GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלי בן אור: החוק משנה את תנאי הכשירות לגנטיקאי-קליני.
<גלי בן אור: מי שקיבל הכרה עד שהתיקון הזה ייכנס לתוקף יוכל להמשיך לתת ייעוץ מעתה ועד עולם.
<גלי בן אור: מרגע זה ואילך, רק מי שיקבל הכרה לפי הוראות החוק הזה.
<גלי בן אור: זו הוראת מעבר, הנוסח שלה כרגע בתוך הסעיף, אנחנו עוד נדבר עם הממונה על נוסח החוק לעשות את זה בדיוק.
משה גפני: אני מבקש מהמשתתפים בדיון, עד הישיבה הבאה אני מבקש לנסות להגיע להסכמות בנושאים שעלו כאן.
משה גפני: אני מבקש ממשרדי הממשלה את החוקים שאתם רוצים להביא לממשלה, תביאו לי או ליועצת המשפטית את התיקונים.
משה גפני: גם לגבי מה שהעלה הרב שיינפלד, ממשרד המשטים וממשרד הבריאות והרווחה, לבוא עם תשובה לישיבה הבאה.
משה גפני: אני מקווה שהתשובה תהיה חיובית.
<גלי בן אור: רק למען הסדר, הסעיפים שעברנו עד עכשיו, למעט אלה שאמרנו שנבדוק, מאושרים?
משה גפני: לא הצבענו, אבל הם מאושרים.
משה גפני: נצביע על הכול בסוף.
משה גפני: על סדר היום בקשתו של חבר הוועדה חבר הכנסת אראל מרגלית: תעסוקת חרדים בעולם ההיי-טק - מדיבורים למעשים: ממשלה, מגזר עסקי וסבסוד למעונות.
משה גפני: אני חייב לומר שלפני מספר שבועות הייתי, וגם חברת הכנסת איילת שקד היתה שם, ביוזמה של חבר הכנסת אראל מרגלית על עולם ההיי טק החרדי.
משה גפני: אנחנו די הופתענו מהכמות הגדולה של חרדים וחרדיות בכינוס שעשה אראל מרגלית.
משה גפני: זה באמת היה מרשים מאוד.
משה גפני: לאור העניין הזה בקשתו של אראל מרגלית שאני חושב שהוא עשה יותר מכל הממשלות בישראל בנושא של תעסוקת חרדים.
אראל מרגלית: כולנו עשינו משהו.
משה גפני: את הממשלות אני מכיר, את מה שאתה עובד אתה מכיר.
משה גפני: אולי כדי לא להגזים נאמר שאתה עשית, אחרים לא עשו.
משה גפני: נראה מה שיהיה בהמשך.
משה גפני: על כל פנים, אני ביקשתי ממנהלת הוועדה לאור הבקשה שלך לזמן את הדיון כמה שיותר מהר מבחינת סדר היום ואני שמח שאנחנו כאן מקיימים את הדיון הזה.
משה גפני: אני כמובן אתן לך את רשות הדיבור.
משה גפני: אני חייב לומר שני דברים שקרו בינתיים: ראשית, ועדת השרים לחקיקה אישרה אתמול את הצעת החוק שלי ושל עוד כמה חברי כנסת של העדפה מתקנת לחרדים ושר האוצר הגיש על זה ערר לממשלה.
איילת שקד: הוא הגיש ערר?
משה גפני: כן, למה מה חשבת?
משה גפני: אני מתכוון לשאול אותו בעזרת השם ביום רביעי האם הדיבורים האלה על שילוב חרדים בעבודה מביא אותו להגיש ערר לממשלה.
איילת שקד: זה היה בתמיכת משרד הכלכלה, לא?
משה גפני: אני לא רוצה עכשיו כל כך להיכנס לעניין הזה.
משה גפני: אבל אם מישהו מדבר כל הזמן והאג'נדה שלו זה שילוב חרדים בעבודה אז הוא היה צריך לתמוך בחוק הזה כמו שתמכו כולם, גם שר הכלכלה וגם השרים האחרים.
משה גפני: אם הוא רוצה שצריך לחכות עם זה עד שהממשלה תשלים את עבודתה, כמו שאני התחייבתי גם שאני אמתין, אז זה התפקיד של שר הכלכלה, זה לא התפקיד שלו, אלא אם כן הוא רואה את השם גפני ואז הוא נגד.
משה גפני: גם זו אפשרות.
משה גפני: אני לא יודע למה הערר הזה הוגש, אני רק יכול לנחש.
משה גפני: אני אביא את זה ביום רביעי.
משה גפני: אני שמח על כך שוועדת השרים אישרה ואני מקווה שהערר יוגש מהר ויידון כי ההתנגדות של שר האוצר מדליקה אורות מאוד מאוד מסוימים על האמירות שלו על שילוב חרדים בעבודה - האם הוא באמת מתכוון לזה או מתכוון למשהו אחר?
איילת שקד: הוא הגיש ערר לוועדת שרים או לממשלה?
משה גפני: לממשלה.
משה גפני: כל שרי יש עתיד הצביעו נגד בוועדת השרים.
משה גפני: הם השרים היחידים שהצביעו נגד.
משה גפני: גם ישראל ביתנו שבפעם הקודמת היתה נגד הצביעה בעד, שלא לדבר על שר הכלכלה שהצביע בעד, שלא לדבר על כל השרים האחרים.
