GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: למה שישה?
אראל מרגלית: כי ביום השביעי אתה צריך לנוח.
משה גפני: ועדת הכספים מניחה במליאת הכנסת את התקציב ואז מתחיל דיון של שלושה ימים.
<ספי זינגר: אבל אי אפשר להניח אחרי כן.
<שגית אפיק: בטח שאפשר.
משה גפני: יהיה כתוב בחוק שאפשר.
<שגית אפיק: לא צריך להיות כתוב.
<שגית אפיק: זה פשוט ההסדר במליאה.
משה גפני: אלה הרי ימים לחוצים.
<שגית אפיק: למשל תקציב ועדת הכנסת שנקבע על ידי ועדה משותפת של ועדתה כנסת וועדת הכספים, גם הם לא יודעים מתי ועדת הכספים מניחה את התקציב במליאה אבל מחליפים להם את הדפים בתקציב שוועדת הכספים הניחה ברגע האחרון לקראת ההצבעה.
<קריאה: מה הבעיה לתת לנו מרווח?
משה גפני: אני חולק עליכם.
משה גפני: אם אתה תגיד להם כמה ימים קודם, אתה מוריד להם ימי עבודה.
משה גפני: זה הרי זמן קצר.
<ספי זינגר: לוועדת הכספים לא יהיה את הזמן.
משה גפני: אבל הם כבר הניחו.
משה גפני: הם כבר לא עובדים.
משה גפני: מקובל עלינו – אני מניח של כל חברי הוועדה – שתגיעו להסכמה על הנוסח לאפשר לוועדה לסיים את עבודתה בימים הלחוצים האלה ושיהיה מספיק זמן שאם היא לא סיימה, מסיבה כלשהי, יהיה מספיק זמן שוועדת הכספים תאשר את זה ותביא את זה.
משה גפני: אם אני הייתי יושב ראש ועדת כספים, בשלושה ימים הייתי מאשר את זה בלי בעיה.
<שגית אפיק: אם כן, זה יהיה "לא אישרה הוועדה לפיקוח על הקרן חלוקת סכום ההקצאה עד שלושה ימים לפני אישורו".
<קריאה: לא סיימה.
<שגית אפיק: זה צריך להיות אישרה.
<שגית אפיק: היא מאשרת.
<שגית אפיק: אתם מביאים הצעה והיא מאשרת.
<שגית אפיק: התהליך היא שמקבלים הצעה מפורטת, הוועדה מאשרת אותה אחרי שהיא קיימה דיון, רשאית לעשות בה שינויים לפי הדיונים שלה והיא מניחה אותה במליאה לקריאה שנייה ושלישית.
אראל מרגלית: זה מה שנקרא דיון שממחיש לכם מה זה הדיון לגבי הדורות הבאים.
<שגית אפיק: (א) הצעת הממשלה המפורטת לחלוקת סכום ההקצאה השנתי תונח על שולחנה של הוועדה לפיקוח הקרן במועד הנחת הצעת חוק התקציב כאמור בסעיף 3(ב) לחוק יסוד: משק המדינה.
<שגית אפיק: כלומר, שישים ימים לפני תחילת שנת הכספים במסגרת הצעת חוק התקציב.
<שגית אפיק: (ב) הצעת הממשלה כאמור תכלול פירוט ביחס לכל שימוש, מטרת השימוש ואופן יישומו, שעל פי הצעת הממשלה יש להקצות לו סכום מסכום ההקצאה השנתי , את השיעור היחסי של כל שימוש ביחס להוצאה הכוללת, את פירוט ההוצאות בשנים קודמות וכן השוואה לשימושים המוצעים בשנה זו.
<שגית אפיק: כמו כן תפרט הממשלה את השיקולים בבחירתו של כל שימוש.
<ספי זינגר: להצעה יצורף, כי אחרת לא יהיה מבנה אחיד.
<שגית אפיק: יצורף.
<שגית אפיק: כמו כן ההצעה תכלול פירוט ביחס לסכום המוקצה למחקר ופיתוח וכן להשקעה ולפיתוח ומחקר בתחום האנרגיה ממקורות מתחדשים.
<שגית אפיק: לאנרגיות מתחדשות יש אזכור בחוק עידוד השקעות הון, כך שאפשר להשתמש במינוח אנרגיות מתחדשות.
משה גפני: הכוונה לאנרגיות מתחדשות.
משה גפני: זה מה שהיה בנוסח המקורי.
דב חנין: כדאי לעשות השתלמות סביבתית למשרד האוצר על מה זאת אנרגיה מתחדשת.
<גיל שאקי: אדוני היושב ראש, אני מנהל תחום קלינטק ואנרגיה בלשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה.
<גיל שאקי: מהגדרת התפקיד אני מאוד מאוד בעד אנרגיות מתחדשות אבל יש כאן הזדמנות לעשות משהו שהוא לא רק אנרגיות מתחדשות ובהיבט הכלכלי אנחנו מנסים למנף את כל הנושא של תגליות הגז - ואנחנו עובדים קשה כדי לעשות את זה - כדי לייצר מנוע צמיחה חדש לתעשייה הטכנולוגית הישראלית.
<גיל שאקי: חברות בתחום התוכנה, בתחום התקשורת, בתחום המים, בכל מיני תחומים יכולות להשתלב וכבר פועלות כדי להשתלב בעשיית הגז והנפט העולמית.
