GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בלה אברהמס: אז אני באמת מצטרפת לברכות ורוצה גם להגיד ככה כמה מהדאגות אולי וכמה מהדברים שאנחנו כאינטל, ואני חושבת שזה הוצג פה קודם, אנחנו כתעשייה יכולים להביא לכל המאמץ הזה שהוא מאוד-מאוד חשוב.
<בלה אברהמס: אז הדבר הראשון שאנחנו רוצים זה באמת להביא את הערך המוסף שלנו לתוך המערכת הזאת, וערך מוסף זה גם ידע, גם ידע וניסיון ממקומות אחרים בעולם.
<בלה אברהמס: גם הרבה מאוד מהנדסים – 10,000 איש שיש לנו כאן, שעומדים לרשות המיזם והמאמץ.
<בלה אברהמס: וגם הרבה מאוד שותפויות שיש לנו.
<בלה אברהמס: יושבים איתי כאן חברים מאינטל שכבר התחילו לייצר שותפויות בתוך התעשייה כדי לייצר סטנדרטים.
<בלה אברהמס: כי בסוף אנחנו צריכים, כולנו, לדבר בשפה אחת, וכולם לפעול לאותו כיוון, שזה חלק מהמאמץ החשוב הזה.
<בלה אברהמס: אז זה חלק מדברים שאנחנו עושים, ואנחנו נשמח להביא את כל הדבר הזה לתוך המאמץ.
<בלה אברהמס: מצד אחד אני אומרת שאני מאמינה בכל ליבי בשיתוף פעולה בין כל המגזרים כדי להשיג את המטרה, כי אני לא חושבת שמישהו יכול לעשות את זה לבד.
<בלה אברהמס: יחד עם זאת, אני כן מצטרפת למה שנאמר כאן קודם לגבי אולי הקצב, והגדרת המטרות, והיעדים וכולי וכולי.
<בלה אברהמס: לקחת את זה מהמקום של החזון, והאסטרטגיה והניסיון לייצר את כל המערכת המורכבת הזאת למקום של – איך אנחנו אומרים אצלנו - - -
<יוסי קטריבס: תכנית עבודה.
<בלה אברהמס: אז זה.
<בלה אברהמס: ודבר אחרון, שהוא ככה, איזשהו משהו שאנחנו מובילים, עם קשר ובלי קשר, זה באמת הנושא הזה של מיומנויות והקשר לחינוך.
<בלה אברהמס: כי בלי שנשים את הממד הזה, ושמחתי מאוד לראות את הקובייה הימנית העליונה שלך שם, שהוא חלק מזה.
<בלה אברהמס: וגם שם אני חושבת שאנחנו יכולים להביא ערך מוסף, ונשמח להעביר ערך מוסף.
<בלה אברהמס: אז תודה רבה ובהצלחה.
אראל מרגלית: וגם הגברת אורלי פרידמן ממיקרוסופט.
<יוסי קטריבס: רק אולי, ברשותך, אדוני, להזכיר: את כל החברות האלה שעכשיו מתייחסות אנחנו פגשנו, יודעים מה הן יודעות להציע ונשמח להסתייע – גם אינטל, גם מיקרוסופט, גם סיסקו שנמצאים כאן.
<יוסי קטריבס: כל החברות.
<יוסי קטריבס: אנחנו אחרי פגישות עם כולן.
<אורלי פרידמן מרטון: בהחלט.
<אורלי פרידמן מרטון: אז רק כמה מילים: קודם כל, אני מצטרפת לברכות למיזם.
<אורלי פרידמן מרטון: אחד הדברים שאמרתי במסגרת הוועדה לצמצום הפער הדיגיטלי של כבוד סגן השר אופיר אקוניס היה שאני חושבת שהיתרון במסגרות האלה הוא באמת השילוב של כל האיים הקטנים שכל אחד מאיתנו עושה ועושה הרבה.
<אורלי פרידמן מרטון: באמת, גם במגזר השלישי, גם המגזר הפרטי, ובוודאי במגזר הממשלתי.
<אורלי פרידמן מרטון: הניסיון לאגם את זה יחד למשהו שהולך בכיוון אחד, ומצליח באמת לאגם את כל הכוחות ואת כל המשאבים יחד.
<אורלי פרידמן מרטון: אז קודם כל, ברכות בהקשר הזה.
<אורלי פרידמן מרטון: אנחנו במשך שנים משתפים פעולה.
<אורלי פרידמן מרטון: אני נורא פה המון שותפים מסביב לשולחן, במסגרת פרויקטים שאנחנו מפעילים בדיוק בשביל לתת מענה לאותם אתגרים: מ"מחשב לכל מורה", "מחשב לכל ילד", "הקואליציה לצמצום הפער הדיגיטלי".
<אורלי פרידמן מרטון: אני רואה שם את הגברת זיקה אב-צוק שם מסיסקו, מאחור, ואת אינטל, שעוד שנים אחורה עשינו את זה, אבל באמת צריך את כולם פה מסביב לשולחן.
<אורלי פרידמן מרטון: אני מצטרפת לכל זה.
<אורלי פרידמן מרטון: אני חושבת שאחד הדברים שחשוב לשים לב, מעבר לדיאלוג שאנחנו מקיימים, כולנו, ומביאים לקדמת הבמה את מה שאנחנו יכולים להביא, זה באמת גם לשים לב להיבטים, שגם אותם שמת באיזושהי קובייה, של רגולציה או מה שנקרא, אני קוראת לזה: לעשות את זה בשום שכל.
