GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסי קטריבס: לא חשבנו שהמנמ"רים במשרדים, ולא חשבנו שמטה התקשוב כגוף טכנולוגי במשרד האוצר הוא הגוף שצריך להוביל מאמץ כזה שבחלקו הוא מאמץ ורטיקלי של המשרדים, ובחלקו הוא מאמץ רוחבי שעוד מעט אני אגיד.
<יוסי קטריבס: לתקשוב הממשלתי יש בו חלק חשוב מאוד.
<יוסי קטריבס: חלק חשוב מאוד.
<יוסי קטריבס: מפני שאת כל התשתית הטכנולוגית, אם זה במחשוב ענן, אם זה בפתרונות רוחביים של אבטחת מידע, אם זה בפתרונות אחרים, התקשוב הממשלתי צריך לתת.
<יוסי קטריבס: כמו כן, לתקשוב הממשלתי יש גם מאמץ ורטיקלי בתוך התכנית של "ישראל דיגיטלית", ואני עוד מעט ארחיב על זה במילה.
<יוסי קטריבס: מפני שאנחנו גם את מה שנקרא ממשל זמין או מי שמכיר את זה בשמו: E-Gov – אנחנו רוצים לעשות בו טרנספורמציה.
<יוסי קטריבס: אנחנו ביקרנו באנגליה, ולא במקרה ביקרנו בדאונינג 10, כי שם זה תחת ה-Cabinet office במשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: דוגמה לא רעה לאיך מובילים שינוי גם בתחום הזה של התקשוב הממשלתי.
<יוסי קטריבס: מפני שאם אתה רוצה לקחת ולעשות מהלך רוחבי, ולעשות שינויים, ולשפר את השירותים שאתה נותן לאזרחים, וקודם כל להחליט באיזה תחומים, להחליט יחד עם האזרחים.
<יוסי קטריבס: אנחנו לא חושבים שאנחנו יכולים להגיד לאזרחים מה הם צריכים לקבל מאיתנו, אנחנו צריכים לראות מה הם חושבים שהם צריכים לקבל מאיתנו ולפי זה לגבש את המענים שאנחנו נותנים.
<יוסי קטריבס: ולכן בביקור שלנו באנגליה, שהיה ביקור מרתק, ראינו מודל על איך הבריטים שינו ושיפרו גם את אתר או את היכולות שלהם בתחום הממשל הזמין.
<יוסי קטריבס: מי שרוצה מוזמן להיכנס ל-gov.uk באינטרנט ולראות את זה.
<יוסי קטריבס: זה המודל שלנו בתחום של הממשל הזמין במסגרת המאמץ של "ישראל דיגיטלית".
<יוסי קטריבס: אבל אין סתירה.
<יוסי קטריבס: להיפך, אנחנו חושבים שהמיזם הלאומי של "ישראל דיגיטלית" ממנף את התקשוב הממשלתי; ממנף ומעצים את המנמ"רים במשרדים; שם את הנושא הזה של הדיגיטציה כחלק ממאמץ לאומי על סדר היום של המשרדים; והמטה הזה לא מחליף אף גוף.
<יוסי קטריבס: גם אם נקרא את החלטת הממשלה, ההחלטה שם גם מציינת שהוא לא מחליף אף גוף.
<יוסי קטריבס: ואגב, על מנת לא לשגות ולא לטעות אני אקרא לזה ככה: בעל התפקיד היחיד במשרדי הממשלה שציינו אותו בתפקידו, בתוך החלטת הממשלה על "ישראל דיגיטלית", שהוא חייב להיות בוועדות היישום המשרדיות, זה המנמ"רים.
<יוסי קטריבס: על מנת שלא ייווצר מצב שבו אנחנו מחלישים את המנמ"רים אלא מחזקים אותם.
<יוסי קטריבס: זאת תפיסת עולמנו, אנחנו מאמינים בה, ככה אנחנו פועלים.
<יוסי קטריבס: ומאז החלטת הממשלה יש כבר חצי שנה של ניסיון.
<יוסי קטריבס: אז יגידו אנשי התקשוב הממשלתי אם הניסיון הוא טוב או פחות טוב, יעידו הם.
<יוסי קטריבס: אני מרגיש מאוד נוח עם שיתוף הפעולה של התקשוב הממשלתי, עם מטה "ישראל דיגיטלית", ועם משרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: עיקרי ההחלטה: אז אני מתחיל מלמעלה.
<יוסי קטריבס: כמו שאמרתי וכמו שאתה אמרת, אדוני, מאמצים ספורדיים, כאלה, אחרים, היו.
<יוסי קטריבס: לא בהכרח על ידי הממשלה.
<יוסי קטריבס: מה שאנחנו מבינים מתוך מה שלמדנו בעולם זה הצורך בתכנית לאומית אחת כוללת.
<יוסי קטריבס: התכנית הזאת בהתאם להחלטת הממשלה תיכתב בשנת 2014, כך כתוב בהחלטת הממשלה.
<יוסי קטריבס: אנחנו, עד סוף שנת 2014, דוקטור יאיר שינדל שיושב לידי יהיה מופקד על זה.
<יוסי קטריבס: תיכתב תכנית לאומית אחת כוללת.
אראל מרגלית: תגיד לנו כמה מילים על הרקע שלך, דוקטור יאיר שינדל.