<גיל שאקי: לכן ההעדפה שלי לגבי הסעיף הזה היא לומר משהו כללי על מחקר ופיתוח כללי, וגם ברוח הדברים שאתה אמרת, כדי לא לשים את הפרט ואז כאילו הכול ילך לפרט אלא משהו כללי כאמירה עקרונית שמחקר ופיתוח הוא נושא שהוא מהותי ואסטרטגי במדינת ישראל, הוא דבר נכון.
<גיל שאקי: אם בכל זאת מתעקשים ורוצים לרדת לרמה של אנרגיה ומחקר ימי, אפשר אבל אני לא חושב שיהיה נכון לצמצם את זה רק לאנרגיות מתחדשות אלא לאנרגיה בכללה כולל אנרגיות מתחדשות וזה יבורך.
<גיל שאקי: כמה שיותר רחב, זה נכון יותר.
משה גפני: אדם טבע ודין.
<אריה ונגר: המחלקה המדעית, אדם טבע ודין.
<אריה ונגר: העולם מתחיל להתקדם לקראת גמילה מפחמן.
<אריה ונגר: זה תהליך ארוך וקשה אבל בעשורים הקרובים זה מה שהולך לקרות בעולם וזה מה שצריך לעודד אם החשיבה של הקרן היא חשיבה ארוכת טווח.
<אריה ונגר: יש עדיין ניסיונות לגרד את תחתית החבית של הנפט, את הטיפות שעוד נשארו בפרויקטים הרסניים כמו פצלי שמן או דברים מהסוג הזה ואני חושב שצריך להבחין גם בנוסח החוק וגם לפרט יותר בדברי ההסבר על מנת שלא תהיה חלילה אפשרות לפרשנות לרעה של הסעיף הזה.
<אריה ונגר: צריך לפרט איך מעודדים את הכיוון הנכון ובר קיימא ולא את הכיוונים ההרסניים שנאחזים בטיפות האחרונות של דלקים מזהמים שעוד יש לנו.
<רן סלבצקי: יועץ שר המדע.
<רן סלבצקי: אני רוצה להבהיר את עמדת השר שגם מקובלת על הממשלה בהקשר של המחקר הימי.
<רן סלבצקי: לא חלילה שעמדתנו היא שתחום המחקר הימי חשוב יותר מחקר המוח וכן הלאה אבל אנחנו רואים קשר ישיר בין המשאב הזה.
<רן סלבצקי: מדברים כאן על חוק הנפט אבל אתה התעקשת להוסיף את הגז כי ברור שמדובר כאן על גז שבא מהים ומדינת ישראל לא ערוכה לכל הדברים שסובבים את העיסוק הזה במשאבי הים.
<רן סלבצקי: אם לא נשקיע במחקרים בביולוגיה של הים, בגיאולוגיה של הים, בהנדסה ימית, לא יהיה לנו לא את ההון האנושי, זאת אומרת שלא יהיו מורים שילמדו את הדור הבא, לא יהיו מדענים בתחום, והפער הזה, כרגע ישראל לא מגיעה למקום הראוי.
<רן סלבצקי: יש כמה ניצנים של מחקר, וזה מחקר יקר וחשוב.
<רן סלבצקי: אני מזכיר שהסעיף הזה הוא סעיף רומז ולא מחייב מבחינת הקצאת הפירות של הקרן אבל לפחות שברמז הזה יהיה ברור שצריך להשקיע במחקר מדעי בתחום הים.
<רן סלבצקי: כמו שכבר נאמר זה לרבות מחקר בתחומי אנרגיה, כך שגם השקעה במחקר ופיתוח בתחומים אחרים, תקוותנו שתגיע.
דב חנין: אני רוצה להביע תמיכה בעמדת משרד המדע.
דב חנין: אני חושב שהדגשת המחקר הימי היא מאוד מתבקשת.
דב חנין: בסופו של דבר אנחנו מנהלים כאן פרויקט שיש לו משמעויות מרחיקות לכת לגבי הסביבה הימים, ואנחנו לא יודעים אפילו להבין אותן עד תום וחשוב וראוי שאנחנו ניתן לנושא הזה הדגשה.
דב חנין: ההדגשה לא באה במקום דברים אחרים.
דב חנין: כפי שנאמר, זה לרבות וראוי ונכון שזה יהיה שם.
דב חנין: לגבי אנרגיות מתחדשות.
דב חנין: אני מקבל את ההצעה שלך אדוני היושב ראש שזה ייאמר בצורה ברורה וחד משמעית.
דב חנין: אני חושב שבאותה מידה צריך גם להוסיף את הנושא של התייעלות אנרגתית.
משה גפני: אני לא מוסיף.
דב חנין: זה יעמוד כהסתייגות.
קארין אלהרר: למה לא כתוב רווחה?
משה גפני: את רוצה לכתוב רווחה?
דב חנין: צריך להוסיף גם רווחה.
קארין אלהרר: אני חושבת שבסעיף קטן (א), סכום ההקצאה השנתי ישמש מדי שנה למטרות חברתיות, כלכליות וחינוכיות, זאת הגדרה רחבה מדי ואני חוששת, כמו שאמרתי בתחילת הישיבה, שהכספים ילכו למשל לסוכנות היהודית.
דב חנין: כמו שהלכו כספי הדיור הציבורי.