משה גפני: אני משבח את שר הכלכלה על זה שהוא תמך בחוק, לפני שאני הולך לתקוף אותו.
משה גפני: זה באמת ראוי כי אני חושב שהרבה שנים, כבר חמש או שש שנים, שלא אישרו את החוק הזה.
משה גפני: לא אישרו אותו מכיוון שמשרד המשפטים טען שהחרדים זה לא דת, לא גזע ולא מין, ולכן אי-אפשר להגדיר אותם בחוק.
משה גפני: אחרי שאת העברת את החוק הרע הזה, את חוק הגיוס, אז יש כבר הגדרה של חרדים.
משה גפני: אם רק אפשר לעשות רע, אפשר לעשות גם טוב.
משה גפני: שנית, הוא הוריד את הסבסוד למעונות.
משה גפני: זאת אומרת, כל הסבסוד של המעונות הוא כדי להוציא נשים לעבודה.
משה גפני: אם אנחנו מדברים על החרדים אז זה כדי להוציא נשים חרדיות לעבודה.
משה גפני: להוריד את הסבסוד למשפחות חרדיות – ויש פה גם עבודה של הממ"מ – המשמעות של העניין זה פגיעה במשפחות של 800 שקל לחודש, אם מדובר בתינוק ואם מדובר בילד.
<קריאה: לילד.
איילת שקד: אמרנו שזה 400.
משה גפני: 800 שקל.
משה גפני: הם בדקו את כל הנתונים.
משה גפני: אני ביקשתי לקראת הישיבה לבדוק את הנתונים.
משה גפני: מדובר על פגיעה של 800 שקל לחודש.
משה גפני: המשמעות של העניין - זה ברור שבסופו של דבר, אם הוא לא ישנה את ההחלטה הזו, נשים לא תצאנה לעבוד, לפחות חלקן, כי יעשו מהר את החשבון האם הזה משתלם מבחינה כלכלית או לא ולא ייצאו לעבודה.
משה גפני: לכן, אני רוצה שנתייחס גם לנושא הזה.
משה גפני: בכל מקרה, אני שמח על הדיון הזה ואני מבקש מחבר הכנסת אראל מרגלית לפתוח בדברים.
אראל מרגלית: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת גפני.
אראל מרגלית: ההתגייסות שלך באמת לנושא הזה בתקופה האחרונה ובכלל, היא דרמטית.
אראל מרגלית: היא מסמנת מאוד מאוד חשוב.
אראל מרגלית: אני גם רוצה להודות לחברתי חברת הכנסת איילת שקד שגם כן היתה בכנס והיא גם עושה הרבה מאוד לנכונות של משרד הכלכלה לעמוד בדברים יותר תכליתיים כלפי הרצון.
אראל מרגלית: מתרחשת דרמה בציבור הישראלי ולדרמה הזו יש שתי פנים: יש לה פן אחד של קונפליקט ופן אחד של שותפות שיכולה להיות שותפות אמיתית.
אראל מרגלית: הרבה מאוד דברים קשורים לשפה ועל מה אתה מדבר קודם כי הרבה מאוד פעמים אתה יכול לדבר ולהגיע לאותן תוצאות, אבל סמלים זה דבר שאנשים בתוך חברה שמים אליו לב.
אראל מרגלית: יש פה אנשים שעושים הרבה מאוד למען הדבר הזה.
אראל מרגלית: הציבור החרדי במשך מספר שנים האחרונות, בעיקר הנושא הזה מובל על-ידי נשים חרדיות, אבל זה עכשיו כולל קבוצות גדלות והולכות של גברים, מעוניין להשתלב במעגל התעסוקה בכלל, ובמעגל התעסוקה המתקדמת בפרט.
אראל מרגלית: אותם גורמים עסקיים שנכונו לקחת על עצמם להיות הראשונים והנחשונים שמעסיקים ומעסיקות ראו ברכה.
אראל מרגלית: אני קרוב בעיקר לעולם ההיי טק למרות שזה נמצא בעוד תחומים.
אראל מרגלית: בשנים האחרונות היינו מעורבים בכניסתן של אלפי נשים חרדיות לשוק התעסוקה.
אראל מרגלית: הרבה מאוד פעמים הכניסה הראשונית היתה כניסה במשכורות יחסית נמוכות כי הרבה מאוד מהחברות היו צריכות להעביר גם הכשרה.
אראל מרגלית: אבל אחרי שנתיים, שלוש, ארבע שנים, אני מזמין אתכם לראות ואני מוכן שנעשה סיור, איך נשים חרדיות, ועכשיו גם גברים, מובילים את הובלתם ופיתוחם של מוצרים אסטרטגיים לחברות ולא רק פיתוח משני.
אראל מרגלית: הרבה מאוד פעמים משכורות התחילו ב-3,000- 3,500 שקל, היום אני אראה לכם מצבים שבהם יש פיתוח שאת אותו פיתוח היינו שולחים אחרת להודו, או למזרח אירופה או למקום אחר.
אראל מרגלית: התחלנו בעבודות הפשוטות יחסית בהיי-טק לעשות אותן במדינת ישראל, אבל היום העבודות האלה מאוד התפתחו וזה בעצם לא רק הזדמנות חברתית אלא זו הזדמנות כלכלית.
