GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
באסל גטאס: הוא אמנם מצטרף אחר כך, אבל הוא יודע שאם לא תהיה הדחיפה הראשונה של כמה עשרות או מאות אלפי השקלים הראשונים, בשביל שאותו מהנדס יקום ויעסיק את עצמו, ויעסיק, ויקנה שירותים בסיסיים בשביל שהמיזם שלו יתחיל להתגלגל, ובעוד שנה או שנה וחצי יוכל לבוא ולהציג לקרנות הון סיכון, אם זה חבר הכנסת אראל מרגלית או אחרים, ולהגיד להם: הנה, יש לי מיזם, ויש - - - of concept או יש - - - או יש משהו שמתחיל לעבוד, ואם אין את הדחיפה הזו אני מעריך שאותם אנשים ימצאו את עצמם שוב או מובטלים או הולכים להיות מורים או עושים הסבה מקצועית למשהו אחר.
באסל גטאס: זו האחריות של המדינה לקחת את אותם אנשים קדימה.
באסל גטאס: המדינה עשתה את זה בגדול באמצע שנות ה-90 כשהיא הקימה את קרן "יוזמה".
באסל גטאס: קרן ההון סיכון הראשונה בישראל הייתה קרן ממשלתית.
באסל גטאס: אמנם, בהיקף הרבה יותר גדול.
באסל גטאס: כל הדרישה שלי, הבקשה, ההצעה שלי היא להקים קרן יותר קטנה, שעלות הניהול שלה כמעט אפסית, בתוך משרד המדען הראשי.
באסל גטאס: ישימו לעצמם מטרה של 20 פרויקטים בשנה, לממן 20 חברות כאלה בשנה.
באסל גטאס: זה תעסוקה.
באסל גטאס: זה גם מינוף של ידע שכבר המדינה השקיע אותו.
באסל גטאס: כל מהנדס כזה שבוגר היום מדעי המחשב או .T.I ויושב ללא עבודה זה הפסד.
באסל גטאס: אתה מנצל אותו, ידע שכבר הושקע בו.
באסל גטאס: וגם, לדעתי, התשואה למדינה בסוף על אותה השקעה, לאותה קרן, תהיה מונים יותר גדולה בעצם יצירת השוק והתעסוקה.
באסל גטאס: ואני מעריך שמכל 10 חברות כאלה אחת אולי תהיה VIBER או שאחת תהיה WAZE.
באסל גטאס: מכל 20 אם תהיה VIBER אחת זה גם טוב.
נפתלי בנט: קודם כל, תודה, אדוני היושב ראש וחבריי חברי הכנסת ומר איימן סייף.
נפתלי בנט: אנחנו כולנו פה מיושרים על אותה משימה וזה להכניס את המגזר הערבי להייטק.
נפתלי בנט: נרצה או לא נרצה ההייטק זו כלכלה אחרת מהכלכלה הרגילה בכמה מובנים: קודם כל, פניה של ההייטק תמיד החוצה, השווקים.
נפתלי בנט: אני כשהקמתי את החברה שלי לא פעלתי כמעט בשוק הישראלי, אלא מיד אתה מוכר לארצות הברית, לקנדה, לאנגליה.
נפתלי בנט: אז במובן הזה, מ-,day one מההתחלה אתה חי גלובלית.
נפתלי בנט: וזה מדהים, זה חושף אותך לכל העולם, עם כל הקשיים ועם כל התחרות מצד אחד, אבל עם כל ההזדמנויות, וזה מרתק.
נפתלי בנט: במובן הזה זה לצאת מהשוק המקומי.
נפתלי בנט: והמשמעות של זה זה גם שהצמיחה של כל בודד, כל פרט בהייטק, היא בעצם בלתי מוגבלת, כי יש לך את כל העולם.
נפתלי בנט: וגם המשכורות וגם הצד הכלכלי הוא פשוט בליגה אחרת באופן מובנה, מההתחלה.
נפתלי בנט: עכשיו, מצד שני יש כלכלה שלמה שהיא לא הייטק.
נפתלי בנט: ברמת מאקרו יש לנו מטרה: גם להרים את התעשיות המסורתיות ולעשות להן מעין הייטקיזציה, עם .D.N.R, עם חדשנות, וגם להכניס כמה שיותר אנשים בכל זאת למעגל ההייטק.
נפתלי בנט: מי שיכול יכול, והיום יש הרבה שיכולים והם לא, וחבל.
נפתלי בנט: פשוט חבל.
נפתלי בנט: המגזר הערבי הוא מקור בלתי נדלה לכישרון שעוד לא גירדנו את קצהו.
נפתלי בנט: אני מדבר עכשיו מבחינת האינטרס הלאומי של מדינת ישראל וההייטק הישראלי, בלי לעשות טובות לאף אחד.
נפתלי בנט: בלי טובות.
נפתלי בנט: מי שלא מנצל את המאגר של הערבים במדינת ישראל ואת כל הכישרון שקיים שם, אנחנו כמדינה יוצאים פראיירים.
נפתלי בנט: ולכן אנחנו, ונתתי הוראה בכלל במשרד הכלכלה, מעבר לתחום ההייטק: זה נושא מרכזי.
נפתלי בנט: אין יותר מקומות שאני עושה ביקורי פתע ממרכזי ההכוון בתעסוקה הערבית ברחבי הארץ.
נפתלי בנט: אני אוהב לעשות את זה, אוהב לגעת באנשים, לראות מה קורה, וקורה הרבה.