קארין אלהרר: כספי הדיור הציבורי נבלעו בסוכנות היהודית וזאת יכולה להיחשב בפרשנות לא מאוד יצירתית כמטרות כלכליות, חברתיות וחינוכיות.
קארין אלהרר: אני רוצה שייאמר במפורש שזה הולך גם לתחום הרווחה.
דב חנין: אמרתי, התייעלות באנרגיה.
דב חנין: אני מציע שהאמירה תהיה גם בנושא של אנרגיות מתחדשות וגם בנושא של התייעלות באנרגיה, לא רק הנושא של המחקר אלא גם הנושא של היישום.
דב חנין: המטרה היא לא רק להשקיע במחקר ופיתוח.
דב חנין: אנחנו בעד מחקר ופיתוח אבל אנחנו בעד שזה יתורגם אופרטיבית ולכן השקעות ביישום של אנרגיות מתחדשות והתייעלות באנרגיה מאוד חשובות.
אראל מרגלית: הערה שתנסה לקחת את מה שחברת הכנסת קארין אלהרר אמרה ברמה הפרקטית.
אראל מרגלית: אני הייתי אומר שיש כאן שני עקרונות.
אראל מרגלית: האחד, פערים בחינוך, להשלמת פערים בחינוך, שזה מביא לדעתי את הנושא של הרווחה בחלק ממנו.
אראל מרגלית: שנית, ליצירת מובילות מדעית בתחומים חדשים, שזה אומר פריצות דרך.
<אלכס גורדון: אני מהטכניון.
<אלכס גורדון: הייתי רוצה לסייג את הנושא של אנרגיות מתחדשות לאפס פליטה של CO2 או ללא CO2.
<אלכס גורדון: ללא דו תחמוצת הפחמן.
משה גפני: זאת אומרת, אתה מקצין יותר מאנרגיות מתחדשות.
<אלכס גורדון: לא.
<אלכס גורדון: האנרגיות המתחדשות צריכות לכוון לכיוונים האלה.
<אלכס גורדון: דבר שני, שזה יהיה מחקר ופיתוח פורץ דרך ולא מחקר ופיתוח רגיל.
<איתן פרנס: מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגתית.
<איתן פרנס: להבהיר דבר אחד.
<איתן פרנס: אנרגיה מתחדשת היא עלות אנרגתית והם מאותה משפחה.
<איתן פרנס: המשפחה היא משפחה מבורכת כי ברגע שאנחנו עושים חורים באדמה כדי להוציא גז, לשרוף אותו, שהנשורת של מה שמזהם תיפול על הילדים שלנו, יום אחד צריך לשים לזה סוף.
<איתן פרנס: מטרת הקרן צריכה להיות בנושא הזה סביבתית לגמרי.
<איתן פרנס: האנרגיה בעתיד צריכה להיות נקייה, אנחנו צריכים להשקיע במחקר ובפיתוח וביישום של שני נושאים שהם אותו הדבר.
<איתן פרנס: אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגתית אחת הם, אנרגיה ירוקה ולא אנרגיה מזהמת פוסילית ששורפים אותה ומטרת הקרן, אמרתי ואני רוצה שאדוני ישמע, היא לשים יום אחד סוף לדברים האלה.
<איתן פרנס: אנרגיה אפשר לעשות מהאור, אנרגיה אפשר לעשות בצורה לא מזהמת, אנרגיה של הדורות הבאים, הקרן של הדורות הבאים.
<איתן פרנס: אני רוצה לומר לוועדה שירדה כאן המילה אנרגיה בת קיימא מנוסח קודם.
<איתן פרנס: אמנם בעם ישראל אנחנו עושים הרבה שינויים, אבל הנושא של בת קיימא והדורות הבאים חייב להיות בפני הוועדה ואנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגתית היא בדיוק התשובה.
<רות ארנון: אני רוצה להצטרף לדברי היועץ של שר המדע.
<רות ארנון: אני חושבת שהניסוח כאן שאומר למחקר ופיתוח לרבות במחקר ופיתוח בתחום האנרגיה ובתחום המחקר הימי, זה מספק בהחלט כי זה פותח אפשרות לכל ולא צריכים להגביל יותר מדי בחוק מפני שאם אתה נכנס ליותר מדי פרטים, אחר כך אתה לא נותן אפשרות לנושאים מסוימים להתקדם.
<רות ארנון: צריך להשאיר את זה ולקבוע שסדר העדיפויות ייקבע על ידי המומחים בשטח.
<צפריר גדרון: אני חושב בניגוד לעמדת פרופסור ארנון המכובדת.
<צפריר גדרון: הייתי רוצה שדברי ההסבר של משרד המדע ייכנסו בדברי ההסבר.
<צפריר גדרון: זאת אומרת, הטעם של המחקר הימי הזה, כמו שהוא מנוסח כרגע, נראה כאילו הוא מוצמד לפיתוח.
<צפריר גדרון: העמדה היא שזה צריך להיות מוצמד לניטור ולהגנה על הים.
משה גפני: אתה לא מקבל את המחקר הימי אלא ניטור והגנה.
<קריאה: הוא אומר שלא ינוצל לרעה להמשך קידוחים או חיפושים, למימון טייקונים.
<צפריר גדרון: מתוך התכלית של הגנת הים.
<הילה קרופסקי: גרינפיס.
<הילה קרופסקי: לפני שבוע הכנסת השיקה את פרויקט כנסת ירוקה ועשתה חישוב שההשקעה באנרגיות מתחדשות משתלמת.