אראל מרגלית: יש אנשים בפוליטיקה שהקונפליקט וההתנגשות מהווים עבורם בעירה פוליטית לאג'נדה שלהם, ולפעמים אפילו כאילו שנאתם אומנותם.
אראל מרגלית: ברמה החברתית הקריאה לשותפות אסטרטגית היא קריאה דרמטית.
אראל מרגלית: יש היום צורך לדרך, לכיוון של השותפות האסטרטגית החדשה בין הקהילה החילונית לבין הקהילה החרדית והמילה שעומדת במרכזה היא "פרנוסה" - פרנסה.
אראל מרגלית: אנשים רוצים להתפרנס ולהתפרנס בכבוד ורוצים לתרום.
אראל מרגלית: אדם חרדי שהולך לעבוד ואישה חרדית שמקימה חברה, בעיניי בעיקר כירושלמי אני אומר את זה כשבירושלים אנחנו מרגישים את זה לא בצורה מאוד דרמטית, הוא והיא שותפים אסטרטגים.
אראל מרגלית: אבל אני רוצה לומר את הדבר הבא.
אראל מרגלית: גם המודל הכלכלי הוא מודל שצריך לעבוד בתוך התהליך הזה.
אראל מרגלית: המדינה חייבת להיות שותפה בתוך התהליך הזה עם המוסדות שמכשירים ועם החברות שקולטות את העובדים.
אראל מרגלית: זה משנקראPublic private partnership - אין לזה עוד מושג בעברית, אנחנו צריכים להמציא ביחד.
אראל מרגלית: למה אני מתכוון?
אראל מרגלית: יש מודל שעובד.
אראל מרגלית: המודל הזה עובד בתוכנית שגובשה בזמנו במרכז ההשקעות ובמשרד ראש הממשלה, מודל שנותן סטיפנדיה לחברה שכוללת את העובד או את העובדת ומממנת חלק גדול מההכשרה בשנה ובשנתיים הראשונות.
אראל מרגלית: המודל הזה עובד ואם אנחנו היום נלך לקריית ספר ולמודיעין עילית ולראש העין ולירושלים ולמקומות אחרים אנחנו נראה חברות עובדות, מרוויחות, ואנשים משתלבים בתוך מעגל התעסוקה.
אראל מרגלית: זה מודל כלכלי שעובד וזה דגם שאפשר ללכת אחריו.
אראל מרגלית: כאן אני בא לממשלה.
אראל מרגלית: רמת התקצוב של התוכנית הזאת נמוכה ביותר.
אראל מרגלית: היא טובה, היא מצוינת, אישרנו אותה, אבל היא נמוכה ביותר בתוך מרכז ההשקעות.
אראל מרגלית: אני לא אומר שאין עוד דיבורים על תוכניות גדולות מסביב, אבל התוכנית הזו שעובדת מתוקצבת ברמה נמוכה.
משה גפני: אדוני ראש עיריית ביתר עילית, בוא שב ליד השולחן.
אראל מרגלית: שלום לך, ברוך הבא.
אראל מרגלית: אני רוצה להגיד את הדרמה.
אראל מרגלית: אני מוביל את השדולה של תעסוקת החרדים.
אראל מרגלית: ישבו לפני מספר חודשים שישים חברות היי טק גדולות בחדר הזה יחד עם ארגונים כאלה ואחרים ואמרו: אנחנו מוכנות לקלוט בין 50 ל-200 עובדים - כל אחת, אבל אנחנו רוצים שאותה תוכנית שהיתה בשנים הקודמות תמשיך.
אראל מרגלית: אנחנו רוצות לדעת שאם אנחנו מגישות אותה שלא נלך ונעשה את כל המאמץ ואתם בסוף תגידו לנו שאין לזה תקציב השנה, אלא אנחנו רוצים לקלוט.
אראל מרגלית: אנחנו מוכנים להיכנס לתוכנית קליטה של עובדים במשך שנתיים-שלוש השנים הקרובות.
אראל מרגלית: תגידו לנו שהתוכנית הזו מתוקצבת.
אראל מרגלית: ישב הבחור מאוד נחמד ממשרד הכלכלה ולא ידע לענות במספרים אמיתיים.
אראל מרגלית: הוא ידע להגיד שזו תוכנית טובה, הוא ידע להגיד שהיא עובדת, אבל היה לו קשה מאוד להגיד בכמה הוא מוכן לתקצב את זה.
אראל מרגלית: אני אומר את הדבר הבא.
אראל מרגלית: הכניסה של החרדים והחרדיות למעגל התעסוקה היא לא הוצאה של המדינה, היא השקעה של המדינה.
אראל מרגלית: צריך לראות אותה על פני חמש עד שבע שנים כמו שאתה מנפיק אג"ח להשקעה ארוכת טווח וצריך לראות איך המדינה מקבלת בחזרה את ההכנסות שלה אפילו כפרויקט כלכלי וצריך לראות את זה כהשקעה שנותנת החזר.
אראל מרגלית: אני אומר לכם שאם היום אנחנו ניקח את התוכניות שעובדות - יש תוכניות שלא עובדות, צריך להיות מפוקחים - ונתקצב אותן ברמה אמיתית תהיה פה דרמה.
אראל מרגלית: אני רוצה להגיד עוד משהו ברמת השיח כמו לגבי החוק שדיברת עליו אתמול.
אראל מרגלית: יש גם עניין של שפת גוף ושל שיח.
