: בוא, בוא, דבר חופשי.
אראל מרגלית: אנחנו צריכים לתת פה הנחיות ואנחנו צריכים לאשר את זה.
אראל מרגלית: וזה, בסופו של דבר, הדבר הזה מתחיל בסגנון מסוים.
אראל מרגלית: יש פה את הבעיה של הפערים גם בתחום הזה.
אראל מרגלית: אז בוא, דבר ברור.
אראל מרגלית: תגיד לנו איזה הדגשים אתה ממליץ לנו לתת למיזם הזה.
<עדי קפליוק: שמעתי פה על רשתות תקשורת רחבות שיהיו בשלטון המקומי.
<עדי קפליוק: נכון?
<יוסי קטריבס: שמעת על פריסה של תשתית סיביים אופטיים בכל רחבי מדינת ישראל.
<עדי קפליוק: כן.
<עדי קפליוק: האם אתם הולכים לממן את זה בשלטון המקומי?
<עדי קפליוק: זו שאלה.
<עדי קפליוק: או האם מטילים את זה על הרשויות המקומיות?
<עדי קפליוק: שאלה פשוטה.
<עדי קפליוק: לוח זמנים, כוח אדם להדרכה.
<עדי קפליוק: האם אתם מודעים לכך שרמת אתרי האינטרנט בין הרשויות המקומיות שונה, רמת השקיפות, השירותים הניתנים?
<עדי קפליוק: הוזכר פה פרויקט דיגיטל בתל אביב.
<עדי קפליוק: זה בעצם ה-100, אבל יש גם קרוב לאפס.
<עדי קפליוק: יש פערים מאוד-מאוד גדולים שאני לא בטוח שזה המקום לשבת ולהציג אותם, אבל אתם מכירים את הנתונים.
<עדי קפליוק: יש סקטורים שונים.
<עדי קפליוק: אני חושב שצריכים להיכנס פה לעבודה.
<עדי קפליוק: פה מוצגת תכנית ברמת על, ברמת החזון.
<עדי קפליוק: המסמך שאנחנו הגשנו פה גם כן זה רמת החזון.
<עדי קפליוק: אתה יודע, בין החזון לבין המציאות המרחק הוא גדול.
<עדי קפליוק: הייתה לנו ישיבה אחת אתכם שהסבירו לנו פחות או יותר מי נגד מי וזה בסדר.
<עדי קפליוק: אני אומר שוב: אנחנו נשתף פעולה ואנחנו נשמח מאוד, אבל צריכים להיכנס פה לפרטי פרטים, והשלטון המקומי מברך.
<עדי קפליוק: והזכרתי פה גם בכמה מילים, למשל: אם יש מיזם, מאוד יפה, שרשות לא יכולה להיכנס אליה בגלל שהיא לא עומדת בתנאי סף או שהיא צריכה לשים תקציבים, היא לא תיכנס.
<עדי קפליוק: הרשות החזקה תיכנס, החלשה לא תיכנס, הפער הדיגיטלי גדל.
<עדי קפליוק: נשלחו מכתבים גם בנושא הזה לסגן השר אופיר אקוניס, לשר האוצר – אתה בטח מכיר על מה אני מדבר.
<עדי קפליוק: אז אני אומר:
<עדי קפליוק: אנחנו באווירה חגיגית, אז אנחנו רוצים - - -
אראל מרגלית: לא, לא, לא, אבל זה חשוב.
אראל מרגלית: לא זה מאוד חשוב.
אראל מרגלית: תראה, מר יוסי קטריבס: זה נושא שמטריד אותנו מהרבה מאוד כיוונים שאנחנו מגיעים אליהם, וכרגע יש פה איזשהו רגע דרמטי, והרגע הדרמטי זה הקמה של רשות חדשה.
אראל מרגלית: אני לא יודע, תיכף נדבר על התקצוב שלה ומאיפה מגיעים התקציבים וכולי, אבל מבחינתנו זאת הזדמנותto make a difference .
אראל מרגלית: והנושא הזה של הפערים הדיגיטליים: אתם אומרים שזה מיזם חברתי – על הכיפאק.
אראל מרגלית: אז בוא, אנחנו רוצים לשמוע, בתוך כל המיזם הזה אנחנו מבינים שיהיו מקומות וערים בארץ שיביאו את המודל של המצוינות של הנושא הזה.