<יאיר שינדל: רפואה ושירות בקבע בתור רופא בשייטת.
<יאיר שינדל: בית ספר למינהל עסקים.
<יאיר שינדל: טכנולוגיות רפואיות.
<יאיר שינדל: סטארט-אפ בבוסטון שבע שנים, וארבע שנים חזרה בארץ.
<יאיר שינדל: מעורב בארגון שנקרא "מעוז" במנהיגות ציבורית בישראל.
<יאיר שינדל: ומעורב בעיקר בצד של דיגיטציה רפואית עד היום.
<יאיר שינדל: לומד עכשיו מהר מאוד תחומים נוספים.
<יוסי קטריבס: עבר תהליך מסודר של מיון בנציבות שירות המדינה ונבחר מבין מועמדים, כולם יוצאי דופן, ראויים.
<יוסי קטריבס: אני משוכנע שהבחירה היא טובה.
<יוסי קטריבס: אז תחת תכנית לאומית אנחנו רואים פה את המאמצים שהממשלה שמה בעדיפות ראשונה.
<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות את ה- E-Govכמאמץ ורטיקלי בצד ימין.
<יוסי קטריבס: לידו יש את המאמצים של המשרדים החברתיים.
<יוסי קטריבס: זה המקום שבו השקעה מניבה מיד השפעה ישירה על מרבית האוכלוסייה: בתחום החינוך, בתחום הרווחה, בתחום הבריאות.
<יוסי קטריבס: עסקים קטנים ובינוניים: אני חושב שלאדוני לא צריך להרחיב יותר מדי כמה החשיבות של ההימצאות ברשת לעסקים קטנים ובינוניים היא קריטית.
אראל מרגלית: אולי תעבירו את המטה לעסקים קטנים ובינוניים למשרד ראש הממשלה ואז אני אתן לכם גיבוי.
אראל מרגלית: כמו בבית הלבן.
<יוסי קטריבס: אנחנו עובדים איתו בשיתוף פעולה מלא.
<יוסי קטריבס: שאר הדברים הם לא מעולם התוכן המקצועי שאני מופקד עליו.
<יוסי קטריבס: וצוות שעוסק בנושא ערים חכמות.
<יוסי קטריבס: מובל על ידי משרד האנרגיה והמים, שהוא למעשה מתכלל את כל הסוגיה הזאת, והוא כמובן בתוך המטס הזה, הקולט, שנקרא: "מיזם לאומי – ישראל דיגיטלית".
<יוסי קטריבס: המיזם הזה פועל במסגרת ועדת היגוי.
<יוסי קטריבס: עומד בראשה מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: חברים בה כל מנכ"לי המשרדים ושחקנים חשובים אחרים, כמו החשבת הכללית בהקשר לחוק הרכש, וכמו ראש המועצה הלאומית לכלכלה, כמו אגף התקציבים במשרד האוצר.
<יוסי קטריבס: כל השחקנים המשפיעים נמצאים בוועדת ההיגוי.
<יוסי קטריבס: מתחתיה פועל מטה תיאום.
<יוסי קטריבס: אני קראתי לו מטה תיאום יזמי.
<יוסי קטריבס: הוא מטה תיאום שמסנכרן מאמצים.
<יוסי קטריבס: הוא קטן.
<יוסי קטריבס: אני אומר כאן: כל מטה התיאום הזה הוא שישה אנשים.
<יוסי קטריבס: בסדר?
<יוסי קטריבס: אנחנו מתכוונים לא לנפח מטות ולא לייצר - - -
אראל מרגלית: אז איך עובדות הסמכויות?
אראל מרגלית: אז נגיד מנכ"ל, יש מנכ"ל - - -
<יוסי קטריבס: ראש מטה.
אראל מרגלית: ראש מטה.
אראל מרגלית: מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא יושב הראש של צוות ההיגוי.
אראל מרגלית: ואז מה בעצם הסמכות שלכם?
אראל מרגלית: מה הסמכות שלכם מתוקף לגבי המשרדים האחרים?
<יוסי קטריבס: נסביר.
<יוסי קטריבס: אם אתה רואה בצד שמאל למטה "צוותי יישום משרדיים".
<יוסי קטריבס: המנגנון הזה עובד בעבודה משותפת עם המשרדים.
<יוסי קטריבס: נמצאים פה, אגב, נציגים של מרבית המשרדים שנמצאים בתוך המאמץ הזה.
<יוסי קטריבס: אז זה יהיה דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך, ונמצא פה מר רוני ספיר ממשרד הבריאות.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, כולם בתוך המטס הזה.
<יוסי קטריבס: אנחנו לא הולכים להחליף את המשרדים בתכנים.
<יוסי קטריבס: אנחנו הולכים יחד איתם, ובסיוע של חברות יעוץ אסטרטגיות, ולמידה של מה שקורה בעולם, להוליך את החשיבה למקומות, תרצה תקרא לזה - - -, למקומות של החזון, של איך אפשר ללמד את התלמידים בעידן הזה, איך אפשר לתת שירותי רפואה מתקדמים בעידן הזה, איך אפשר לחשוב אחרת על שירותים של רווחה בעידן הזה.
<יוסי קטריבס: ואם תרצו אני יכול להיכנס לתוך דוגמאות.
<יוסי קטריבס: נניח, משרד הבריאות לא זקוק לנו על מנת לעשות לא מעט מאמצים שהוא גם עשה במסגרת תכנית תקשוב של משרד החינוך.