<הילה קרופסקי: זאת אומרת, אנחנו מדברים על השקעה שתחזיר את עצמה.
<הילה קרופסקי: הבעיה בנושא אנרגיות מתחדשות בישראל היא שכאשר באים לבקש תקציבים, תמיד אומרים שיש דברים דחופים יותר.
<הילה קרופסקי: אלה תמלוגים שמגיעים מהגז.
<הילה קרופסקי: אלה תקציבים שמגיעים ממשאב אנרגיה של הציבור שאנחנו מכלים אותו כדי לצרוך היום אנרגיה.
<הילה קרופסקי: עם הכסף שמתקבל, וכך עושים במדינות אחרות בעולם, אנחנו צריכים לדאוג שתהיה לנו אנרגיה גם מחר וזה המקום היחידי והצודק.
<הילה קרופסקי: נכון.
<הילה קרופסקי: יישום של אנרגיה מתחדשת.
<הילה קרופסקי: אפשר לקרוא לזה גם אנרגיה בת קיימא.
<אלעד הוכמן: מגמה ירוקה.
<אלעד הוכמן: כמובן שחייב להופיע באופן מפורש אנרגיה מתחדשת בת קיימא וכנ"ל מחקר ימי שהוא מכוון לבר קיימא וזאת מהסיבה הפשוטה שמוטב היה שכל נושא הגז יהיה איזשהו עמוד האש שמוביל את מדינת ישראל למקום ולעתיד טוב יותר.
<אלעד הוכמן: זה לא היה כך בארבעים האחוזים שמותרים היום ליצוא.
<אלעד הוכמן: חשוב שזה יהיה לפחות בקרן לרווחי הגז.
<אלעד הוכמן: הדבר הזה לא מתגלם לא במטרות שבסעיף 3 שיצטרכו לדון בהן לאחר מכן, לא בסעיף 5, לאן הדבר הזה מושקע ובטח לא בסעיף 15, טיב ההשקעה.
<אלעד הוכמן: לפחות שזה יהיה כאן לטובת הדברים האלה.
מיכאל מלכיאור: אני כמובן מצטרף לעניין של האנרגיה המתחדשת וגם למחקר הימי כפי שנאמר.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה לומר לגבי הנושא העקרוני, למה ילכו כספי הקרן.
מיכאל מלכיאור: יש כאן ביטוי מאוד מאוד רחב.
מיכאל מלכיאור: מטרות חברתיות, כלכליות וחינוכיות.
משה גפני: כנראה גם רווחה.
מיכאל מלכיאור: אם כותבים רווחה, זה בעצם כולל את הכול.
משה גפני: זה לא כולל ביטחון ולא כולל גירעון בתקציב המדינה.
משה גפני: זה כולל את כל הנושאים החברתיים.
מיכאל מלכיאור: לדעתי רווחה כלול גם בחברתיות, אבל אפשר לכתוב רווחה כי זה ודאי דבר חברתי משמעותי.
מיכאל מלכיאור: מה שמאוד חשוב להדגיש שזה לא מיועד להיות תחליף לתקציב המדינה.
מיכאל מלכיאור: חשוב לומר את זה גם לפרוטוקול.
מיכאל מלכיאור: זה מיועד לדברים מיוחדים ולא לתקציב המדינה.
משה גפני: אנחנו נלך על פי הנוסח המקורי.
משה גפני: נוסיף את הרווחה ואנרגיה מתחדשת.
משה גפני: המחקר הימי לא יהיה.
משה גפני: אם יהיה רוב, הוא יהיה.
משה גפני: נאמרו כאן כמה דברים.
משה גפני: בין היתר, המחקר הימי, לא הכוונה לנושא הסביבתי אלא זה נושא כללי.
משה גפני: המחקר הימי הוא להביא נפט ולהביא גז וזה בסדר.
בועז טופורובסקי: אז לא יהיה.
בועז טופורובסקי: אי אפשר לשבת שעות על גבי שעות, להגיע לסיכומים ועכשיו אנשים מברברים ומשנים עכשיו דברים.
בועז טופורובסקי: זה כן יהיה.
בועז טופורובסקי: יהיה המחקר הימי.
משה גפני: אז יהיה.
משה גפני: אם יהיה רוב, זה יהיה.
משה גפני: המשמעות שיהיה נזק מכיוון שהמחקר והפיתוח על הנושא הרפואי לא יהיה.
בועז טופורובסקי: מאיפה מוציאים את הגז?
בועז טופורובסקי: מוציאים אותו מהים.
משה גפני: אתה בעצמך אמרת שממציאים עכשיו דברים חדשים.
משה גפני: אני הולך לפי הנוסח המקורי.
בועז טופורובסקי: גם המציאו דברים חדשים.
משה גפני: הרווחה.
בועז טופורובסקי: במחקר המציאו דברים חדשים.
משה גפני: כי המשמעות של העניין היא שדברים אחרים לא יהיו.
דב חנין: זה לרבות.
משה גפני: בכל שנה הולכים לדון בוועדה לפיקוח על הקרן, הולכים לדון על זה בממשלה והולכים לדון על זה בוועדה.
משה גפני: אתה בא ואתה אומר בוועדה שאתה רוצה את זה בשביל המחקר הימי, אתה נמצא בתוך המערכת הכוללת.