<אורלי פרידמן מרטון: יש סוגיות שמחייבות התייחסות.
<אורלי פרידמן מרטון: צריכה להיות רגולציה מצד אחד, אבל כזו שלא עוצרת חדשנות אבל כן נותנת מענה לסוגיות כמו הפרטיות.
<אורלי פרידמן מרטון: בדומה ל-Google, אנחנו ערכנו מחקר אחר בשילוב האקדמיה, דווקא בנושא של הפרטיות.
<אורלי פרידמן מרטון: דווקא בהקשר הזה של כן להציף את הסוגיה, של איך הציבור הישראלי מתייחס לסוגיה הזאת.
<אורלי פרידמן מרטון: מסתבר שהציבור הישראלי עוד דואג לפרטיות ורוצה שנעשה את זה בשום שכל, תוך שאנחנו נותנים מענה לסוגיות של פרטיות.
<אורלי פרידמן מרטון: אני חושבת שגם הסוגיה הזאת תצטרך לקבל מענה, ואנחנו כמובן שותפים מלאים.
אראל מרגלית: מר אורי בן ארי.
<אורי בן  ארי: כן.
<אורי בן  ארי: שלום.
<אורי בן  ארי: צהריים טובים.
<אורי בן  ארי: אני מקרן אתנה.
<אורי בן  ארי: אני חובש פה בעצם שני כובעים.
<אורי בן  ארי: קרן אתנה זו קרן שהוקמה במטרה להעצים את המורים בישראל, ולהעניק להם מחשבים ניידים.
<אורי בן  ארי: אנחנו עושים את זה בהצלחה כבר שבע שנים, יחד עם לא מעט שותפים מהחדר הזה.
<אורי בן  ארי: ובעצם אנחנו רואים במורים את מנוע הצמיחה של ישראל דיגיטלית או ישראל חכמה, לצורך הנושא.
<אורי בן  ארי: המורים איבדו את המקום שלהם כמקור ידע, ולצערי משרד החינוך לא נתן - - -
אראל מרגלית: אקסקלוסיבי, אקסקלוסיבי.
אראל מרגלית: מקור ידע אקסקלוסיבי.
<אורי בן  ארי: אקסקלוסיבי.
<אורי בן  ארי: כן, כן, כן.
<אורי בן  ארי: שהיה בזמן שאנחנו - - -
אראל מרגלית: זה עדיין מקור ידע חשוב.
<אורי בן  ארי: כשאנחנו היינו ילדים.
<אורי בן  ארי: אנחנו משתפים פעולה, יחד עם משרד החינוך, בנושא הזה.
<אורי בן  ארי: אבל רציתי להפנות, במסגרת הכובע הזה, להפנות לתשומת לבכם, שאם אנחנו רוצים שהילדים שלנו לא יהיו אנאלפביתים דיגיטליים, ואנחנו רוצים שהמורים לא יהיו אנאלפביתים דיגיטליים, להקדיש מחשבה ולשים את המורים בראש סדר העדיפויות.
<אורי בן  ארי: ובנושא הזה אנחנו נשמח לשתף פעולה.
<אורי בן  ארי: אנחנו משתפים פעולה עכשיו עם משרד החינוך והסתדרות המורים, גם למורים למדעים וגם למורים לחינוך מיוחד, והנושא הזה הוא מאוד משמעותי.
<אורי בן  ארי: דבר שני, לתת לכם המלצה: אני חושב שקודם כל, טוב שנכנסתם לנושא הזה, שיש גוף מתכלל.
<אורי בן  ארי: אני לא נכנס לכל הפוליטיקה, איזה משרדים וכדומה.
<אורי בן  ארי: אבל הנושא, אתם צריכים לחשוב טיפה, אני חושב, לכיוון של מה שנקרא: smart cities, שכלול בעולם.
<אורי בן  ארי: זה נושא, טרנד חדש שקורה בעולם, ויש הרבה מאוד פרוטוקולים איך להגדיר עיר חכמה.
<אורי בן  ארי: אני רואה את ישראל כעיר.
<אורי בן  ארי: כשאתה מסתכל על ערים גדולות – פורסם לאחרונה שטוקיו זה 37 מיליון, ויש ערים אחרות של 25 מיליון; ישראל היא בסך הכול עיר אחת.
<יוסי קטריבס: שכונה.
<אורי בן  ארי: סליחה?
<יוסי קטריבס: שכונה בעיר.
<אורי בן  ארי: לא שכונה אבל עיר מכובדת.
<אורי בן  ארי: אבל בנושא הזה, אני חושב שכן להסתכל על המכללות של כל הנושא הזה.
<אורי בן  ארי: כי גם בערים, בעבר, אלה שנכנסו לנושא הזה לפני חמש או עשר שנים, הלכו על עיר דיגיטלית או עיר safe city, או green city.
<אורי בן  ארי: אני חושב שהמכלול שלכם צריך להיות יותר כולל או יותר כוללני מאשר רק דיגיטלי.
<אורי בן  ארי: כי נכנסנו עם זה קצת באיחור.
<אורי בן  ארי: כי אני גם חבר בוועדה של צמצום הפער הדיגיטלי הנוכחי, אבל הייתי גם מהצד כשמר איציק כהן ניהל לפני חמש או שבע או שמונה, כבר עשר שנים, הייתה כבר ועדה לצמצום הפער הדיגיטלי שלא יצא מזה שום דבר.