נפתלי בנט: אז קודם כל ברמת מאקרו, המגזר הערבי מבחינתי הוא בעדיפות גבוהה מאוד, וזה ימשיך להיות ככה.
נפתלי בנט: כבר לבכירי המשרד נמאס לשמוע את ההטפות שלי בעניין הזה אבל אני אמשיך.
נפתלי בנט: לגבי ההייטק עצמו: קודם כל, רשמתי בפניי את הרעיון שאתה אומר.
נפתלי בנט: מה שנאמר פה זה בעצם להקים קרן ייעודית ערבית.
נפתלי בנט: אני לא מת על זה באופן כללי.
נפתלי בנט: אני אוהב יותר שמה שאנחנו כבר עושים, במסגרת המדען הראשי יש לנו בודקים את דוברי השפה הערבית.
נפתלי בנט: יש לנו את דוקטור שאריף גאנם, יש לנו את דוקטור קאטוף ממתימו"פ.
נפתלי בנט: אז במסלול הסטנדרטי של המדען הראשי, בלי שום פרוטקציה, אתה בא, אם אתה ערבי אתה תקבל שירות בערבית.
נפתלי בנט: אבל אני אבדוק את זה כי אני מסכים שיכול להיות שצריך לתקופת הביניים איזושהי עזרה מיוחדת בתפיסת ההעדפה המתקנת.
באסל גטאס: אתה מדבר על הלוואות.
נפתלי בנט: אתה דיברת על הלוואות או על?
באסל גטאס: לא, המסלולים שאתה מדבר עליהם.
נפתלי בנט: לא, לא, לא, לא, אני דיברתי על השקעות, סליחה.
נפתלי בנט: המדען הראשי זו השקעה, שאם אתה מצליח ואתה עושה אקזיט אז אתה מחזיר.
אראל מרגלית: זו הלוואה חסרת סיכון.
נפתלי בנט: אתה לא צריך להחזיר את ההלוואה אם אתה נכשל, בסדר?
נפתלי בנט: אם אתה מצליח מאוד זה כבר לא כל כך משנה.
נפתלי בנט: דבר שני, אנחנו עושים outreach.
נפתלי בנט: אנחנו בעוד חודש מקיימים כנס חדשנות ומו"פ למגזר הערבי.
נפתלי בנט: אגב, בשונה מהמגזר היהודי אנחנו גם לא נגבה כסף כי אנחנו רוצים פשוט, קוראים לצעירים ולא רק לצעירים, ערבים, ערביות, לבוא כדי להיחשף להזדמנויות בשוק ההייטק, ואנחנו נממן את זה בצורה מלאה בלשכת המדען הראשי.
נפתלי בנט: דבר שלישי, אנחנו עושים משהו שהוא גם יחסית חריג: הוריתי למדען הראשי למפות חברות רלוונטיות מהמגזר ולצאת אליהן ולא רק לחכות שהן יפנו.
נפתלי בנט: בדרך כלל, המסלול הסטנדרטי במדען הראשי – אתה מחכה שייפנו אליך, ובלי עין הרע יש מספיק פונים.
נפתלי בנט: פה ביקשתי שאנחנו נפעל בצורה יזומה.
נפתלי בנט: גם לכל הביקורים שלי בחוץ לארץ אני בדרך כלל מביא איתי אנשי עסקים בשביל לנסות ולסגור דילים.
נפתלי בנט: אני תמיד מקפיד על לפחות נציגות אחת מהמגזר.
נפתלי בנט: - - - הבאנו את אלפא אומגה.
נפתלי בנט: ב-road show לתחליפי דלק בארצות הברית היה מר סובחי באשיר.
נפתלי בנט: ועכשיו אנחנו יוצאים למהלך הבא וזה מכינה למחקר ופיתוח בתעשייה המסורתית.
נפתלי בנט: הרעיון הוא שאנחנו נעמיד 200 שעות ייעוץ להייטקיזציה של תעשייה מסורתית.
נפתלי בנט: זה קורה בצורה די יפה במגזר היהודי, אבל במגזר הערבי אנחנו נממן 75% מעלות הייעוץ.
נפתלי בנט: והתחלנו כבר לסרוק ופנינו ביוזמתנו לחברות שאנחנו יכולים להכניס חדשנות, אלמנטים של חדשנות, תיעוש וכולי, וכבר אישרנו את הבקשות, ואני קורא לכולם לגשת.
נפתלי בנט: אבל יש לי בקשה אחת מכם כנציגי המגזר ומנהיגי המגזר הערבי: תראו, הסתובבתי הרבה ויש נקודה אחת כואבת וזה נושא האנגלית.
נפתלי בנט: יותר מדי מקומות שהגעתי אליהם הם לא יודעים אנגלית, הצעירים.
נפתלי בנט: עכשיו, אנחנו, כולנו, אגב גם במגזר היהודי, אבל למשל אצלנו, בציונות הדתית, יש לנו בעיה מאוד דומה: אנחנו לא הקפדנו ללמד אנגלית ברמה גבוהה.
נפתלי בנט: היום אי אפשר להיכנס להייטק כמעט בלי אנגלית.
נפתלי בנט: מאוד-מאוד קשה.
נפתלי בנט: אז אני מפה, אם יש פה כלי תקשורת ערביים אני ממש מפציר, שהורים יישבו על הילדים ללמוד אנגלית, ללמוד מתמטיקה, כי אלה שני הכלים: מתימטיקה ואנגלית.