משה גפני: כתבת אנרגיה מתחדשת, שמת את כל הנושאים החברתיים, דנים על העניין הזה.
משה גפני: אם יהיה לך כוח בתוך הוועדה הזאת, זאת ועדה פוליטית ציבורית שכל שנה היא דנה מחדש.
משה גפני: כדי להכניס את זה לכאן, יבוא יושב ראש הוועדה שאף אחד מאתנו עדיין לא יודע מי הוא, ויאמר שכתוב מחקר ימי, בסדר גמור, מדגישים את המחקר הימי, גם על דברים שהם אנטי סביבתיים, אבל אנחנו לא ניתן למחקר של מה שדובר כל הזמן בוועדות.
משה גפני: אם אתה אומר מחקר ופיתוח, המחקר הימי כלול בפנים.
משה גפני: למה אתה מכוון לשם?
משה גפני: למה אתה מוריד לדרגה ב' את המחקר הרפואי או את המחקר שראינו בו דברים אחרים שהם חשובים מאוד למדינת ישראל?
משה גפני: אני לא מוריד את המחקר הימי אלא אני בעד המחקר הימי אבל אני חושב שכתיבה של המחקר הימי היא להיכנס לפרט בתוך המחקר והפיתוח.
בועז טופורובסקי: נמצאת מנכ"לית משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
בועז טופורובסקי: שאל אותה.
משה גפני: אני אביא לך את מנכ"לית משרד החינוך.
בועז טופורובסקי: היא באה לכאן כדי להביע עמדה.
משה גפני: אני אשאל אותה.
משה גפני: אנחנו עוד לא מצביעים.
משה גפני: תכף נראה מה קורה בבעיות העיקריות.
<שגית אפיק: אני אקריא את סעיף קטן (ה).
<שגית אפיק: (א) הממשלה רשאית לכלול בהצעת חלוקת סכום ההקצאה השנתי כאמור בסעיף זה גם חלוקת סכום ההקצאה השנתי לתכנית רב שנתית, ואולם לא תיכלל בהצעה כאמור חלוקת סכום הקצאה שנתי של שנות כספים הבאות לאחר שנת הכספים בה מובאת ההצעה.
<יוגב גרדוס: חשוב לנו להדגיש שכאן ביקשנו לשנות את הנוסח כך שזאת לא תהיה הממשלה אלא ההצעה.
<יוגב גרדוס: גם הכנסת לא תוכל לעשות את מה שאנחנו מבקשים למנוע מהממשלה לעשות.
<שגית אפיק: הצעת חלוקת הסכום, ההקצאה השנתית לא תכלול וכן תכלול.
משה גפני: סעיף 44 יש שינויים?
<שגית אפיק: העברת סכום ההקצאה השנתית תיעשה במועד אישור חוק התקציב לאותה שנה ואין צורך באישור המועצה כי עכשיו הכול נכנס לתקציב.
משה גפני: על סעיף 44 אפשר להצביע?
<שגית אפיק: יש שינוי נוסף בעמוד 15.
<שגית אפיק: התשואה תהיה תשואה נומינלית.
<שגית אפיק: זה הפך ריאלית.
<שגית אפיק: יהיה דיווח על השימושים שתוקצבו לפי החוק מהממשלה לוועדה לפיקוח על הקרן וזה גם יאפשר לה לראות במהלך השנה איך זה מומש.
<שגית אפיק: אתה יכול להצביע על סעיף 44.
משה גפני: מי בעד אישור סעיף 44?
משה גפני: סעיף 44 אושר פה אחד.
בועז טופורובסקי: אתה לא מצביע על סעיף 41 ו-43?
משה גפני: אני מחכה לממשלה.
<שגית אפיק: סעיף 45 מדבר על קביעת הוצאות הממשלה בחוק התקציב השנתי.
<שגית אפיק: סעיף קטן (א) זהה ונקבע בו שגם סכום ההקצאה השנתי וגם הוצאות הממשלה ייקבעו בחוק התקציב השנתי כהוצאה מותנית בהכנסה.
<שגית אפיק: התווסף כאן סעיף שאומר: "לעניין סכום ההקצאה השנתי של הקרן, כל מקום בחוק יסודות התקציב שמדובר בו בוועדה – כלומר, ועדת הכספים - ייקרא כאילו שמדובר בוועדה לפיקוח על הקרן".
<שגית אפיק: הכוונה הייתה לומר שגם שינויים בתקציב וכל עניין אחר כמו שקבוע בחוק יסודות התקציב יובאו לוועדה לפיקוח על הקרן.
<שגית אפיק: אני אוריד בכלל את סעיף 11 ואז סעיף 11 כמו שהוא ייכנס.
<שגית אפיק: גם שינויים בתקציב, בסכומים שקבועים בסעיף 11, יגיעו לאישורה של הוועדה לפיקוח על הקרן ולא לוועדת הכספים.
<שגית אפיק: נעבור להלוואה מנכסי הקרן לשם סיוע בהתמודדות עם אירועים חריגים.
<שגית אפיק: הלוואה באירוע חריג נשאר אותו דבר למעט שינוי אחד.
<שגית אפיק: בבקשה המקורות זה יעבור דרך הוועדה לפיקוח על הקרן, היא תקיים בזה דיון והיא זאת שתניח את בקשת הממשלה במליאת הכנסת.
<שגית אפיק: בקשת הממשלה תהיה כמובן מפורטת.