<יוסי קטריבס: אבל בסוף, כשהוא בא ונכנס לתוך המכלול של "ישראל דיגיטלית", אז אנחנו מתחילים להסתכל על הדברים בצורה הרבה יותר רחבה, ואנחנו גם חושבים שאנחנו תומכים בחלק מהמאמצים שמשרד החינוך זקוק לתמיכה של משרד ראש הממשלה על מנת להוביל אותם קדימה.
<יוסי קטריבס: ואני אתן דוגמאות: אם, למשל, יש x ספרי לימוד שכל הורה משלם עליהם 800-700 שקל מידי שנה כדי להחליף את ספרי הלימוד לתלמידים.
<יוסי קטריבס: אז אנחנו בעידן שבו אנחנו מובילים מאמץ, ביחד עם משרד החינוך, של בחינה של מה זה חומרי הלימוד; והאם – ואני לא הולך לכיוונים; כי אפשר גם ללכת לכיוון ראשון של דיגיטציה של ספרי לימוד בענן, ואז יהיה לנו את הטקסטבוקים בענן.
<יוסי קטריבס: אבל כדאי להסתכל על זה גם טיפה יותר רחב: יכול להיות שחלק מהדברים לא כדאי להפוך את ה-textbook לדיגיטלי בענן, אלא כדאי להתחיל לחשוב על איכות הלימוד ועל האופי שבו אנחנו מלמדים את התלמידים בצורה אחרת.
<יוסי קטריבס: כי אנחנו מתחילים לחשוב, יחד עם משרד החינוך, על לתמרץ מורים לפתח מערכי שיעור דיגיטליים שהם לא textbook.
<יוסי קטריבס: עכשיו, ברור שההזדמנויות הטכנולוגיות היום מאפשרות לנו דברים שלא התאפשרו בעבר.
<יוסי קטריבס: היום המיזם, בוא נקרא לזה ה-.F.T.T.A – התשתית של פריסת סיבים אופטיים ברחבי מדינת ישראל מאפשרת מבחינה טכנולוגית uploading ו-downloading של תכנים ברמה של 1 ג'יגה סימטרי, שזו יכולת טכנולוגית מתקדמת.
<יוסי קטריבס: שכשהיא תהיה פה היא שמה את מדינת ישראל במקום אחר בכל הדברים.
<יוסי קטריבס: אבל זו רק התשתית.
<יוסי קטריבס: על התשתית הזאת אנחנו רוצים לפתח services.
<יוסי קטריבס: אנחנו רוצים לפתח שירותים שזו תהיה טעות או שגיאה לא לפתח אותם אם יש טכנולוגיה כזאת.
<יוסי קטריבס: חשוב לי לומר: חלק מה-services אפשר היה לפתח גם בתשתיות פחות מתקדמות.
<יוסי קטריבס: אפשר.
<יוסי קטריבס: אבל אנחנו מנצלים את ההזדמנות הזאת, ואנחנו שמים את זה על סדר היום כממשלה, ואנחנו מרכזים מאמץ, שהוא מאמץ שמובל על ידי משרד ראש הממשלה, בשיתוף כלל המשרדים.
<יוסי קטריבס: אנחנו לא רואים את עצמנו מחליפים את אף אחד מהמשרדים בתחומי אחריותם, ואני חייב להודות ששיתוף הפעולה עם כלל המשרדים הוא יוצא דופן.
<יוסי קטריבס: יוצא דופן.
<יוסי קטריבס: זה עם מנכ"לית משרד החינוך ואנשיה, מנכ"ל משרד הבריאות ואנשיו.
<יוסי קטריבס: אנחנו לקראת דיוני תקציב של 2015.
<יוסי קטריבס: שיתוף הפעולה הוא באמת יוצא דופן.
אראל מרגלית: בוא נתקדם.
<יוסי קטריבס: הלאה.
<יוסי קטריבס: חשוב כן להזכיר בכל זאת, במשפט: פורומי חשיבה בין מגזריים.
<יוסי קטריבס: אני לא אוהב את המונח שולחנות עגולים, אבל אנחנו משתפים את כל מי שיכול לתרום ולסייע.
<יוסי קטריבס: השכל לא נמצא בממשלה.
<יוסי קטריבס: יש הרבה מאוד גופים.
אראל מרגלית: ובאמת, אתם שמים פה בעיקר משרדי ממשלה.
אראל מרגלית: כלומר, איפה נמצאות העיריות המרכזיות?
אראל מרגלית: איפה נמצא פה המגזר השלישי?
אראל מרגלית: איפה נמצא פה הציבור במובן זה שאם גורם מסוים בתוך הציבור ולא משרד ממשלתי מתעסק בנושא מסוים, רוצה לקדם אותו.
אראל מרגלית: איפה הוא מתממשק אתכם?
<יוסי קטריבס: אני אומר לגבי, קודם כל, התחום המוניציפלי:
<יוסי קטריבס: אנחנו רואים את העיריות, בוודאי במקומות שבהם אתה נותן את השירותים לאזרח באמצעות העירייה: אני מדבר על מערכת החינוך, אני מדבר על מערכת הבריאות, הרווחה.
<יוסי קטריבס: העיריות תהיינה שותפות מלאות.