נפתלי בנט: עם כל הכבוד לשאר המקצועות, הכול חשוב, ואני באמת לא מזלזל, אנחנו חייבים את הידע הבסיסי באנגלית ובמתימטיקה ברמה טובה כדי שנכניס.
נפתלי בנט: אני חייב להגיב: כשהייתי מנכ"ל הייטק, אני לא זוכר כמעט שהגיעו פניות של ערבים לעבודה.
נפתלי בנט: הייתי שמח.
נפתלי בנט: לא הגיעו כמעט.
נפתלי בנט: אני אומר לכם את האמת.
נפתלי בנט: זה היה לפני 12 שנה, 13 שנה כבר, אני מקווה.
נפתלי בנט: ולצעירים אני אומר, אני ממש קורא לצעירים: אם אתם יכולים, ואל תפחדו, תפנו, ואתם תתאכזבו, כי יש דעות קדומות.
נפתלי בנט: כמה שנגיד: הכול בסדר – לא הכול בסדר.
נפתלי בנט: כולנו יודעים את האמת.
נפתלי בנט: אז בפעם הראשונה – לא, בפעם השנייה – לא, בפעם השלישית – לא, בפעם הרביעית – כן.
נפתלי בנט: ואנחנו צריכים את הנחשונים האלה שייפרצו את תקרת הזכוכית, יהוו דוגמה, יצליחו בענק, יקראו אחריהם לדורות הבאים – זה ממש, ממש בנפשי הדבר הזה, של להכניס את המגזר הערבי להייטק.
נפתלי בנט: אז לסיכום, כל אחד יש לו תפקיד: ההורים, לדאוג לאנגלית ולמתימטיקה; הצעירים, לא להירתע גם אם נכשלים פעם אחת ופעם שנייה ופעם שלישית; יש לנו גם תכניות ליזמות, והלוואות והשקעות בהיקפים מאוד, למעשה בהיקפים אדירים; ואנחנו ברמה הממשלתית נעשה את שלנו.
נפתלי בנט: אני מתנצל, היום זה יום השוויון בנטל - - -
משה גפני: לא, רגע - - -
עיסאווי פריג': - - - לשמוע אותנו, אחרת מה הדיון?
משה גפני: כמה דקות.
חנין זועבי: הם חיכו כל הזמן.
חנין זועבי: אדוני השר, המומחים חיכו כל הזמן כשדיברת, אז אולי תבין למה הם מחייכים.
עיסאווי פריג': אדוני השר, עד שהם זוכים שתשב איתם.
נפתלי בנט: אני אוכל ממש - - -
משה גפני: השר אמר שהוא חייב ללכת.
משה גפני: אני חושב שצריך משפט אחד או שניים שהשר ישמע.
משה גפני: אם אתם רוצים שמישהו אחר ידבר; אם לא, אז חברי הכנסת, משפט או שניים.
חנין זועבי: אני מעדיפה שהם ידברו.
<נמי אשקר: נמי אשקר מ-.M.B.I.
<נמי אשקר: אני היום עובד ב-.M.B.I, אבל גם הקמתי חברה בתחום ה-software service שנמכרה, ועשיתי אקזיטון, לא אקזיט.
נפתלי בנט: מאיפה אתה בארץ?
<נמי אשקר: מכפר יאסיף.
<נמי אשקר: במקור מאיקרית, אבל גר בכפר יאסיף.
<נמי אשקר: הנושא של השילוב של הצעירים ושל הבוגרים - - - להייטק הישראלי מתחיל ב-networking, כי זאת הבעיה היחידה.
<נמי אשקר: אני חושב שבשנים האחרונות הנושא הזה נהיה הרבה יותר טוב.
<נמי אשקר: החברה או החברות, חברות ההייטק בעיקר, כבר הכירו בפוטנציאל הזה, אבל עדיין יש בעיה ביוזמות, וזה מה שחבר הכנסת באסל גטאס ציין.
<נמי אשקר: כדי לעשות את הסטרטאפ הראשוני צריך את ה-seed money הזה, להקים את הפעילות.
<נמי אשקר: זה רעיונות שמתגלגלים אצל צעירים.
<נמי אשקר: הבן שלי אחד מהם, שהוא עזב כרגע את מיקרוסופט לטובת סטרטאפ שהוא הקים, ואגב הוא מוכר באוסטרליה את המוצר שלו.
נפתלי בנט: אבל הוא בארץ.
<נמי אשקר: הוא סיים טכניון.
נפתלי בנט: איפה החברה יושבת?
באסל גטאס: במרתף - - -
<נמי אשקר: באוסטרליה.
נפתלי בנט: הוא בארץ או באוסטרליה?
<נמי אשקר: הפיתוח פה ובהודו והחברה באוסטרליה.
<נמי אשקר: הוקמה באוסטרליה.
נפתלי בנט: אז איפה הפיתוח פה?
משה גפני: איפה הוא נמצא?
<נמי אשקר: בארץ.
נפתלי בנט: איפה?
<נמי אשקר: בתל אביב.
נפתלי בנט: בתל אביב?
<נמי אשקר: כן.
נפתלי בנט: אז הוא גר בתל אביב?
<נמי אשקר: זה default.
<נמי אשקר: גם אני כשהתחלתי את הקריירה לפני 30 שנה התחלתי בתל אביב.