<שגית אפיק: היא תניח גם את המסקנות שלה.
<שגית אפיק: זאת אומרת, היא לא תוכל לקבוע דבר אחר לגבי ההלוואה אבל היא תוכל להסיק מסקנות שונות.
<שגית אפיק: זה לגבי אירוע חריג.
משה גפני: באישור הכנסת.
<שגית אפיק: זה נשאר.
<שגית אפיק: זה היה גם במקור.
<שגית אפיק: אישור הכנסת יהיה בשבעים חברי כנסת.
משה גפני: בועז, אישור הכנסת ברוב של שבעים.
בועז טופורובסקי: את מדברת על סעיף 46(ב)?
בועז טופורובסקי: זה שאישור הכנסת הוא ברוב של שבעים, זה חשוב מאוד.
בועז טופורובסקי: השאלה איך אנחנו מונעים שאם לא יהיה רוב של שבעים, יפילו את החוק ופתאום יהיה רוב של שישים.
מיכאל מלכיאור: את זה אתה אף פעם לא יכול לעשות.
בועז טופורובסקי: ואם נשריין את הסעיף הזה שדורש רוב של שבעים?
משה גפני: הרב מלכיאור, הגיעו חברי כנסת חדשים עם מרץ ועם אנרגיות מתחדשות.
משה גפני: הם ילמדו לאט לאט שאי אפשר לשנות רוב של שבעים.
משה גפני: אם יותר משבעים, המשמעות של העניין היא שהכנסת עוברת מהפכה.
בועז טופורובסקי: אני רוצה שריון של הסעיף.
משה גפני: הבנתי, אבל המשמעות של העניין היא שהכנסת נכנסת על אלף דברים לשריון.
בועז טופורובסקי: יש בעיה מבחינה משפטית?
<שגית אפיק: אי אפשר לשריין בחוק רגיל אלא רק בחוק יסוד.
<שגית אפיק: אני לא בקיאה בזה אבל דיברתי עם היועצת המשפטית של ועדת החוקה, חוק ומשפט שבקיאה מאוד בסוגיה והיא אמרה שבשום אופן לא ניתן לעשות את זה, גם לפי הפסיקה.
<ספי זינגר: גם מבחינתנו.
<ספי זינגר: אני בדקתי.
בועז טופורובסקי: איפה רשום שאסור לשריין סעיף בחוק?
<ספי זינגר: המשמעות היא שאתה כובל את הידיים של הכנסת הבאה.
<ספי זינגר: בעצם אין לך יתרון עליהם.
<ספי זינגר: אתה עכשיו מחליט לכבול את ידיהם.
בועז טופורובסקי: אז אי אפשר לדרוש גם רוב של שבעים.
בועז טופורובסקי: אם אני יכול לדרוש רוב של שבעים, אני יכול גם לשריין את זה בשבעים כמו שאני משריין בהרבה מאוד חוקים.
בועז טופורובסקי: חוק יסוד הוא המצאה, אבל לא ניכנס לזה.
בועז טופורובסקי: איפה בפסיקה רשום ואיפה בפסיקה יש תימוכין לאמירה שאי אפשר לשריין סעיף בחוק רגיל?
מיכאל מלכיאור: השבעים, זה השריון.
בועז טופורובסקי: אם אין רוב של שבעים, ברוב של שניים מול אחד בכנסת ישנו את זה.
בועז טופורובסקי: אישור הכנסת בסעיף יתקבל ברוב של שניים מול אחד.
מיכאל מלכיאור: אבל גם בחוק יסוד אתה יכול ברוב של שניים מול אחד.
בועז טופורובסקי: יש סעיפים משוריינים.
בועז טופורובסקי: אם אתה משריין סעיף ובסעיף הזה צריך רוב של שבעים חברי כנסת כדי לשריין, אי אפשר לשנות את זה ברוב.
משה גפני: אתה רוצה הסתייגות?
בועז טופורובסקי: אני רוצה את זה כאן.
משה גפני: זה בלתי אפשרי מבחינה חוקית.
משה גפני: אני לא הולך ליצור עכשיו תקדים.
קארין אלהרר: יש להבחין בין בלתי אפשרי מבחינה חוקית לבין לא רוצה.
משה גפני: אני רק אומר שאת כמחוקקת ואתה כמחוקק, אתם צריכים לקחת בחשבון שיוצרים כאן עכשיו משהו חדש.
משה גפני: משריינים בחוק רגיל.
בועז טופורובסקי: זה חוק חדש.
משה גפני: שריון של שבעים חברי כנסת.
משה גפני: על פי החוק צריך שבעים חברי כנסת.
בועז טופורובסקי: הבעיה היא שהם ירצו לשנות.
משה גפני: אני לא יכול ללכת נגד כל המשפטנים כאן.
בועז טופורובסקי: גם אנחנו משפטנים.
בועז טופורובסקי: אף אחד לא הסביר לי למה, חוץ מזה שזה לא נעשה.
בועז טופורובסקי: אומרים שבפסיקה אין אבל אני לא מכיר פסיקה על זה.
<שגית אפיק: לפי היועצת המשפטית לוועדת החוקה, היא מסיקה את זה גם מספריו של ברק, ספריו של אמנון רובינשטיין, מפסק דין בנק מזרחי.