אראל מרגלית: אנחנו שמחים.
אראל מרגלית: אנחנו גם מאוד שמחים שאתם מתחילים בפיילוט בבאר שבע.
אראל מרגלית: זה נהדר.
אראל מרגלית: זה גם מתאים למטה הסייבר, ומתאים לעולם ההייטק שהולך לשם, אז זה בסדר.
אראל מרגלית: וזו גם עיר שיש לה את האתגרים שלה מבחינת הפערים בהרבה מאוד מקומות במרכז הארץ.
אראל מרגלית: אבל זה נושא שאנחנו ממש היינו רוצים שתתנו עליו את הדעת.
אראל מרגלית: כלומר, איך אנחנו מנצלים את המאמץ הלאומי הזה שהוא מאמץ די מטריציוני.
אראל מרגלית: כלומר, זה לא שמדווחים אליכם באופן ישיר מנהלי התקשוב בכל אחד מהמשרדים, אלא אתם עובדים איתם בצורה יותר מתואמת.
אראל מרגלית: זה דיווח מקווקו.
אראל מרגלית: וחלק מהמאמצים שבמשרד החינוך ובמשרד הבריאות רוצים לעשות, אז אתם צריכים לעזור להם גם כחלק מהתקציב שלהם וגם כחלק מאיזשהו תקציב לאומי, אם אתם רואים בזה איזשהו נושא גדול.
אראל מרגלית: מה שאנחנו מנסים להגיד, ואני חושב שפה המקום של השלטון המקומי הוא קריטי, ואולי גם של המגזר השלישי שבאמת מגיע לחלקים מהמקומות האלה ועושה שם עבודה: זה איך אתם מנצלים את העובדה שאתם קמים ובעצם נותנים הרבה יותר אנרגיה לתוך המערכת בנושא הזה של התקשוב וכולי כדי לקחת בחשבון את הנושא של הפערים הדיגיטליים ברשויות השונות.
אראל מרגלית: פשוט לקחת, לתת איזה snapshot, איפה אנחנו נמצאים היום – אתם יכולים לעזור לנו בזה; וכחלק מהמאמץ הזה, איפה אנחנו רוצים להיות.
<עדי קפליוק: אם אפשר לתת דוגמה: למשל, הוזכרו פה תשתיות ממשלתיות.
<עדי קפליוק: דרך אגב, זה מופיע הכול במסמך שכתבנו.
<עדי קפליוק: אנחנו מצפים שחלק מהתשתיות האלה יינתנו לשלטון המקומי, זה סך הכול שייך למדינה: אם זה סייבר, ואם זה שרתי טפסים וכולי.
<עדי קפליוק: גם במקומות שהגענו כבר לשיתוף פעולה זה הופסק.
<עדי קפליוק: דברים מסוג זה, שדרך אגב גם לא עולים כסף, זה דברים שפותחו במדינה.
<עדי קפליוק: אם יש לכם, למשל, סייבר, אפשר גם לעזור לשלטון המקומי בנושא הזה.
<עדי קפליוק: זו דוגמה פשוטה.
<עדי קפליוק: יש עוד הרבה מאוד דוגמאות אחרות שאנחנו יכולים להגיד.
<עדי קפליוק: אני רוצה להזכיר שהוזכרו פה מנמ"רים של משרדים ממשלתיים שיושבים פה – יש גם מנמ"רים בשלטון המקומי.
<עדי קפליוק: פה, יושב לידי מנמ"ר ראשון לציון.
<עדי קפליוק: אני יושב ראש האיגוד שלהם.
<עדי קפליוק: אז שוב פעם: יש לנו הרבה מאוד ידע, הרבה מאוד ניסיון, וכמות המנמ"רים שלנו היא לא פחותה מהממשלה, אולי אפילו יותר.
אראל מרגלית: נלך קצת לגורמים בסקטור הפרטי שעובדים עם המיזם.
אראל מרגלית: מר דורון אבני, מנהל אזורי ב-Google בנושא של קשרי ממשל.
<דורון אבני: כן, תודה רבה.
<דורון אבני: אנחנו כמובן מברכים על המיזם.