<נמי אשקר: אז ה-networking והבעיה הגיאוגרפית זאת הבעיה.
<נמי אשקר: צריך לעשות שני דברים, לדעתי: צריך לתת את ה-push הזה.
<נמי אשקר: צריך להקים מרכזי תעסוקה אבל לא במתכונת הקיימת.
<נמי אשקר: המענקים שמקבלים היום מהמדינה, בעיקר המסלולים של משרד הכלכלה, קצת בעייתיים.
<נמי אשקר: בעיקר הנושא הזה שמכריחים אותנו לגייס - - -.
<נמי אשקר: אני חושב שזאת בעיה.
<נמי אשקר: צריך לעשות את ה-diversity בצורה מלאה, ולא להגיד: 90% ערבים.
נפתלי בנט: אז מה היית מגדיר?
<נמי אשקר: לא להגביל.
<נמי אשקר: שהיזם הערבי לא יהיה מוגבל בזה שהוא יגייס 90% - - -
נפתלי בנט: זאת אומרת שהפקטור יהיה זהות היזם.
נפתלי בנט: היזם הוא ערבי ואז הוא חופשי.
<נמי אשקר: הוא יהיה חופשי.
<נמי אשקר: הוא לא יהיה מוגבל.
<נמי אשקר: אני חושב שזו בעיה.
<נמי אשקר: גם כשרצינו professional qualification בתחומים מסוימים, אין מה לעשות, לא קיימים במגזר הערבי.
<נמי אשקר: לא קיימים וגם כמה שנים ייקחו עד שיהיו קיימים.
<נמי אשקר: היום אני חושב שקצת בנינו תשתית אבל עדיין רחוקים מהיעד - - -
נפתלי בנט: יש היום, יש קאדר של יזמים ערבים פוטנציאליים, שאם יקבלו השקעות - - -
<נמי אשקר: מעט מאוד, והכול מתרכז בתחום ה-WEB.
<נמי אשקר: אין RND - - -
<קריאה: אני חולק, אני חולק - - -
משה גפני: רבותיי - - -
נפתלי בנט: רגע, בואו נעשה כזה דבר.
נפתלי בנט: חבר'ה, תקשיבו, אני יותר צמא לשמוע אתכם משאתם.
נפתלי בנט: אני עכשיו קובע שאנחנו נעשה follow-up אצלי במשרד בלי פוליטי כזה.
נפתלי בנט: אני רוצה לפגוש את ההייטקיסטים הערבים, ללמוד מכם ולשמוע הצעות - - -
<קריאה: - - - לא קשורה להייטק?
עיסאווי פריג': ואיך תשמע?
עיסאווי פריג': אבל צריך - - - הייטקיסטים שלא נמצאים כאן, שלא - - -
משה גפני: רבותיי, שנייה.
משה גפני: אדוני השר, אתה - - -
עיסאווי פריג': יש אנשים שלא הוזמנו.
עיסאווי פריג': תבינו, זה לא - - -
משה גפני: אדוני השר, קודם כל השתלטת לי על השוויון בנטל, עכשיו אתה משתלט לי על הוועדה.
נפתלי בנט: לא, לא, לא.
נפתלי בנט: אני מת לשמוע את החבר'ה.
חנין זועבי: אם יש לך חצי שעה זה יספיק.
חנין זועבי: אדוני השר, זו הזדמנות, באמת, תשמע אותם לחצי שעה ואנחנו לא נדבר.
חנין זועבי: חברי הכנסת - - -
נפתלי בנט: אני אשמע עוד שתיים-שלוש דקות.
נפתלי בנט: אני לא יכול, אני לא רוצה לאחר.
נפתלי בנט: יש לי דרך ארץ.
משה גפני: אני אאפשר דקה לכל אחד כדי שהשר ישמע, ואנחנו, הנהלת הוועדה, מנהלת הוועדה – אתה לא מקשיב לי.
עיסאווי פריג': כן, אבל גם חברי כנסת.
עיסאווי פריג': זו לא הזמנה אישית של חבר הכנסת באסל גטאס שמזמין חברים, שכל אחד מציג עמדה ולחברי הכנסת אין זמן לדבר.
משה גפני: חבר הכנסת עיסוואי פריג', שב.
עיסאווי פריג': זה מה שככה אני רואה.
נפתלי בנט: בוא, אני רוצה לשמוע.
עיסאווי פריג': זה ככה מה שאני רואה.
משה גפני: חבר הכנסת עיסאווי פריג', שב.
עיסאווי פריג': אני מוותר על זכות הדיבור, אבל מה שאני רואה, לא נודע לי.
עיסאווי פריג': יש גם הייטקיסטים שאנחנו יכולנו להזמין.
עיסאווי פריג': זה לא דבר אישי, עם כל הכבוד.
עיסאווי פריג': צריך ככה.
עיסאווי פריג': וזה וזה וזה - - -
משה גפני: חבר הכנסת עיסאווי פריג', אני הולך לדבר עכשיו.
משה גפני: אני אאפשר דקה לחבר הכנסת עיסאווי פריג'.
עיסאווי פריג': אז אני מוותר על זכות הדיבור.
עיסאווי פריג': אני - - -
משה גפני: אבל דקה.
עיסאווי פריג': כי אז השר מזמין.
עיסאווי פריג': תראה כמה הייטקיסטים - - -
משה גפני: אבל תקשיב לי שנייה.
משה גפני: מנהלת הוועדה תתאם זמן איתך, אדוני השר, - -
נפתלי בנט: מצוין.