<יוסי קטריבס: אני יכול להגיד כאן שאנחנו נכנסים לאיזשהו פיילוט בעיר באר שבע.
<יוסי קטריבס: ראש העיר, המנכ"לית שלו, כל הגורמים מעורבים שם עד צוואר.
<יוסי קטריבס: וכנ"ל אנחנו מקיימים מפגשים של חשיבה משותפת עם גופים נוספים.
<יוסי קטריבס: כשרצינו לדבר על פיתוח סטארט-אפ , בוא נקרא לזה של ייזומים, על בסיס תשתית של 1 ג'יגה, אספנו את כל מי שיש לו יד ורגל במדינת ישראל.
<יוסי קטריבס: חלק לא מבוטל מהאנשים שיושבים כאן סביב השולחן השתתפו בדיון הזה, יחד עם עיריית תל אביב שמתקדמת בתחום במה שנקרא דִיגִיטֶל, וחשבנו ביחד מה אפשר לעשות ואיך נכון לעשות.
<יוסי קטריבס: אני רוצה לומר כאן משהו שיכול להיות שילך איתנו בהמשך - - -
אראל מרגלית: ואיפה מערכת המיסים?
אראל מרגלית: מדינת ישראל זו המדינה שמטרטרת את האזרחים הכי הרבה בכל האינטראקציה שלהם מול, כולל חברות קטנות וזעירות.
אראל מרגלית: ואם דיברת על אנגליה, אז עד 12 מיליון שקל מחזור בכלל מגישים את הדו"ח באינטרנט ובלי רואה חשבון.
<יוסי קטריבס: ושם יש הגשה.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, אתה מגיש, כל אחד מגיש גם אם יש לו מה וגם אם הוא לא צריך.
<יוסי קטריבס: בסוגיה של המיסוי אנחנו נמצאים בתוך חשיבה.
<יוסי קטריבס: אז - - -
אראל מרגלית: בואו, תלכו על הדברים שבאמת ישפיעו על האזרח.
<יוסי קטריבס: מכניסים ככה - - - אבל לגבי שאלתך, אדוני, כל הפורומים, כל המגזרים, יהיו שותפים לחשיבה, גם בנושאי ורטיקל או נושאים מקצועיים, וגם בנושאי רוחב.
<יוסי קטריבס: כי כשמדברים על הגנת הפרטיות ברשת זה נושא רוחבי שצריך לשתף בו את כל מי שיש לו מה לתרום, ואנחנו נעשה את זה.
אראל מרגלית: אז זה באמת גם כן.
אראל מרגלית: תגידו משהו על הנושא של הפרטיות, כי בעצם בתוך משרד ראש הממשלה פתאום מתנקזים הרבה מאוד מבסיסי הנתונים של משרד החינוך, משרד, כמו של כלל המשרדים.
אראל מרגלית: אז תגידו לנו, מצד אחד איך האזרח מקבל שירות יותר טוב; מצד שני, איך אנחנו לא מקבלים פה את האח הגדול.
<יוסי קטריבס: קודם כל, תיקון: אנחנו לא מרכזים או במשרד ראש הממשלה שום בסיס נתונים של אף ישראלי.
<יוסי קטריבס: עוד לא דיברנו על שום; אתה מדבר על database שיש במשרדים לגבי אנשים?
<יוסי קטריבס: אין.
<יוסי קטריבס: אנחנו עוד לא בשום מקום כזה.
אראל מרגלית: אבל אם פונה אליי מישהו בנושא של חינוך, ואני רוצה לעזור לו, ואני יודע באיזה בית ספר הוא, online, אז למה אין לי מידע?
<יוסי קטריבס: זו לא היכולת שקיימת היום במשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: אני לא - - -
אראל מרגלית: לא, אני מבין, אבל זה חלק מהמיזם.
<יוסי קטריבס: אני לא בטוח שצריכה להיות - - - למשרד ראש הממשלה.
<יוסי קטריבס: אנחנו עדיין לא במקום הזה.
<יוסי קטריבס: אתה תפנה ותמשיך לפנות למשרד החינוך.
אראל מרגלית: אוקיי.
<יוסי קטריבס: קצת על איך זה נראה.
<יוסי קטריבס: זה מסודר פחות או יותר לפי - - -.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, אם אנחנו מתחילים משכבת התשתיות, ונמצאים פה גם אנשי משרד התקשורת, בסוף התשתית זו אותה תשתית של ה-.H.T.T.F – ה-fiber to the home, שנפרסת על ידי חברת, היום השם שלה זה Unlimited, מה שהיה I.B.C..
<יוסי קטריבס: אבל אני חוזר ואומר: זה יכול להיות על בסיס כל תשתית אחרת שמאפשרת.
<יוסי קטריבס: אני כממשלה, אם מחר תהיה חברה אחרת או שתהיה יכולת טכנולוגית אחרת שמאפשרת לשים על התשתית של היישומים – שווה לכל נפש.
אראל מרגלית: אתם אגנוסטים לטכנולוגיה.
<יוסי קטריבס: חד משמעית.
אראל מרגלית: כלומר, אם מישהו מגיע ויש לו מערכת שמגיעה לבית בכבלים, מה אכפת לכם?
<יוסי קטריבס: ממש לא אכפת לנו.
<יוסי קטריבס: - - - המיזם הזה יתעסק עם התשתיות הטכנולוגיות שהן תשתיות רוחביות, שנדמה לי שכבר הרחבתי עליהן.