<דורון אבני: לפני כשנה פנינו לחברת Deloitte – מר שלי תשובה שנמצא כאן – בבקשה לבצע מחקר על התחום הזה בדיוק: כיצד ישראל יכולה לרתום את הטכנולוגיה של תקשורת ומידע כדי להבטיח צמיחה כלכלית ומובילות עולמית.
<דורון אבני: והמחקר הזה, שבוצע לפני שנה, ונמצא פתוח לציבור באתר שנקרא - - -, בעצם מעלה שלוש תובנות שאני רוצה להזכיר פה: אחת, מלימוד של פרויקטים דומים בעולם – צריך לרכז את הפעילות בממשלה.
<דורון אבני: ואנחנו רואים שכאן, בישראל, בדיוק עשו את הדבר הזה.
<דורון אבני: שתיים, צריך מודל הוליסטי.
<דורון אבני: בעבר הסתכלו רק על פינות: הסתכלו לחוד על תשתית, לחוד על חינוך, לחוד על תהליכים בממשלה שיכולים לעודד את החדשנות.
<דורון אבני: צרך להסתכל על הכול ביחד, ומכאן גם הנגזרת שמשרד ראש הממשלה הוא המקום הנכון לעשות זאת.
<דורון אבני: שלוש, יש תפקיד מאוד חשוב לשיתוף פעולה בין-מגזרי – בין חברות פרטיות, הממשלה והמגזר השלישי.
<דורון אבני: אני רוצה להגיד כמה מילים על איפה אנחנו רואים את עצמנו בשיתוף הפעולה הזה: אז לפני מספר שנים, ב-2010, פרסמנו מחקר ראשון בתחום, מחקר שהזמנו ממקינזי, שהסתכל על כלכלת האינטרנט.
<דורון אבני: אז אם בעבר אמרנו שהאינטרנט הוא חשוב לכלכלה, ביקשנו ממקינזי לאמוד את זה.
<דורון אבני: ומקינזי מצאו שהאינטרנט בשנת 2009 במדינת ישראל עמד על 6.4% מהתל"ג, שזה הציב את ישראל במקום הראשון בעולם מבין שורה ארוכה של מדינות שמקינזי בחנו.
<דורון אבני: בשנה הבאה אנחנו כבר נגיע ל-8.5% מהתל"ג.
<דורון אבני: אז בהחלט יש כאן מנוע שיכול לעודד צמיחה.
<דורון אבני: אבל התוצאות של המחקר הזה לא היו רק אופטימיות, היו גם דברים פחות חיוביים.
<דורון אבני: למשל: עסקים קטנים ובינוניים, שהם בעצם מנוע הצמיחה האמיתי של הכלכלה הישראלית, נשרכו אז מאחור מבחינת ההימצאות שלהם באינטרנט.
<דורון אבני: וכאן מצאנו לנכון עוד מקום שחברה פרטית יכולה לשתף פעולה עם הממשל, בשיתוף פעולה עם משרד הכלכלה שבמסגרתו ב-2012, בפרויקט עסקים צומחים ברשת, העלינו 18 אלף עסקים קטנים ובינוניים לרשת בחינם, כדי שינצלו את העולם הזה לצמיחה כלכלית ולמשוך את כל המשק אחריהם.
<דורון אבני: אנחנו חושבים שיש ערך מאוד גדול לשיתוף הפעולה הזה.
<דורון אבני: יש כאן נציגים ממשרד החינוך.
<דורון אבני: אנחנו עובדים גם עם מר רוני דיין וגם עם דוקטור עופר רימון בפרויקטים מאוד חשובים של חינוך, בכוונה השנה, למשל, להכשיר 25 אלף מורים בתחום הזה של דיגיטליות.
<דורון אבני: כי עולם של טכנולוגיה ודיגיטל זה הכול טוב ויפה, אבל אנחנו חושבים שבסופו של דבר המורה הוא במרכז, והמורה צריך לעשות את הטרנספורמציה הזאת ולקחת את התלמידים אחריו.
<דורון אבני: ואחרון חביב: אנחנו חושבים גם שיש חשיבות לשמר את הקטר הזה של תעשיית ההייטק הישראלית.