<אורי בן  ארי: אז כדי שזה לא יישאר משהו - - -
אראל מרגלית: איך הפער הדיגיטלי בישראל כפי שאתה רואה אותו?
<אורי בן  ארי: אני חושב שאנחנו נמצאים די בפיגור.
<אורי בן  ארי: יש לנו אשליה שהנוער שלנו שולט במחשבים, אבל יש תקן שנקרא I.C.D.L.
<אורי בן  ארי: עולמי, שבעצם ניסו להכניס אותו לישראל.
<אורי בן  ארי: אני לא בטוח, אם תעשה היום מבחן I.C.D.L.
<אורי בן  ארי: לפי התקן העולמי בבתי הספר התיכוניים שלנו שכל התלמידים יעברו אותו: אם זה Excel, אם זה PowerPoint ואם זה Word, והסיבה לכך היא אחת: כי המורים שלנו לא ממוחשבים.
<אורי בן  ארי: המורים שלנו, היום יש 30 אלף מורים שקיבלו מחשב או ממשרד החינוך או מאיתנו.
<אורי בן  ארי: אנחנו הענקנו 10,000 מחשבים ב-220 ישובים.
<אורי בן  ארי: אבל רוב המורים אומרים להם: bring your own device, שזה גם התעללות במורים.
<אורי בן  ארי: ולדעתי, זה חלק מהבעיה שאנחנו נלחמים בה, זה הזלזול; לא הזלזול הייתי אומר, אבל חוסר ההתחשבות במורה.
<אורי בן  ארי: למורה יש תפקיד עצום.
<אורי בן  ארי: רק שתדעו, הרבה מאוד מקצועות ייעלמו בגלל הנושא הדיגיטלי אבל המורה יישאר, לפי כל המחקרים שיש.
<אורי בן  ארי: אנחנו צריכים להעצים את המורים שלנו, כי כל מורה הוא קצין שמלמד 40 ילדים.
<אורי בן  ארי: אם למורה אין מחשב בכיתה ואם היא לא מלמדת, עם כל התוכן שיש וכל הספרים הדיגיטליים שיש, לא יעזור שום דבר.
<אורי בן  ארי: אני כבר פעיל בזה שבע שנים ולא קרו הרבה דברים, חוץ ממה שהצלחנו.
<אורי בן  ארי: יש 150 אלף עובדי הוראה.
<אורי בן  ארי: קחו את זה במחשבה שכל מורה כזאת יכולה להקפיץ, והפער הדיגיטלי הוא עצום, למרות כל התכנים שקיימים ולמרות כל, לכאורה, שהילדים יודעים סמארטפונים, ואפילו הנכדה שלי בת השלוש שולטת באייפד, עדיין הם לא יודעים להשתמש או אין להם את הכישורים של המאה ה-21 שמצריכים הרבה יותר מאשר רק כתיבה.
<אורי בן  ארי: תודה רבה.
אראל מרגלית: מר אבי שרון ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אראל מרגלית: אנחנו דיברנו פה הרבה מאוד על חינוך, אבל אנחנו רוצים לדבר גם על נושאים של שירותים חברתיים.
אראל מרגלית: אנחנו, למשל, כרגע נמצאים בתוך משבר.
אראל מרגלית: אנחנו יודעים שהרבה מאוד קשישים, הרבה מאוד אנשים, שחסרה להם הנגישות, שתקשוב נכון ועבודה נכונה הייתה יכולה לתת להם.
אראל מרגלית: אז בואו, תתייחסו גם לזה.
<אברהם שרון: מדבר אבי שרון, מנהל פרויקט שחר במשרד הרווחה והשירותים והחברתיים, שהמיזם הזה נועד לקשור את משרד הרווחה והשירותים החברתיים לרשויות ולמסגרות.
<אברהם שרון: המיזם התחיל בסביבות 2006 ו-2007, משהו כזה.
<אברהם שרון: תוך שנתיים נכנסנו לכל הרשויות המקומיות, גם בנושא של ציוד.
<אברהם שרון: כל רשות שלא היה לה ציוד, המשרד מימן לה ציוד לרמת מינימום.
<אברהם שרון: ואנחנו נמצאים בפער דיגיטלי מול מה שנמצא בשולחן הזה, כי אנחנו נתקעים ברשויות שהן מפסיקות להפעיל מערכת כי נגמר להן הכסף לכרטיס חכם.
<אברהם שרון: ואנחנו לא מדברים על חדשנות ודברים כאלה – נגמר הכסף לכרטיס חכם.
<אברהם שרון: עכשיו, כשאנחנו באים לגופים הממשלתיים ואומרים: בוא, תגבה אותנו בכרטיסים חכמים, בעלויות, בתפיסה ממלכתית של עובד ציבור שיחזיק כרטיס של הממשלה, אז אנחנו נתקלים בחומות, וזו בעיה אחת.
<אברהם שרון: בעיה שנייה שרציתי להציג בכיוון של רווחה; ושוב, התקשוב מכיר, הגופים מכירים, גם "ישראל דיגיטלית" מכיר: אנחנו מדברים על חדשנות, והחדשנות זו זרוע אחת ש"ישראל דיגיטלית" צריכה להוביל.