<יוסי קטריבס: - - - המיזם הזה יעסוק בתשתיות אחרות שהן רמות: אבטחת מידע, הרשות למשפט וטכנולוגיה, אבטחת מידע ורגולציות אחרות.
<יוסי קטריבס: למשל: עם החשבת הכללית אנחנו בדין ודברים על חוק חובת המכרזים בהסתכלות של התקשרויות בתהליכי מחשוב.
<יוסי קטריבס: כמובן, עידוד של תעשיית ה-.T.C.I וטיפוח הון אנושי; גם המדען הראשי, גם משרד הכלכלה, מר רן קיוויתי – עסקים קטנים ובינוניים.
<יוסי קטריבס: כולם בתוך המטס הזה בצורה מאוד-מאוד מתואמת.
<יוסי קטריבס: אני רוצה רק להקדיש בשקף הזה, להקדיש רק לקובייה העליונה בצד ימין.
<יוסי קטריבס: יש מה לעשות בתחום הזה.
<יוסי קטריבס: אם לא תישאל השאלה אז אני אקדים ואומר:
<יוסי קטריבס: סגן השר אופיר אקוניס מוביל בתוך "ישראל דיגיטלית" וגם כאן, בצורה מתואמת לחלוטין, ועדה שעניינה צמצום הפער הדיגיטלי.
<יוסי קטריבס: לא מזמן היה מיזם של "מחשב לכל ילד".
<יוסי קטריבס: אנחנו כבר צריכים להתחיל להסתכל על המיזם הזה בצורה טיפה שונה, כי בעידן שבו אפשר לשים את המידע בענן אז לא צריך לילדים לתת מחשבים אלא אפשר לתת להם איזו תחנת קצה אם תשתית התקשורת מאפשרת להוריד את הנתונים בצורה טובה ואיכותית.
<יוסי קטריבס: אז אתה מוזיל את העלויות, אתה יכול לתת יותר ליותר ילדים.
<יוסי קטריבס: ואני גם פותח ואומר: אנחנו כבר גם מסתכלים על לא לתת מחשב לכל ילד אלא לראות את התפיסה של bringer on device - - -
אראל מרגלית: ונניח המיזם הזה זה מיזם של משרד החינוך או מיזם של המטה?
<יוסי קטריבס: איזה?
<יוסי קטריבס: של "מחשב לכל ילד"?
אראל מרגלית: נניח.
אראל מרגלית: נניח שאנחנו - - -
<יוסי קטריבס: "מחשב לכל ילד" הוא מיזם שכבר הוא ישן, הוא - - -
אראל מרגלית: אז נניח שאנחנו מחליטים לשדרג את - - -
<עופר רימון: - - -
<יוסי קטריבס: אז הנה דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך כאן, יאמר לך שרק לפני שבוע קיימנו דיון שבו אנחנו מדברים על התפיסה של bringer on device.
<יוסי קטריבס: קרי, כל ילד שבא עם המכשיר שלו ואנחנו מאפשרים לתכנים להגיע למכשיר של הילד; ומה עושים אם רוצים לייצר סביבה שוויונית ולתת לכל הילדים את היכולת בצורה דומה, עם כל ההסתכלות היותר רחבה, חברתית, ולא רק הסתכלות צרה של ה"מחשב לכל ילד".
<יוסי קטריבס: ולכן זו עבודה שנעשית.
<יוסי קטריבס: חושבים, אני מקווה על רוב הדברים.
<יוסי קטריבס: ואני מקווה שגם נדע לתת מענה לדברים שהם דורשים קבלת מענה איכותי.
<יוסי קטריבס: אני חושב שנדלג על הדבר הזה.
<יוסי קטריבס: זה ממחיש את מה שקורה במדינות שבהן התחילה תכנית לאומית.
<יוסי קטריבס: אני רוצה לומר שבדנמרק אנחנו מתכננים לקיים ביקור.
<יוסי קטריבס: אנחנו נלך לראות שם בית ספר דיגיטלי.
<יוסי קטריבס: אני פגשתי את ראש התכנית הדיגיטלית בדנמרק.
אראל מרגלית: אז איך זה נעשה שם, נניח, בדנמרק?
<יוסי קטריבס: תכנית לאומית - - -
אראל מרגלית: זה נעשה ברמה של תכנית לאומית שנוהלה, איך?
<יוסי קטריבס: יש תכנית לאומית.
<יוסי קטריבס: הוקמה סוכנות לדיגיטציה, דומה למטה של "ישראל דיגיטלית" כאן.
<יוסי קטריבס: דנמרק היא מדינה, באופייה קצת שונה.
<יוסי קטריבס: היא הולכת לשיטה של enforcement.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, היא מודיעה: החל מתאריך כך וכך – חלק מהתהליכים הם בחקיקה – השירות הזה יינתן אך ורק בצורה דיגיטלית.
אראל מרגלית: ראש הממשלה שם זה בורגן.
<ענת לוי: אבל אין להם מלחמות.
<יוסי קטריבס: אז אין להם מלחמות, ויש להם תקציב אחר, והאילוצים שלהם הם שונים, והם יכולים לעשות מה שממשלת דנמרק מוצאת לנכון בסדרי העדיפויות שלה.
<יוסי קטריבס: יחד עם זאת, יש הרבה דברים שאפשר ללמוד.