<שגית אפיק: הטענה היא שרק רשות מכוננת יכולה בעצם להגביל את הרשות המחוקקת ומה שאתה מבקש לעשות זה שרשות מחוקקת מסוימת עכשיו תהיה עדיפה לכאורה על רשות מחוקקת שתבוא אחר כך.
בועז טופורובסקי: אני רוצה רק סעיף בחוק.
משה גפני: אני לא הולך לפתוח עכשיו חקיקה חדשה אגב הנושא של הקרן.
משה גפני: זאת חקיקה חדשה.
משה גפני: אלה עקרונות משפטיים חדשים.
משה גפני: אני יודע על מה יעשו את זה מחר?
משה גפני: אתה יודע על מה יעשו את זה מחר?
משה גפני: אתה יוצר תקדים מאוד מסוכן.
משה גפני: אני הרי רוצה כמוך.
משה גפני: אני הרי נלחם אתם כל הזמן כדי לשמור את הכספים.
משה גפני: תראה את ההבדל בין החוק הממשלתי לבין החוק שאנחנו מאשרים.
בועז טופורובסקי: אני אגיש הסתייגות.
בועז טופורובסקי: אני רוצה לשריין את סעיף 46(ב) לחוק.
בועז טופורובסקי: אישור הכנסת כאמור בסעיף (א) יהיה משוריין לרוב של שבעים חברי כנסת.
משה גפני: ההסתייגות נדחתה.
משה גפני: סיכמנו על מליאה.
בועז טופורובסקי: אני רוצה שברביזיה מישהו יבוא מוועדת חוקה ויסביר לי למה זה לא אפשרי.
בועז טופורובסקי: אני לא מוותר על זה.
משה גפני: תדבר עם ועדת החוקה עד המליאה.
בועז טופורובסקי: הם לא נותנים לי תשובה.
<שגית אפיק: אני שולחת לך את המייל.
משה גפני: עזוב רביזיה.
משה גפני: אתה איש רציני ולא כמוני שמגיש רביזיות בוועדת כספים.
בועז טופורובסקי: פעם אחת אני אחזיר לך.
משה גפני: אפשר לחשוב שאני נגדך.
בועז טופורובסקי: אני רבתי עם כולם כדי שזה יעלה לשבעים מ-65.
בועז טופורובסקי: אני רוצה שבאמת אלה יהיו שבעים כי מחר לא יהיו שבעים, ישנו את החוק ויאמרו שצריך שישים.
<שגית אפיק: הקלה בהחזר הלוואה.
<שגית אפיק: סעיף 47.
<שגית אפיק: במקור לכאורה הממשלה הייתה רשאית לחזור לכנסת כעבור תשעה חודשים ולבקש הקלה בהחזר ההלוואה שמשמעותה גם פטור מלא מהחזר הריבית ומהחזר קרן ההלוואה.
<שגית אפיק: הוועדה ביקשה שזה לא יהיה אפשרי ולכן ההגדרה של הקלה בהחזר הלוואה ממעטת את מתן פטור מלא מהחזר ריבית ומהחזר קרן הלוואה.
<שגית אפיק: גם לגבי הקלה בהחזר הלוואה, חוזרים לוועדה לפיקוח על הקרן והיא זאת שמביאה את הדברים לפני מליאת הכנסת.
קארין אלהרר: גפני, אתה מצביע היום על 43?
משה גפני: אני רוצה להצביע היום על הכול, אבל אני לא הולך למלחמת עולם.
קארין אלהרר: סוכם שרווחה נכנס?
משה גפני: רווחה ייכנס.
<יוגב גרדוס: למה דווקא רווחה?
<יוגב גרדוס: מצאנו איזשהו הסדר הגיוני למרות שגם הייתה התנגדות שלנו לפרט מחקר ופיתוח.
קארין אלהרר: למה חינוך?
<יוגב גרדוס: אין חינוך.
<יוגב גרדוס: אתם רוצים מטרות כלכליות וחברתיות.
<שגית אפיק: זה מה שאצלכם בכחול.
<שגית אפיק: חברתיות, כלכליות, חינוכיות.
<יוגב גרדוס: היו אין ספור דיונים בממשלה.
<שגית אפיק: אתם הוספתם חינוכיות.
<יוגב גרדוס: הממשלה דנה בנושא הזה בכובד ראש, דווקא ספציפית בנושא הזה ונשקלו הרבה שיקולים, והוחלט לא להכניס רווחה ולא להכניס בריאות.
<שגית אפיק: חינוכי בעיניך לא נכלל בחברתי?
<יוגב גרדוס: אני מחויב להצעת הממשלה.
קארין אלהרר: למה חינוכיות זה לא חברתי בעיניך לעומת רווחה?
<יוגב גרדוס: בעיני חינוכיות זה חברתי.
קארין אלהרר: אז צריך להוריד את החינוכיות.
<יוגב גרדוס: אם הוועדה תדרוש להוריד את המילה חינוכיות, אנחנו נשקול את צעדינו.
<יוגב גרדוס: אני לא אומר שאנחנו נמשוך את החוק.
קארין אלהרר: אני לא גדולה כמו חברי הממשלה אבל אני עדיין חושבת שאם לא נכתוב במפורש את המילה רווחה, הכספים ילכו למקומות שלא אליהם התכוונו.
קארין אלהרר: תכתבו בדברי ההסבר שזה צריך להיות למטרות רווחה.
<יוגב גרדוס: אין לי בעיה לכתוב בדברי ההסבר.