<אברהם שרון: הזרוע השנייה שהיא צריכה להוביל זה מיזמים, שאף משרד לא יעשה את זה בפני עצמו.
<אברהם שרון: משרד הבריאות מדבר על - - - של מידע.
<אברהם שרון: משרד הרווחה והשירותים החברתיים רוצה מידע של לקוח, של אזרח.
<אברהם שרון: אתם יודעים שכל דיון, כל שבוע עולה בוועדה בעיית אונס, בעיית אשדוד, בעיית רמת גן, בעיית זה ובעיית אלימות, שהיו, והמידע לא עבר בין המשרדים כי אין תקן, אין כלי דיגיטלי.
<אברהם שרון: כשפנינו לתקשוב, אז רמות יתפנה לזה בעוד שנה.
<אברהם שרון: ובכלל, מי בכלל יקבע פה את התקן איך מדברים בין המשרדים, ומה התקן, ומה כל עובד ציבור רשאי להחזיק מידע, ולהנגיש לו את המידע, ואנחנו מדברים על פער דיגיטלי, והדברים - - -
אראל מרגלית: אתה ממש צודק.
אראל מרגלית: לא רק זה, גם עובדים סוציאליים, עובדים סוציאליים.
אראל מרגלית: אני עובד פה, בירושלים, עם 3,000 ילדים בשנה, כבר 12 שנים – 25 אלף ילדים.
אראל מרגלית: העובדים הסוציאליים בעיניי הם גיבורי תרבות, כמו מורים.
אראל מרגלית: הם נמצאים בחזית החברתית של מדינת ישראל.
אראל מרגלית: האמצעים שעומדים – אני כבר לא מדבר על המשכורות שזה בושה וחרפה – אבל האמצעים שעומדים בפניהם, כמו על דברים שכמו שאתה אומר:
אראל מרגלית: כשנכנסים לבתים - - -.
אראל מרגלית: הרבה מאוד.
אראל מרגלית: האנשים האלה עושים את זה בעצמם.
<אברהם שרון: אז אתה הלכת לנמוך.
<אברהם שרון: אני אומר: מיזם לאומי שייקח את החינוך, הבריאות והרווחה, בדיוק החבר'ה שנמצאים שם, ויגיד לכל גורם איזה מידע הוא יכול להחזיק ביד, באיזה כלי אני מגן על המידע, העברת מידע בין הגופים.
<אברהם שרון: שרמות ייכנס ויזיע, היום, בקומנדו, ייכנס היום, לא בעוד.
<אברהם שרון: בתכנית שנאמר לי מהתקשוב הממשלתי, בסוף 2015 הם יתפנו לחלק מהעבודה.
<אברהם שרון: זה נראה בדיחה.
<אברהם שרון: זה רק נקודות.
<אברהם שרון: אני נותן טעימות כי יש פה הרבה אנשים ועוד רוצים לדבר, אז זה רק טעימות.
אראל מרגלית: רמות זה משרד המשפטים - - -
<אברהם שרון: נכון.
<אברהם שרון: כן, אלה - - -
אראל מרגלית: הם פה היום?
<יוסי קטריבס: הרשות למשפט וטכנולוגיה, אבל הם מתואמים והם מבינים מה הם צריכים לעשות.
<אברהם שרון: והם אומרים שה יעשו את זה בסוף 2015 למין צ'ופצ'יק.
<אברהם שרון: אם מישהו צריך לקחת מדיניות לאומית ולהוביל – זה התקן, וזה - - -
<אברהם שרון: בסדר.
<אברהם שרון: זו לא חדשנות.
<אברהם שרון: כאן יש לי בעיה – זו לא החדשנות.
<אברהם שרון: אני לא יכול להתהדר בחדשנות.
<אברהם שרון: שכשיהיה תקן של מידע, כל בסיס נתונים: מה הוא מכיל, מה מותר להחזיק, מה ו-.
<אברהם שרון: העברת מידע בין ממשלה.
<אברהם שרון: הממשלה היא מפגרת.
<אברהם שרון: ראיתי את ה-inovet, שדרך אגב לא ראיין את הרווחה, למי שעשה את זה, והרווחה לא הייתה בסיפור, אבל inovet שכותבת סינגפור.
<אברהם שרון: סינגפור אומרת: בשלב ראשון אני צריך למחשב ולייעל את העבודה של הממשלה בתוכה ובין הגופים.
<אברהם שרון: אז זה מאוד חשוב.
<אברהם שרון: אנחנו מדברים על חדשנות, נקודת קצה, הנחייה, הוראה, שזה מאוד חשוב, אבל הזרוע למחשוב הממשלה מאוד חשובה.
<אברהם שרון: הדבר השני שצריך להנחות פה, אני אומר שוב: הדברים שיהיו קשורים לרווחה יהיה להם R.O.I.
<אברהם שרון: בטווח רחוק מאוד.
<אברהם שרון: זאת אומרת, כל דבר פה נמצא על טווח קצר, ואני חושב שמדיניות דיגיטלית - - -
אראל מרגלית: אני לא מסכים, והטווח הוא הרבה יותר.
אראל מרגלית: זו עזרה ראשונה, הרבה פעמים.
<אברהם שרון: נכון, וצריך ללכת על טווח רחוק, ואני אומר על מדיניות דיגיטלית, ואני אומר דברים ש-R.O.I.
<אברהם שרון: לראות אותם גם בטווח של עשר שנים.