אראל מרגלית: אי-אפשר ללכת על תוכנית דיור ממשלתית חדשה שמפלה ציבור שרוצים לשלב במעגל התעסוקה, יש גם עניין של שפת גוף, יש גם עניין של התנהגות ודרך ארץ ודיבור בין קהילות כדי שאפשר יהיה להיפתח ולעשות דברים ביחד.
אראל מרגלית: לכן, אני שמח על הדיון הזה.
אראל מרגלית: אני שמח על ההתעסקות של ועדת המדע בנושא הזה ואני חושב שצריך להרחיב את הדברים שעובדים צריך להביא אותם בצורה הרבה יותר דרמטית כי כרגע גודל התוכניות מאפשר למעט מאוד שחקנים חדשים להשתלב במעגל התעסוקה.
משה גפני: תודה רבה, חבר הכנסת אראל מרגלית.
משה גפני: אני מבקש את נציגה אזורית מחוז ירושלים נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה במשרד הכלכלה, הגברת אינה דוד סולטנוביץ.
משה גפני: האם היא פה?
משה גפני: היא לא נמצאת?
משה גפני: שיבש לי את העניין כי קראתי היום בידיעות אחרונות שהעדפה של חרדים בעבודה תפגע באוכלוסיות חרדיות, שכך אומרת נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה עו"ד ציונה קניג יאיר.
משה גפני: ראית דבר כזה?
איילת שקד: היא פחדה ממך ולא באה.
משה גפני: אני מפחיד?
<ורד סויד פאר: אנחנו יכולים להגיד את הדעה ההפוכה כי אנחנו נתנו חוות דעת אחרת.
משה גפני: אני נמצא כל כך הרבה שנים ואני כל הזמן חשבתי מה תגיד העיתונות על העדפה מתקנת לחרדים.
משה גפני: הרי כל הזמן מטיפים לי מוסר.
משה גפני: זה הכותרת: "העדפה של חרדים בעבודה תפגע באוכלוסיות - - -".
משה גפני: אני לא שאלתי את זה כשהעדיפו ערבים.
משה גפני: להיפך, אני חשבתי שצריך להעדיף ערבים בהעדפה מתקנת.
משה גפני: היא לא עלתה ואמרה שההעדפה הזו תפגע בעובדים יהודים או שכשהיתה העדפה מתקנת לנשים היא לא באה ואמרה שזה ייפגע בגברים.
משה גפני: אצל חרדים הכול מותר - כותרת בידיעות אחרונות.
משה גפני: אולי היא עוד תבוא.
משה גפני: אני הקדמתי אותה כי חשבתי שאולי נוכל לדון בזה.
<ורד סויד פאר: האם אנחנו נוכל לומר מילה?
<ורד סויד פאר: כי את חוות הדעת שלנו לא פרסמו ואנחנו קראנו - - -
משה גפני: את יודעת שאני לא אסיים את הישיבה בלי שתקבלי רשות דיבור.
משה גפני: אני עכשיו הולך לפי הסדר פה.
משה גפני: פורום ההיי טק החרדי, גברת גנות ואדון קרומבי נמצאים?
משה גפני: מייסד המיזם קמא-טק לשילוב חרדים בהיי טק, הרב משה פרידמן.
משה גפני: אם אפשר שכל אחד ידבר בקצרה, אני פשוט רוצה לאפשר לכולם.
משה גפני: אני רק רוצה להדגיש כדי שלא תהיינה בעיות.
משה גפני: אני לא מדבר בכל הדיון הזה, בשום דיון אני לא מדבר, על חרדים שלומדים תורה.
משה גפני: מי שלומד תורה אני לא מבקש ממנו לצאת לעבודה ולא ליזום לא היי טק ולא שום דבר.
משה גפני: הציבור החרדי הוא ענק, הוא ציבור גדול.
משה גפני: הלוואי והיו לוקחים את אלה שלא לומדים ורוצים לעבוד לפרנסתם.
משה גפני: אני לא אומר "פרנוסה" בגלל שאני לא ידוע אידיש, אבל רוצים לעבוד לפרנסתם ולקבל משכורת כמו כולם.
משה גפני: למה לא מאפשרים להם?
משה גפני: הרב פרידמן, בבקשה.
משה גפני: אתה היית מעורב גם עם בית הנשיא?
<משה פרידמן: כן.
משה גפני: היום אסור לומר את המילה "נשיא".
<משה פרידמן: לי יש שני כובעים: אני מייסד ומוביל את מיזם קמא-טק.
<משה פרידמן: מיזם קמא-טק הוקם בשותפות עם חברת סיסקו.
<משה פרידמן: הקמנו קואליציה של 30 חברות ההיי טק הגדולות בארץ.
<משה פרידמן: שותפים שלנו גם כן: אינטל, גוגל, מייקרוסופט, אמדוקס, צ'ק פוינט, IBM, וכל החברות הגדולות.
<משה פרידמן: אנחנו פועלים למען שילוב חרדים בעלי הכשרה מתאימה בחברות ההיי טק הגדולות.
<משה פרידמן: הדבר המדהים הוא שאצלי במחשב הפרטי שלי יש מאגר של קרוב לאלף גברים חרדים בעלי הכשרה בהיי טק שלא עובדים, אנשים שהם יוצאי שח"ר בצבא, אנשים יוצאי מכון לב, יוצאי מכללת הדסה, יוצאי האוניברסיטה הפתוחה, אנשים עם תואר במדעי המחשב, תואר בהנדסה, שלא עובדים.