משה גפני: - - עם האנשים שעוסקים אצלך במשרד, עם חברי הכנסת, - -
משה גפני: - - ועם היזמים.
משה גפני: כל אחד שיביא את היזמים שהוא מכיר כדי לפתור.
משה גפני: יכול להיות שגם אני אבוא.
משה גפני: נעשה את הדיון הזה.
משה גפני: חצי השעה פה לא מספיקה.
משה גפני: זה יפה שבאת לכאן.
משה גפני: זה לא מספיק בגלל שגם לחברי הכנסת יש מה לומר בעניין וגם היזמים.
משה גפני: אנחנו נתאם את המועד והמועד יהיה קרוב.
<דאוד אמסיס: שלום, שמי דאוד.
<דאוד אמסיס: אני רמלאי שגר בחיפה.
<דאוד אמסיס: אני לא הולך לדבר על ההייטק.
<דאוד אמסיס: אני מ-2008 מנסה לעשות מיזם – טלוויזיה רב ערוצית לחברה הערבית.
<דאוד אמסיס: היום בחברה הערבית אין טלוויזיה המנוהלת בדומה ל-YES ול-HOT.
<דאוד אמסיס: ומ-2008 עד היום פתחתי כל דלת ודפקתי על כל דלת כדי לעשות את המיזם הזה.
<דאוד אמסיס: היום אני נתקל בקשיי גיוס כסף למיזם.
<דאוד אמסיס: יש לי שותף אסטרטגי מאוד גדול במדינה, תכנית עסקית מוכנה, אני יכול לצאת לדרך ממש בקרוב, ויש לי בעיית גיוס הון.
<דאוד אמסיס: היום בחברה הערבית יש בעיית משאבי הון גדולים, ואנחנו נתונים לחסדיה של קרן ערבית אחת שבכלל - - -
משה גפני: בקיצור, מה שאתה אומר:
משה גפני: חסר ערוץ טלוויזיה שיהיה - - -
<דאוד אמסיס: לא, לא, לא, חסר הון כדי להוציא חברה שיכולה להעסיק 300 עובדים.
<דאוד אמסיס: נמצאת בצפון עם כל היכולות.
<דאוד אמסיס: ומ-2008 אני לא יודע איך לעשות את זה.
<נסרי סעיד: שלום.
<נסרי סעיד: אני נסרי סעיד, מנכ"ל החממה הטכנולוגית NGT מנצרת.
<נסרי סעיד: אני רוצה רק להצביע על ניצול של פוטנציאל מדעי וטכנולוגי של המגזר הערבי, שאני רואה אותו גם בהייטק אבל אני רואה אותו יותר בתחום של מדעי החיים ו-medical devices.
<נסרי סעיד: וזה העניין שאנחנו צריכים להסתכל עליו: איך אנחנו או איך המדינה יכולה לעזור בבניית תשתית לעזור למדענים ולחוקרים של המגזר הערבי.
<נסרי סעיד: וזה תשתיות שאני חושב שבטווח של 60 שנה לא הושקע בבניית התשתית עצמה.
<נסרי סעיד: מדברים על יזמים ומדברים על גיוס כספים ואנשי עסקים – אם אין תשתית אי אפשר למשוך משקיעים מתל אביב לצפון או לפריפריה או למגזר הערבי.
<נסרי סעיד: למשל: אנחנו יודעים שהכסף, להעביר אותו צפונה, לפריפריה, למגזר הערבי, זה קשה.
<נסרי סעיד: אז אני חושב שעיקר הפעילות של המדינה צריכה להיות השקעה בתשתיות להקמת חברות סטרטאפ, וזה תשתיות - - -
משה גפני: רבותיי, תראו, אנחנו ממשיכים את הדיון.
משה גפני: השר צריך לעזוב, אנחנו ממשיכים את הדיון.
משה גפני: אנחנו גם נעביר לשר את הפרוטוקול.
משה גפני: אדוני השר, אנחנו מתאמים זמן.
משה גפני: אם תרצה זה יהיה פה, ואם תרצה זה יהיה אצלך במשרד.
משה גפני: אנחנו מתאמים - - -
עיסאווי פריג': פורום הסטרטאפים זה – יש אנשים שפנו אליי ולא ידעתי שאני צריך - - -.
משה גפני: אבל אנחנו ממשיכים את זה.
נפתלי בנט: לא, לא, זה לא סגור.
נפתלי בנט: זה פתוח.
<קריאה: אני מזמין - - -
משה גפני: דבר עם הגברת ענת לוי, היא מנהלת הוועדה.
משה גפני: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.
עיסאווי פריג': הנושא הזה כל כך חשוב והוא בעצם הנושא, הסוגיה שמסוגלת למנף את כל החברה הערבית, וחבל שהשר לא נמצא כאן.
משה גפני: כשאנחנו נמשיך את הדיון.
עיסאווי פריג': זה פחות.
באסל גטאס: אבל יש את סגן המדען הראשי - - -
<איימן סייף: יש, יש.
<איימן סייף: - - - של המדען הראשי נמצאת כאן והיא תעביר - - -
עיסאווי פריג': אני צריך לשמוע מהשר את הדברים.
עיסאווי פריג': אני רוצה נתונים: כמה המדען הראשי השקיע בסטרטאפים של חברות ערביות לעומת חברות יהודיות.
עיסאווי פריג': פשוט מאוד.