<דורון אבני: כי נכון שמדברים פה על בעצם איך להטמיע את כל הנושא הדיגיטלי בכל שורות החברה, שזה כמובן דבר חשוב ביותר שאנחנו תומכים בו, אבל עדיין צריך גם לשמר את אותו קטר.
<דורון אבני: יש לנו פעילות במקום שנקרא קמפוס, במשרד Google בתל אביב, שבמסגרתו אנחנו בעצם פותחים מקום שהתעשייה של ההייטקיסטים והמפתחים יוכלו לבוא, לעבוד שם, לעבור הכשרות.
<דורון אבני: העברנו 120 סטארט-אפים, הכשרות, בקמפוס הזה בשנה וחצי האחרונות, ו-60 אלף איש עברו דרך הקמפוס.
<דורון אבני: והקמפוס זה גם מקום מאוד מעניין לניסויים, ואחד הניסויים, שבכך אני אסיים, הוא ניסיון לחבר את הממשלה לקמפוס.
<דורון אבני: אז עשינו את זה בשתי דרכים: אחת, בהכשרות של מפתחים.
<דורון אבני: כי אנחנו חושבים שחברות פרטיות – אגב, לא רק Google.
<דורון אבני: יש עוד הרבה חברות פרטיות שעושות את זה – יכולות לשתף פעולה ולהכניס מפתחים מהמדינה לתחום הזה של mobile, של קוד פתוח, ועוד תחומים נוספים.
<דורון אבני: שתיים, מקום שבו ניתן, במסגרת תכנית שנקראתmeet the gov, שאפשר לחבר בין ממשל לבין המפתחים.
<דורון אבני: וכך אנחנו חושבים שאחרי שעתיים כאלה גם המפתחים לומדים עוד משהו וגם הממשלה לומדת עוד משהו, וביחד אפשר להגיע למקומות מאוד יפים.
אראל מרגלית: רק שזה לא יהיה על הגב.
אראל מרגלית: פרופסור קרין נהון מאוניברסיטת וושינגטון, שמתעסקת בזה ועשתה כנס גדול באוניברסיטה העברית גם על הנושא הזה.
<קרין נהון: כן, תודה.
<קרין נהון: האמת היא שאני גם בעוד כובע פה – אני חברת קבינט התקשוב הממשלתי, אז אני אדבר בשני כובעים: האחד קצת יותר חיצוני, שאני מסתכלת על תהליכים רוחביים כבר של 20 שנה, 25 שנה שקורים בארץ.
<קרין נהון: לפני שלוש שנים, ארבע שנים בעצם כבר – יושב פה מר נחמן אורון שהוביל בעצם את ועדת האיתור של התקשוב הממשלתי – הקימה המדינה בעצם גוף גדול מאוד שנקרא התקשוב הממשלתי, שהחזון שלו היה בדיוק, אני מקריאה לכם: להוביל את האסטרטגיה הלאומית לתקשוב ומידע, לקדם את יישומה על מנת להעצים יכולות ופעולות שלטוניות לטובת האזרחים, העסקים ותפקוד משרדי הממשלה.
<קרין נהון: כשהייעוד היה להיות איזשהו חוד חנית, גם ברמה האסטרטגית וגם ברמה הביצועית.
<קרין נהון: לא רק ברמה הביצועית, גם ברמה האסטרטגית.
<קרין נהון: הקימו מטה, הקימו קבינט תקשוב וכדומה.
<קרין נהון: אני גם עוקבת אחרי הנושא בכל העולם.
<קרין נהון: הזכירו פה את gov.uk.
<קרין נהון: gov.uk הוא דוגמה נהדרת, אלא ש-gov.uk מונחה על ידי ה-C.I.O.
<קרין נהון: הממשלתי, אם אנחנו כבר מדברים על gov.uk..
<קרין נהון: כנ"ל לגבי דנמרק.
<קרין נהון: אם אני לא טועה, גם דנמרק זה המקרה, אותו מקרה - - -
אראל מרגלית: מונחה על ידי מה?
אראל מרגלית: מה האבחנה - - -
<קרין נהון: מונחה על ידי ה-C.I.O.
<קרין נהון: – ה-Chief Information Officer – מנהל התקשוב הממשלתי הלאומי.
אראל מרגלית: שזה מקביל למה, אצלנו, בארץ?