אראל מרגלית: תראה, אני במקרה מכיר את זה מקרוב.
אראל מרגלית: זו שערורייה.
<יוסי קטריבס: אני אומר שתי מילים בעניין הזה: כשמשפרים שירות לאזרח זה לא חייב להימדד ב-R.O.I., צריך לשפר שירות לאזרח.
<קריאה: עכשיו, יש דברים שהם - - -
אראל מרגלית: משרד הבריאות, רוני ספיר, ממרכז "ישראל דיגיטלית".
<רוני ספיר: אני מרכזת באמת את "ישראל דיגיטלית" במשרד הבריאות.
<רוני ספיר: אני רוצה להגיד, בהתייחס לדברים שנאמרו כאן קודם: ההזדמנות מבחינתנו בעולם הבריאות נובעת מזה שעולם הבריאות עובר טרנספורמציה וצפוי לעבור טרנספורמציה, איתנו או בלעדינו.
<רוני ספיר: ההזדמנות היא להוביל את הטרנספורמציה, להיות הגורם שמסוגך לעמוד בראש ולא נגרר אחרי תהליכים שמתרחשים בעולם הזה ממילא, תהליכים שאת חלקם אני מניחה שכולנו מכירים: זה הנושאים של - - -, שירותים שהם סביב המטופל; תהליכים שהם מטפלים בבריאות ולאו דווקא בחולי.
<רוני ספיר: אלה דברים שהתרחשו.
<רוני ספיר: יחד עם זה, יש בדיוק את הבעיות שהתייחסו אליהם משרד הרווחה והשירותים החברתיים, שאנחנו פוגשים אותן גם.
<רוני ספיר: יש לנו את הנושאים של גידול דמוגרפי, יש לנו את הנושאים של עליית הגיל של האוכלוסייה, עלייה במחלות שהן כרוניות מול טיפול אקוטי.
<רוני ספיר: יש לנו נושאים שהם לא הזדמנות אלא צורך שהוא מאוד-מאוד חיוני.
אראל מרגלית: אבל תסבירי איך זה קשור לנושא.
<רוני ספיר: והשינוי שאנחנו רוצים לעשות ביחד עם "ישראל דיגיטלית" הוא לא במתן שירותים ממשלתיים, רק, דיגיטליים, אלא בשינוי במודלים של מתן שירותי בריאות.
<רוני ספיר: אנחנו מדברים על שירותי בריאות שונים, ולא על עכשיו אדמיניסטרציה בלבד.
<רוני ספיר: וכמובן שהאדמיניסטרציה חשובה מאוד, והשירות לאזרח אם ניתן גם מטעם הממשלה או מטעם כלל מערכת הבריאות בהיבטים האדמיניסטרטיביים - - -
<קריאה: את יכולה לתת דוגמאות של שירותים רפואיים?
<רוני ספיר: בוודאי.
<רוני ספיר: אם אנחנו מדברים על שירות מרחוק, למשל, רפואה מרחוק.
<רוני ספיר: זה נושא שמסייע להתגבר על מוגבלות של תנועה, על קיום של התמחויות רפואיות בפריפריה שהיא גיאוגרפית.
<רוני ספיר: על פריפריה תרבותית.
<רוני ספיר: יש לנו נושאים של פריפריה תרבותית שצריך להתגבר עליהם.
<רוני ספיר: כל הדבר הזה אפשר להסתייע בשירות מרכזי שניתן מרחוק.
<רוני ספיר: אנחנו מדברים על שירותי בריאות מרחוק, החל ממה שאולי ראיתם ב"אנטומיה של גריי" כשעושים ניתוח בווידאו, אבל דרך גם speech therapy מרחוק ושירותים רפואיים אחרים שאפשר לתת אותם.
<רוני ספיר: ולגלות פתאום שלמשל ניתוח של - - -, ניתוח של רדיולוגיה, למשל, אפשר להתגבר על פער של זמן, על תורים, על כל מיני נושאים שהם - - -
אראל מרגלית: בואו רגע נתייחס.
אראל מרגלית: יש לנו פה גם את דוקטור יאיר שינדל, שהוא בכלל בא בתחום.
אראל מרגלית: תתייחסו רגע לנושא הזה, כי הוועדה הזאת דיברה בזה די הרבה על הנושא של רשומה רפואית לאומית, והנושא של פרטיות שבא יחד איתה.
אראל מרגלית: תגידו על זה כמה מילים בהקשר של משרד הבריאות.
<רוני ספיר: בשמחה רבה.
<רוני ספיר: אנחנו מציינים בימים האלה את סיומו של שלב א' של פרויקט "אופק", זה הפרויקט של שיתוף מידע בתוך עולם הרפואה ובפרט בבתי החולים ובקהילה.
<רוני ספיר: זה פרויקט שמסייע לעשות צעד ראשון בהיבט של הרצף הטיפולי.
<רוני ספיר: הפרויקט הזה הוא לא פרויקט של רשומה רפואית אחודה, הוא לא אוסף מידע למקום מרכזי, אלא מאפשר הצגה מבסיסי נתונים מבוזרים שנמצאים במערכת הבריאות לטובת תהליכים שהם תפעוליים, תהליכים שהם קליניים.
<רוני ספיר: זאת אומרת, לטובת המטופל הבודד.