<יוסי קטריבס: לא צריך להמציא גלגל.
<יוסי קטריבס: ולכן בחלק מהמקומות אנחנו נלמד ממה עשו במדינות אחרות, ובחלק מהמקומות אנחנו, כמובן, אני חושב, שהמוח שלנו והיכולות כאן יכולות להפוך את מדינת ישראל למובילה בתחום ולמודל אחרי זה למדינות אחרות.
<יוסי קטריבס: מה שיאפשר למדינת ישראל גם להיות יצואנית של טכנולוגיות ושל שיטות בתחום הזה לכלל העולם.
<יוסי קטריבס: אני אמרתי קודם מילה לגבי gov.uk – המודל הבריטי.
<יוסי קטריבס: כאן זה ממש מהתנסות אישית.
<יוסי קטריבס: אגב, אני פותח סוגריים: מדינת ישראל כבר חתמה על - - - עם הבריטים ועל שיתוף פעולה דיגיטלי.
<יוסי קטריבס: גם הצטרפה לפורום שנקרא D8, שזה שמונה מדינות דיגיטליות מתקדמות.
<יוסי קטריבס: דרום קוריאה שם.
<יוסי קטריבס: ואני חושב שהיא תימצא נתרמת מהמהלך הזה לא פחות מתורמת.
<יוסי קטריבס: אם ניקח את ה-gov.uk כמאמץ של ממשל זמין, בואו נקרא לזה, בתוך המעמד של "ישראל דיגיטלית"; אז אם אנחנו ניקח את המודל הבריטי, אפשר לראות כאן מספרים.
<יוסי קטריבס: בסוף, כשאנחנו נבוא לדיונים עם משרד האוצר אנחנו נצטרך גם להראות בחלק מהדברים מודלים של .I.O.R ולהגיד אם אני מבטל טפסים בשירות הציבורי והופך את התהליך לדיגיטלי – כמה כסף אני חוסך.
<יוסי קטריבס: זה לא רק כמה אני משקיע.
<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות כאן, המהלך שהבריטים עשו ב-gov.uk, כמה חסך להם בשנה, למשק – 1.8 מיליארד פאונד בשנה.
<יוסי קטריבס: אני פגשתי את ליאה מקסוול, ראש התכנית הדיגיטלית הבריטית.
<יוסי קטריבס: פשוט מרשים.
<יוסי קטריבס: ואנחנו באמת הולכים ללמוד מהבריטים.
<יוסי קטריבס: אגב, הם הציעו לנו שיתוף פעולה, כולל להסתייע בקוד פתוח שבו הם כתבו חלק מהדברים, ואנחנו נעסוק בדבר הזה.
<יוסי קטריבס: אתם יכולים לראות פה את העלויות של מחיר פעולה דיגיטלית מול פעולה טלפונית ומול פעולה פיזית.
<יוסי קטריבס: אז אני חושב שלא צריך להרחיב מעבר לזה על המשמעות של זה להוצאות של הממשלה, והאפקטיביות וליעילות.
<יוסי קטריבס: כאן שמנו מספר דוגמאות, ובזה אני אסיים, של דברים שאפשר לעשות בעידן הזה של השירותים הדיגיטליים של ממשלה לאזרחיה.
<יוסי קטריבס: אז נתתי את הדוגמה של מערכת החינוך עם מה זה עושה.
<יוסי קטריבס: כשיצאנו לדרך קראנו לזה מודל היהלום.
<יוסי קטריבס: מה אומר מודל היהלום?
<יוסי קטריבס: בגדול, מודל היהלום אומר שהתכנים נמצאים בענן; התווך הוא תווך איכותי שמאפשר הבאה של התוכן לתחנת הקצה, שהיא הצד השני של היהלום; ובצד אחד יש חוכמת המונים.
<יוסי קטריבס: אגב, לא חייבים אנשי חינוך כדי לייצר תכנים.
<יוסי קטריבס: אני בטוח שבמרכז הפיתוח של אינטל יודעים לייצר שיעור בפיזיקה, אחרי זה תחליט מערכת החינוך אם היא מכניסה אותו לתוך תכנית הלימודים הפורמלית או שזה מחוץ למערכת הלימודים הפורמלית וילמד ממנה מי שרוצה ללמוד ממנה.
יואב בן צור: האם במסגרת הזאת אתם דאגתם שגם, ישנן קבוצות של מיעוטים שאולי אין להם גישה לאינטרנט או שמטעמי דת לא מתחברים לאינטרנט – להשאיר להם איזושהי גישה טלפונית או משהו אחר?
<יוסי קטריבס: תודה רבה על השאלה.
<יוסי קטריבס: זו אחת מהסוגיות המרכזיות שדיברתי עליהן בקובייה הימנית, בנדבכים – האוריינות הדיגיטלית.
<יוסי קטריבס: יש לנו אוכלוסיות שאנחנו צריכים לתת להן מענה בנגישות לרשת, ואני חושב שציינת את האוכלוסיות האלה.
<יוסי קטריבס: אנחנו נעסוק בזה.
<יוסי קטריבס: היה במשרד האוצר פרויקט שנקרא להב"ה, שהוא מין מרכזים קהילתיים כאלה שמטרתם העמקת האוריינות הדיגיטלית של אוכלוסיות.