<קרין נהון: למנהל התקשוב הממשלתי, שבעצם כרגע ממלא את מקומו מר רז הייפרמן; מי שהייתה כרמלה אבנר.
<קרין נהון: כרגע, בעצם, אין מישהו שמוביל את זה באמת בארץ.
<קרין נהון: עכשיו, אני הולכת לשאול שאלות בעצם - - -
אראל מרגלית: רגע, אז תני לנו לשאול אותך רגע: אז מה עושה עכשיו, אתה בירכת עליו, אבל מה עושה הפיצול?
<קרין נהון: אז יש לי כמה שאלות שבאמת מדאיגות אותי, גם כאזרח מודאג, וגם כחוקר, וגם בעצם כחברת קבינט התקשוב: נראה פה שמקימים גוף שהוא די מקביל, גם מבחינת הצעת המחליטים.
<קרין נהון: אם מסתכלים על הצעת המחליטים הממשלתית של קבינט התקשוב רואים שיש פה גוף מקביל.
<קרין נהון: גם קבינט התקשוב היה אמור לצמצם.
<קרין נהון: הזכיר דוקטור עדי קפליוק את כל השיחות שלו.
<קרין נהון: היה אמור לצמצם את הפער הדיגיטלי.
<קרין נהון: גם הוא היה אמור לבנות את התשתית, ולא רק את התשתית – התשתית האסטרטגית של סטנדרטים, של איך בעצם גופים שונים בממשלה מבחינה רוחבית: חינוך, כלכלה, נניח רפואה, אמורים להשתמש בדברים האלה.
<קרין נהון: כלומר, זה לא חדש.
<קרין נהון: השאלה שלי היא בעצם שאלה שאולי היא כלפי כולנו: אנחנו יושבים כולנו פה, מברכים על זה, שזה נחמד מאוד וזה יפה מאוד.
<קרין נהון: מחר, גם מר יוסי קטריבס וגם דוקטור יאיר שינדל, ואני מאחלת לכם באמת הצלחה, יצטרכו לשאת את כל המשא ואת העול הזה שחווינו אותו ארבע שנים.
<קרין נהון: הקימו פה מטה שלם ארבע שנים.
<קרין נהון: הקימו פה יחידות שלמות.
<קרין נהון: יושבת פה הגברת צופית חי שמנהלת פה את שיפור השירות - - -
אראל מרגלית: במשרד האוצר.
<קרין נהון: במשרד האוצר, כי אף אחד במשרד ראש הממשלה לא רצה את זה אז.
<קרין נהון: אז עכשיו מעבירים את זה למשרד ראש הממשלה ואני מברכת את זה, כי אני לא חושבת שזה צריך לשבת במשרד האוצר.
<קרין נהון: אבל השאלה למה אנחנו בונים כמה גופים מקבילים?
<קרין נהון: האם אנחנו נתחיל עכשיו עוד פעם את המשא הזה של: הנה, אנחנו בונים משהו שהוא הוליסטי.
<קרין נהון: הוליסטי – דיברנו לפני ארבע שנים.
<קרין נהון: למה לא בנינו את המשהו ההוליסטי הזה לפני ארבע שנים?
<קרין נהון: איפה היינו?
<קרין נהון: איפה הייתה הנציבות שכל הזמן עמדה ויצרה חסמים?
<קרין נהון: איפה היו גופים שונים שיצרו חסמים?
<קרין נהון: אז למה עכשיו אנחנו כל כך חכמים?
<קרין נהון: ומה יקרה לכל מה שבנינו, בעצם?
<קרין נהון: אלה השאלות שאני רוצה לשאול, ואני חושבת שחשוב לשאול אותן, ולא לסגור עיניים ולהגיד: אנחנו מתחילים, אנחנו משתפים פעולה.
אראל מרגלית: אלה השאלות.
אראל מרגלית: כלומר, אני בפחות ידע ממך שאלתי את זה.
אראל מרגלית: מר יוסי קטריבס, אנחנו רוצים להבין.
אראל מרגלית: תראה, קודם כל אנחנו מברכים על המיזם ועל הכיוון.
אראל מרגלית: זה משהו שקצת בושה שמצד אחד, אני לא יודע כמה אחוז מהתל"ג שלנו זה טכנולוגיה, ואיפה אנחנו נמצאים בשירות הציבורי, ובכלל בשירות לאזרח, ברמה הטכנולוגית.