עיסאווי פריג': מה צריך, כמה, מה לעשות בכדי להכניס את הצעירים הערבים יותר לטכנולוגיה ולמתימטיקה.
עיסאווי פריג': הרי בקושי אתה מוצא מורה שילמד חמש יחידות מתימטיקה.
עיסאווי פריג': מה הגובה.
עיסאווי פריג': מה השר יוכל לעשות ב-23% תלמידים מי"א שיש להם חינוך, שעומדים על תנאי סף לקבלה לאוניברסיטה.
עיסאווי פריג': מה השר?
עיסאווי פריג': אני - - - הייטק.
עיסאווי פריג': הוא אומר: אנחנו פראיירים שלו.
עיסאווי פריג': איפה אני צריך יש סדרת שאלות שנקבל תשובה.
עיסאווי פריג': כשאני מסתובב בחברה הערבית, בכל מקום, בכל ישוב שאני נכנס, אני תמיד שומע סטודנטים מתוסכלים, בוגרי אוניברסיטאות, מהטכניון ומהרבה מקומות שאין להם מקום עבודה בכלל.
עיסאווי פריג': לא פעם ולא פעמיים ולא שלוש ולא ארבע, כמו שהשר אמר.
עיסאווי פריג': הם פנו ולא הצליחו לקבל מקום עבודה.
עיסאווי פריג': אני רוצה לשמוע מהשר, מה, איך אני קולט את הצעירים האלו לפני שאני חושב על המיזמים.
עיסאווי פריג': איך אני משלב את הצעירים.
עיסאווי פריג': אני רוצה נתונים מהשר.
עיסאווי פריג': השר הלך.
עיסאווי פריג': יש לי רשימת שאלות.
עיסאווי פריג': אדוני היושב ראש, אני חושב שהנושא הזה כל כך חשוב, כל כך כואב, והוא מסוגל למנף את כל החברה הערבית וגם את המדינה.
עיסאווי פריג': כ-20% מהכוח של המדינה לא מנוצל, וזה מורגש בצמיחה, ויורגש בשנים הבאות.
עיסאווי פריג': אני מבקש לקיים דיון נוסף עם השר.
עיסאווי פריג': לחשוב על סוגיה, להזמין את - - -.
עיסאווי פריג': לחשוב על דברים, לא רק good - - -, אני רוצה action – מעשים, בשטח.
עיסאווי פריג': אני שומע דברים מאוד מחממים את הלב מכבוד השר, אבל כשאני בא למציאות אני לא רואה.
משה גפני: מעשים.
עיסאווי פריג': מה, מעשים אפס.
<קריאה: זה לא הקטע שלהם.
עיסאווי פריג': זה לא הקטע שלהם.
עיסאווי פריג': אני רוצה שהשר ישמע את הדברים.
עיסאווי פריג': מה, חשוב לי לתת את הדברים?
באסל גטאס: אתה תומך ברעיון של הקמת הקרן?
עיסאווי פריג': יש לי צעירים - - -
אראל מרגלית: הוקמה הקרן.
אראל מרגלית: צריך לדבר, חבר הכנסת באסל גטאס, בצורה אמיתית.
אראל מרגלית: הוקמה קרן אחת לפני שנתיים במכרז ממשלתי, - -
<איימן סייף: אל בוואדר.
באסל גטאס: אל בוואדר.
אראל מרגלית: - - בשם אל בוואדר.
באסל גטאס: אז זה לא - - -, זה - - -
אראל מרגלית: כמה היא השקיעה היום?
אראל מרגלית: בארבע ספרות?
משה גפני: בוא נמצה, נמצה קודם את הדיון.
משה גפני: אנחנו - - -.
משה גפני: חבר הכנסת עיסאווי פריג'.
עיסאווי פריג': - - - יש לי סדרת שאלות שרציתי שהשר יעלה.
עיסאווי פריג': אני מקווה שסגנית המדען הראשי שנמצאת כאן תענה ולו על מקצת הדברים: כמה השקעתם בכלל בחברות שבבעלות ערבים דרך המדען הראשי, אם בכלל?
עיסאווי פריג': אם בכלל הושקע.
עיסאווי פריג': שאני אבין.
עיסאווי פריג': האם מיזם ערבי בהייטק ישנו?
עיסאווי פריג': קיים דבר כזה אחרי 65 שנה?
<לידיה לזנס: כן.
<לידיה לזנס: כן - - -
משה גפני: תרשמי לך בבקשה, יש פה עוד שאלות.
משה גפני: תודה רבה, חבר הכנסת עיסאווי פריג'.
שלי יחימוביץ': יש לי גם שאלה אחת לחבר'ה פה שבאים מהחברות עצמן: איפה הבטן הרכה?
שלי יחימוביץ': איפה החולשה במימון: בשלב הרעיון, בשלב ה-seed?
שלי יחימוביץ': מה - - -
<קריאה: בואי נגיד, אני כאחד המשקיעים - - -
משה גפני: לא, רגע, שנייה.
משה גפני: שנייה, אתה לא נשאלת.
שלי יחימוביץ': זאת השאלה שלי.
משה גפני: טוב, תיכף.
שלי יחימוביץ': ספציפית.
שלי יחימוביץ': הרי זה לא משהו כללי - - -
משה גפני: אני מכיר את העניין הזה, אני יודע.
משה גפני: הדיבורים הם טובים אבל - - -
שלי יחימוביץ': זו רק שאלה.