<יוסי קטריבס: אנחנו נסתכל גם אם אפשר לעשות דברים נוספים יותר טובים עם המרכזים האלה, שהמטרה החשובה שלהם זה באמת אוכלוסיות שעד היום לא ידעו או לא רצו או לא הבינו את התועלת שבנגישות הזאת.
<יוסי קטריבס: צריך לחשוף אותם – זה כל אוכלוסייה בהתאם ליכולת או המידה של האפשרות – לחשוף אותם לסוגי שירותים, להתאים את סוגי השירותים לאוכלוסיות.
<יוסי קטריבס: החשיפה צריכה לבוא בשתי דרכים: האחת, זה תשתית שמביאה את זה אליהם.
<יוסי קטריבס: השנייה, זה תכנים שהופכים להם את זה לכדאי.
<יוסי קטריבס: הרי תיקחו את הדוגמה של Waze – סליחה על הדוגמה אבל אפשר לתת דוגמאות אחרות – גם שם אזרח, למשל, ב-Waze, הוא מסמן שהוא מוכן לוותר במידה מסוימת על הפרטיות על מנת לקבל שירות.
<יוסי קטריבס: אנחנו נצטרך להסתכל על כל המודלים.
<יוסי קטריבס: יש מודלים כאלה, פגשנו מודלים כאלה בעולם, ובסוף זה יהיה למצוא את נקודת האיזון בין השירות המתקדם למול המחירים או ההגנות שצריך לתת.
<יוסי קטריבס: ובסוף הכול זה עניין של איזונים.
<יוסי קטריבס: אנחנו בהחלט רוצים להגיע למקסימום האוכלוסייה על מנת שכולם יזכו ליהנות מהשירותים המתקדמים.
אראל מרגלית: תודה רבה, מר יוסי קטריבס.
אראל מרגלית: ועכשיו מר רז הייפרמן ממשרד האוצר.
אראל מרגלית: אז בוא תספר לנו, אתה ממלא מקום מנהל התקשוב הממשלתי.
אראל מרגלית: ועכשיו כשאתם מדברים אז תעשו לנו קצת סדר.
אראל מרגלית: כי ישנם כמה גורמים ואנחנו רוצים להבין את ההירארכיה ואת המבנה בין המאמצים השונים.
אראל מרגלית: יש את "ישראל דיגיטלית", ויש את מטה התקשוב במשרד האוצר.
אראל מרגלית: ממשל זמין שאני מבין שעכשיו - - -
<רז הייפרמן: הוא חלק מהמטה.
<רז הייפרמן: אני מיד אסביר.
אראל מרגלית: הוא חלק.
אראל מרגלית: ואת מטה הסייבר – גם כן במשרד ראש הממשלה; וגם מטה הסייבר במשרד האוצר.
אראל מרגלית: אז בואו, תעשו לנו קצת סדר כדי שלא נלך לאיבוד.
<רז הייפרמן: בסדר גמור.
<רז הייפרמן: התקשוב הממשלתי הוא גוף יחסית חדש, הוקם לפני כשנתיים, קצת יותר, והוא בעצם מגלם, הייתי אומר שלושה נושאים מרכזיים שבהם הוא עוסק: אחד, הוא גוף מתודולוגי, גוף מנחה, מטה, מקצועי, שמסתכל על כלל משרדי הממשלה בכל מה שקשור לעולם התקשוב.
<רז הייפרמן: ובהקשר הזה אנחנו בשיתופי פעולה מאוד נרחבים עם כל המנמ"רים של כל משרדי הממשלה.
<רז הייפרמן: יש בתוך המטה של התקשוב מספר פונקציות שעוסקות בקביעת סטנדרטים, ומתודולוגיות וטכנולוגיות שהן בעצם רוחביות בכלל הממשלה.
<רז הייפרמן: אני מדגיש: גוף מטה שמטרתו לייצר בעצם פורומים לשיתופי פעולה וחשיבה משותפת.
<רז הייפרמן: הגוף השני נקרא: היחידה לשיפור השירות.
<רז הייפרמן: שגם הגוף הזה הוא גוף מטה, אבל בעל אופי שונה, שעוסק בשיפור השירות לאזרח ומעלה את המודעות של הנושא של החשיבות של השירות במגזר הציבורי.
<רז הייפרמן: ובהקשר הזה נמצאת פה הגברת צופית חי שמנהלת את היחידה הזאת.
<רז הייפרמן: היא עוסקת, היחידה שלה עוסקת במגוון נושאים שמטרתן בסופו של דבר לאפשר לממשלה לשפר את השירות לאזרחים ולפתח מדדים – מהו טיב השירות של המשרדים השונים; לפתח מודעות במשרדים של איך נותנים שירות לאזרחים; ובין היתר, גם לפתח ערוצים.
<רז הייפרמן: ופה בעצם, דרך הערוצים, בא המגע עם התקשוב.
<רז הייפרמן: והממד השלישי בתוך פעילות התקשוב הממשלתית הוא גוף הביצוע.
<רז הייפרמן: וממשל זמין כדוגמה הוא גוף רוחבי של כמעט כל גופי הממשלה.
<רז הייפרמן: ובמקום שכל אחד ממשרדי הממשלה יקים מערך לנגישות לאינטרנט, יקים כל מיני שירותים ואפליקציות שיתופיות, אז כל הנושאים האלה מרוכזים בתוך הגוף הזה שנקרא ממשל זמין – מר אופיר בן-אבי נמצא פה, הוא מנהל את הפעילות הזאת, כ-240 איש.