<רוני ספיר: השמירה על הפרטיות היא אחד הדברים הכי קריטיים שעמדו ביסוד של הפרויקט הזה, גם באופן של היישום, באופן הטכנולוגי של היישום.
<רוני ספיר: כלומר, בזה שאנחנו לא אוספים את המידע לאיזשהו מאגר מרכזי.
<רוני ספיר: אבל גם - - -
אראל מרגלית: אז אנחנו רוצים את ה- best practicesשלכם לשאר החלקים של המיזם.
<רוני ספיר: אנחנו רוצים לקחת את זה גם הלאה בשאר החלקים של המיזם, מבחינתנו.
<רוני ספיר: כי היכולות שיש לנו היום ב"אופק" הן מסוימות, ואנחנו רוצים עוד להרחיב אותן מאוד.
<רוני ספיר: אנחנו רוצים ללכת לדור הבא בכל מיני היבטים: בהיבט של הפריסה, בהיבט של תחומי התוכן.
<רוני ספיר: יש הרבה מאוד עשייה שעוד אנחנו מקווים לעשות בתוך הפרויקט של "ישראל דיגיטלית".
<יוסי קטריבס: אגב, כשישבנו עם השרים, גם הרווחה והשירותים החברתיים וגם הבריאות, כשיצאנו לדרך, אחת הדירקטיבות של שני השרים: גם של השרה יעל גרמן, וגם של השר מאיר כהן, של הרווחה והשירותים החברתיים, הייתה לנסות ולמצוא, במסגרת המיזם הזה, פרויקטים שמשרתים את האוכלוסיות שהן מאוחדות בהיבט של שירותי הרווחה ושירותי הבריאות.
<יוסי קטריבס: למשל: עולם הגריאטריה ועולמות מהסוג הזה, שאנחנו מסתכלים על הדברים האלה.
<יוסי קטריבס: וגם משרד הבריאות וגם משרד הרווחה והשירותים החברתיים שותפים ויהיו שותפים מן הסתם למאמץ הזה.
אראל מרגלית: קודם כל, אני רוצה לברך את חבר הכנסת יואב בן צור שזה חבר כנסת חדש.
אראל מרגלית: אתה רוצה להעיר איזושהי הערה?
אראל מרגלית: לתת להם משהו - - -?
יואב בן צור: כן, אני רוצה לומר שאני קצת קרוב לנושא מהנושא של החינוך: אל"ף, מהבית.
יואב בן צור: אשתי מורה שקיבלה מחשב, כמו כל המורים שקיבלו, והיא משתמשת.
יואב בן צור: כן, דוקטור עופר רימון, ידידי, עשיתי איתו שיתופי פעולה בתפקידי הקודם.
יואב בן צור: אני חושב ששיתופי פעולה מבורכים כדי להכניס ציבור נוסף - -
<עופר רימון: מכירים ומוקירים.
יואב בן צור: - - למעגל הזה, ואני מקווה שזה יתקדם, תוך עמידה על התכנים שיהיו מתואמים.
<עופר רימון: כמובן, כמובן.
יואב בן צור: אבל אני רוצה לומר שאני מרגיש את זה בבית, את כל ההכנות שעושים, ומלמדים תקשוב.
יואב בן צור: אשתי מלמדת מתימטיקה, תקשוב ומתימטיקה, ועושים את זה יפה מאוד, וזה השיעורים הכי מעניינים שהילדים אוהבים אותם, והם נחשפים גם למערכי שיעורים אחרים, וזה באמת פרויקט פנטסטי.
יואב בן צור: אני חושב שהוא, כמה שאני מבין, הוא יפה ומתקדם, אבל כנראה לא מספיק.
יואב בן צור: אני מקווה שבעקבות המיזם הזה הוא יתקדם עוד יותר.
אראל מרגלית: כמה מילים אתם יכולים להגיד לגבי התקציב.
<יוסי קטריבס: אנחנו לפני דיוני תקציב 2015.
<יוסי קטריבס: אנחנו בדיונים עם אגף התקציבים במשרד האוצר לגבי התקציבים.
<יוסי קטריבס: ההסתכלות היא הסתכלות רחבה.
<יוסי קטריבס: זאת אומרת, יחד עם המשרדים, יחד עם תקציב של המטה.
<יוסי קטריבס: התקציב הזה יהיה תקציב לא קטן, לא מבוטל.
<יוסי קטריבס: אנחנו עומלים על הכנתו.
אראל מרגלית: מה, למשל, תקציב מינהל התקשוב?
<רז הייפרמן: התקציב עצמו הוא כרגע באזור ה-250 מיליון שקל.
אראל מרגלית: ואנחנו מדברים על סדרי גודל דומים או על סדרי גודל אחרים?
<יוסי קטריבס: שים רגע את המאמץ של התקשוב בצד.
<יוסי קטריבס: במטה "ישראל דיגיטלית", יחד עם המאמצים שאנחנו מדברים עליהם כאן.
<יוסי קטריבס: ראינו את התכניות של משרד הבריאות, ישבנו עם משרד החינוך, ישבנו עם משרדים נוספים.
<יוסי קטריבס: אנחנו מדברים על סדרי גודל כאלה, ואולי מעבר לזה.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים להגיע לסיכום הדיון, אלא אם כן יש פה מישהו שממש לא יכול להתאפק.
<יצחק כרמלי: שמי איציק כרמלי, מנמ"ר עיריית ראשון לציון.