משה גפני: חברת הכנסת חנין זועבי, את ביקשת?
חנין זועבי: הבעיה ידועה.
חנין זועבי: אני חושבת שהפתרונות באים מהשטח.
חנין זועבי: אני רוצה לשמוע את - - -
משה גפני: חבר הכנסת אברהם מיכאלי, ביקשת?
אברהם מיכאלי: אני מצטרף לזה.
אברהם מיכאלי: לקראת הסיום אני אגיד - - -
אראל מרגלית: טוב.
אראל מרגלית: קודם כל, תענוג לראות חלק גדול מכם פה, היום.
אראל מרגלית: אתם צריכים לבוא יותר לכנסת, צריכים לשמוע אתכם יותר.
אראל מרגלית: יש פה אנשים שעשו את המעשים הראשונים בהייטק במגזר הערבי.
אראל מרגלית: אנשים יקרים שפרצו דרך בכמה מקומות בארץ ובכמה נושאים.
אראל מרגלית: וצריך לומר שיש כבר פריצות דרך.
אראל מרגלית: כלומר, בנצרת, במקומות אחרים, יש פריצות דרך במגזר הערבי, גם של סטרטאפיסטים.
אראל מרגלית: עשינו לפני שנה וחצי את סטרטאפ weekend בנצרת, היו שם 53 קבוצות, ויש הרבה מאוד רצון טוב והרבה מאוד כישרון.
אראל מרגלית: אני לא חושב שיש עוד חברה בישראל שיש הבדל כל כך גדול בין רמת הפוטנציאל לבין המימוש בשטח.
אראל מרגלית: הרבה פעמים מדברים על הבעיות במגזר הערבי, הגיע הזמן לדבר על ההזדמנויות במגזר הערבי.
אראל מרגלית: יש 20,000, 30,000 חבר'ה שכבר הכשירו את עצמם.
אראל מרגלית: לא צריכים להכשיר את עצמם.
אראל מרגלית: נכון שצריך גם להכשיר יותר טוב, אבל כבר הכשירו את עצמם, כבר מוכנים לעבוד, כבר נמצאים במקצועות שאין כל כך הרבה מקצועות כאלה במגזר היהודי, שכוללות הרבה מאוד פרמצבטיקה, וכוללות הרבה מאוד מדעי החיים, שיותר חלש בתוך המגזר היהודי ויותר חזק במגזר הערבי.
אראל מרגלית: האמת, אבל צריך להגיד איך תהיה פריצת דרך: סטרטאפים זה על הכיפק, אני בא מהעולם הזה, וזה מאוד חשוב ברמה הסמלית שיהיו סטרטאפים של יזמים ערבים.
אראל מרגלית: זה עושה משהו.
אראל מרגלית: זה מסמל משהו לכל המגזר.
אראל מרגלית: אבל הכמות הגדולה של העובדים לשלב א' תתחיל יותר בחברות משמעותיות שתגענה ותקבל תמריצים אמיתיים כדי להעסיק אנשים מהאוכלוסייה הערבית.
אראל מרגלית: יש דוגמאות לכך שזה כבר קורה: חברות כמו Galil software, וחברות כמו Babcom, וכבר חברות אחרות, ו-Amdocs ואחרות.
אראל מרגלית: מה הן עשו?
אראל מרגלית: וזה מעשה יותר גדול שהמדינה יכולה לעשות, ופה השר צריך – זה כמו עם המגזר החרדי שכולם נורא מסכימים עם זה ברמה האידיאולוגית, אבל בסוף, בתוך מרכז ההשקעות, היום למגזר החרדי יש 50 מיליון שקל.
אראל מרגלית: 50 מיליון שקל זה מספיק כדי לקנות מנת פלאפל לחרדים, זה לא מספיק כדי - - -
אראל מרגלית: לא, ברצינות.
<קריאה: שיעבירו לנו אותם.
אראל מרגלית: כי יש כמות גדולה - - -
משה גפני: לא, לא צריך לדבר על החרדים.
אראל מרגלית: העניין הוא כזה - - -
משה גפני: היה דיון בוועדת שקד, הייתה הגברת מיכל צוק שם, ושאלו לגבי הנושא של לשלב בעבודה, אז שאלתי: תגידי, כמה העברתם בשנים האחרונות?
משה גפני: כמה העברתם חרדים לעבודה?
משה גפני: נכון שזה יעד לאומי?
משה גפני: אז היא אמרה לי שיש חמישה מיליארד שקל תכניות.
משה גפני: משרות לחילונים ולחובשי הכיפות הסרוגות, משרות בממשלה אני יודע, כמה חרדים העברתם?
משה גפני: אפס.
משה גפני: עזוב את החרדים, החרדים זה משהו אחר, הערבים עכשיו.
אראל מרגלית: לא, אבל העניין הוא כזה: תראו - - -
שלי יחימוביץ': יש - - -
משה גפני: אפס, אפס, לא העבירו.
משה גפני: יש - - - כלום.
עיסאווי פריג': אני חושב שיש הרבה מהמשותף - - -
באסל גטאס: אני אגיש הצעה - - - אני אגיש הצעה - - -
משה גפני: לכן מאוד הזדהיתי עם העניין הזה, גם כששאלת וגם כשאחרים אמרו: איפה הבעיה?
משה גפני: כי בעיה יש, איפה היא?