אראל מרגלית: זה מצחיק.
אראל מרגלית: ועוד יש רשויות ששם זה בכלל.
אראל מרגלית: זה באמת מצחיק.
אראל מרגלית: אז אנחנו מאוד מברכים על המאמץ הזה.
אראל מרגלית: אבל אחת השאלות שאנחנו שואלים: בואו נניח שהמאמץ הזה הוא ראוי, והוא צריך להתרחב, והוא צריך להיות מטריציוני על פני כל משרדי הממשלה, ולעבוד בצורה מאוד משולבת וכולי.
אראל מרגלית: אבל תסתכל רגע על דנמרק שהבאת כדוגמה.
אראל מרגלית: אז יש שם גורם מרכזי, שיש לו סמכות מרכזית, והוא מתכלל את הדברים.
אראל מרגלית: ואחת השאלות שנשאלות זה: מאה אחוז.
אראל מרגלית: נגיד עכשיו אתם חושבים שזה צריך להיות בתוך משרד ראש הממשלה, זה יותר טוב מאשר זה יהיה בתוך משרד האוצר.
אראל מרגלית: אבל אז, למה לא לקחת את המאמץ ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה, עם מנהל חדש, עם הסתכלות חדשה על כל התהליך?
אראל מרגלית: שיהיה גוף אחד.
<יוסי קטריבס: אני מתנצל.
<יוסי קטריבס: לי אין את הפרספקטיבה של ארבע שנים מניסיון אישי אלא רק מתוך מה שלמדתי, ולמדתי.
<יוסי קטריבס: כולל פגשתי את מר חיים שני, שהיה מנכ"ל משרד האוצר, ועמד בראש הוועדה שבעקבותיה התקבלה החלטת ממשלה 3058 על הקמת התקשוב הממשלתי.
<יוסי קטריבס: אני לא מכיר שמשרד ראש הממשלה לא רצה את התקשוב ולכן הוקם במשרד האוצר.
<יוסי קטריבס: אני מכיר שהוועדה המליצה על שתי חלופות, של שני משרדי מטה: או משרד ראש הממשלה או משרד האוצר.
אראל מרגלית: אז עכשיו עושים את שניהם?
<יוסי קטריבס: לא.
<יוסי קטריבס: אני בכוונה חוזר למה שאמרתי בפתח הדברים, כי בעיניי מאוד חשוב להבין את זה.
<יוסי קטריבס: זה - - - של המהות.
<יוסי קטריבס: טכנולוגים לא מובילים אסטרטגיה.
<יוסי קטריבס: טכנולוגים צריכים להגיד מה הטכנולוגיה מאפשרת, צריכים להמליץ, הם לא מובילים אסטרטגיה.
<יוסי קטריבס: אני לא חושב שהמנמ"ר של משרד הבריאות הוא זה שצריך להמליץ לשר הבריאות איך תיראה מערכת הבריאות בעוד חמש שנים.
<יוסי קטריבס: אני גם לא חושב שמנמ"ר של משרד אחר צריך לעשות את זה.
<יוסי קטריבס: הוא צריך להיות שותף בצוות הזה, הוא לא צריך להוביל אותו.
<יוסי קטריבס: ולכן, מאותה תפיסה אני גם לא חושב שהתקשוב הממשלתי הוא זה שצריך להוביל את המאמץ הזה בממשלה.
אראל מרגלית: אבל התקשוב הממשלתי הוא לא רק גורם טכנולוגי, הוא גורם מתכלל ברמה הפונקציונלית, לא?
אראל מרגלית: אם אני הבנתי נכון.
<קרין נהון: האסטרטגית.
<יוסי קטריבס: ברשותך, מר רז הייפרמן, אז אני בכוונה אומר, כולל מה שהיה תפקידו של התקשוב הממשלתי ב-3058.
<יוסי קטריבס: ואגב, גם מותר לתקן טעויות בדרך.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, חלפו שנתיים מאז.
<יוסי קטריבס: השאלה אם אנחנו שבעי רצון עם מה שאנחנו עשינו או שאנחנו חושבים שאפשר לעשות דברים טיפה אחרת.