<רז הייפרמן: פעילות גדולה, מורכבת.
<רז הייפרמן: למשל: שם אנחנו מרכזים מאמץ גדול מאוד בתחום אבטחת המידע כדי להבטיח שגופים עוינים לא יוכלו בקלות לחדור אל תוך המערך הממשלתי.
<רז הייפרמן: אז אלה שלושת המרכיבים המרכזיים - - -
אראל מרגלית: אז בעצם יש את משרד הביטחון שתחתיו יש את השמירה על ארגוני הביטחון; - -
<רז הייפרמן: כן, זה מלמ"ב.
<רז הייפרמן: כן.
אראל מרגלית: - - יש את משרד ראש הממשלה, שיש את מטה הסייבר - -
<רז הייפרמן: נכון.
<רז הייפרמן: מיד אני אתייחס לזה.
אראל מרגלית: - - שהוא מביא אסטרטגיית סייבר - -
<רז הייפרמן: לאומית.
אראל מרגלית: - - אזרחית, לאומית.
אראל מרגלית: ויש אתכם, שאתם שומרים ברמת - - -
<רז הייפרמן: על הנכסים של; נכסי המידע, הייתי קורא לזה, של הממשלה: כל אתרי האינטרנט, על כל מערך המיילים שנכנס ויוצא מהממשלה; מסרים שעוברים בין היחידות השונות.
<רז הייפרמן: אז אלה בעצם שלושת המרכיבים שמרכיבים היום את התקשוב הממשלתי.
<רז הייפרמן: ואם להתחבר לפתיחה של מר יוסי קטריבס, אני חושב שאנחנו יכולים לראות כאן השלמה מאוד טובה של המושג שנקרא "ישראל דיגיטלית" עם המושג "התקשוב הממשלתי".
<רז הייפרמן: כלומר, אין פה חפיפה אלא יש פה השלמה והרבה סינרגיה.
<רז הייפרמן: וכמו שאתם רואים, גם מופיע שם המושג E-Gov שזה אחד מהתחומים הוורטיקליים שבהם "ישראל דיגיטלית" מטפלת.
<רז הייפרמן: אבל למען האמת, התקשוב נמצא בכל הוורטיקליים האחרים, ביחד עם המנמ"רים של אותם משרדים, שבהם ביחד אנחנו מוודאים שכל השרשרת הזאת שנקראת שרשרת האספקה הדיגיטלית באה לידי ביטוי: מטיב השירות, ודרך מערכות המידע של המשרדים, דרך תשתיות רוחביות וכך הלאה.
<רז הייפרמן: כך שאני רואה את המהלך הזה של מעבר התקשוב הממשלתי למשרד ראש הממשלה ולעבוד ביחד עם המטה של "ישראל דיגיטלית" כהזדמנות, כמכפיל כוח, כיכולת לעבוד ביד ולקדם את המיזם הלאומי, כאשר המיקוד שלנו הוא, נקרא לזה: העבודה של הממשלה יותר מבחינת כל מערכות המידע הפנימיות וההנגשה שלהן אל האזרחים, וביחד ובתיאום עם המטה של "ישראל דיגיטלית" על המאמצים הוורטיקליים שלה.
<יוסי קטריבס: רק בכל זאת, אדוני, אבל עוד משפט, רק תיקון קטן: עדיין לא התקבלה החלטת ממשלה להעברה של התקשוב הממשלתי.
אראל מרגלית: לא, לא, אני מבין.
אראל מרגלית: זה עוד - - -
<רז הייפרמן: ברור - - -
<יוסי קטריבס: בתהליכים.
<יוסי קטריבס: שלא חלילה, שיש איזו החלטה שהתקבלה.
<רז הייפרמן: כן, אנחנו בתהליך.
אראל מרגלית: דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך.
אראל מרגלית: תגיד לנו איך אתה רואה את זה.
אראל מרגלית: ובכלל, אתה יודע, אנחנו מדברים, יש לנו עכשיו מצבי חירום, יש לנו מצבים שהילדים רוצים לדעת מה קורה, ההורים רוצים לדעת מה קורה.
אראל מרגלית: אז אולי תנצלו את ההזדמנות הזאת גם לדבר על איך אתם הייתם רוצים שהדברים ייראו אחרת בקשר עם האזרח, מה קורה היום?
אראל מרגלית: ומה יקרה בעידן החדש?
<עופר רימון: אז קודם כל אני רוצה להגיד באופן כללי שגם אם מר רז הייפרמן בתפקידו כממונה על התקשוב הממשלתי, וגם מאז שמר יוסי קטריבס התחיל במיזם של "ישראל דיגיטלית" אנחנו עובדים בקשר מאוד הדוק.
<עופר רימון: ואני, כמי שאחראי על כל נושא התקשוב במשרד החינוך תמיד מסתכל על הדברים האלה, שגורמים כאלה יכולים להיות או - - -.
<עופר רימון: זאת אומרת, מאפשרים, ולעזור לנו לחשוב בגדול.
<עופר רימון: ומצד שני, כיאה למערכות בירוקרטיות, הם יכולים להיות גם חסם וקושי.
<עופר רימון: אנחנו מאוד נהנים מהעבודה.