איילת שקד: האם יש כאן נציג של משרד הכלכלה ממרכז התעסוקה בירושלים?
שטרית: שמי אשר שטרית.
משה גפני: אה, הנה אשר.
משה גפני: יש לכם אנשים טובים במשרד הכלכלה.
<משה פרידמן: זה רק אצלי במחשב שלי.
<משה פרידמן: אנשים בעלי הכשרה רלוונטית, לא סתם אנשים.
<משה פרידמן: הם אנשים שמחפשים עבודה ולא מוצאים.
משה גפני: אני לא מכיר את האנשים, אבל הם עובדים בינתיים בשכר זעום כדי להתפרנס לא בהכשרתם.
<משה פרידמן: או שלא עובדים בכלל או שעובדים בשכר מאוד זעום.
<משה פרידמן: אם אנחנו מדברים על שילוב חרדים בוא ניקח את הקבוצה הזו של האלף הראשונים ובואו נעזור להם.
<משה פרידמן: אחרי שנשלב את האלף האלה נדבר על עשרת אלפים הבאים.
<משה פרידמן: לצורך כך הקמנו תוכנית שמטרתה לעזור בשילוב חרדים בחברות הגדולות.
<משה פרידמן: עד היום ברוך השם הצלחנו לשלב למעלה מ-120 חרדים בחברות הטובות ביותר.
<משה פרידמן: שמנו חרדים בגוגל, במייקרוסופט, בסיסקו וכן הלאה, אבל אין הקומץ משביע את הארי.
<משה פרידמן: יש צורך אדיר וכל יום ויום נוחתים אצלי באימייל עוד עשרים ושלושים קורות חיים של אנשים.
<משה פרידמן: שנית, יש לי כובע אחר.
<משה פרידמן: אני עובד בקרן ק.מ.ח ושם אנחנו מובילים מיזם שנקרא טיק-טק שזה הכשרות קצרות לעבודה בהיי טק.
<משה פרידמן: זאת אומרת, לא אקדמיה, לא צבא, הכשרות קצרות, הכשרות של פחות משנה בתחומים כמו סייבר סקיוריטי, כמו פיתוח אפליקציות, פיתוח אתרי אינטרנט, שיווק באינטרנט, דברים כאלה.
<משה פרידמן: עד היום הכשרנו מאה אנשים.
<משה פרידמן: הבעיה שם היא שאין לנו מימון.
<משה פרידמן: למרבה ההפתעה מי שמממנת את הדברים האלה זה ממשלת ארצות הברית שהיא שותפה שלנו במיזם הזה ותורמים פרטיים, חרדים עשירים מחו"ל.
איילת שקד: אבל ק.מ.ח מתוקצבת על-ידי משרד הכלכלה.
<משה פרידמן: המיזם הספציפי הזה שנקרא טיק-טק שזה הכשרות להיי טק יש לנו 600 איש שמחכים בתור לבוא וללמוד, 600 איש שכבר עברו מיונים.
משה גפני: חברת הכנסת שקד שואלת אותך וגם אני שואל, ק.מ.ח מתוקצבת על-ידי משרד הכלכלה.
<משה פרידמן: יש המון תוכניות שונות.
משה גפני: לא בתוכנית הזאת.
<משה פרידמן: זה וולפסון.
<משה פרידמן: כשבנינו את התוכנית הזאת התבססנו על הוואוצ'רים.
<משה פרידמן: אמרו לנו: יש ואוצ'רים.
<משה פרידמן: כל ואוצ'ר זה 7,000 - 9,000 שקל, ועל זה ביססנו את התוכנית שלנו.
<משה פרידמן: כשהגענו לרגע האמת ורצינו לקבל ואוצ'רים לא קיבלנו ואוצ'רים.
<משה פרידמן: יש לנו 600 אנשים שמחכים בתור ואין ואוצ'רים.
<משה פרידמן: יש סיפורים על ואוצ'רים, במציאות אין ואוצ'רים.
<משה פרידמן: פחות מ-50 איש קיבלו ואוצ'רים בפועל אחרי דם, יזע ודמעות שאני באופן אישי ועוד אנשים שעובדים איתי כיתתנו את רגלינו ממרכזי מפתח למרכזי מפתח, מהג'וינט למשרד הכלכלה.
<משה פרידמן: קיבלנו ואוצ'רים ל-50 איש.
<משה פרידמן: יש לנו עוד 600 אנשים שמחכים בתור.
<משה פרידמן: הנה, בבקשה.
<משה פרידמן: יש לנו 600 חרדים שרוצים ללמוד ואין לנו מספיק מימון לתת להם.
איילת שקד: שאלה לאשר שטרית בעקבות הדברים שהוא אמר.
איילת שקד: שר הכלכלה סיפר לי לפני חודשים רבים בגאווה על תוכנית הוואוצ'רים.
איילת שקד: קודם כל, למה קיבלו רק 50 ואוצ'רים?
איילת שקד: כמה ואוצ'רים בכלל משרד הכלכלה מקצה בשנה להשתלמות מקצועית וכמה מתוך הוואוצ'רים זה להיי טק?
איילת שקד: שנית, מה משרד הכלכלה עושה?