<יוסי קטריבס: אבל לא במקום הזה אלא במקום התפיסתי, של למה זה מדובר בשני גופים, שאותו ניסיתי להסביר גם בהתחלה.
<יוסי קטריבס: כשדיברתי על המודל הבריטי, שעליו אחרי זה הצבעת, תוך תיקון – חשוב לי להבהיר – מה שהצגנו כאן, gov.uk, זה אותו ממשל זמין שנעשה במסגרת התקשוב הממשלתי, ולכן הוא מאמץ ורטיקלי בתוך ההסתכלות הכוללת של "ישראל דיגיטלית".
<יוסי קטריבס: אין שום סתירה.
<יוסי קטריבס: המטה של "ישראל דיגיטלית", שאני חוזר ואומר: הוא מטה של שישה אנשים, הוא מטה יזמי והוא מטה מתכלל ואינטגרטור.
<יוסי קטריבס: הוא לא מחליף אף אחד מהגופים.
<יוסי קטריבס: הוא מרכז מאמץ לאומי בהסתכלות של לאן נכון ללכת, איך נכון להסתכל, מסיר חסמים רוחביים.
<יוסי קטריבס: ואני, ואמר את זה מר רז הייפרמן פה מנקודת המבט שלו, אבל אני חושב שהוא לא משקף רק את עמדתו מפני ששמענו גופים אחרים, לא מעטים, כולל במגזר הפרטי, כולל מומחים.
<יוסי קטריבס: אין אחד מאלה שאני פגשתי שחושב שהגוף הטכנולוגי הוא זה שצריך להוביל אסטרטגיה בתחום מומחיות התוכן.
<יוסי קטריבס: ולכן המטה הזה יוביל את הדיונים עם מומחי התוכן, יסנכרן מאמץ לאומי כולל.
<יוסי קטריבס: לתקשוב הממשלתי יש בו חלק חשוב, הוא לא צריך להיות מובל ממנו - - -
אראל מרגלית: אז אתה רואה את התקשוב הממשלתי בתוך משרד האוצר כגורם שיותר גורם טכנולוגי, ואתכם יותר כגורם תוכן?
<יוסי קטריבס: פעם אחת, אבל הוא שותף בגיבוש האסטרטגיה – גם זה כתוב בתוך החלטת הממשלה.
<יוסי קטריבס: אני, את החלטת הממשלה, כמי שכתב אותה, זוכר כל מילה בה, כמעט.
<יוסי קטריבס: אז הוא שותף לגיבוש האסטרטגיה – התקשוב הממשלתי.
<יוסי קטריבס: אחד.
<יוסי קטריבס: שניים, יש בו מאמץ ורטיקלי של ה-gov.il, של הממשל הזמין, שהוא הממשק מול האזרחים במסגרת התקשוב, שאנחנו רוצים כבר לעשות בו גם שינוי לטובה.
<יוסי קטריבס: אני מקווה.
<יוסי קטריבס: אנחנו יודעים לאן אנחנו רוצים ללכת.
<יוסי קטריבס: בדיוני התקציב של 2015 מר רז הייפרמן כבר הכין תכניות שהן פועל יוצא מהסתכלות אחרת על מה אנחנו רוצים לעשות בתוך ממשל זמין.
<יוסי קטריבס: ובסוף זה מאמץ ורטיקלי אחד.
<יוסי קטריבס: מאמץ רוחבי תשתיתי שהתקשוב הממשלתי מאפשר לכל המיזם הזה שנקרא "ישראל דיגיטלית".
<יוסי קטריבס: ואת המיזם כולו של "ישראל דיגיטלית" אנחנו מובילים ממשרד ראש הממשלה במתכונת שהצגתי כאן, מתוך הבנה שהוא הרבה יותר מאשר רק מאמץ טכנולוגי.
אראל מרגלית: זה נושא שאנחנו נמשיך לשאול לגביו, כי זה הדבר המרכזי שאנחנו רוצים, ואני חושב שצריכים להיות בו הבהרות.
אראל מרגלית: כדי שנותנים את האנרגיה למאמץ הזה, שתהיה אנרגיה שהולכת למקום אחד ולא - - - הגברת בלה אברהמס, סמנכ"לית קשרי חוץ באינטל.
<בלה אברהמס: אז צהריים טובים ותודה.