<יצחק כרמלי: להדגיש דברים שאולי לא שמענו מדוקטור עדי קפליוק.
אראל מרגלית: אתה עובד עם מר דב צור, היית צריך להגיד את זה מההתחלה.
<יצחק כרמלי: אוקיי.
<יצחק כרמלי: אז הנה, דב זה עוד סיבה או משהו שעוזר לנו.
<יצחק כרמלי: זה ראש עירייה תומך.
<יצחק כרמלי: למנמ"ר אין הרבה כאלה.
<יצחק כרמלי: קשה להגיד את זה אבל צריך להבין: כל רשות היום היא לעצמה.
<יצחק כרמלי: אנחנו לא יכולים לחכות, וכל רשות מקימה פרויקטים עצמאיים – אם זו עיר חכמה.
<יצחק כרמלי: היום כל רשות מתחילה ללמוד את הנושא הזה לבד.
<יצחק כרמלי: אנחנו לא מקבלים תמיכה.
<יצחק כרמלי: אז אם זה סייבר, ואבטחת מידע, ומערכות G.I.S., וסיבים אופטיים שאנחנו חורצים את כל ראשון לציון ומגיעים לכל בתי הספר.
<יצחק כרמלי: ואנחנו, במקרה הזה, גם מתואמים עם דוקטור עופר רימון.
<יצחק כרמלי: אנחנו עושים את הכול לבד.
<יצחק כרמלי: אתם תמצאו את עצמכם עוד כמה שנים בפער עצום מול הרשויות.
<יצחק כרמלי: ואם תרצו להנגיש מידע לתושבים תמצאו ערב רב של מערכות ותוכנות – לא תצליחו לקשר את זה.
<יצחק כרמלי: מערכות רווחה – כל רשות בוחרת משהו אחר.
<יצחק כרמלי: יש כל מיני ספקים.
<יצחק כרמלי: עכשיו, עוד החברה לאוטומציה נרכשה על ידי חברה פרטית, One.
<יצחק כרמלי: אני מעריך שזה גם ילך ויתרחב עוד משם.
<יצחק כרמלי: אנחנו עצמאיים, ולבד בשטח.
<יצחק כרמלי: אבטחת מידע, לדוגמה: הסייבר, כל רשות היא עצמאית.
<יצחק כרמלי: אז אם יש מנמ"ר שמבין יותר באבטחת מידע הוא יקדם את זה.
<יצחק כרמלי: אין משהו שמנחה אותנו.
<יצחק כרמלי: ואני מעריך שאם יפרצו לרשות ויגנבו מידע רשותי, כספים, אני לא יודע, מידע של תושבים, זה יגיע ממש גבוה, עד אליכם, עד הממשלה.
<יצחק כרמלי: אין מישהו ששומר ומגן עלינו.
<יצחק כרמלי: חשוב לדעת את זה.
אראל מרגלית: וגם סטנדרטים.
<יצחק כרמלי: אין סטנדרטים.
<יצחק כרמלי: לנו אין.
אראל מרגלית: היום, כשאנחנו מבקשים מחברות כרטיסי אשראי, שהן נותנות לך אפשרות לקנות באינטרנט, אנחנו מבקשים מהן פיילוט של security.
<יצחק כרמלי: Pci, - - -.
<יצחק כרמלי: אז Pci זה הסטנדרט לנושא של סליקת כרטיסי אשראי.
<יצחק כרמלי: אז רשות אחת תקדם ורשות לא תקדם.
<יצחק כרמלי: אחת יש לה קצת יותר כסף או קצת יותר ידע באבטחת מידע, אז היא תקדם או לא תקדם.
אראל מרגלית: ומי אצלכם אחראי?
אראל מרגלית: מי אצלכם אחראי על הסטנדרטים?
אראל מרגלית: למשל - - -
<רז הייפרמן: יושב פה מר גידי קונפינו.
<רז הייפרמן: האו מנהל חטיבת אבטחת המידע והסייבר במסגרת מטה התקשוב.
<רז הייפרמן: עובד עם גופי רגולציה נוספים בשירות הביטחון, יחד עם מטה הסייבר הלאומי, והוא כרגע עובד על הנחיות.
<רז הייפרמן: אבל אני מדגיש: זה למגזר הממשלתי, לא למגזר של הרשויות.
אראל מרגלית: הגברת מיטל גרייבר.
<מיטל גרייבר: כן.
<מיטל גרייבר: אני אגיד בשתי מילים: אנחנו פועלים במשך כ-20 שנה לצמצום הפער הדיגיטלי.
<מיטל גרייבר: היינו מעורבים במרבית הוועדות שהתייחסו לזה במהלך השנים האלה.
<מיטל גרייבר: מעבר לפעילויות אחרות שאנחנו עושים, אנחנו מפעילים אקדמיה לאינטרנט שהמטרה שלה זה להביא את הידע על מחשבים ואינטרנט לאוכלוסייה הבוגרת.
<מיטל גרייבר: בעיקר.
<מיטל גרייבר: דיברו פה הרבה על ילדים, אז אנחנו מתעסקים עם המבוגרים: האוכלוסייה של דוברי הערבית, אוכלוסיית האתיופים.
<מיטל גרייבר: אנחנו מנסים להיכנס עכשיו גם לאוכלוסייה החרדית, זה קצת יותר קשה.
<מיטל גרייבר: אנחנו נשמח לשתף פעולה.