איילת שקד: האם משרד הכלכלה בכלל יודע שקיים ארגון כזה והאם אתם מנסים לעשות השמה לאלף האנשים שנמצאים שם כי זה ברור לגמרי שהחברה החרדית של היום זה כמו העלייה הרוסית של שנות התשעים.
איילת שקד: זה מנוע צמיחה של הכלכלה, ובטח של עולם ההיי טק.
משה גפני: אני מודה לך על השוואה, אנחנו היינו לפנייך.
איילת שקד: לא הייתם בעולם ההיי טק, מה לעשות?
איילת שקד: בתור מי שלמדה ארבע שנים הנדסת חשמל ומדעי המחשב זה מיותר ברוב התפקידים.
איילת שקד: ברוב התפקידים אפשר ללמוד גם שנה ולעשות עבודה טובה.
אראל מרגלית: לא כולם גאונים כמוך.
איילת שקד: לא, אני אומרת שזה מיותר.
שטרית: מי שצריך לתת את התשובות לשאלות האלה זו הממונה על התעסוקה.
שטרית: אני מניח שיש פה נציגה שלה.
שטרית: שירה יכולה לתת תשובות.
איילת שקד: שירה פה?
איילת שקד: שירה, את חשובה.
איילת שקד: בואי ושבי פה.
שטרית: הטיפול שלי הוא בסבסוד שכר, מסלולי תעסוקה למיניהם.
שטרית: אראל מכיר אותי, אנחנו מכירים.
אראל מרגלית: עבודת קודש אתה עושה.
אראל מרגלית: תעשה יותר.
<מאיר רובינשטיין: אני מצטרף.
שטרית: תודה.
שטרית: במסגרת המסלול הזה אנחנו מסבסדים שכר.
שטרית: יש לנו תקציב די גדול והשנה הגדלנו אותו.
שטרית: כשיגיע תורי אדבר.
<שירה ברלינר: שירה ברלינר, ממונה על תעסוקת חרדים במשרד הכלכלה.
<שירה ברלינר: בכל מה שנוגע לשוברים, אנחנו תקצבנו את נושא השוברים, הוואוצ'רים.
<שירה ברלינר: תקצבנו את הנושא הזה בתחילת השנה ואנחנו תקצבנו אותו עוד פעם ממש לאחרונה והשוברים יגיעו.
משה גפני: היות ואני לא למדתי את הליבה את צריכה להגיד לי מספרים, לאט לאט.
משה גפני: תקצבתם את השוברים – זה בסדר שאת אומרת את זה בעברית.
משה גפני: תקצבתם את השוברים בכמה?
<שירה ברלינר: לחרדים אין עליי את המספרים המדויקים.
<שירה ברלינר: מיליונים, מספר מיליונים של שקלים לשוברים.
משה גפני: כמה שוברים?
<קריאה: 300 שוברים.
<גולדי זייבלד: גולדי זייבלד, אני מעמותת תמך.
<גולדי זייבלד: אני מרכזת את תוכנית השוברים אצלנו בתמך.
<גולדי זייבלד: הייתי בכל הישיבות שהיו במשרד הכלכלה עוד בתחילת הדרך שהעלו את הנושא והבטיחו בסביבות 15.5 מיליון שקל, אבל תכל'ס בשולחן כל השותפים החרדים עם כל המרכזים שמפעילים את זה קיבלו נראה לי באזור ה-200.
<גולדי זייבלד: אצלנו פחות מ-20.
<גולדי זייבלד: אני יכולה לציין שה-20 עד עכשיו עדיין לא אושרו.
<גולדי זייבלד: הם בתהליכים מול משרד התמ"ת, מול זה, בלגנים שחוזרים חזור ושוב.
<גולדי זייבלד: אולי חמש נשים אושרו ויש לנו תור של ממתינות.
<גולדי זייבלד: אני יכולה לציין שהכלי הזה הוא מדהים.
<גולדי זייבלד: הוא השיג את המרב.
<גולדי זייבלד: 85% מתוך הנשים שקיבלו את השובר הושמו בעבודות.
<גולדי זייבלד: הוא כלי שאין ויכוח שהוא תועלתי והוא נצרך והוא חשוב.
<גולדי זייבלד: איפה כל המיליונים?
<שירה ברלינר: אין לנו ספק שזה כלי מצוין ואנחנו פועלים לתקצב אותו.
<שירה ברלינר: זה כלי חדש שקיים בערך תשעה חודשים.
<שירה ברלינר: הוא עוד לא ב- full capacity.
<שירה ברלינר: אנחנו נפעל לתקצב אותו.
אראל מרגלית: תיכף נדבר גם עם אשר.
אראל מרגלית: כמשהו עובד וגם אתם חושבים שהוא עובד וגם האנשים שמתעסקים, אני ממליץ לדחוף.
<שירה ברלינר: יעידו אנשי השטח כאן שאנחנו מאוד דוחפים את הכלי הזה, מאוד מאמינים בו.
<שירה ברלינר: אנחנו נמשיך לתקצב אותו, במיוחד לכל אנשי ההיי טק.
משה גפני: זה לא עובד בשטח.
משה גפני: יכול להיות שזה רעיון שמנסים לקדם אותו.
איילת שקד: זה עובד, אבל לא מספיק טוב.
משה גפני: אומרים הצרכנים שזה לא מגיע בפועל.