אראל מרגלית: כדי שחברות כמו אמדוקס וחברות אחרות מחר יגיעו לצפון או יגיעו למקומות אחרים ויעסיקו אנשים מהמגזר הערבי – אין מה לעשות, בשלב א' צריכים לתת הטבה לכל עובד.
אראל מרגלית: לכן זה דומה כי זו הטבה דומה.
אראל מרגלית: אנחנו יודעים לכמת את זה, אנחנו יודעים להסתכל על זה, זה כבר קורה, וצריך לתקצב את זה ברמה הרבה יותר משמעותית, ותהיינה חברות שתעשינה את זה.
שלי יחימוביץ': הטבה למעסיק, אתה מתכוון, חבר הכנסת אראל מרגלית?
אראל מרגלית: מה?
באסל גטאס: למעסיק.
שלי יחימוביץ': אתה מתכוון להטבה למעסיק?
אראל מרגלית: כן, למעסיק.
<איימן סייף: זה קיים היום.
משה גפני: קיים היום.
אראל מרגלית: זה קיים.
אראל מרגלית: ואחרי שנתיים אי אפשר להשוות את האנשים האלה שמתחילים ברמה אחת.
אראל מרגלית: ההתחלה שלהם הרבה פעמים היא ב-outsourcing - - -
עיסאווי פריג': אז למה - - - עבודה?
משה גפני: - - - איפה הבעיה.
עיסאווי פריג': - - - למה?
אראל מרגלית: אין תקציב.
אראל מרגלית: אין תקציבים.
עיסאווי פריג': למה לא מצליחים למצוא - - - במקומות עבודה?
עיסאווי פריג': בוגרי טכניון, מלמדים עם היהודים, תעברו בציונים יפים.
אראל מרגלית: זה נושא אחר.
אראל מרגלית: יש עמותה בשם צופן, שבשנים האחרונות עושה השמה.
אראל מרגלית: היא עושה עבודת קודש.
עיסאווי פריג': לא השמה.
עיסאווי פריג': שבוגרי מחשבים ובוגרי הייטק - - -
אראל מרגלית: זו השמה.
אראל מרגלית: זה נקרא השמה.
אראל מרגלית: מי שבוגר מחשבים - - - עכשיו בואו רגע נראה.
אראל מרגלית: עכשיו אני רוצה להגיד לך משהו לגבי הממשלה הזאת:
אראל מרגלית: אם אתם חושבים שהבשורה תבוא מהממשלה אתם טועים.
אראל מרגלית: הבשורה צריכה לבוא מכם.
אראל מרגלית: אתם צריכים לשים את הדברים על השולחן.
אראל מרגלית: חברי כנסת ואנשים אחרים צריכים לעזור לכם, וצריכים לבוא עם הצעה לתכניות ספציפיות עם תקציבים ספציפיים.
באסל גטאס: אבל זו תכנית - - -
באסל גטאס: חבר הכנסת אראל מרגלית, אנחנו לא יכולים לפתור את הכול היום.
אראל מרגלית: לא, אנחנו לא פותרים את הכול.
באסל גטאס: כי אני רוצה להיעזר - - -
אראל מרגלית: רק שנייה, תיכף.
אראל מרגלית: כי יש לי דעה מאוד מגובשת.
אראל מרגלית: אני גם רוצה להגיד לך: אני גם כן הקמתי חממה למגזר הערבי בחיפה.
אראל מרגלית: היא פועלת, והיא פועלת בשקט.
אראל מרגלית: זה יזמים ערבים לעולם הערבי, שזה פוטנציאל ענק.
אראל מרגלית: שזה המקום היחיד שאנחנו לא מוכרים אליו.
אראל מרגלית: אני אומר ככה: קודם כל ברמת ה-seed, לא ייתכן שיש רק חממה אחת – יש פה אנשים שעושים עבודת קודש שם, בנצרת – שגם כרגע נלחמה כמו אריות, כי בכלל לקבל את הזיכיון עוד פעם.
אראל מרגלית: יש חממה אחת שעושה עבודה נהדרת בתחום של מכשור רפואי, צריכים עוד חמש כמוה: שתיים-שלוש בצפון ואחת-שתיים במרכז – גם שם יש הרבה אנשים עם כשרון.
אראל מרגלית: שניים, יש אזורי תעשייה.
אראל מרגלית: הם עומדים על הפרק.
אראל מרגלית: אפשר להסתכל, הקימו עכשיו משהו בנצרת, יש משהו בשפרעם.
אראל מרגלית: בשפרעם יש 700 דונם.
אראל מרגלית: לא צריך להתחיל ב-700 דונם, צריך להתחיל ב-70 דונם.
אראל מרגלית: הממשלה צריכה לתקצב את התכנון של זה.
אראל מרגלית: עומדים אנשים ומוכנים.
אראל מרגלית: זה ליד כביש 6, זה במקום מצוין.
אראל מרגלית: צריך לתת לזה דחיפה ברמת התכנון ולהוציא מכרז, אבל שהממשלה תתמוך.
עיסאווי פריג': ממה שאתה אומר, המשרד לא יודע ממנו שימנף את זה - - -?
אראל מרגלית: יש הרבה דיבורים.
עיסאווי פריג': אז מה - - -
אראל מרגלית: העניין הוא כזה: יושבים פה קבוצה כזאת מוכשרת של אנשים שעשו את פריצת הדרך למרות שלא הייתה תמיכה.
אראל מרגלית: אנחנו צריכים להתארגן.
אראל מרגלית: אתם צריכים להתארגן.