<מיטל גרייבר: אנחנו נכנסים גם לנושא של עסקים קטנים ובינוניים ומסחר אלקטרוני בשביל להכניס גם אותם לתוך העסק הזה.
<מיטל גרייבר: אנחנו עושים עוד הרבה דברים, אבל אלה הדברים שאנחנו.
<מיטל גרייבר: אני חושבת שאנחנו יכולים לשתף פעולה ולעזור לכם.
<מיטל גרייבר: אז בשמחה, יש לנו המון ידע בנושא.
אראל מרגלית: קודם כל, כל הכבוד על המאמץ.
אראל מרגלית: כמה דברים שעולים פה והוועדה, אני חושב, תרצה לקבל דיווח ולעקוב.
אראל מרגלית: קודם כל, כמובן, ברמה התקציבית, אבל זה דברים שתעבדו מול משרד האוצר אבל אנחנו נרצה להבין.
אראל מרגלית: אני חושב שהדבר המרכזי, אין ספק שישראל נמצאת בפער דיגיטלי מטורף מבחינת השירותים הציבוריים שעומדים לרשות האזרח: בין אם זה בנושאי חינוך, בנושאי רווחה או בנושאי בריאות ובנושאים אחרים.
אראל מרגלית: ואין ספק שאנחנו, אני חושב, בוועדת המדע פה מאוד בעד לשים מאמץ לאומי בשנים הקרובות כי יש לנו ידיעה ברורה מהשוואה של מקומות אחרים שתהיה לזה השפעה דרמטית לגבי השדרוג של השירות הציבורי בכלל, לגבי השדרוג של השירות שהאזרח יכול לקבל באינטראקציה שבה הוא רוצה להיות גם עם קבוצות עניין מול הממשלה או מול העירייה או מול גורמים אחרים, וזה דבר שהולך לעבור תמורה מאוד גדולה.
אראל מרגלית: אז יש לנו עניין מאוד-מאוד גדול לתמוך בזה ולקדם את זה ואנחנו מברכים על זה.
אראל מרגלית: הדבר המרכזי, אני חושב, שאני במקום הממשלה הייתי עושה עוד חשיבה, גם אם זה טיפה יעכב ביניכם, הייתי רגע מנסה לראות את החלוקה של הסמכויות.
אראל מרגלית: כי אני חושב שהיכולת לקחת ולהניע מהלך לאומי עם המשרדים השונים בצורה דרמטית – הרבה מהיכולת שלה לעבוד היא גורם מרכזי שמתכלל את המאמץ, גם ברמה הטכנולוגית וגם ברמה התוכנית.
אראל מרגלית: אנחנו היום לא חושבים שיש טכנולוגיה בלי תוכן.
אראל מרגלית: זה לא.
אראל מרגלית: טכנולוגיה משרתת תוכן, היא לא לכשעצמה.
אראל מרגלית: אז זה נושא שאני הייתי עושה עליו.
אראל מרגלית: אני מבין שיש פוליטיקות בין המשרדים, בין שרים, בין הממשלה, אבל אני הייתי מנסה לראות אם היה אפשר לקחת את המטה המרכזי; יכול להיות שהוא צריך להיות במשרד ראש הממשלה; להעצים אותו.
אראל מרגלית: לעבות אותו.
אראל מרגלית: לתת לו את הממדים התוכניים שאולי היום הוא צריך להשלים את עצמו, ולעשות מטה אחד מרכזי שמוביל מדיניות.
אראל מרגלית: זה נושא אחד שאנחנו שואלים עליו.
אראל מרגלית: והנושא השני זה העניין של הפערים.
אראל מרגלית: כי אם יש לנו פה הזדמנות, מדינת ישראל עושה מאמץ מרכזי, לאומי, בנושא הזה, אין ספק שהפערים במידה רבה יכולים להימדד בפערים הדיגיטליים בין מקומות שונים ובין אוכלוסיות שונות.
אראל מרגלית: היינו מאוד-מאוד רוצים שאתם ברמה המוניציפלית תהיו מעורבים בליבת הפרויקט, ותתנו את הדעת, יחד עם הממשלה, על האופן שבו יש סטנדרטים אחידים של עבודה, כמו שאתה אומר.
אראל מרגלית: על האופן שבו מתייחסים לפערים, שאי אפשר שרשויות לבד, בלי איזושהי תשומת לב ממשלתית מרכזית יבואו לידי ביטוי ויצליחו לגשר על הפערים האלה, כולל התייחסות ספציפית, שאולי אתם יכולים להביא אותה לאוכלוסיות ספציפיות ששם הפערים הם גדולים יותר.
אראל מרגלית: היינו רוצים לתת תשומת לב מאוד גדולה לדרום, לצפון, מקומות שבהם יש פער בהרבה מאוד מובנים אחרים.
אראל מרגלית: כלומר, כחלק מהמאמץ.
אראל מרגלית: בעניין הזה אנחנו מברכים אתכם על מה שאתם עושים בבאר שבע אבל צריך לקחת את זה אולי, להתחיל מהקצוות ולעבור פנימה.
אראל מרגלית: והיינו גם מאוד רוצים שתתנו את הדעת למשרדים מסוימים, כמו משרד הרווחה והשירותים החברתיים, כמו גורמים מסוימים במשרד הבריאות, שנמצאים בפער מטורף ממה שהיה צריך להיות כדי לתת את השירות הבסיסי שהם צריכים לתת.