משה גפני: כמה זמן את מעריכה שזה יתחיל לעבוד במלוא הקיטור עם התקציב שגם אמרת שהוספתם?
משה גפני: כמה הוספתם?
<שירה ברלינר: מבחינת התקציב, הוספנו עכשיו.
<שירה ברלינר: ביקשנו עוד 2 מיליון.
משה גפני: ביקשתם מהאוצר.
<שירה ברלינר: כן, וזה לא ההקצאה האחרונה.
משה גפני: משרד האוצר - רן, בוא תתקרב.
משה גפני: תמיד אתה מתחבא.
משה גפני: אתם הופכים פה את הישיבה לכולל?
משה גפני: חברותא אתם לומדים?
<מאיר רובינשטיין: אני ישבתי אצלנו, הוא מכוחותינו.
<מאיר רובינשטיין: הוא מנסה באמת לעזור.
משה גפני: כולם אומרים שהנושא הזה הוא נושא מרכזי בעניין של קידום התעסוקה.
משה גפני: מה התקציב שאתם מעמידים לרשות העניין הזה?
<רן רידניק: השוברים – גם אנחנו חושבים שזה כלי טוב.
<רן רידניק: זה כלי חדש יחסית.
<רן רידניק: בפועל הוא התחיל לפעול לפני כשנה.
<רן רידניק: הוא נותן גמישות גם לגופי ההכוון, גם לפרט עצמו הוא כלי טוב.
<רן רידניק: מבחינת התקציב עצמו יש גמישות תקציבית לא קטנה.
<רן רידניק: אם אני זוכר נכון, התקציב שמוקצה לשוברים ולהכשרות בכלל השנה הוא סדר גודל של למעלה מ-10 מיליון שקלים.
<רן רידניק: מקווים שיהיה ניצול מלא של הדבר הזה.
<רן רידניק: אם כן, יש לנו גם נכונות לבצע הסטות.
<רן רידניק: נשמח אם יהיה ניצול מלא של הכלי.
<רן רידניק: זה כלי טוב שהוא עכשיו בשלבי תאוצה.
איילת שקד: שירה, זאת אומרת שהם מוכנים להגדיל את התקציב אם תשתמשו בכל השוברים.
<רן רידניק: הכתירו אותך לרב אז שיהיה לך בשעה טובה.
<רן רידניק: אני לא יודע אם זה נכון להקצות 600 שוברים לפרויקט ספציפי.
<רן רידניק: גם על זה צריך לבצע איזשהו ביזור וריבוד בעולם של גיוון תעסוקתי בהרבה מאוד מקומות.
<רן רידניק: למשה יש מניות יקרות בהרבה מאוד דברים ועושים איתו הרבה מאוד שיתופי פעולה אם זה דרך קמא-טק, אם זה דרך מרכזי ההכוון הרלוונטיים, אם דרך מיזם שהוא רוצה לקדם.
<רן רידניק: לא בטוח שנכון לשים את כל הביצים בסל אחד, את השוברים לפרויקט ספציפי.
<רן רידניק: נכון גם את זה לבזר.
<רן רידניק: יש הרבה מאוד שיתופי פעולה בין החבר'ה של קמא-טק לבין משרד הכלכלה.
משה גפני: אם כולם אומרים שזה כל כך טוב למה הצרכנים בשטח אומרים שזה לא עובד או עובד מאוד חלקי?
<שירה ברלינר: יש לכלי הזה חבלי לידה מסוימים.
משה גפני: כמה זמן חבלי הלידה האלה אמורים להיות?
משה גפני: מהיום כמה זמן חבלי הלידה?
<שירה ברלינר: לדעתי, ההקצאה הקרובה אנחנו נראה ניצול יותר יעיל שלה.
<שירה ברלינר: זה תופעה שהמקור שלה זה גם חבלי הלידה של מרכזי ההכוון שצריכים ללמוד לעבוד עם זה, גם המוסדות שמקבלים את השוברים צריכים ללמוד לעבוד עם זה.
<שירה ברלינר: כולם צריכים ללמוד לעבוד.
<שירה ברלינר: במגמה שאנחנו רואים זה התחיל בקטן וזה עולה ועולה ועולה.
<שירה ברלינר: אני מאמינה שעד סוף השנה נראה ניצול הרבה יותר גדול של הכלי הזה.
<שירה ברלינר: בין היתר, אם טיק-טק, כפי שהצענו, רוצים לעשות, כמו שרן אמר לשים 600 שוברים במקום אחד, זה קצת יותר מדי, אבל רוצים לעשות פיילוט, הצענו: בואו נעשה פיילוט ונראה איך זה עובד.
<שירה ברלינר: היה ובאמת זה כלי כל כך חזק כמו שהרב פה התחייב אז אנחנו באמת נשקול.
איילת שקד: שירה, מה עושים עם האלף חבר'ה עם הכשרה שיש לו בדאטא-בייס שלא מועסקים?
איילת שקד: האם יש קשר ביניכם?
<שירה ברלינר: ודאי, ודאי שיש קשר הדוק בינינו.
<משה פרידמן: אנחנו מדברים בטלפון הרבה.
<משה פרידמן: יש רצון לעשות ביחד דברים.
<משה פרידמן: לצערי, כרגע זה עדיין לא קורה.