<יוגב גרדוס: אני לא יודע אם זה רלוונטי אבל אין לי בעיה לכתוב את זה.
<יוגב גרדוס: אני יכול להגיד לך לפרוטוקול, אם את רוצה, שמבחינתנו מטרות כלכליות וחברתיות, זה כולל בריאות, סיעוד.
קארין אלהרר: תסביר לי את ההתנגדות לכתוב את זה.
קארין אלהרר: יותר מחינוכי שכתוב ברחל בתך הקטנה?
<מוריס דופרמן: יש כאן שאלה של סדרי עדיפויות.
<מוריס דופרמן: הממשלה קיימה על זה דיון מאוד ברור ולכן יש את עמדת הממשלה בנושא הזה ואנחנו לא צריכים לסטות ממנה.
<קריאה: את גם רוצה לכתוב בריאות וגם סביבה, אז אפשר לעבור על כל משרדי הממשלה.
קארין אלהרר: לא, כי אמרנו שביטחון לא.
קארין אלהרר: גם לא משרד החוץ.
<קריאה: רק של "יש עתיד".
קארין אלהרר: לא קשור ל"יש עתיד".
קארין אלהרר: זה עוד עשרים שנים ולא אני ולא השרים הספציפיים יהיו שם.
<יוגב גרדוס: עשינו שינויים.
<יוגב גרדוס: בנושא הזה ספציפית היה דיון ארוך מאוד בממשלה והוא הגיע לרמת ראש הממשלה והוחלט שזה הנוסח.
<יוגב גרדוס: אנחנו לא יכולים לסטות ממנו.
<יוגב גרדוס: לי אין מנדט לשנות את זה.
<יוגב גרדוס: אין לי מנדט לשנות את ההגדרה הזאת.
משה גפני: אם מכניסים את הרווחה אתם מושכים את החוק?
<יוגב גרדוס: או שנגיש הסתייגות.
<יוגב גרדוס: אל תגרמו לנו לעשות את זה.
קארין אלהרר: תעלו את זה בחזרה.
קארין אלהרר: לא נצביע על זה היום.
משה גפני: מצביעים היום.
קארין אלהרר: אבל זה עניין חשוב.
קארין אלהרר: אין לי זכות הצבעה בוועדה.
משה גפני: בועז, אתה לא מצביע עכשיו.
בועז טופורובסקי: קארין מחליפה אותי.
משה גפני: קארין, תציעי את ההסתייגות על הרווחה.
משה גפני: אני אצביע נגדך ואנחנו נהיה אחד נגד אחד.
משה גפני: את מעלה את זה למליאה עוד אז את משכנעת אותם ונעביר את זה במליאה, שם תהיה לך גם יותר תקשורת.
משה גפני: מי בעד אישור ההסתייגות של חברת הכנסת קארין אלהרר להוסיף את המילה רווחה?
משה גפני: היא עולה למליאה ואתם תוותרו לה בסוף כדי שהיא תוכל להעביר את זה במליאה.
קארין אלהרר: גפני, יש כאן הצעה טובה של שגית.
קארין אלהרר: בסעיף 43(ד) כתוב ש"כמו כן ההצעה תכלול פירוט ביחס לסכום המוקצה למחקר ופיתוח וכן להשקעה בפיתוח ומחקר".
קארין אלהרר: אם אפשר להכניס לסעיף הזה.
<יוגב גרדוס: אל תעשו לנו את זה.
<שגית אפיק: במקום במטרות.
<שגית אפיק: זה עדיף לך.
<יוגב גרדוס: אתם תכריחו את הממשלה.
<שגית אפיק: יהיה פירוט לגבי הרווחה ואז לא צריך את זה במטרות.
משה גפני: יש עוד סעיפים שיש בהם שינויים?
<שגית אפיק: תחילה.
<שגית אפיק: התחילה תהיה כשיצטברו מיליארד שקלים ולא שני מיליארד כמו שהיה במקור, בהצעת החוק שבכחול.
משה גפני: על סעיף 45 אני לא מצביע?
משה גפני: אנחנו מצביעים על סעיפים 45, 46, 47, 48, 49 ו-50, עד סוף החוק.
בועז טופורובסקי: מה קרה עם ההסתייגות שלי?
משה גפני: אתה רוצה רביזיה.
משה גפני: אבל ירדת מהרביזיה.
בועז טופורובסקי: מתי?
בועז טופורובסקי: ההסתייגות נפלה.
משה גפני: בעד – פה אחד 45, 46, 47, 48, 49 ו-50, עד סוף החוק נתקבלו.
<שגית אפיק: נשארו לך סעיף 3 וסעיף 43.
משה גפני: אני מוסיף את אנרגיה מתחדשת ב-43.
משה גפני: מי בעד אנרגיה מתחדשת?
בועז טופורובסקי: יש לכם בעיות עם זה?
משה גפני: זה היה כל הזמן בנוסח.
<יוגב גרדוס: הסביר את זה נציג המדען הראשי ואמר למה זה בעייתי.
משה גפני: זה לא מונע מאנרגיות רגילות.
משה גפני: זה נותן העדפה לאנרגיה מתחדשת.
בועז טופורובסקי: איך הולך הניסוח?
משה גפני: אנרגיה מתחדשת, כמו שאמרתי.
<שגית אפיק: בסעיף 43(ד): הצעת הממשלה תכלול פירוט ביחס לכל שימוש.