<שירה ברלינר: יש מספר דברים שאנחנו עושים ביחד גם בכובע של מוישי כקמא-טק, גם בכובע של מוישי כק.מ.ח.
<שירה ברלינר: אנחנו עובדים הרבה ביחד, בין היתר, גם על מה שנקרא מיזם "תלפיות" שאנחנו מתכוונים להוציא לדרך.
<שירה ברלינר: אנחנו לא עיוורים לאנשים שמחכים במאגר ורוצים להיות מושמים.
<שירה ברלינר: בין היתר, הם יוכלו לקבל מענה במרכזי ההכוון שפתחנו ברחבי הארץ ושם רכזי המעסיקים ומקדמי התעסוקה יוכלו לתת להם מענה.
<שירה ברלינר: אנחנו שוב פתוחים לכל שיתוף פעולה שיכול לאפשר השמה של החבר'ה האלה.
<שירה ברלינר: עוד רעיונות יתקבלו בברכה.
משה גפני: עם כל הכבוד, זה נראה לי ישיבה יותר מדי - - -.
משה גפני: אני רוצה לדעת, תגידי לי בעוד חודשיים מה התקדם עם העניין הזה.
משה גפני: את אמרת שהתקציב לעניין של השוברים הוא 12.5 מיליון?
<שירה ברלינר: עדכון על השוברים?
משה גפני: לא רק על השוברים, על כל הנושא.
משה גפני: תיכף נשמע את האחרים.
משה גפני: אני לא אוהב את זה שאת משבחת אותו והוא משבח אותך והוא משבח את שניכם ואתם שניכם משבחים אותו.
משה גפני: אם הייתי שומע גם מהם שזה המצב הכול היה בסדר.
משה גפני: אני לא שומע את זה.
משה גפני: לכן, אני מבקש בתוך חודשיים לדעת על כל מה שעולה כאן בישיבה.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה התקדם.
משה גפני: אומר נציג האוצר מה שהוא לא אומר.
משה גפני: הייתי אומר לך את זה בארבע עיניים, אבל בסדר - שאחרים לא ישמעו.
משה גפני: הפסיכולוגיה של אנשי האוצר זה שהם רוצים להיות נדיבים ברגע שהם יודעים שלא הולך לקרות כלום.
משה גפני: אבל כשיקרה בפועל - - -
<רן רידניק: אני מוחה על האמירה הזו.
משה גפני: לא חשוב, אל תשמע.
משה גפני: אני מדבר איתה בארבע עיניים.
משה גפני: זה שהוא נדיב כזה, שמעת איך שהוא אמר?
משה גפני: יהיו הסטות מכל מיני מקומות.
משה גפני: הוא נותן לך בעצם תקציב בלתי מוגבל, כדי שתדע, הוא אומר לי, שהאשמה היא במשרד הכלכלה ולא במשרד האוצר.
משה גפני: לכן, אני רוצה להזים את זה.
<שירה ברלינר: קודם כל, תודה.
<שירה ברלינר: בעוד חודשיים אנחנו - - -
משה גפני: אני מבקש בתוך חודשיים פירוט של כל המיזמים שעלו כאן, מה התקדם, איך התחלתם אותם ואיך הם התקדמו הלאה.
משה גפני: גברת ליבי אפין, בבקשה.
משה גפני: את המנהלת של מטריקס, נכון?
אראל מרגלית: אחת המובילות הגדולות של הדרמה שקרתה בשנים האחרונות.
משה גפני: בעלה הוא אברך בכולל, אני חושב שהוא ראש כולל – לא חשוב?
<ליבי אפין: העיקר שהוא לומד.
<ליבי אפין: <
משה גפני: את לא תקבלי סבסוד לילדים במעונות.
משה גפני: היא לא צריכה סבסוד, אבל כולם כן צריכים.
משה גפני: למה לא מגיע לה?
משה גפני: היא לא עובדת?
איילת שקד: מהסיבה שלי לא נתנו סבסוד.
משה גפני: היא באמת לא תקבל סבסוד, לא בגלל חרדים.
<ליבי אפין: למי שלא מכיר - לפי המבטא אני אמריקאית.
<ליבי אפין: אני עובדת במחשוב משנת 75'.
<ליבי אפין: התפקידים האחרונים שלי: הייתי מנהלת מיחשוב של משרד החוץ הרבה מאוד שנים.
משה גפני: סליחה, חבר הכנסת אראל מרגלית צריך ללכת לכנס הרצליה.
אראל מרגלית: מה שליבי עושה, מה שאתם עושים במטריקס גלובל במודיעין עילית ובמקומות אחרים, זה מודל פנטסטי.
אראל מרגלית: יש פה עוד כמה אנשים ואני מצטער שאני נותן מחמאות בצורה סלקטיבית.
אראל מרגלית: אבל זה עובד, זה נותן תשואה.
אראל מרגלית: אני חייב להגיד לכם שבתקופה שהייתי יזם - יש שם חדרים קטנים של כל אחת מהחברות שמקבלת חדר עם כמה אנשים - זה התחיל מעבודה פשוטה.
אראל מרגלית: היום זה עבודה שהחברות שם ממציאות את המוצרים.
משה גפני: תודה, אראל.
משה גפני: גברת אפין, בבקשה.
<ליבי אפין: לפני שאראל הולך אני רוצה להבהיר כמה דברים שהוא לא יודע.
<ליבי אפין: יש דברים שהם חדשים.